Kommentaarid: VIDEO | Vaata, kuidas Haabersti remmelgast lahti saadi\nVIDEO | Vaata, kuidas Haabersti remmelgast lahti saadi\nÕhtuleht.ee, 27. juuni 2017 17:40\nggg/ 2. juuli 2017 22:32\narvan , et keskkonnaaametil on edaspidi raskusi raie mittekeelamisel tõesti ette jäävate puude puhul.\nSee mis praegu toimus...puu pidi olema seest mäda?!\n28. juuni 2017 20:34\nhm/ 28. juuni 2017 20:46\nTake some pills dude!\nekstaole/ 28. juuni 2017 19:58\nNii et see vastas siis ikka tegelikkusele, et see puu oli püha ja paik pühapaik maausuliste usu järgi (sest mingid spetsid kinnitasid, et üldiuselt on sellised puud mädanenud).\nmnjah/ 28. juuni 2017 16:04\nSee, et puu oli täis elujõudu näitab kenasti video. Eks see puu oli pigem sümboolne näide hetkel riigis toimuvast. Loeb ainult inimene, tema rikkus ja turvalisus. Loodus on takistus ja risu, mis tallatakse põrmu. Hämmastav kui lollid ja lühinägelikud me oleme sel suurel infoajastul. Me ei oska väidelda ega arutleda. Me lihtsalt lahmime ja lärmame ning vaatame vaikides pealt, kuidas raha ja võim lagastab kõike, mis ilus ja veidi vähem rahakotiga seotud. Paljud tänased edumeelsed lääneriigid on toiminud sarnaselt. Vahe on selles, et nemad tegid seda 50+ aastat tagasi ja neil on ka raha ja võimalusi nüüd kümme korda suurema raha eest taastada seda 50 aasta eest lagastatud loodust. Eesti kurb saatus on see, et meil pole ju seda raha. Ei ole seda täna, ei ole seda homme, ega ka ülehomme. Kõik, mis lagastame, see nii ka jääb. Kurb, et me võitlesime NL ajal looduse eest siiralt ja hingega ja nüüd oleme selle kõik vähem kui poole sajandiga kopkate eest kapitalismile maha parseldanud...\nAga noh, mis seal ikka - tsiteerides kommentaare, mis selle mädand põõsa pärast ikka vaevelda...\nNB! Kui meie juhid oleks pooltki nii hea (vaimse)tervise juures kui kõnealune puu, oleks elu Eestis parem.\nAhjukütte poiss/ 28. juuni 2017 13:32\nMõnus oli vaadata kuidas nii suur puu ümber lükatakse ja hiljem kindlasti ka ahju topitakse. Ise nii professionaalne ei ole, olen ainult oksi murdnud ja väiksemaid paari aastaseid puid. Küll ma kunagi ka sellist puud murran!!!! Edu!\nnukrus/ 28. juuni 2017 13:07\nOlen passiivne puukallistaja, kes ei ela Õismäel kõrges majas. Ei lähe kuhugi oma arvamist väljendamas. Kui teevad mu rõdu ette maantee - no mis siis ikka. Riik on tarku inimesi täis, küll nemad teavad. kuulen küll metsade nuttu ja ristkutenuttu, aga see on vist hallutsnatsioon. Laulu salm nr 2: armastan asfalti. pidevat autovoogu, see nagu allikavulin.\nghnjkk/ 28. juuni 2017 10:25\nhale vaadata kuidas lastakse endaga mängida,politsei oleks pidanud juba ammu sekkuma ja need klounid kinni panema seal puu ümber,huvitav kuidas neil tööd ei ole,et seal puu ümber tolgendada ja siis räägitakse vaesusest.\n28. juuni 2017 06:53\ntõsi/ 28. juuni 2017 12:42\nAas on veel kümme korda hullem korruptant kui Savikas iial oli kui üldse oli , remmelga asemele pidavat tulema tornmaja\nMaha keskerakond Tallinnast maha see vargapandemaha seetäitandsiakari MAHA NEED PAJUHÄVITAJAD/ 28. juuni 2017 06:37\nMinemapeksta seeröövlikamp igaveseks TALLINNAST Ja mitte kunagi neid enam Tallinnase vöimule lasta\nMÖÖÖÖÖRTSUKAD MÖÖÖRTSUKAD MÖÖÖRTSUKAD/ 28. juuni 2017 06:34\nTänan väga praegust Tallinna linnajuhte et see liiklussõlm saab turvaliseks. Keskerakond ei luba vaid teostab seda väga!!/ 28. juuni 2017 00:20\nTänan sind praegust Tallinna linna valitsust et see ohtlik liiklus sõlm turvaliseks tehakse. Pajust on küll kahju aga need nn kes nimetasid puukaitsjaks jäid vist loodustunnis magama. Kuna teised tahtsid selle samuse puu oksad võrsuma panna kuskile eemale. Hakkasid need omavolitsema ja tõelised puupäästjad minema ajama.\nKas oskab keegi vastata/ 28. juuni 2017 01:37\nKus need puupead kasvavad? Mis on nende juurte tasandi päritolu?\nSelgitust/ 28. juuni 2017 16:05\nMa ei oska sulle hinnangut abnda, mõtled sa keda, oma kommiga?\nnojah?/ 27. juuni 2017 22:38\nParas Paju lahing pärast Partsi punast kraanat.\nKuulge/ 27. juuni 2017 22:36\nKes oli see dendroloog naine, kes ütles et puu on seest mäda. Tema pea on seest mäda. Diplom tagasi.\nJuku/ 28. juuni 2017 00:23\nVaadake galerii pilti 415 http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/blogi-ja-fotod-haabersti-hoberemmelgas-saeti-puukaitsjat...!dgs=dgsee-198202:BLzgCCPDK6HAZ6guPf78C9 - puu on ju seest mäda\nJuura/ 28. juuni 2017 04:06\nJa kui inimene on peast hall,siis ta hallitab.\nJuku,sa oled elu aeg linnas elanud ja ei tea puudest midagi.\nAga muidu on hea,et see maha võeti.\nJukule/ 28. juuni 2017 05:40\nSäsi ongi tumedam osa. Just viidatud pilt 415 on tõeniks, et puu on heas konditsioonis.\n27. juuni 2017 22:34\nmiks Harry/ 27. juuni 2017 22:59\npolnud puud kaitsmas?...kes on kõlbluseta...eksiteel puukaitsjad ligemese-looma-armastajad?....mida müüd?\nkuidas lahtisaamine välja nägi?/ 27. juuni 2017 22:28\nvastan, et JUBE - järjekordselt anti teada - endist viisi sõidetakse neist üle kes loodavad tühjade pihkudega ilumeele võidule, küllap mahub selle remmelga kohale üks tornmaja ära miljonivaatega all sibavatele autodele, natuke ehk pudiseb ka remmelga saagimise käsuandjatele\nKus siis Roheline erakond on?/ 27. juuni 2017 22:24\nMind hämmastas et roheliste erakondasid ei olnud. Isegi ka Roheliste erakond ei ole suvatsenud stroomi ranna juures peale kaevamis tööde järgset lagedat platsi.\njah tükkideks ja ahju/ 27. juuni 2017 22:12\nSee puu läheb Savisaare kamina puuks!\npuu/ 27. juuni 2017 22:12\nsee paju oli küll seest nii ilus valge ja üllatavalt heas seisus. Tahaks nende juttu kuulata kes ütlesid ,et paju seest mäda jne,\nnõmmekas/ 27. juuni 2017 21:37\nSee Ehitajate tee jupp mis renoveeriti on juba omadega läbi. Täitsa pekkis ehitused meil, kõrval laguneb ja uut tehakse juurde. Täielik Kilpla. Rikas riik sakstele suurt pappi taguda ja uhkeid sõidukaid osta aga töövahendid eelmisest sajandist koos ehitusnormidega.\nolku/ 27. juuni 2017 21:26\nsaemees ikka äpu oli küll\nterve puu ju,/ 27. juuni 2017 21:32\nekspert arvas, et mäda, aga polnud ja isegi traktoril oli vaja pingutada, et see väärikas vana ümber lükata.\n2/ 28. juuni 2017 00:33\nkahju tervest puust\nTegelikkus/ 27. juuni 2017 20:59\nSee puu oli seest mäda, kes asjust teab ja taipab, see näeb.\nMuidugi on paljudele mäda vaid see, mis neil kõrvust välja jookseb ja need ongi need "kaitsjad" jms rahvas.\nei olnud mäda/ 27. juuni 2017 21:04\nvähemalt mitte nii palju, et ohtlik oleks olnud.\nVaimselt haiged saavad oma karistuse!/ 27. juuni 2017 21:42\nHea, et need puu kaitsjatest jobud saavad karistuse politseile VASTUHAKKAMISE ja politsei KORRALDUSTE mittetäitmise eest! Meil peaks politseile vastuhaku eest olema PALJU RANGEMAD karistused - vaadake kui RANGELT saate karistada välismaal politseile vastuhaku eest!\nto tegelikkus/ 27. juuni 2017 21:47\nEi olnud sel puul tüvemädanikku jms. Millises koolis oma teadmised omandasite?\nTead/ 27. juuni 2017 21:51\n½meelsetega ei vaielda.\nEi kannata vaata'da/ 27. juuni 2017 20:55\nMillised ummikud/ 27. juuni 2017 20:44\nseal olid, eriti tipptunnil, samuti kõige avariiohtlikum liiklussõlm. Kui palju need ummikus seisvad autod õhku saastasid, vaesed inimesed, kes seal elavad.\nMETSAVEND/ 27. juuni 2017 20:38\nJärjekordne näide ,et kogu asi muutus teatriks ja lahendamine söltumata tulemusest tulnuks teha demokraatlikule riigile kohaselt . Paistab ,et kellelgi oli tungivalt seda palagani seoses selle puuga vaja ,sest lähenevad sügisesed valimised . Nüüdseks on arvatavasti selge milleks ollakse vöimelised seoses valimistega ,et kasvöi j jöu ja vägivallaga läbi politsei kehtestatakse ennast varakult . Kuigi politsei täitis antud juhul ainult käsku tulnuks möelda ,et just nönda lahendatakse selliseid olukordi kui samas on teada ,et tegemist on arvatavasti sihiliku provokatsiooniga aga mite nende nönda nimetatud puu kaitsjate poolt . Nüüdseks on löplikult selge ,et teatud tegelased ei vali vahendeid ,et vöimule tagasi saada ja et jätkuvalt vöiumul püsida selleks ,et saaks labaselt riiki varastada .\nja kui / 27. juuni 2017 20:47\nmõned hakkaksid võitlema õhu saastamise vastu, heites grupis sõiduteele pikali, et autod ei saaks sõita, siis muidugi ei tohi ju neile ka midagi teha, seisku kogu liiklus pikka aega? Kiirabi ja tuletõrje ei pääseks läbi, inimesed sureksid, majad põleksid maha jne.?\nTallinnast/ 27. juuni 2017 20:54\nRohkem vaja kumminuia anda jobudele! Liiga "demokraatlikuks" on meil kord läinud ja pätte hoitakse vati sees....!\neesti mees/ 27. juuni 2017 20:52\nKES EI ALLU politsei korraldustele, SELLE kallal on õigus ka JÕUDU kasutada!\nVaja oli vaimselt HAIGETELE "kaitsjatele" anda KUMMINUIA!\nväga/ 27. juuni 2017 20:37\nHäbi on vaadata,kuidas oma riigikaitsjad oma enda rahvast tümitab ja haiget teeb.väga häbi ,politsei,teie käitumine oli jôhker.\nHÄBI puu "kaitsjatele"!/ 27. juuni 2017 20:55\nHÄBI on vaadata neid arulagedaid puu "kaitsjaid"! Aga kes politsei korraldustele ei allu ega reageeri, nende kallal tulebki JÕUDU kasutada ja TÜMITADA!\nspets/ 27. juuni 2017 20:24\nmingi mädand põõsa pärast nüüd tõmblete, kasige koju päevavargad! varem või hiljem oleks see põõsas kellelegi pähe kukkunud, kes siis vastutanud oleks?\nTÖÖPÕLGURID aeti puu alt minema!/ 27. juuni 2017 20:57\nNeed puu kaitsjad olidki loodrid, tööpõlgurid ja töötud, kes tööpäevadel lesisid puu all ja EI OLNUD TÖÖKOHAS!\nmaamees/ 27. juuni 2017 20:23\nRohelust linna pole vaja.Parem on petoon ja asfald.\n20:23-le/ 27. juuni 2017 20:59\nMIS asi on "petoon" ja "asfald"...? KÄI KOOLIS !\nTallinn ei hooli!/ 27. juuni 2017 20:17\n"Teised lubavad, Meie Teeme. Meie Saeme!"\nLaulupeotuju nagu saega lõigatud.\nTim/ 27. juuni 2017 20:06\nNeed samad nn. puukaitsjad lähevad ja protestivad sellepärast, et korraliku teed seal ei ole.\nJermagambet/ 27. juuni 2017 20:03\nInimestel,kes tõõl ei käi,vist tähelepanuvajadus oli!See polnud tamm,mis mitmesaja aastani kasvab!Ime,et neid suuri karuputkeid veel looduskaitsja kaitsma pole asunud!Hea vähemalt,et minu lepavõsa kaitsma pole maja ümbert tulnud!Võtsin koduümbert ka mõne vana samaseas paju maha,nüüd ilus vaade noored põõsad asemel palju ilusamad.Mingu need vana pajukaitsjad kevadel metsa istutama,aga ärgu kogugu tähelepanu mingite lollustega!\ntöömees/ 27. juuni 2017 21:00\nSaatke need puu kaitsjad sundkorras TÖÖLE!\nTeeline/ 27. juuni 2017 21:39\nMetsas pole kaameramehi, ei saa ekraanile.\njaan/ 27. juuni 2017 19:58\nEesti oma Avatari saaga\nTeater teater/ 27. juuni 2017 19:23\nVaatan seda jama seal puu ümber,nii palju inimesi päevast päeva tantsib ja lällab seal, kas nad tööl ei peaks olema?Eestis on töökätte puudus, peab lausa pagulasi tööle tooma, samas kui oma riigi tööealised teevad puu ümber teatrit.Kas varsti lähevad need nn.puukaitsjad Rail Balticu trassile ka iga puud kaitsma ja ümber tantsima,sest trassile jääb ette kümneid tuhandeid puid, möll kestaks lõpmatuseni.\nUrr/ 27. juuni 2017 19:14\nKena keik/ 27. juuni 2017 19:09\n...puu oli haige... maha! ...loom oli haige...eutanaasia! Aga kui inimene on ravimatult haige ja vana, tehakse kõik, et ta kauem elus püsiks ja piinleks lõpuni... Lubage küsida, kuhu jüüb siis HALASTUS?\nPuu oli täies elujõus/ 27. juuni 2017 19:34\nHuvitav, millist teavet puu kohta tehtud dendroloogiline hinnang sisaldas?\nFotodelt nähtavatest lõikekohtadest nähtub, et puu on terve.\nmatsu/ 27. juuni 2017 20:19\nJah, puu oli täies elujõus, kuigi fotodelt on näha, et ka mädanik oli sees, nagu kõigil vanadel remmelgatel.\nAga see ei loe, sinna on korralikku teed vaja, puid on kõik kohad täis, hakkavad ise kasvama, võib istutada, mida iganes. On kohti, kus loodus peab inimesele ruumi tegema.\n27. juuni 2017 19:38\nhalastus on tappa ! ok, halastusseks, kuid mitte mõrv. kui perversne olla võib...\npuujalg/ 27. juuni 2017 20:11\nLinnapea on ka vana ja haige aga elab veel.\nIRL/ 27. juuni 2017 18:58\nja Ratas näitasid jälle hambaid oma rahva vastu...nii tugevad ongi eestluse juured,mis mutta tambiti ja segi peksti..\nkas need/ 27. juuni 2017 20:40\nmõned tolad oli kogu rahvas? Kõik küsitlused on näidanud, et suur enamus rahvast pooldas selle puu mahavõtmist.\ninimene/ 27. juuni 2017 21:45\npeab püüdlema vähemuse poole,,,vähemus on alati targem.\nMaarika/ 27. juuni 2017 21:47\nPuukaitsjatest tolad arvavadki, et nemad on "rahvas"... Tegelikult on nende koht hullumajas ravil...\nSOTSID KA! ! 18:58/ 27. juuni 2017 21:46\nKuhu sa SOTSID jätsid? Ka NEMAD on valitsuses ja näitavad samuti HAMBAID oma rahva vastu, mitte ainult IRL ja Keskerakond!\nkultuurikiht/ 27. juuni 2017 22:01\nvahtis kui kult rukkis...\nneidpolnud kohal.kui pauk puuotsas käis\nräme vale/ 27. juuni 2017 18:49\nPuu pidi ju täiesti mäda olema. Spetsialistid kinnitasid.\nterve puu/ 27. juuni 2017 18:44\noli,kännust näha,miks ta seal betoonilinnas maha saeti,kus iga rohulible ka tähtis?\n18:44/ 27. juuni 2017 21:48\nNuta nüüd siis kolm päeva ja kolm ööd järjest, kui sul muud teha pole....!\nNüüd tuleks veel Jüri Ratasest ka lahti saada, siis hakkaks asi juba ilmst võtma...\ndr.Mõngelile, 18:43/ 27. juuni 2017 21:49\nVaat see on küll õige! Toetame sind! Maha Ratas! Maha Ossinovski! Maha valitsus!\nkohi kaarel/ 27. juuni 2017 18:40\nremmelgas ,remmelgaks aga politsei ja riigivõimu vägivald on enne olematu,isegi nõokogude miilitis ei tarvitanud oma kodanike vastu sellist jõhkrat represserimist ja totaalset vägivalda nagu demokraatlikus eestis.\nkas sellist eestit me tahtsimegi ja kuhu jäi eesti maa roheliste hääl.häbi\nlahti saadi?/ 27. juuni 2017 18:40\nParatamatu oli see ainult kasuahnusest. Kes küll neid artikleid tellib, milline rahakott?\nRemmelgas/ 27. juuni 2017 18:39\n....no täielik lasteaed, nende kinnisvara hind langes....vanaemale räägi sellist juttu!\nJUURA/ 27. juuni 2017 18:38\nSaemees oli esimest korda puud langetamas.\nNii väikest sälku puule ette ei saeta ja puu langemise ajal puu taga ei seista.\n112/ 27. juuni 2017 18:31\nLÕPUKS OMETI LÕPPES SEE SEEP!\naborist/ 27. juuni 2017 18:26\nvaadake kui mädanenud ta oli, suisa mäda pritsis kui pooleks saeti ja ümber lükati\nökoloog/ 27. juuni 2017 19:21\nKeskelt oli nii mäda,et peale saagimist ei jõudnud ekskavaatorgi maha tõugata...\nvõibolla peaks keegi nüüd vastutuse võtma valetamise ja mõrva eest.\nmõrvale / 27. juuni 2017 20:24\nkaasaitamise ja mahitamise eest.\nmaakas/ 27. juuni 2017 20:22\nVõhikud ei kujuta vist ette milline on mädanikuga puit.\nle chef/ 27. juuni 2017 22:33


Dodoma piirkond – Vikipeedia\nkoordinaadid: 6° S, 36° E\nsuahiili Mkoa wa Dodoma\ninglise Dodoma Region\nPindala: 41 311 km²\nElanikke: 2 083 588 (2012)\nRahvastikutihedus: 50,4 in/km²\nDodoma piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Ta piirneb põhjas Manyara, idas Morogoro, lõunas Iringa ja läänes Singida piirkonnaga.\nDodoma piirkonna pindala on 41 310 km². See moodustab umbes viis protsenti Tansaania mandriosast. Dodoma on pindalalt Tansaania 26 piirkonna seas 12. kohal. Aastal 2002 elas piirkonnas umbes 1,7 miljonit inimest.\nPiirkonna keskus on riigi pealinn Dodoma.\nSuurem osa Dodoma piirkonnast paikneb põhja suunas kõrgeneval lavamaal, mille kõrgus merepinnast on 830–2000 meetrit. Aprilli lõpust detsembri alguseni kestab kuiv periood; ülejäänud kuudel sajab ka vihma. Dodoma linnas sajab aastas keskmiselt 570 mm. Õhutemperatuur jääb tavaliselt 18 ja 31 °C vahele.\nPiirkonna põhjaosas asuvad UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad Kondoa kaljujoonised.\nDodoma piirkonnas kasvatatakse peamiselt ube, teravilja, maapähklit, kohvi, teed ja tubakat. Tegeldakse ka karjakasvatuse ja mesindusega. Põlluharimiseks soodsamad tingimused on Mpwapwa ja Kondoa ringkonnas.\nDodoma piirkond jaguneb viieks ringkonnaks:\nDodoma piirkonna koduleht\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Dodoma_piirkond&oldid=5426975"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:02, 16. august 2019.


Kas selle sügise must-have jalanõud on juba sinu garderoobis? - OHO Live TV Eesti\nKas selle sügise must-have jalanõud on juba sinu garderoobis?\nVeronika Tiganik 03/11/2021\nSügisjalatsite must-have valik pole mitte ainult stiilne, vaid ka praktiline ja mitmekülgne. Mis kõige parem, ilmselt leiate juba oma garderoobist sellise paari. Kui see aga nii ei ole, on nüüd õige aeg suunduda kingapoodidesse ja investeerida mustadesse mokassiinidesse, mis sobivad nii igapäevaeluks kui ka pidustusteks.\nAjatus on jätkusuutlike ostude võti. Trendid tulevad ja lähevad ning korraks ostetud allahinnatud riided jäävad garderoobi kasutamatult rippuma. Ka hinnastabiilne ost ei ole raiskamine, kui tead, et rõivas peab kasutuses kaua vastu. Sellesse kategooriasse kuuluvad kahtlemata mustad mokassiinid. Mitmeotstarbelised jalanõud sobivad igasse olukorda ja kvaliteetne paar peab vastu ka tugevale kulumisele.\nMokassiinid on selle sügise absoluutne hitt, kuid see on ka klassikaline mudel, mis ei lähe kunagi moest. Ostja ei pea muretsema, et jalanõud jäävad hiljem kappi tolmu kogema, sest neid ajatuid jalanõusid saab kasutusele võtta igal pool ja igal ajal. Stiilsed põhijalatsid on hea garderoobi üks alustalasid. Ilmselgelt sobivad mokassiinid kontoris kasutamiseks, kuid nagu moemõjutajad on viimasel ajal näidanud, sobivad mokassiinid mitmesse stiili. Näiteks liibuv kleit ja mokassiinid on üllatav, kuid funktsionaalne duo. Valged pahkluu sokid seevastu annavad jalanõudele noorusliku, koolitüdrukuliku hõngu.\nMustad mokassiinid on kõige turvalisem valik, kuna tume värv on praktiline. Must sobib kõigega hästi ja mustus ei paista tumedate kingade peal nii hästi välja. Kui mokassiinide saladus peitub nende lihtsuses, siis disaini osas on turul praegu valikut. Gucci klassikalised mokassiinid on alati populaarsed ja toovad igasse riietusse luksuse tunde, kuid sel sügisel on poodides saadaval ka lihvitud, paksupõhjalisemad versioonid. Viimased sobivad eriti hästi meie sügisesse. Ükskõik milline paar teile meeldib, on kindel, et igale garderoobile on oma, just see õige mokassiin.\nKas sinul on juba Kuma Suur Kassi- või Koerakalender…\nTags: mokassiinid sügis trend\nPrevious Kas sügispimedus võtab viimast? Väikesed hommikused rituaalid heaolu hüvanguks aitavad säilitada energiat ja positiivset meelt\nNext Kas vananenud pruutneitsi traditsioonid jäävad minevikku?


Protsessdraama töötuba: draamalugude loomine ja ülesehitus | Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia\nProtsessdraama töötuba: draamalugude loomine ja ülesehitus\nKoolituse eesmärk on ühe draamaõppe vormi – protsessdraama - metoodika omandamine, tehnikate ja töövõtete praktiseerimine. Töötoas õpitakse praktiliste näidete ja ülesannete kaudu kavandama ja läbiviima protsessdraamat, mida saab kasutada interaktiivse ja loova meetodina aineõpetuses, väärtuskasvatuses, teatriõppes ja sotsiaalsete oskuste arendamises. Koolitus on praktiline, toimub rühmatöö vormis ja lõpeb loovtööde jagamisega. Koolitusega on kaasas protsessdraama käsiraamat:\nTöötoas saab osaleda protsessdraamas ja praktiseerida läbiviimist, omandada protsessdraama töövõtteid ja tehnikaid, teada protsessdraama rakendusvõimalusi hariduses, õppida draamaprotsessi peegeldama ja analüüsima nii osaleja kui juhtija seisukohalt.\nProgrammi juht/ koolitaja: Katrin Nielsen (TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia)\nKoolituse sisu: draamahariduse taust ja arengud Euroopas. Protsessdraama hariduses. Draamaõppe eesmärgid ja õppeväljundid. Rühma ettevalmistus. Draamalepe. Draamalugude kavandamine ja ülesehitus. Protsessdraama planeerimine ja läbiviimine. Töövõtted ja tehnikad ning nende rakendamine. Osalemine protsessdraamas. Draamaprotsessi analüüs ja hindamine.\nSihtrühm: üldhariduskoolide pedagoogid, huvijuhid, huvikoolide õpetajad, kunstialade õpetajad, õppejõud, sotsiaalpedagoogid jne.


10 näpunäidet piltide paremaks ja õhemamaks leidmiseks | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\n10 näpunäidet piltide paremaks ja õhemamaks leidmiseks\nHerta Elviste ــ 13 oktoober 2017\nIgaühel on nukras foto ise kusagil oma fotoalbumi ja isegi õhem ja kõige ilusad naised otsida vähem, kui täiuslik foto. Kuulsused kõigi kuju ja suurusega tunduvad head välja küll, ja see on, sest nad teavad, kuidas tekitada. Nad ütlevad, et kaamera ei valeta kunagi, kuid see on vale iseenesest, sest kui te järgite neid mõned näpunäited, sinagi võid vaadata Nõrgem fotodel. Kui te ei usu meid, siis lihtsalt vaadata läbi mõned celeb pilte ja saate kohapeal kohapeal mõned neist poose:\n1. Lülitage oma keha ühele küljele\nKui sa tead, foto on tulemas, pööra keha ühele küljele ja aseta üks jalg ees teine oma varba ulatuvad kaamera ja oma kaalu tagasi jala. Vaadates otse kaamerasse teeb sa vaatad suurem ja keerates ühele küljele hakkab õhuke teie üldist profiili.\n2. Õlad selja-, kõhu- sisse\nTeine vihje kuidas näevad välja paremad pildid on - on hea poos. Ära tee seda ilmne või see on seal kõigile näha, et foto igaveseks, kuid tõmba tagasi oma õlgadele, push rinnus edasi ja õrnalt imeda magu. Praktika kodus, peegli ees, kuni sa aru saama, kuidas seda teha ilma selleta otsivad ebaloomulik.\n3. Ärge kiirustage esiosa rühmafoto\nSa tahad olla shot, kuid ei tohi olla liiga innukalt olema ees ja keskel kõigile. Lihtsalt lähim asi kaamera tundub olevat suurim, nii meeles pidada, valides oma koht rühmas foto.\n4. Hoidke välja käed\nMeie järgmine vihje kuidas näevad välja paremad ja õhem piltides on - hoidke välja käed veidi eemal oma keha ja see peatub üleliigne kaal õlavarre alates lamedamad välja ja otsin suurem. See on põhjus, miks sa näed nii palju kuulsusi fotodel poseerib oma käed nende puusad, kuid käed puusal saab vaadata natuke liiga püstitatud pere snap, tõmmates käed eemal oma poolele on sama tõhus.\n5. Vältida pildistatud allpool\nKui keegi saab alla ühele põlvele võtma oma pilt, jookse! See on halvim võimalik kaamera nurga teha sa vaatad suurem. Parim kaamera nurk on üks võetud veidi üle, mis annab mõju pikendamisetapist oma keha ja annab teile Nõrgem välimuse, kuid tuleb meeles pidada, et see võib teie nina vaata enam liiga, nii leida oma tasakaalu.\n6. Risti jalad kui istudes\nSul on alati otsida Nõrgem püsti, kuid kui te ei saa välja foto võetakse, kui olete istub, pea meeles, et rist oma jalgu, pahkluude, ees. See aitab teha oma vasikaid ja reite vaadata Nõrgem.\n7. Kanda ühevärviline varustus ja alasti värvi kõrged kontsad\nTeine lihtne vihje kuidas näevad välja paremad ja õhem piltides on - kanda ühte värvi varustus. Kui sa lähed kuhugi, et sa tead, sa lähed pildistada, siis valida komplekt, mis on sama värvi, ülevalt varvas või peaaegu ülevalt varvas. Ühevärviline varustus ja alasti värvi kõrged kontsad, vajaduse korral on mõju pikendamisetapist oma profiili ja te vaatate õhem ja jalad enam.\nKiire ots: must või tumedad värvid sind vaadata Nõrgem, samas valge ja heledad värvid paneb sind vaatama veidi suurem, kui sa tegelikult oled, nii et hoidke seda silmas pidades valides oma riided.\n8. Kaota kahekordne lõug\nMeie järgmine vihje kuidas näevad välja paremad pildid on - vabaneda kahekordne lõug. Venita oma kaela ja suruda oma nägu veidi välja ja see aitab vabaneda kahekordne lõug. Teine hea trikk on see, et naeratada ja pane oma keele kuni katuse suus samal ajal. See on veel üks võiksite harjutada peegli ees esimene veenduda, et te ei ole tõmmates naljakas nägu kaamerasse.\n9. Kasutage objekte oma eelise\nKasutage objekte, mida veavad täiel eelis, see on veel üks suur vihje kuidas näevad välja paremad pildid. Strateegiliselt paigutatud käekott võib peita kõhtu mõhk või jope üle oma põlvi, kui istuma, maksab oma jalad.\n10. Practice oma pooside\nNagu kõik, harjutamine teeb meistriks. Võta peegli ees kodus, proovida mõned poose ja näha, kui palju erinevust nad saavad teha. Kui sul ei ole harjutada, siis ei tunne end mugavalt ja sa ilmselt ei vaata loomulik foto kas. Sa ei taha olla see, kes on alati tõmmates, et kohutav ja "oh nii ilmselt kunstlik" kujutavad iga pere pilt!\nKuidas otsida paremaid pilte? Kas teil on mõni muu vihjeid jagada?\n10 parimat iluõpetust puhtale nahale\n8 ilu näpunäiteid, kuidas määrata kuiv nahk\n9 vapustav ilu näpunäiteid, kuidas saada täiuslik kulme\n10 olulist ilu harjumust, mida iga tüdruk peaks proovima


Kodu: Kuidas Luige Koos Laua Salvrätikuga - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Luige Koos Laua Salvrätikuga\nElagu oma laud ja teie eriline sündmus koos graatsilise luigiga, mis on kokku pandud värskelt valgest salvrätikust. Servveti sisestatud alumiiniumfooliumiga ruut toetab luigematerjali oma järgmise keskosana. Peamine lohe või teemant kuju koondatud lapiga salvrätik peagi muutub pikaks kaelaks paksuks lindiks...\nAlumiiniumfoolium toetab luukujuliseks kokkuvolditud salvrätikut.\nElagu oma laud ja teie eriline sündmus koos graatsilise luigiga, mis on kokku pandud värskelt valgest salvrätikust. Servveti sisestatud alumiiniumfooliumiga ruut toetab luigematerjali oma järgmise keskosana. Aluspinki või teemantkujuga kokkuvolditud lapiga salvrätik varsti muutub pehmele kaelale, mis tõuseb üle laua pinna. Luikte selga üleviimine teise ruudukujulise salvrätikuga tõmbab profiili välja, mille kihid kuduvad üle oma saba.\nPange salvrätik puhta ja tasase pinnaga näole ette. Asetage peal alumiiniumfooliumist tükk. Trükkige see foolium kääridega veidi väiksemale mõõtmele, et kuvada väike foolium ruut, mis asetseb pisut suuremas salvrätikus. Vältige altpoolt salvrätiku lõikamist. See foolium ja alumine salv on kokku pandud.\nAsetage üks kõige lähemal asuv nurk. Tõstke ja lohista vasak nurk paremasse nurka, et kortsutada salvrätikut vertikaalsel joonel üla- ja ala nurkade vahel. See vasakpoolne nurk tõsta selle pinnale tagasi, et seda kortsu näidata.\nÜlemised vasakpoolsed servad asetatakse keskmisele vertikaalsele korpusele ja vajuta klahvile. Lõigake ülemine parempoolne serv ülespoole ja keerake ülespoole. Vasak ja parem nurk kohtuvad keskosas kortsus allapoole. Kujundus näeb välja nagu tagurpidi kite või teemant.\nLükake välimine ülemine vasakpoolne serv keskmise kortsuni. Lükake välimine parem ülemine serv kortsuni. Korduge ülemise vasakpoolse serva ja ülemise parempoolse serva ümber, et see keskel kohtuda. Teemant kuju muutub kitsamaks ja sarnaneb paberilennukiga.\nPöörake salvrätikut, et näha siledat pealispinda. Luige kaela moodustamiseks tõsta ja painuta kitsas ülemist nurka. Hoia selle nurga ettevaatlikult luige arve moodustamiseks.\nAsetage põrandale kandiline kandepind näoga alla. Keskne alumiiniumfooliumist ristkülik, lõigake selle salvrätiku peal veidi väiksemaks.\nPane see seljakott pooleks, et moodustada pikk ristkülik. Ruudu moodustamiseks keerake pooleldi ristsuunaliselt. Ühes nurgas on näha neli lahtrit kangast.\nAsetage kokkupandud salvrätik luigele tagasi ja suunake neli lõdvad nurki saba suunas. Lisav kangas langeb üle luige pool.\nTõmba see lisakangas leegi külgede all. Eemaldage õrnalt saba lähedal nelja kihti ja eraldage oma luigele kõrgem ümaram profiil.\nRuudu valge lapiga salvrätikud\nKui eelistatakse, suruge luigelaela üles ülevalt alla.\nLohistage rohkem luigeid ja asetage need horisontaalsele peeglile, et näidata oma peegeldusi oma laual.\nEnne salvrätikute pesemist pidage meeles, et eemaldage fooliumist väljakud.\nHoidke vigastuste vältimiseks oma lapsi ja loomi eemal kääridest ja fooliumikarpi terasest lõikejoonest.


Euroopa Parlament ratifitseeris EL-i ja ÜK kaubandusleppe – Pealinn.ee\nEuroopa Parlament ratifitseeris EL-i ja ÜK kaubandusleppe (0)\n“Euroopa Parlament hääletas täna kõige kaugemaleulatuva kokkuleppe üle, milleni Euroopa Liit on kolmanda riigiga kunagi jõudnud,” ütles parlamendi spiiker David Sassoli.\nEuroopa Parlament ratifitseeris kolmapäeval oodatult Brexiti-järgse Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu vahelise kaubandusleppe, kuid manitses Londonit järgima oma kohustusi, vahendas BNS ametiisikuid. Leppe poolt hääletas 660 ja vastu viis seadusandjat, erapooletuid oli 32.\nLepe sündis pikkade ja raskete läbirääkimiste järel jõulude ajal, vaid veidi aega enne Suurbritannia EL-ist lahkumise üleminekuaja lõppu. Sestsaadik on lepet EL-is juba ajutiselt rakendatud.\n“See võib luua aluse, millele ehitame uue tulevikkuvaatava EL-i ja ÜK suhte,” ütles ta ja hoiatas, et parlamendi liikmed jälgivad leppe täitmist ega “aktsepteeri mingit tagasiminekut Briti valitsuselt”.\n“Teil ei saa olla EL-i liikmesuse hüvesid, kui olete väljaspool,” rõhutas Sassoli, lisades, et see lepe aitab leevendada kõige rängemaid tagajärgi.\nKa Euroopa Komisjoni juht Ursula von der Leyen kinnitas lõppdebatil parlamendis, et leppel on teravad hambad ja kui London sellest kõrvale kaldub, siis on sellel tagajärjed.\nBriti Brexiti-minister David Frost tervitas lepet ja kirjutas Twitteris, et loodab uue peatüki alustamisele eurooplastega, kus toimub “sõbralik koostöö võrdsete ja suveräänsete” osapoolte vahel.\nEuroopa Liit viivitas leppe lõpliku heakskiiduga muu hulgas seetõttu, et Suurbritannia pole rakendanud kokkulepitud tollikontrolli Põhja-Iirimaal.\nHääletus Euroopa Parlamendis lõpetab viis aastat kestnud Brexiti-saaga, kuid viimase aja rahutused Põhja-Iirimaal kõnelevad sellest, et lepingu rakendamisega seotud pinged ei vaibu.\nKaubavahetus üle La Manche’i väina on järsult langenud – lepingu rakendamise esimese kahe kuuga vähenes see poole võrra.


★★★ Kuidas valida õige riidekapp teie magamistoas ★★★\nMagamistoas asuvad kaks kõige olulisemat asja on voodi ja garderoob. Esimese jaoks on lihtne leida sobiv stiili ja mugavuse tasakaal. Teise osas on asjad veidi erinevad. Enne disaini või stiili valimist on palju vaja arvestada.\nKui soovite, et ruum oleks puhas ja lihtne, siis võite valida kompaktse disaini, mis peidab kõike sees. Lihtsalt välja selgitage, kas see on õige. Sa peaksid sisaldama suurt ruumi riidepuu jaoks, mõned riiulid volditud riideid, sahtleid väikestele esemetele ja tarvikutele ning võibolla ka mõni salajane sektsioon.\nKõik need sektsioonid võivad jääda peidetud suurte lükanduste või paneelide taha. Sel moel on disain endiselt minimalistlik ja võite kasutada võimalust mängida värve ja kujundeid ülejäänud ruumi kaunistamisel.\nSelleks, et säästa ruumi ruumis, selle asemel, et eraldada tühi sein oma garderoobi, võite kohandatud disainida aknakatet ümbrisega. Kasutage seda võimalust, et lisada ka üks või kaks hubast aknakohti ja lugemisnurgad.\nMõtle oma garderoobile peegeldukse, kui soovite, et ruum oleks veidi avaram ja avatud või kui soovite, et pind peegeldaks ilusaid vaateid väljaspool. Siin on kujundus sümmeetrilise struktuuriga ja kesklinnas peegeldav uks.\nKõik ülaltoodud variandid on suurepärased võimalused neile, kes eelistavad magamistoas tavalist kapi ruumi. Kuid on veel üks võimalus. Selle asemel, et peita kinni kõik suletud uste taga, võite valida avatud ladustamiseks.\nSellisel juhul kuvatakse kõik riided ja aksessuaarid rippuvate varraste ja riiulite kuvamiseks. Võite loomulikult segada ja sobitada kujundusi ja stiile ning ka mõnda sahtlit. Selline salvestusruum võib olla huvitav võimalus igapäevase magamistoa või väikese ruumi jaoks, kus tavaline kapp oleks liiga palju ruumi.


Lizkiz Couture – Tüllseeliku hooldusjuhend\nÜldiselt saab Mi Butterfly seelikuid kanda kaua aega ilma, et nad määrduksid. Kui aga juhtub mõni õnnetus või lihtsalt vajab seelik värskendust, võib Mi Butterfly seelikuid pesta kas käsitsi või õrna 30 kraadise pesuprogrammiga masinas. Seeliku õmblemisel kasutatud pehme tüll kannatab pesu hästi, kuid on tundlik liigse loksutamise suhtes (tsentrifuug mitte üle 800 rpm)\nÄra pane seelikut kuivatisse!!!!!\nOle ettevaatlik heleda veniva värvliga seelikuga! Veniva värvli jaoks kasutatud kangas võib väga kergesti värvi külge võtta. Pese seelikut kas teistest rõivastest eraldi või väga sarnast värvi pesuga. Abiks on ka värvikogumise lapid! :)\nSeeliku tülli ja alusseelikut võib ka triikida. Tüllile vali madalaim kuumus, aluskangas kannatab keskmist kuumust. Arvesta, et tülli on palju ja varu kannatust J Tülli kortsude vastu aitab triikimisest tõhusamalt siiski kirjeldatud aurutamine.\nMõnikord sattub seelik “õnnetusse” ja tüll rebeneb :( Ikka juhtub, aga pole hullu! Pöörduge selle murega otse meie poole! Aitame rebenenud koha ära parandada :)*\nTuleb ka ette, et mõni väike neiu kasvab suuremaks või küpsema neiu kehakuju muutub! Saame soovi korral ära vahetada seeliku värvli ühe suurusnumbri võrra suuremaks või väiksemaks. Näiteks võib lasteseelik pikkuse poolest veel kandmiseks sobida, aga värvel on pisut kitsaks jäänud. *\n* Parandus- ja ümberõmblemise teenused on tasulised. Täpne hind sõltub parandamist vajavast probleemist ja õmblustöö keerukusest. Oleme igal juhul õigeim valik enda tehtud rõivastega tegelemiseks! Mure korral kirjutage meile lizkizcouture@gmail.com ning kirjeldage võimalikult täpselt oma vajadust :)


Palju õnne ja head teed. Sin City viimane sünnipäev. – Rada7.ee\nSildid ManderSin CitySound In Noise\nSound In Noise: Jah, Rada7 peab ikka oma rada edasi käima! Sin City’l on olnud ägedad 15 aastat ja on tore sellise numbriga lõpetada. Ega me ei kao Eesti drum’n’bass’i skenest kuhugi, vaid uued väljakutsed ootavad!\nTeiseks on meil täiesti olemas artikkel, kus te ütlete, et vähemalt 16. sünnipäev tuleb ära. Mis juhtus? Kas kõigil muud sahmimised võtavad aja – Manderil Pühaste? Sound In Noise’il artistina majandamine?\nViimase peo esinejate nimekiri sai orgaaniliselt kokku või on vastupidi eriti läbimõeldud? High Contrast – ma arvan, et on vähe inimesi Eestis, kes seda nime ei tea; lisaks kummardus ja omamoodi teatepulga üleandmine Grindile ja Tjuun Inile?\nKui viimane osa lokaliseerida – kes Tartus teatepulga üle võiks võtta?\nSound In Noise: Ma usun et klubi Illusion võtab ise meie teatepulga üle ja teeb seal drum’n’bassi pidusid edasi erinevate promootoritega. Pole ka välistatud, et me ka ise mõne peo veel Tartus teeme, aga eks näis. Hetkel võtab korra aja maha ja siis vaatame edasi. Tallinnas aga soovitaks uut pidu nimega "Format" klubis Studio (üks parima saundiga klubisid Eestis), kus viimasel ajal on juba mitmed suured drum’n’bass’i produtsendid ja MC’d käinud.\nSuht klišee küsimus, aga äkki oskate vastata, kui liiga palju ei kaalu mõtteid – mida eriti neist 15. aastast esile tõstaksite?\nSound In Noise: Uhh, väga palju uskumatuid pidusid on selle aja jooksul toimunud. Ühte ainult kindlasti raske esile tuua… meie toredad Tartu sõbrad, äge publik, kõik need drum’n’bass’i legendid, klubid Tallinn ja Illusion Tartus, klubi Korter Tallinnas, klubi Tallinn Pärnus ning Tartu maantee, seda on saanud mõned korrad sõita!\nMander: Lojaalne publik, backstage’i häng ja peaaegu alati super vaibiga peod. On, mida meenutada!\nSound In Noise: Drum’n’bass’i skene on läbi aastate hea ja stabiilne olnud. Mitmed muud musastiilid on tulnud ja paari aastaga kadunud, aga drum’n’bass suudab adapteeruda. Muidugi palju erinevaid varjundeid on aastatega tekkinud – mainstream, neuro, liquid, dub, minimal jne. Kunagi oli lahe et tarbiti, mis iganes drum’n’bass’i kätte anti, aga nüüd on asi tiba laiemaks läinud, kuid samas peenemalt häälestatud – erinevatel pidudel erinevad alamstiilid fookuses, raadios võid päevastest playlistides kuulda drum’n’bass’i jne. Kohalikus skenes on uusi produtsente juurde tulnud ja tehakse nii pehmemat kui tumedamat drum’n’bass’i väga heal tasemel. Kiita võib julgelt mitmeid nagu näiteks Mean Teeth, Modest Intentions, Coverk x Byte, Head Read, Insect, Bone, Audioholic, Thing jne. Pidude kohapealt Grind, Tjuun In, Format, Bassiõhtu jne.\nSündmuse lisainfo: 08-12-2018 Sin City 15: High Contrast (UK) – viimane pidu!\nNädala muusikapai nr 99


Apellatsioonkaebus – Riigiabi – Abi, mis anti muudetud Saksa seaduse taastuvenergiaallikate kohta (2012. taastuvenergiaseadus) teatud sätete alusel – Taastuvenergia tootjatele antud abi ja energia suurtarbijate puhul vähendatud taastuvenergia lisatasu – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga osaliselt kokkusobimatuks – Mõiste „riigiabi“ – Eelis – Riigi ressursid – Ressursside avalik kontroll – Elektrienergia tarbimise maksuga sarnane meede\nKohtuasjas C‑405/16 P,\nmille ese on Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 alusel 19. juulil 2016 esitatud apellatsioonkaebus,\nSaksamaa Liitvabariik, esindajad: T. Henze ja R. Kanitz, keda abistas Rechtsanwalt T. Lübbig,\nEuroopa Komisjon, esindajad: K. Herrmann ja T. Maxian Rusche,\nkoosseisus: neljanda koja president M. Vilaras (ettekandja) kolmanda koja presidendi ülesannetes, kohtunikud J. Malenovský, L. Bay Larsen, M. Safjan, D. Šváby,\n1 Saksamaa Liitvabariik palub oma apellatsioonkaebuses tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 10. mai 2016. aasta otsus Saksamaa vs. komisjon (T‑47/15, edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus“, EU:T:2016:281), millega Üldkohus jättis rahuldamata tema ELTL artikli 263 alusel esitatud hagi, milles ta palus tühistada komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1585 riigiabi kava SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Saksamaa on rakendanud taastuvenergia ja energia suurtarbijate toetamiseks (ELT 2015, L 250, lk 122) (edaspidi „vaidlusalune otsus“).\n2 Saksamaa seadusandja võttis 28. juulil 2011 vastu seaduse taastuvenergiaallikatest elektrienergia tootmise toetamist käsitleva õigusraamistiku muutmise kohta (Gesetz zur Neuregelung des Rechtsrahmens für die Förderung der Stromerzeugung aus Erneuerbaren Energien) (BGBl. 2011 I, lk 1634; edaspidi „2012. aasta taastuvenergiaseadus“). Selle 1. jaanuarist 2012 kuni 31. juulini 2014 kehtinud seaduse eesmärk oli suurendada elektrienergiaga varustamisel taastuvenergiaallikatest ja kaevandusgaasist toodetud elektri (edaspidi „taastuvenergia“) osa.\n3 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kehtestatud mehhanismi põhitunnuseid on vaidlustatud kohtuotsuse punktides 4–12 kirjeldatud järgmiselt:\n„4 Esiteks tuleb kõikide pingetasemete võrguettevõtjatel (edaspidi „kõikide pingetasemete võrguettevõtjad“), kelle ülesandeks on elektriga üldine varustamine, esiteks ühendada oma võrku nende tegevuspiirkonnas taastuvenergiat tootvad seadmed (2012. aasta taastuvenergiaseaduse §‑d 5–7), teiseks lubada kõnealune elektrienergia oma võrku, tarnida ja jaotada seda eelisjärjekorras (2012. aasta taastuvenergiaseaduse §‑d 8–12) ning kolmandaks maksta nende seadmete käitajatele tasu, mida arvutatakse seaduses kindlaksmääratud tariifide alusel, lähtuvalt kõnealuse elektrienergia laadist ning asjaomase seadme nimivõimsusest või paigaldatud võimsusest (2012. aasta taastuvenergiaseaduse §‑d 16–33). Alternatiivselt on taastuvenergiat tootvate seadmete käitajatel õigus esiteks turustada kogu kõnealust elektrienergiat või osa sellest kolmandatele isikutele ning teiseks nõuda, et kõikide pingetasemete võrguettevõtjad, kelle puhul vastava otseturustamise puudumisel seadmed võrku ühendati, maksaksid neile turupreemiat, mis arvutatakse lähtuvalt tasust, mis tuli maksta võrku ühendamisel (2012. aasta taastuvenergiaseaduse §‑d 33a–33i). Praktikas puudub vaidlus selle üle, et vastavad kohustused lasuvad peamiselt madal- või keskpingega jaotusvõrgu kohalikul ettevõtjal (edaspidi „jaotusvõrguettevõtja“).\n5 Teiseks peab jaotusvõrguettevõtja taastuvenergia edastama piirkondadevahelise varustamise kõrge- ja ülikõrgepingevõrgu ettevõtjale, kes asub ahelas eespool (edaspidi „põhivõrguettevõtja“) (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 34). Tasuks selle kohustuse eest peab põhivõrguettevõtja maksma jaotusvõrguettevõtjale samaväärse summa tasude ja turupreemiaga, mille viimane maksab seadmete käitajale (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 35).\n6 Kolmandaks nähakse 2012. aasta taastuvenergiaseadusega ette niinimetatud „liitvabariigi tasandil hüvitamise“ mehhanism taastuvenergia nende mahtude jaoks, mille iga põhivõrguettevõtja esiteks lubab oma võrku, ja teiseks jaotusvõrguettevõtjatele vastutasuks makstud summade jaoks (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 36). Praktikas võib iga põhivõrguettevõtja, kes lubab ja maksab suurema taastuvenergia mahu eest kui see, mille elektritarnijad tarnivad tema piirkonnas asuvatele lõppklientidele, tugineda teiste põhivõrguettevõtjate suhtes õigusele saada sellele vahele vastavas suuruses hüvitist. Alates aastatest 2009–2010 ei toimu hüvitamine enam reaalsel kujul (taastuvenergia voog), vaid rahalises vormis (sellega seotud kulude hüvitamine). Kolm nendest neljast põhivõrguettevõtjast, keda see hüvitamine puudutab, on eraõiguslikud ettevõtjad (Amprion GmbH, TenneT TSO GmbH ja 50Hertz Transmission GmbH), samas kui neljas on riigi osalusega ettevõtja (Transnet BW GmbH).\n7 Neljandaks tuleb põhivõrguettevõtjal oma võrku lubatud taastuvenergia turustada elektribörsi hetketurul (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 37 lõige 1). Kui sel viisil saadud hind ei võimalda põhivõrguettevõtjal katta rahalist kohustust, mis lasub tal tulenevalt seaduslikust kohustusest tasuda selle elektrienergia eest seaduses ette nähtud tariifide alusel, on tal õigus määrusandliku võimu sätestatud tingimustel nõuda, et lõppkliente varustavad tarnijad tasuksid neile hinnavahe vastavalt müüdud mahtudele. Kõnealust mehhanismi nimetatakse „taastuvenergia lisatasuks“ (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 37 lõige 2). Taastuvenergia lisatasu summa võib siiski teatud juhtudel vähendada 2 eurosenti kilovatt-tunnilt (KWh) (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 39). Vastavaks vähendamiseks, mis 2012. aasta taastuvenergiaseaduses kvalifitseeritakse „taastuvenergia lisatasu vähendamiseks“, kuid mida tuntakse ka nime „taastuvenergia privileeg“ all, peab elektritarnija nimelt esiteks tõendama, et vähemalt 50% elektrienergiast, mis ta oma klientidele tarnib, on taastuvenergia, et teiseks on vähemalt 20% sellest saadud tuule- või päikeseenergiast, ning et lõpuks turustab ta seda energiat otse oma klientidele.\n9 Viiendaks puudub vaidlus selles, et kuigi 2012. aasta taastuvenergiaseadusega ei panda elektritarnijale kohustust taastuvenergia lisatasu edasi kanda lõppklientidele, ei ole see seadusega ka keelatud. Samuti on selge, et tarnija, kes ise on kohustatud põhivõrguettevõtjale seda lisatasu maksma, kannab praktikas selle koormuse edasi oma klientidele, nagu seda kinnitas ka Saksamaa Liitvabariik kohtuistungil. Kord, mille alusel tuleb kõnealune lisatasu välja tuua klientidele esitataval arvel, on ette nähtud 2012. aasta taastuvenergiaseaduses (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 53), nagu ka tingimused, mille kohaselt tuleb kliente teavitada sellest, millise osakaaluga on taastuvenergiaseaduse alusel subsideeritud taastuvenergia, mida neile tarnitakse (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 54).\n10 Lisaks on 2012. aasta taastuvenergiaseaduses samuti ette nähtud hüvitamise erikord, mille alusel Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (liitvabariigi majandus- ja ekspordikontrolli büroo, edaspidi „BAFA“) kehtestab igal aastal ülemmäära taastuvenergia lisatasule, mida elektritarnija võib koguda kahelt kindlaksmääratud klientide kategoorialt, nimelt esiteks „suure elektritarbimisega tootmisettevõtjad“ ja teiseks „raudtee-ettevõtjad“, taotluse alusel, mille viimased peavad esitama enne eelmise aasta 30. juunit eesmärgiga vähendada oma elektrikulu ja seeläbi säilitada konkurentsivõime (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 40).\n11 2012. aasta taastuvenergiaseaduses nähakse ette tingimused, mille alusel on õigus seda korda kohaldada; menetlus, mida rahastamiskõlblikud ettevõtjad peavad järgima; ülemmäära kindlaksmääramise tingimused juhtumipõhiselt ning selle kohta BAFA tehtud otsuse tagajärjed (2012. aasta taastuvenergiaseaduse §‑d 41–44). 2012. aasta taastuvenergiaseaduses on eelkõige sätestatud, et tootmisettevõtja puhul, kelle elektri tarbimise kulu on vähemalt 14% tema kogulisandväärtusest ja kelle tarbimine on vähemalt 1 gigavatt-tund (GWh), kehtestatakse nimetatud ülemmääraks 10% taastuvenergia lisatasust tarbimise puhul vahemikus 1 GWh kuni 10 GWh, 1% sellest lisatasust tarbimise puhul vahemikus 10 GWh kuni 100 GWh ning seda ületavalt tarbimiselt 0,05 eurosenti KWh‑lt. 2012. aasta taastuvenergiaseaduses on samuti ette nähtud, et tootmisettevõtja puhul, kelle elektri tarbimise kulu on vähemalt 20% tema kogulisandväärtusest ja kelle tarbimine on vähemalt 100 GWh, kehtestatakse taastuvenergia lisatasu ülemmääraks 0,05 eurosenti alates esimeselt KWh‑lt. Lisaks on 2012. aasta taastuvenergiaseaduses täpsustatud, et elektritarnija peab ettevõtjat, kes on saanud teatise taastuvenergia lisatasu ülemmäära kohta, teavitama esiteks neile tarnitava taastuvenergia osast, millele antakse abi taastuvenergiaseaduse alusel, teiseks kohaliku energiakasutuse struktuurist ning kolmandaks taastuvenergiaseaduse alusel soodustatud ettevõtjaid neile pakutavast energiakasutuse struktuurist (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 54).\n12 Kuuendaks kehtestatakse 2012. aasta taastuvenergiaseadusega seadmete käitajatele, kõikide pingetasemete võrguettevõtjatele ja elektritarnijatele iseäranis põhivõrguettevõtjate ja Bundesnetzagenturi (liitvabariigi võrguagentuur, edaspidi „BNetzA“) ees teatud hulk teavitamis- ja avaldamiskohustusi, millele lisandub hulk läbipaistvusega seotud kohustusi, mis konkreetselt lasuvad põhivõrguettevõtjatel (2012. aasta taastuvenergiaseaduse §‑d 45–51). Kõnealuse seadusega reguleeritakse ka jälgimis- ja kontrollipädevust, mis BNetzA‑l on jaotusvõrguettevõtjate ja põhivõrguettevõtjate suhtes (2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 61).“\n4 Euroopa Komisjon otsustas 18. detsembril 2013 algatada 2012. aasta taastuvenergiaseaduses sisalduvate meetmete suhtes ametliku uurimismenetluse ning võttis 25. novembril 2014 vastu vaidlusaluse otsuse.\n5 Komisjon leidis vaidlusaluses otsuses, et 2012. aasta taastuvenergiaseadus sisaldab kahte liiki valikulisi eeliseid, mis tingib ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabiks kvalifitseerimise, st esiteks toetus taastuvatest energiaallikatest ja kaevandusgaasist elektri tootmisele, mis tagas taastuvenergia tootjatele soodushindade ja turupreemiate kaudu turuhinnast kõrgemad hinnad, ning teiseks hüvitamise erikord, mille kohaselt taastuvenergia lisatasu võidi vähendada energia suurtarbijate puhul (vaidlusaluse otsuse artikkel 3).\n6 Vaidlusaluse otsuse resolutsioonis on märgitud:\nRiigiabi, mida Saksamaa on andnud ebaseaduslikult [ELTL] artikli 108 lõiget 3 rikkudes 2012. aasta taastuvenergiaseaduse alusel taastuvenergiaallikatest ja kaevandusgaasist elektri tootmise toetamiseks, sealhulgas riigiabi rahastamismehhanism, on siseturuga kokkusobiv juhul, kui Saksamaa täidab I lisas sätestatud kohustuse.\n1. Riigiabi, mida Saksamaa on andnud ebaseaduslikult [ELTL] artikli 108 lõiget 3 rikkudes taastuvenergiaallikatest toodetud elektri […] toetuse rahastamiseks energia suurtarbijatele aastatel 2013 ja 2014 […], on siseturuga kokkusobiv, kui see kuulub ühte käesolevas lõikes sätestatud neljast kategooriast.\n2. Kogu muu abi, mida lõikes 1 ei käsitleta, ei ole siseturuga kokkusobiv.“\n7 Saksamaa Liitvabariik esitas vaidlusaluse otsuse peale tühistamishagi, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 2. veebruaril 2015, esitades kolm väidet, mille Üldkohus üksteise järel vaidlustatud kohtuotsuses tagasi lükkas.\n8 Üldkohus lükkas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 33–42 põhjendamatuse tõttu tagasi esimese väite, mille kohaselt tegi komisjon ilmseid vigu, kui ta hindas riigi rolli 2012. aasta taastuvenergiaseaduse toimimises. Üldkohus tõdes vaidlustatud kohtuotsuse punktis 40 eelkõige, et meetmed kehtestati seadusega ning olid seega omistatavad Saksa riigile.\n9 Üldkohus lükkas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 49–70 tagasi ka erinevad argumendid, mille Saksamaa Liitvabariik esitas teise väite raames, mille kohaselt puudub hüvitamise erikorraga seotud eelis. Ta toonitas vaidlustatud kohtuotsuse punktis 44, et see väide puudutab eranditult niisuguse eelise olemasolu ennast, mis on suure elektritarbimisega tootmisettevõtjatel, mitte aga küsimust sellise eelise valikulisuse kohta ega küsimust toetuskavaga seotud valikulise eelise olemasolu kohta taastuvenergiatootjate kasuks. Nimelt leidis kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 55, et hüvitamise erikorra abil vabastati suure elektritarbimisega tootmisettevõtjad koormusest, mida nad tavaliselt oleksid pidanud kandma.\n10 Viimaks lükkas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 81–129 tagasi Saksamaa Liitvabariigi selle kolmanda väite eri osad, mille kohaselt puudub riigi ressurssidest rahastatav eelis. Ta leidis seega, et komisjon leidis õigesti, et 2012. aasta taastuvenergiaseaduses ette nähtud mehhanism, st taastuvenergiatootjate toetuskava ja suure elektritarbimisega tootmisettevõtjate suhtes kohaldatava hüvitamise erikord, eeldas riigi ressursse ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.\n11 Pärast seda, kui Üldkohus oli vaidlustatud kohtuotsuse punktides 81–83 lühidalt meelde tuletanud Euroopa Kohtu asjasse puutuvat praktikat seoses riigi ressursside mõistega ning eelkõige 16. mai 2002. aasta kohtuotsust Prantsusmaa vs. komisjon (C‑482/99, EU:C:2002:294, punkt 37), esitas Üldkohus kõigepealt vaidlusalusest otsusest vaidlustatud kohtuotsuse punktides 84–90 kokkuvõtte.\n12 Seejärel analüüsis Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 91–129 küsimust, kas komisjon leidis õigesti, et 2012. aasta taastuvenergiaseadus eeldas riigi ressursse ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.\n13 Sellega seoses märkis ta sissejuhatuseks vaidlustatud kohtuotsuse punktis 92, et „taastuvenergia lisatasu, mida koguvad ja haldavad põhivõrguettevõtjad, eesmärk on lõpuks katta 2012. aasta taastuvenergiaseaduses ette nähtud soodushindade ja turupreemiaga kaasnevaid kulusid, tagades taastuvenergia tootjatele nende toodetud elektrile turuhinnast kõrgema hinna“, millest tulenevalt „tuleb tõdeda, et taastuvenergia lisatasu on peamiselt tingitud riigi poolt seadusega kindlaks määratud avalikust poliitikast, millega toetatakse taastuvenergia tootjaid“.\n14 Viimaseks üritas ta näidata, et komisjon ei rikkunud õigusnormi, kui ta esiteks tugines kolmele kaalutluste rühmale, mis on esitatud vaidlustatud kohtuotsuse punktides 93–110 ning kokku võetud selle kohtuotsuse punktides 111 ja 112, ning kui ta teiseks lükkas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 113–126 ümber Saksamaa Liitvabariigi esitatud argumendid.\n15 Vaidlustatud kohtuotsuse punktid 111 ja 112 on sõnastatud järgmiselt:\n„111 Neil asjaoludel tuleb tõdeda, et komisjon on õigesti leidnud vaidlustatud otsuse põhjenduses 138, mida tuleb vaadelda otsuse põhjenduste 98–137 kontekstis, et 2012. aasta taastuvenergiaseaduse §‑dega 16–33i taastuvenergia tootjate jaoks soodushindade ja turupreemia kujul ette nähtud eelis on käesoleval juhul samastatav riigivõimu poolt kindlaksmääratud ja riiklikke ressursse sisaldava maksuga, kuna riik korraldab rahaliste vahendite ülekandmise õigusaktide abil ja määrab eesmärgid, milleks neid rahalisi vahendeid võib kasutada.\n112 Vastav järeldus kehtib ka nendele energia suurtarbijatele antud eelise suhtes, kes on suure elektritarbimisega tootmisettevõtjad, kuna 2012. aasta taastuvenergiaseaduses ette nähtud hüvitamise mehhanism kujutab endast – nagu komisjon õigesti märkis vaidlustatud otsuse põhjenduses 114 – põhivõrguettevõtjate jaoks lisakoormust. Taastuvenergia lisatasu suuruse mis tahes vähendamine toob nimelt täpsemalt kaasa selle, et suure elektritarbimisega tootmisettevõtjatelt elektritarnijate poolt kogutavad summad vähenevad, ning seda võib lugeda põhjuseks, mis viib põhivõrguettevõtjate tulude vähenemiseni. Siiski jäetakse vastav kahjum seejärel teiste tarnijate ja tegelikult teiste lõppklientide kanda, selleks et korvata sel viisil tekkinud kahjumit, nagu seda kinnitas ka Saksamaa Liitvabariik kohtuistungil vastuses Üldkohtu esitatud küsimusele. Nii osaleb keskmine lõpptarbija Saksamaal teatud ulatuses nende suure elektritarbimisega tootmisettevõtjate subsideerimisega, kelle suhtes kehtib taastuvenergia lisatasu ülemmäär. Pealegi, asjaolu, et elektrienergia lõpptarbijad, kes ei ole suure elektritarbimisega tootmisettevõtjad, peavad kandma lisakulusid, mis kaasnevad viimastele kohaldatava taastuvenergia lisatasu ülemmääraga, kujutab endast taas täiendavat kaudset tõendit, kui seda analüüsida koos eelneva arenguga, mille kohaselt on taastuvenergia lisatasust saadavad rahalised vahendid eriressursid, mis vastavad elektri tarbimise maksule ja mille kasutamise rangelt määratletud eesmärkidel on Saksa seadusandja eelnevalt ette näinud avaliku poliitika, mitte aga erainitsiatiivi elluviimise käigus.“\n16 Üldkohus võttis oma analüüsi kokku vaidlustatud kohtuotsuse punktides 127 ja 128, mis on sõnastatud järgmiselt:\n„127 Käesolevast analüüsist selgub, et 2012. aasta taastuvenergiaseadusest tulenevad mehhanismid on peamiselt tingitud riigi poolt 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kindlaks määratud avalikust poliitikast, millega toetatakse taastuvenergia tootjaid, ning et esiteks jäävad taastuvenergia lisatasust saadavad ja põhivõrguettevõtjate poolt ühiselt hallatavad rahalised vahendid avaliku võimu valitseva mõju alla, teiseks kujutavad taastuvenergia lisatasust laekuvad kõnealused summad endast maksuga sarnaseid rahalisi vahendeid, mis eeldavad riigi ressursse, ning kolmandaks on põhivõrguettevõtjatele antud pädevusest ja ülesannetest võimalik järeldada, et nad ei tegutse enda arvel ja vabalt, vaid pigem riigi vahenditest antud abi haldajana, kes on samastav üksusega, kes täidab riigi antud kontsessiooni.\n128 Eespool toodust tervikuna ilmneb, et komisjon leidis vaidlustatud otsuses õigesti, et 2012. aasta taastuvenergiaseadus eeldab riigi ressursse ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.“\n17 Saksamaa Liitvabariik palub Euroopa Kohtul:\n– esimese võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus tervikuna ja rahuldada vaidlusaluse otsuse peale esitatud hagi;\n– teise võimalusena saata asi tagasi Üldkohtusse;\n– lükata esimene väide tagasi vastuvõetamatuse tõttu ning teise võimalusena põhjendamatuse tõttu;\n– lükata teine väide tagasi osaliselt vastuvõetamatuse tõttu, teise võimalusena osaliselt tulemusetuna ja igal juhul põhjendamatuse tõttu;\n– lükata kolmas väide põhjendamatuse tõttu tagasi;\n19 Euroopa Kohtu presidendi 25. oktoobri 2017. aasta otsusega peatati käesolevas asjas menetlus Euroopa Kohtu kodukorra artikli 55 lõike 1 punkti b alusel kuni 25. juuli 2018. aasta kohtuotsuse Georgsmarienhütte jt (C‑135/16, EU:C:2018:582) kuulutamiseni.\n20 Apellatsioonkaebuse põhjendamiseks esitab Saksamaa Liitvabariik kolm väidet, millest esimese kahe kohaselt on rikutud ELTL artikli 107 lõiget 1 ning kolmanda kohaselt kohtuotsuste põhjendamise kohustust. Komisjon väidab, et kaks esimest väidet on esimese võimalusena vastuvõetamatud ja teise võimalusena tulemusetud ja igal juhul põhjendamatud ning kolmas väide ei ole põhjendatud.\nEsimene väide, et rikutud on ELTL artikli 107 lõiget 1 seoses riigi ressursside kasutamisega\n21 Esimeses väites, mis jaguneb kaheks osaks, väidab Saksamaa Liitvabariik sisuliselt, et järeldades, et taastuvenergia lisatasu süsteem eeldas eelise andmist riigi või vähemalt riigile omistatavatest ressurssidest, rikkus Üldkohus ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses riigi ressurssidest eelise andmise kriteeriumi tõlgendamisel ja kohaldamisel õigusnorme.\n22 Väga üldiselt leiab see liikmesriik sissejuhatuseks, et Üldkohus ei eristanud riigi ressursside kasutamise hindamisel ja selleks, et järeldada, et põhivõrguettevõtjad olid asutused, mis määrati taastuvenergia lisatasust laekuvate vahendite võimaliku käsutamise ja riigi kontrollipädevuse teostamiseks, piisavalt rolli, mida riik võib etendada ühelt poolt seadusandliku võimuna ja teiselt poolt täidesaatva võimuna.\n23 Esimese väite esimeses osas, mis puudutab peamiselt vaidlustatud kohtuotsuse punkti 93, väidab Saksamaa Liitvabariik, et Üldkohus tegi hindamisvea seoses põhivõrguettevõtjate rolliga taastuvenergia lisatasu süsteemis.\n24 Ta meenutab, et Üldkohus tõdes punktis 93 esiteks, et 2012. aasta taastuvenergiaseadusega anti põhivõrguettevõtjatele hulk kohustusi ja õigusi sellest seadusest tulenevate mehhanismide rakendamiseks, mistõttu põhivõrguettevõtjad olid taastuvenergiaseaduses ette nähtud süsteemi toimimise keskpunktis. Teiseks tõdes Üldkohus, et taastuvenergia lisatasust laekuvad vahendid ei liikunud otse lõpptarbijatelt energiatootjatele, vaid selleks oli vajalik niisuguste vahendajate sekkumine, kes tegelesid nende kogumise ja haldamisega, neid rahalisi vahendeid ei kantud põhivõrguettevõtjate üldisesse eelarvesse ega jäetud nende vabasse kasutusse, mistõttu põhivõrguettevõtjad haldasid neid ühiselt ja need jäid avaliku võimu valitseva mõju alla.\n25 Kirjeldades 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kehtestatud jaotusmehhanismi toimimist ja võrreldes seejärel seda mehhanismi Euroopa Kohtu praktikaga, püüab Saksamaa Liitvabariik üksteise järel tõendada esiteks, et 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kehtestatud mehhanism ei olnud kuidagi seotud riigi või avalik-õigusliku institutsiooni eelarvega, teiseks, et võimalikud juurdepääsuõigused või riigi kontroll põhivõrguettevõtjate üle ei tähendanud mingit riigi kontrolli taastuvenergiaressursside üle, ning kolmandaks, et ei olnud mis tahes maksu ega riigitulust loobumist.\n26 Seega, esiteks ei võimalda taastuvenergiaseaduse jaotusmehhanismi hindamine kuidagi jõuda järeldusele, et kasutatakse riigi ressursse või riigile omistatavaid ressursse, nagu Euroopa Kohus on tõdenud 13. märtsi 2001. aasta kohtuotsuses PreussenElektra (C‑379/98, EU:C:2001:160); 16. mai 2002. aasta kohtuotsuses Prantsusmaa vs. komisjon (C‑482/99, EU:C:2002:294) ja 17. juuli 2008. aasta kohtuotsuses Essent Netwerk Noord jt (C‑206/06, EU:C:2008:413).\n27 Sellest kohtupraktikast nähtub, et makse, lõive ja lisatasusid iseloomustab asjaolu, et kogutud tulu läheb mis tahes kujul ning otseselt või kaudselt riigi või avalik-õigusliku üksuse eelarvesse. Ent ressursid, mida saavad põhivõrguettevõtjad taastuvenergia turustamise kulude katmiseks, ei vähenda kuidagi – ei otseselt ega kaudselt – riigi ressursse. Tarneahelas osalejad kannavad neid kulusid vastutasuks elektri „taastuvuse“ eest ja tasaarvestavad need erasektoris.\n28 Riigil ei olnud seega mingit juurdepääsu sellele tulule ning riik ei delegeerinud põhivõrguettevõtjatele avaliku ülesande täitmist. Viimased ei kogu taastuvenergia lisatasu riigi arvel, mistõttu rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta leidis, et põhivõrguettevõtjad olid samastavad üksusega, kes täidab riigi antud kontsessiooni. Kvalifitseerides põhivõrguettevõtjate ülesanded õiguslikult vääralt, kohaldas Üldkohus valesti kontrolli ja põhivõrguettevõtjate tegevuse riigile omistatavuse mõistet.\n29 Taastuvenergia lisatasu ei eraldata liitvabariigi ega avalik-õigusliku institutsiooni eelarvesse, sellest annab tunnistust põhivõrguettevõtjate kulude hüvitamise mehhanism. Nimelt määravad viimased kindlaks selle lisatasu suuruse, võrreldes tulusid ja kulusid, kusjuures suurem või väiksem tulu tasaarvestatakse järgneval aastal põhivõrguettevõtjate vahel, ilma et tulu läheks avalik-õigusliku üksuse eelarvesse. Tulude ülejääki ei kanta riigi eelarvesse ning ülemääraseid kulusid sellest eelarvest ei kompenseerita.\n30 Lõppkokkuvõttes on õiguslikult väär lähtuda põhimõttest, nagu tegi Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 83, et asjaomased summad on „pidevalt“ „pädevatele riigiasutustele“ kättesaadavad, või nagu ta tegi selle kohtuotsuse punktis 94, et põhivõrguettevõtjate poolt ühiselt hallatavad rahalised vahendid jäävad avaliku võimu valitseva mõju alla.\n31 Üldkohus omistas kohtuotsuse punktis 117 samuti suurt tähtsust asjaolule, et põhivõrguettevõtjate saadud vahendeid tuleb hallata eraldi kontol, mida kontrollivad riigiasutused. Ent põhivõrguettevõtjad peavad eraldi kontosid läbipaistvuse kaalutlustel ja kuritarvituste vältimiseks, mitte aga selleks, et võimaldada liikmesriigil hallata ettevõtjatele kuuluvat eriotstarbelist vara.\n32 Teiseks, Üldkohus rikkus samuti õigusnormi, kui ta järeldas, et erasektori turuosaliste tehingute nõuetekohasuse ja õiguspärasuse üle järelevalve ja kontrolli teostamise ülesanded, mis on pandud riigiasutustele, eeldasid taastuvenergia ressursside riiklikku kontrolli.\n33 Taastuvenergiaseaduses ette nähtud mehhanismid, mis vastavad hindamiskriteeriumidele, mille Euroopa Kohus töötas välja 30. mai 2013. aasta kohtuotsuses Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE (C‑677/11, EU:C:2013:348, punkt 38), on pühendatud jaotusmehhanismi hea toimimise ja seadusandja tahte austamise kontrollile, kuid ei anna olulist võimalust juhtimiseks või mõjutamiseks riigiasutuste poolt, mis võimaldaks asuda seisukohale, et esineb „riikliku kontrolli teostamine“. Viimastel on nimelt võimalik võtta vaid distsiplinaarmeetmeid või algatada rikkumismenetlusi eraettevõtjate suhtes, kes rikuvad 2012. aasta taastuvenergiaseadust, ning neil ei ole mingit pädevust, mis võimaldaks neil nende ettevõtjate ressursse käsutada, mõjutades makseid ja rahavoogusid.\n34 Kõikide pingetasemete võrguettevõtjate makstav taastuvenergia tasu maksmine ise on riiklikust kontrollist vabastatud. Kõikide pingetasemete võrguettevõtjad ise teevad otsuse maksta seda tasu või mitte ja määravad kindlaks selle suuruse. Taastuvenergia lisatasu kogumise üle teostatakse samuti vaid piiratud järelevalvet, põhivõrguettevõtjad ainsana otsustavad, kas seda nõuda või mitte. Vastupidi sellele, mida kinnitas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 125, ei kontrolli Saksa pädevad haldusasutused ja eelkõige BNetzA, kelle kontrolliülesanne seisneb peamiselt taastuvenergia lisatasu puudutavate sätete õige kohaldamise tagamises, põhivõrguettevõtjaid rangelt. BNetzA‑l ei ole õigust määrata kindlaks taastuvenergia lisatasu suurust, selle arvutavad põhivõrguettevõtjad omal vastutusel.\n35 Seadusest tulenev nõue, et arvutussüsteem oleks abstraktne, ning läbipaistvuskohustused ja järelevalvepädevus, mida see eeldab, on kantud üksnes eesmärgist takistada, et ettevõtja edasikandmise ahela etappides alusetult rikastuks, kusjuures kaitse kuritarvitamiste vastu on võimalik tsiviilkohtutes, osaliste vahel olevate eraõiguslike suhete raames. Osalistel ei ole volitust või riigi antud kontsessiooni ning neil ei ole mingit võimalust nõuda haldusasutuselt oma õiguste kaitsmist.\n36 Kolmandaks, taastuvenergia lisatasu ei ole maks ning järelikult ei ole sellele ülempiiri seadmine riigi ressurssidest loobumine. Üldkohus rikkus nimelt õigusnormi, kui ta vaidlustatud kohtuotsuse punktis 95 järeldas, et kuna lõpptarbijad olid kohustatud maksma hinnalisa, oli taastuvenergia lisatasu koormus, mille riik on pannud taastuvenergia tootjate toetamise poliitika raames ning mis on selle mõju poolest sarnane maksuga, mida kogutakse elektrienergia tarbimiselt Saksamaal. Nimelt ei võimalda maksu olemasolu järeldada ainult tõsiasi, et taastuvenergiaseaduse jaotusmehhanism võimaldab elektri lõpptarbijatele edasi kanda käitiste käitajatele makstavad maksed.\n37 Taastuvenergia lisatasu seisneb eraõiguslikku laadi ostuhinna suurendamises, mida elektritootjad maksavad vastutasuks „rohelise“ elektri eest, ning see kuulub seega soorituse ja vastutasu suhte alla, erinevalt maksust, mida kogutakse kohustuslikus korras ja ilma vastutasuta. Pealegi on Euroopa Kohtu praktika kohaselt maksu riigiabiks kvalifitseerimiseks nõutud, et maksu ja abi vahel on sihtotstarvet määrav seos, mida taastuvenergia lisatasu puhul ei ole. Viimane ei ole liikmesriigi tulu, mis on abstraktselt määratletud. 2012. aasta taastuvenergiaseadus on seega elektrienergia üldkasutatavasse võrku edastamise seaduse (Stromeinspeisungsgesetz, BGBl. 1990 I, lk 2633) jätk, mida Euroopa Kohus 13. märtsi 2001. aasta kohtuotsuses PreussenElektra (C‑379/98, EU:C:2001:160) ei kvalifitseerinud abiks, kusjuures ainus erinevus nende kahe korra vahel tuleneb asjaolust, et elektritarnijad ei osta kindlaksmääratud hinnaga (taastuvenergia lisatasu) mitte füüsilist elektrienergiat, vaid selle taastuvust.\n38 Lõppkokkuvõttes puuduvad maksu põhitunnused, kuna esiteks ei kohusta taastuvenergiaseadus elektritarnijaid seda lisatasu oma klientidelt võtma, teiseks, selle lisatasu edasikandmist, mille elektritarnijad arvavad müügihinna hulka, ei saa nõuda mitte avalik-õiguslike vahenditega, vaid ainult tsiviilhagi korras, ning kolmandaks lisatasust laekuv „tulu“ läheb elektritarnijate üldise vara hulka, ilma et riigiasutused saaksid nende vahendite haldamise ja kasutamise suhtes vähimatki mõju avaldada.\n39 Esimese väite teises osas kinnitab Saksamaa Liitvabariik, et Üldkohus tegi samuti vea, jättes tähelepanuta asjaolu, et 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kehtestatud süsteemis sõltub riigi ressurssidest abi andmise tunnustamine peamiselt elektritarnijate rollist, mida käesoleval juhul ei võetud piisavalt arvesse.\n40 Esiteks, kuigi Üldkohus tõdes õigesti, et 2012. aasta taastuvenergiaseadus ei kohusta elektritarnijaid taastuvenergia lisatasu lõppklientidele edasi kandma, samas seda keelamata, ei võtnud Üldkohus siiski arvesse elektritarnijate rolli, järeldades vaidlustatud kohtuotsuse punktis 95 ja järgmistes punktides, et lisatasu oli de facto maks ning seda ei saanud pidada põhivõrguettevõtjate enda ressursiks, kellele liikmesriik kirjutas seadusandliku vahendiga lihtsalt ette erilise kasutuse.\n41 Teiseks, Üldkohus jättis tähelepanuta asjaolu, et elektritarnijate roll ja ülesanded on põhivõrguettevõtjate omadega võrreldes seadusega palju vähem reguleeritud. Tarnijad ei ole kohustatud pidama eraldi raamatupidamist ega tagama, et varad oleks eraldatud, kuna taastuvenergia lisatasu tuleb pidada nende tulu tavaliseks osaks. Nendele ei kohaldata ühtegi seadusest tulenevat nõuet seoses hinnapoliitika või ressursside kasutamisega. Mingit riiklikku kontrolli ei teostata nende suhete üle klientidega, kes on komisjoni ja Üldkohtu vaidlustatud abisüsteemi väidetavad rahastajad. Taastuvenergia lisatasu ja elektritarnijate poolt selle võimalik edasikandmine lõpptarbijatele on osa ärisuhtest eraettevõtjate ehk eraõiguslike isikute vahel, ilma et ametivõimud sellesse sekkuksid. Eraressurssideks kvalifitseerimisel ei oma tähtsust see, et vahendid ei lähe tarbijatelt elektritootjatele, vaid selleks on vajalik nende kogumise ja haldamisega tegelevate vahendajate sekkumine.\n42 Kolmandaks, kui Üldkohus oleks piisavalt põhjalikult analüüsinud elektritarnijate rolli, oleks ta pidanud jõudma järeldusele, et riigil ei olnud mingit juurdepääsu taastuvenergiaressurssidele. See on veelgi enam nii, kuna elektritarnijate ja lõpptarbijate suhe on puhtalt eraõiguslik. Üldkohus eiras kontrolli mõiste ulatust ja rikkus seega ELTL artikli 107 lõiget 1, kvalifitseerides „riigi kontrolliks“ eraettevõtja tegevuse, kuigi viimasel ei lasu ühtegi seadusest tulenevat kohustust taastuvenergia lisatasu edasi kanda, edasikantava lisatasu summa suhtes ei kohaldata samuti seadusest tulenevaid nõudeid, ametiasutused ei saa avaldada mis tahes mõju elektritarnijate poolt hindade kindlaksmääramisele, lisatasu maksmist sisaldav tarnijate käive läheb nende varade hulka ning riigiasutused ei saa avaldada mõju sellele, kuidas tarnijad neid ressursse kasutavad.\n43 Komisjon väidab esimese võimalusena, et Saksamaa Liitvabariigi esitatud esimene väide on vastuvõetamatu ja teise võimalusena, et see on osaliselt tulemusetu ja igal juhul põhjendamatu.\n– Väite kui terviku vastuvõetavus\n44 Komisjon väidab, et Saksamaa Liitvabariigi esimene väide tervikuna on vastuvõetamatu, kuna selles ei kritiseerita mitte õiguslikku tõlgendust, mille Üldkohus andis vaidlustatud kohtuotsuses riigi kontrolli mõistele, vaid riigisisese õiguse kohta tehtud Üldkohtu järeldustele, mis kuuluvad faktiliste asjaolude hindamise alla.\n45 See argument tuleb tagasi lükata.\n46 Nimelt, kuigi on tõsi, et Saksamaa Liitvabariik tugineb oma erinevates argumentides 2012. aasta taastuvenergiaseaduse sõnastusele, väidab ta esimese väite esimeses osas siiski peamiselt seda, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna ta tõlgendas riigi kontrolli mõistet liiga laialt, nimelt esiteks kvalifitseerides taastuvenergia lisatasust laekuvad summad vahenditeks, mis eeldavad maksuga sarnast riigi ressurssi, ning teiseks järeldades, et liikmesriigil on põhivõrguettevõtjate kaudu avalik kontroll nende vahendite üle.\n47 Järelikult on esimene väide vastuvõetav.\n– Esimese väite esimene osa, mille kohaselt tegi Üldkohus vea põhivõrguettevõtjate rolli hindamisel taastuvenergia lisatasu süsteemis\n48 Olgu meenutatud, et selleks, et eeliseid saaks lugeda ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses „abiks“, peavad need ühest küljest olema vahetult või kaudselt antud riigi ressurssidest ja teisest küljest peavad need olema riigile omistatavad (13. septembri 2017. aasta kohtuotsus ENEA, C‑329/15, EU:C:2017:671, punkt 20 ja seal viidatud kohtupraktika).\n49 Esiteks, meetme riigile omistatavuse hindamiseks tuleb esmalt analüüsida, kas ametivõimud on osalenud asjaomase meetme võtmises (2. veebruari 1988. aasta kohtuotsus Kwekerij van der Kooy jt vs. komisjon, 67/85, 68/85 ja 70/85, EU:C:1988:38, punkt 35; 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Association Vent De Colère! jt, C‑262/12, EU:C:2013:851, punktid 17 ja 18, ning 13. septembri 2017. aasta kohtuotsus ENEA, C‑329/15, EU:C:2017:671, punkt 21).\n50 Antud juhul tõdes Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 40, et toetamise ja hüvitamise mehhanismid kehtestati käesolevas asjas 2012. aasta taastuvenergiaseadusega, mistõttu tuleb neid mehhanisme lugeda riigile omistatavaks.\n51 Ent kuigi Saksamaa Liitvabariik mainib oma apellatsioonkaebuses korduvalt kõnealuste meetmete omistamise küsimust, ei ole ta formaalselt vaidlustanud Üldkohtu seda järeldust ega ka väitnud, et viimane on sellega seoses rikkunud õigusnormi. Seega tuleb selle kohta esitatud argumendid igal juhul vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata, nagu väitis ka komisjon.\n52 Teiseks nähtub Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikast, et ELTL artikli 107 lõikes 1 kehtestatud keeld hõlmab abi, mida annab vahetult riik või mida antakse riigi ressurssidest, kuid ka abi, mida annavad riigi poolt abi haldamiseks asutatud või määratud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud isikud (22. märtsi 1977. aasta kohtuotsus Steinike & Weinlig, 78/76, EU:C:1977:52, punkt 21; 13. märtsi 2001. aasta kohtuotsus PreussenElektra, C‑379/98, EU:C:2001:160, punkt 58, ning 13. septembri 2017. aasta kohtuotsus ENEA, C‑329/15, EU:C:2017:671, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika).\n53 Asjaolu, et selles sättes tehakse vahet „liikmesriigi poolt“ antaval abil ja „riigi ressurssidest“ antaval abil, ei tähenda, et kõik riigi poolt antud eelised kujutavad endast abi, olgu see siis riigi ressurssidest rahastatud või mitte, vaid selle eesmärk on üksnes hõlmata selle mõistega vahetult riigi antud eeliseid kui ka neid eeliseid, mida antakse riigi poolt määratud või asutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku kaudu (13. märtsi 2001. aasta kohtuotsus PreussenElektra, C‑379/98, EU:C:2001:160, punkt 58, ning 30. mai 2013. aasta kohtuotsus Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE, C‑677/11, EU:C:2013:348, punkt 26).\n54 Nimelt ei ole liidu õiguse kohaselt lubatav, et ainuüksi asjaolu, et asutatakse iseseisvaid institutsioone, kes vastutavad abi andmise eest, võimaldaks kõrvale hoida riigiabi eeskirjadest (16. mai 2002. aasta kohtuotsus Prantsusmaa vs. komisjon C‑482/99, EU:C:2002:294, punkt 23, ja 9. novembri 2017. aasta kohtuotsus komisjon vs. TV2/Danmark, C‑656/15 P, EU:C:2017:836, punkt 45).\n55 Euroopa Kohtu praktikast nähtub samuti, et kõigi juhtumite puhul ei ole vaja kindlaks teha, et toimunud on riigi ressursside üleandmine, selleks et ühele või mitmele ettevõtjale antud eelist võiks käsitleda riigiabina ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses (16. mai 2002. aasta kohtuotsus Prantsusmaa vs. komisjon C‑482/99, EU:C:2002:294, punkt 36, ning 30. mai 2013. aasta kohtuotsus Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE, C‑677/11, EU:C:2013:348, punkt 34).\n56 Euroopa Kohus leidis, et meede, mis seisneb eeskätt energia ostmise kohustuses, võib seega olla hõlmatud mõistega „abi“ isegi siis, kui ei toimu riigi ressursside ülekandmist (19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Association Vent De Colère! jt, C‑262/12, EU:C:2013:851, punkt 19, ning 13. septembri 2017. aasta kohtuotsus ENEA, C‑329/15, EU:C:2017:671, punkt 24).\n57 ELTL artikli 107 lõige 1 hõlmab nimelt kõiki rahalisi vahendeid, mida ametivõimud saavad reaalselt ettevõtjate toetamiseks kasutada, sõltumata sellest, kas need vahendid kuuluvad või ei kuulu püsivalt riigivara hulka. Isegi juhul, kui abimeetmele vastavad summad ei ole alaliselt riigikassa valduses, piisab asjaolust, et need on pidevalt avaliku kontrolli all ja seega pädevate riigiasutuste käsutuses, et kvalifitseerida need „riigi ressurssideks“ (16. mai 2002. aasta kohtuotsus Prantsusmaa vs. komisjon, C‑482/99, EU:C:2002:294, punkt 37, ja 13. septembri 2017. aasta kohtuotsus ENEA, C‑329/15, EU:C:2017:671, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika).\n58 Täpsemalt on Euroopa Kohus leidnud, et vahendeid, mida rahastatakse liikmesriigi õigusaktides sätestatud kohustuslike osamaksete kaudu ning hallatakse ja jagatakse kooskõlas nende õigusnormidega, võib lugeda riigi ressurssideks ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses isegi juhul, kui neid haldavad üksused, mis ei ole riigiorganid (2. juuli 1974. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, 173/73, EU:C:1974:71, punkt 35, ning 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Association Vent De Colère! jt, C‑262/12, EU:C:2013:851, punkt 25).\n59 Selles küsimuses on määrav asjaolu, et sellised üksused on riigi poolt volitatud konkreetset riigi ressurssi haldama ning neil ei ole üksnes ostukohustust, mida nad peavad täitma oma rahalistest vahenditest (vt selle kohta 17. juuli 2008. aasta kohtuotsus Essent Netwerk Noord jt, C‑206/06, EU:C:2008:413, punkt 74; 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Association Vent De Colère! jt, C‑262/12, EU:C:2013:851, punktid 30 ja 35, ning 13. septembri 2017. aasta kohtuotsus ENEA, C‑329/15, EU:C:2017:671, punktid 26 ja 30).\n60 Samas tuleb ka meenutada, et selleks, et kindlaks teha, kas abisaajale antud eelis koormab riigieelarvet, tuleb kontrollida, kas esineb piisavalt otsene seos ühelt poolt eelise ja teiselt poolt riigieelarve vähenemise või eelarvel lasuvate kohustuste piisavalt konkreetse majandusliku riski vahel (vt selle kohta 8. septembri 2011. aasta kohtuotsus komisjon vs. Madalmaad, C‑279/08 P, EU:C:2011:551, punkt 111; 19. märtsi 2013. aasta kohtuotsus Bouygues ja Bouygues Télécom vs. komisjon jt ning komisjon vs. Prantsusmaa jt, C‑399/10 P ja C‑401/10 P, EU:C:2013:175, punkt 109; 9. oktoobri 2014. aasta kohtuotsus Ministerio de Defensa ja Navantia, C‑522/13, EU:C:2014:2262, punkt 47, ning 16. aprilli 2015. aasta kohtuotsus Trapeza Eurobank Ergasias, C‑690/13, EU:C:2015:235, punkt 19).\n61 Neid asjaolusid arvestades tuleb analüüsida Saksamaa Liitvabariigi esitatud esimese väite esimest osa, milles ta väidab, et Üldkohus rikkus õigusnorme, järeldades esiteks, et 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kehtestatud mehhanism oli seotud riigi või avalik-õigusliku institutsiooni eelarvega, teiseks, et riigiasutuste teostatavad järelevalve- ja kontrolliülesanded eeldasid taastuvenergiaressursside üle avalikku kontrolli, ning kolmandaks, et taastuvenergia lisatasu kujutas endast maksu ja lisatasu piirmäära seadmine riigi ressurssidest loobumist.\n62 Selle kohta tuleb märkida, et vaidlustatud kohtuotsuse punktis 128 tehtud Üldkohtu järeldus, et komisjon leidis vaidlusaluses otsuses õigesti, et 2012. aasta taastuvenergiaseadus eeldas riigi ressursse ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, rajaneb selle kohtuotsuse punktides 92–126 tuvastatul, mis on kokku võetud kohtuotsuse punktis 127. Selles punktis märkis Üldkohus, et 2012. aasta taastuvenergiaseadusest tulenevad mehhanismid on peamiselt tingitud riigi poolt 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kindlaks määratud avalikust poliitikast, millega toetatakse taastuvenergia tootjaid. Seejärel märkis ta esiteks, et taastuvenergia lisatasust saadavad ja põhivõrguettevõtjate poolt ühiselt hallatavad rahalised vahendid jäävad avaliku võimu valitseva mõju alla, teiseks kujutavad taastuvenergia lisatasust laekuvad kõnealused summad endast maksuga sarnaseid rahalisi vahendeid, mis eeldavad riigi ressursse, ning kolmandaks on põhivõrguettevõtjatele antud pädevusest ja ülesannetest võimalik järeldada, et nad ei tegutse enda arvel ja vabalt, vaid pigem riigi vahenditest antud abi haldajana, kes on samastav üksusega, kes täidab riigi antud kontsessiooni.\n63 Ent Üldkohtu kinnitus, mille kohaselt sisuliselt 2012. aasta taastuvenergiaseadusest tulenevad mehhanismid on peamiselt tingitud riigi poolt kindlaks määratud avalikust poliitikast, millega toetatakse taastuvenergia tootjaid, kordab üksnes vaidlustatud kohtuotsuse punktis 40 juba esitatud järeldust, mille kohaselt tuleb neid mehhanisme pidada riigile omistatavaks. Nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktis 48 viidatud kohtupraktikast, siis kuigi see on 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kehtestatud mehhanismist tulenevate eeliste ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses „abiks“ kvalifitseerimiseks vajalik element, ei ole see iseenesest abiks kvalifitseerimiseks piisav. Nimelt tuleb tõendada, et eelised on antud otseselt või kaudselt riigi ressurssidest.\n64 Seega tuleb analüüsida, kas Üldkohus võis vaidlustatud kohtuotsuse punktis 127 mainitud ja käesoleva kohtuotsuse punktis 62 meenutatud kolme muu asjaolu alusel õigusnormi rikkumata järeldada, et taastuvenergia lisatasust laekuvad vahendid kujutavad endast riigi ressursse.\n65 Mis puudutab kinnitust, et taastuvenergia lisatasust laekuvad summad on vahendid, mis eeldavad maksuga sarnast riigi ressurssi, siis tuleb meenutada, et vaidlusaluse otsuse punktis 105 kvalifitseeris komisjon selle lisatasu „erimaksuks“ (otsuse algkeelses versioonis special levy).\n66 Üldkohus märkis vaidlustatud kohtuotsuse punktis 95, et „elektritarnijad kannavad taastuvenergia lisatasust tuleneva finantskoormuse praktikas edasi lõppklientidele“, et see edasikandmine tuleb lugeda „Saksa seadusandja ette nähtud ja korraldatud tagajärjeks“ ning et hinnalisa või lisakulu puhul, mida elektri lõpptarbijad on „de facto sunnitud tasuma“, on tegemist „koormusega, mille riik on pannud taastuvenergia tootjate toetamise poliitika raames ning mis on selle mõju poolest sarnane maksuga, mida kogutakse elektrienergia tarbimiselt Saksamaal“.\n67 Üldkohus kinnitas nende kaalutluste alusel vaidlustatud kohtuotsuse punktis 96, viidates „analoogia alusel“ 17. juuli 2008. aasta kohtuotsusele Essent Netwerk Noord jt (C‑206/06, EU:C:2008:413, punkt 66), et taastuvenergia lisatasust saadud summad olid vahendid, mis eeldasid maksuga sarnast riigi ressurssi; seda kinnitust on korratud vaidlustatud kohtuotsuse punktis 127.\n68 Kuid 17. juuli 2008. aasta kohtuotsuse Essent Netwerk Noord jt (C‑206/06, EU:C:2008:413) punktis 66 viitas Euroopa Kohus selleks, et kvalifitseerida „maksuks“ selles kohtuasjas kõne all olev elektrienergia ostjatele kehtestatud hinnalisa, selle kohtuotsuse punktile 47. Selles viimases punktis toodud järeldus, mille kohaselt tuleb hinnalisa maksuks kvalifitseerida, rajanes eeskätt asjaolul, mida Euroopa Kohus mainis selle kohtuotsuse punktis 45, et hinnalisa kujutas endast seadusega kehtestatud koormust, mida tarbijad olid kohustatud maksma.\n69 Ent järeldused, mille Üldkohus tegi vaidlustatud kohtuotsuse punktis 95, ei võimalda tõmmata paralleeli selle hinnalisa ja taastuvenergia lisatasu vahel.\n70 Nimelt, nagu Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 7–9 meenutas, on taastuvenergia lisatasu võimalik erinevus põhivõrguettevõtjate oma võrku lubatud taastuvelektri börsi hetketurul saadud hinna ning rahalise kohustuse vahel, mis lasub neil tulenevalt seaduslikust kohustusest tasuda selle elektrienergia eest seaduses ette nähtud tariifide alusel, kusjuures põhivõrguettevõtjatel on õigus nõuda seda hinnavahet lõppkliente varustavatelt tarnijatelt. Seevastu ei kohusta 2012. aasta taastuvenergiaseadus neid tarnijaid lõppklientidele edasi kandma taastuvenergia lisatasu alusel makstud summasid.\n71 Asjaolu, et Üldkohus tõdes vaidlustatud kohtuotsuse punktis 95, et „praktikas“ kanti taastuvenergia lisatasust tulenev finantskoormus edasi lõppklientidele, ning järelikult oli see „mõju poolest sarnane maksuga, mida kogutakse elektrienergia tarbimiselt“, ei ole piisav, et järeldada, et taastuvenergia lisatasul olid samad tunnused nagu elektrienergia hinnalisal, mida Euroopa Kohus analüüsis 17. juuli 2008. aasta kohtuotsuses Essent Netwerk Noord jt (C‑206/06, EU:C:2008:413).\n72 Järelikult tuleb kontrollida, kas kaks muud tegurit, mida Üldkohus mainis vaidlustatud kohtuotsuse punktis 127 ja mida on meenutatud ka käesoleva kohtuotsuse punktis 62, võimaldasid tal sellegipoolest järeldada, et taastuvenergia lisatasust laekuvad vahendid kujutasid endast riigi ressursse, kuna need olid pidevalt avaliku kontrolli all ning seega ametivõimude käsutuses käesoleva kohtuotsuse punktis 57 viidatud kohtupraktika tähenduses. Sel juhul ei oma tähtsust see, kas taastuvenergia lisatasu on võimalik kvalifitseerida „maksuks“ või mitte.\n73 Tuleb siiski tõdeda, et Üldkohus ei ole kindlaks teinud, et riigil oli taastuvenergia lisatasust laekuvate vahendite käsutamise õigus, ega ka seda, et ta teostas nende vahendite haldamisega tegelevate põhivõrguettevõtjate üle kontrolli.\n74 Nimelt, esiteks leidis Üldkohus, et taastuvenergia lisatasust laekuvad vahendid ei jäänud mitte riigi kästusse, vaid üksnes ametivõimude valdava mõju alla, kuna põhivõrguettevõtjad haldasid neid ühiselt, kusjuures viimaseid võis koos pidada sarnaseks üksusega, kes täidab riigi antud kontsessiooni. Sellega seoses ta vaid tõdes, et taastuvenergia lisatasust tulenevaid vahendeid esiteks haldasid üldistes huvides põhivõrguettevõtjad seadusandja eelnevalt kindlaks määratud korra alusel ning teiseks eraldati need toetuse ja hüvitamise kavade rahastamiseks, välistades mis tahes muu otstarbe.\n75 Ent ilma et oleks vaja võtta seisukoht sel viisil Üldkohtu kasutatud riigi antud kontsessiooniks kvalifitseerimise põhjendatuse küsimuses, tuleb tõdeda, et kuigi niimoodi tuvastatud asjaolud küll tõendavad, et 2012. aasta taastuvenergiaseadusega rakendatud taastuvenergia toetus lähtub seadusest, ning seega et riigil on teatav mõju 2012. aasta taastuvenergiaseadusega kehtestatud mehhanismide suhtes, ei ole need asjaolud siiski piisavad, et järeldada, et riigil oli sellegipoolest õigus käsutada põhivõrguettevõtjate hallatavaid ja juhitavaid vahendeid.\n76 Eeskätt asjaolu, et taastuvenergia lisatasust laekuvad vahendid eraldati üksnes toetamise ja hüvitamise kavade rahastamiseks 2012. aasta taastuvenergiaseaduse sätete alusel, ei tähenda, et riik saab neid käsutada käesoleva kohtuotsuse punktis 57 viidatud kohtupraktika tähenduses. Muude vastupidiste asjaolude puudumisel see seadusest tulenev taastuvenergia lisatasust laekuvate vahendite sihtotstarbelise kasutamise põhimõte pigem tõendab, et riigil ei olnud võimalik neid vahendeid käsutada, see tähendab otsustada 2012. aasta taastuvenergiaseaduses ette nähtust teistsugune sihtotstarve.\n77 Teiseks, Üldkohus ei teinud kindlaks, et põhivõrguettevõtjad olid pidevalt avaliku kontrolli all, ega ka seda, et nad olid avaliku kontrolli all.\n78 Sellega seoses tuleb märkida, et Üldkohus küll püüdis näidata vaidlustatud kohtuotsuse punktides 105–110, et põhivõrguettevõtjaid, kes haldasid taastuvenergia tootmise abikavasid, kontrolliti selle tegevuse osas mitmest aspektist.\n79 Kõigepealt tõdes Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 106, et põhivõrguettevõtjad ei saanud taastuvenergia lisatasust laekunud vahendeid kasutada muul otstarbel kui seadusandja ette nähtud eesmärkidel. Seejärel märkis ta vaidlustatud kohtuotsuse punktis 107, et põhivõrguettevõtjad olid kohustatud haldama neid vahendeid spetsiaalselt selleks ette nähtud pangakontol, ning lisas, et selle kohustuse täitmist kontrollisid riigiasutused 2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 61 alusel, käsitlemata siiski selle kontrolli laadi ja ulatust. Viimaks märkis Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 108–110, et riigiasutused – ehk antud juhul BNetza – teostasid mitmel tasandil ranget kontrolli põhivõrguettevõtjate toimingute üle, tagades muu hulgas, et nad turustavad taastuvenergiat 2012. aasta taastuvenergiaseaduse § 37 kohaselt ning nad määravad, kehtestavad, avaldavad ja võtavad elektritarnijatelt taastuvenergia lisatasu kooskõlas õigus- ja haldusnormidega.\n80 Ent kuigi sel viisil tuvastatud asjaolud võimaldavad tõepoolest järeldada, et ametiasutused kontrollivad 2012. aasta taastuvenergiaseaduse nõuetekohast täitmist, ei võimalda need seevastu järeldada, et taastuvenergia lisatasust saadavate vahendite endi üle teostatakse avalikku kontrolli.\n81 Üldkohus võttis pealegi oma analüüsi vaidlustatud kohtuotsuse punktis 110 kokku, leides, et see kontroll, mis on osa 2012. aasta taastuvenergiaseadusega ette nähtud tervikstruktuuri üldloogikast, kinnitas järeldust, mis on tuletatud põhivõrguettevõtjatele antud ülesannete ja kohustuste analüüsi põhjal, et põhivõrguettevõtjad ei tegutsenud enda arvel ja vabalt, vaid riigi vahenditest antava abi haldajana. Ta lisas, et isegi kui eeldada, et see kontroll ei avalda otsest mõju kõnealuste vahendite igapäevasele haldamisele, on tegemist siiski täiendava elemendiga, mille eesmärk on tagada, et põhivõrguettevõtjate tegevus jääks 2012. aasta taastuvenergiaseadusega ette nähtud raamidesse. Lõpuks nentis ta vaidlustatud kohtuotsuse punktis 118, et asjaolu, et riigil puudub tegelik juurdepääs taastuvenergia lisatasust saadud ressurssidele selles mõttes, et need ei liikunud riigieelarve kaudu, ei muuda kuidagi seda, et riigil oli valitsev mõju nende vahendite kasutamise üle, ega viimase võimet tänu eelnevalt 2012. aasta taastuvenergiaseaduse vastuvõtmisele otsustada järgitavate eesmärkide üle ning tervikuna nende vahendite kasutamise üle.\n82 On tõsi, nagu märkis Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 125 ja nagu meenutatud käesoleva kohtuotsuse punktis 58, et Euroopa Kohus on leidnud, et liikmesriigi õigusnormidega kehtestatud kohustuslikest maksetest tulenevaid summasid, mida hallatakse ja jaotatakse vastavalt samadele õigusnormidele, võidakse käsitada riigi ressurssidena ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses isegi siis, kui neid haldavad üksused, mis ei ole riigi organid (19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Association Vent De Colère! jt, C‑262/12, EU:C:2013:851, punkt 25).\n83 Kuid viimati nimetatud kohtuasjas Euroopa Kohtu kasutatud lahendus rajanes kahel põhiteguril, mida käesolevas asjas ei esine.\n84 Nimelt märkis Euroopa Kohus esiteks, et kohtuasjas, milles see otsus tehti, oli liikmesriigi õigusnormidega kehtestatud põhimõte, et Prantsuse riik hüvitab täielikult ostukohustuse, ning see kohustas viimast täitma oma olemasolevaid kohustusi ja hüvitama täielikult lisakulud, mis kaasnevad ettevõtjatele olukorras, kus elektrienergia lõpptarbijatelt kogutavate tasude summast ei piisa nende lisakulude katmiseks (19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Association Vent De Colère! jt, C‑262/12, EU:C:2013:851, punkt 26). Sel viisil tõi Euroopa Kohus esile seose eelise ja riigi eelarve vähemalt potentsiaalse vähenemise vahel.\n85 Euroopa Kohus tõdes 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsuse Association Vent De Colère! jt (C‑262/12, EU:C:2013:851) punktides 28–33 esiteks, et summad, mille eesmärk oli hüvitada ettevõtjatel lasuvast ostukohustusest tulenevad lisakulud, olid usaldatud Caisse des dépôts et consignations’ile, mis on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda Prantsuse riik oli volitanud tagama Commission de régulation de l’énergie nimel halduskorralduse, finants- ja raamatupidamise haldamise, kusjuures viimane on sõltumatu haldusasutus, kelle ülesanne on tagada Prantsusmaal elektrienergia- ja gaasituru nõuetekohane toimimine; seetõttu tuli neid summasid pidada avaliku kontrolli alla jäävaks.\n86 Seega tuleb järeldada, et muud asjaolud, mida Üldkohus mainis vaidlustatud kohtuotsuse punktis 127, ei võimalda samuti järeldada, et taastuvenergia lisatasust laekuvad vahendid kujutasid endast riigi ressursse.\n87 Kõigist eeltoodud kaalutlustest nähtub, et Saksamaa Liitvabariigi esimese väite esimene osa on põhjendatud, ning ilma et oleks vaja analüüsida esimese väite teist osa ja apellatsioonkaebuse ülejäänud kahte väidet, tuleb vaidlustatud kohtuotsus tühistada.\n88 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 61 esimese lõigu kohaselt tühistab Euroopa Kohus Üldkohtu otsuse, kui apellatsioonkaebus on põhjendatud. Ta võib ise teha asja suhtes lõpliku kohtuotsuse, kui menetlusstaadium lubab.\n89 Käesolevas asjas on Euroopa Kohtu käsutuses vajalik teave, et teha lõplik otsus tühistamishagi kohta, mille Saksamaa Liitvabariik esitas vaidlusaluse otsuse tühistamiseks Üldkohtule.\n90 Selles suhtes piisab, kui märkida, et käesoleva kohtuotsuse punktides 48–87 esitatud põhjustel ei ole komisjon tõendanud, et 2012. aasta taastuvenergiaseaduses ette nähtud eelised, st taastuvenergia lisatasust rahastatav kava taastuvatest energiaallikatest ja kaevandusgaasist taastuvenergia tootmise toetamiseks ning hüvitamise erikord, mille kohaselt seda lisatasu vähendatakse suurte elektritarbijate puhul, eeldasid riigi ressursse ja kujutasid endast järelikult riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.\n91 Seetõttu tuleb nõustuda esimeses astmes Üldkohtule esitatud hagis Saksamaa Liitvabariigi esitatud kolmanda väitega, et puudub riigi ressurssidest rahastatav eelis, ning vaidlusalune otsus tühistada.\n92 Euroopa Kohtu kodukorra artikli 184 lõige 2 sätestab, et kui apellatsioonkaebus on põhjendatud ja Euroopa Kohus teeb ise kohtuasjas lõpliku otsuse, otsustab ta kohtukulude jaotuse.\n93 Vastavalt kodukorra artikli 138 lõikele 1, mida kodukorra artikli 184 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste lahendamisel, on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.\n94 Kuna Saksamaa Liitvabariik on nõudnud komisjonilt kohtukulude väljanõudmist ning viimane on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb apellatsioonimenetluse ja esimese astme menetlusega seotud kohtukulud välja mõista komisjonilt.\n1. Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 10. mai 2016. aasta kohtuotsus Saksamaa vs. komisjon (T‑47/15, EU:T:2016:281).\n2. Tühistada komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1585 riigiabi kava SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Saksamaa on rakendanud taastuvenergia ja energia suurtarbijate toetamiseks.\n3. Mõista apellatsioonimenetluse ja esimese astme menetlusega seotud kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.


Merko: Harku alajaama laiendus | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\n12. juulil 2018. a sõlmiti AS Merko Ehitus kontserni kuuluva AS Merko Infra ja Elering AS vahel ehitusleping Harku 330 kV alajaama laiendamiseks.\nLepingu mahus ehitatakse Harku alajaama uus 330 kV lahter ja paigaldatakse täiendav reaktor.\nLepingu maksumus on ligikaudu 1,05 miljonit eurot, millele lisandub käibemaks.\nEhitustööd algavad 2018. aasta juulis ja lõpevad 2019. aasta septembris. Alajaama ehitamine toimub „võtmed kätte“ meetodil.\nUuem uudis: Koolitus “Haldusmenetlus ehitamisel ja planeerimisel” toimub 04/10/2018 ››


Disainiturg. SISUSTUS/LEMMIK – Eesti Disainikeskus\nVaata, kes on esindatud Disainituru sisustus/lemmik kategoorias:\nGroveneer on unikaalse “tõmba-ja-kleebi” kinnitusega väärispuidust dekoratiivseinamaterjal. Materjali stiilne väljanägemine ning innovaatiline kinnitusmeetod on pärjatud maineka Red Dot: Product Design auhinnaga. Groveneer on Disainiturul esindatud kõigi oma põhimustritega. Kaasa saab osta eelpakendatud mustri või tellida sobiv muster koju. Lisaks on väljas spetsiaalne jõulukollektsioon, mida lähedastele kinkida ning pühade ajal ühistegevusena koos seina kleepida.\nPesuliisu puidust pesurestid. Leidlik disain, väike jalajälg! Disainiturule tulevad puidust pesurestid, pesukorvid, pesupesemise vahendid, uued pesukorvid ja parfümeeritud pesuäädikas.\nNufnuf on kodumaine lemmikloomabränd, mis pakub oma uuenenud kollektsioonis alates oktoober 2019 tooteid kaasaegses kodus elavale lemmikule ning aktiivsele koeraomanikule, kes soovib koos oma koeraga matkata, reisida, telkida, sporti teha. Lisaks pakub Nufnuf laia valikut nutikaid mänguasju ja akessuaare nii koertele kui kassidele.\nANNIKE LAIGO / House of LA\nAnnike Laigo on House of LA asutaja ja disainer, Eesti tähtsaima disainiauhinna Bruno laureaat. House of LA on bränd, mille keskmes on vaibad - väga head materjalid ja võimalus valmistada just kliendile sobivas suuruses, värvis ja vormis lahendus. Disainiturul on valikus nii lihtsad ühevärvilised kui ambitsioonikad autorivaibad. Kodusisustusaksessuaarid: HOUSE OF LA vaibakollektsioon, VISIBLE INVISIBLE riputi, Naked Clay tassid ja soojad sallid.\nHäli-Ann Tooms Studio disainib õhutaimede eksponeerimiseks mõeldud taimehoidjaid, mis on roheliseks pilgupüüdjaks nii modernses kui klassikalises interjööris. "Töötame õhutaimedega, mis on erilised taimed seetõttu, et nad ei vaja kasvuks mulda. Oleme loonud neile minimalistlikud hoidjad, mida saab riputada, seinal eksponeerida või lauale asetada". Disainiturule võtame kaasa kindlasti oma kõige populaarsema rippuva seeria Triangleid ja Ringe, lisaks lauaseeria Table Towers. Kõiki tooteid müüme koos spetsiaalselt disainitud pakendiga ning taimedele on eraldi koostatud hooldusjuhend.\nLauamäng ECO RACE on suunatud teadlikule ja vastutustundlikule tarbijale või inimesele, kes soovib, et tema tuttavad/lähedased teeksid paremaid ja teadlikumaid valikuid. Me kõik oleme sellel planeedil seotud. Meie kõigi igapäevavalikud on kaalukad ja olulised – veetilgast saab ookean. Seega – sinu valikud on olulised ja maailma muutvad! ECO RACE lauamängu abil aitame teadvustada tarbimisharjumuste tagajärgi, levitada keskkonnasõbralikke väärtusi ja tõsta keskkonnateadlikkust.\nBold Tuesday disainib minimalistlikke interaktiivseid reisipostreid, mis on kõik Eestis valmistatud. Nende eesmärgiks on innustada inimesi maailma avastama, laiendada oma silmaringi, olla avatud kõigele uuele ning tutvuda erinevate kultuuridega. Bold Tuesday maailmakaardid aitavad sul kõik oma seiklused üles märkida ja näitavad sulle, kui palju on veel avastada! Bold Tuesday valikust leiad maailmakaarte igale maitsele: suuruse järgi järjestatud või sõna-puslesse peidetud riigid, värvitav või üleni must kleepsukaart, pealinnade tänavavõrgustikud või Antarktika ja Arktika. Need postrid sobivad ideaalselt kingiks seiklejale või lihtsalt kauniks sisekujunduselemendiks inimesele, kes hindab põhjamaist disaini.\nWhiteparrot loob unikaalsete mustritega, kogu perele mõeldud sisustustooteid ja aksessuaare, mida saab tekstiilimarkeritega värvides edasi kujundada. Whiteparrot'i toodete hulka kuuluvad käsitsi trükitud erinevas suuruses pinalid, õla-, selja- ja kingakotid, köögirätikud ning padjakatted.\nKõik tooted on õmmeldud puuvillasest või linasest kangast, pestavad ja valmistatud Eestis.\nWolfBerry - vineerist lastemööbel ja atraktsioonid siseruumidesse - kõikjale, kuhu lapsed on oodatud! Kast Lelu ja Kann kaanteta. Multifunktsionaalsed omavahel kombineeritavad moodulkastid. Vastavad EU ohutusnõuetele. Viimistluses on kasutatud lastele sobilikke, sertifitseeritud, vesialuselisi peitse ja lakke, mis võimaldavad materjalina kasutatud, naturaalset ja vastupidavat kasevineeri kergesti puhastada ning UV kiirguse eest kaitsta. Kast Kann kaanteta. 2019 aastal pälvis kast Eesti Disainerite Liidu disainikonkursil „Laste Asi“ lisaks nominatsioonile eriauhinna. Toote autor tööstusdisainer Meelis Unt. Idee Kristina Mõis.\nCAIO on 2017. a suvel asutatud Eestimaine bränd, mis väärtustab lihtsat, kvaliteetset ja elegantset disaini. CAIO toodeteks on minimalistlikud küünlaaluseid, mis loovad õhulise efekti ning jätavad mulje nagu hõljuksid küünlaalustele kinnitatud küünlad õhus. CAIO tooted on ühtviisi sobivad kasutamiseks nii pidulikel puhkudel kui ka igapäevaselt. CAIO küünlaalused on valmistatud poleeritud täismessingust. Küünlaalused loovad efekti õhus hõljuvatest küünaldest. Minimalistlikud, elegantsed küünlaalused on ühtviisi sobivad kasutamiseks nii pidulikel puhkudel kui ka igapäevaselt.\nSENSUOUS Nature pakub minimalistliku disainiga küünlajalgu ja konteineriküünlaid. Materjalidest domineerivad betoon ja messing. Disainiturule tulevad uued betoonivärvid - roheline ja terrakota.\nTriibuvineer on unikaalne puitmaterjal, mis ühendab põhjamaise kasevineeri meeleolukate värvidega. Tootevalikus on põnevad ja värviküllased disaintooted, sisustuselemendid, elustiilitooteid ja ärikingitused, mis paitavad silma praktilise disaini ja kvaliteetse teostusega. Triibuvineeri toodetega hoiame ja väärtustame loodust – tootmine on keskkonnasõbralik ja tooted loodud kauakestvaks. Teame, et värvid mõjutavad enesetunnet, seega teeme kõik, et muuta hall argipäev imeliselt värviküllaseks. Triibuvineer toob disainiturule uued stiilsed hoiukastid, mis täidavad interjööris nii mobiilse diivanilaua, iste, öökapi või näiteks mänguasjakasti rolli. Lisaks toome lagedale väikesetiraažilisi unikaaltooteid, mida saab soetada eriti heade hindadega. Disainiturul demonstreerime eriti pilkupüüdvat uut seinakattematerjali ehk vineertapeeti, millest on valmisttud meie väljapanek.\nMaria Rästa Design on väike eesti disaini ettevõtte, mis peamiselt tegeleb sisustuselementide tootmisega. Mööblidisainer Maria Rästa looming on tihti mänguline ja kannab endas positiivset emotsiooni. Disainiturule tulevad sisustusaksessuaarid, köögiaksessuaarid, väike mööbel, lastetoa aksessuaarid ja lastemängud.\nRaamat on meie kirg.\nRaamat on kõigile. Raamat on kättesaadav. Raamat on vajalik.\nRaamat on märkmik, klade, album, menüü.\nRaamat on kunst. Raamat on disain. Raamat on..\nDisainiturul pakume märkmikke, kladesid, külalis- ja heade soovide raamatuid. Enda toodete loomisel lähtume taaskasutuse ja jätkusuutlikuse vaadetest. Vaadetest, mis muudab meie toote millekski enamaks ja komponeerib selle ümber loo.Esitleme uhiuut taaskasutusvõnkega visandiplokkide seeriat, mille kaanelt leiab ainulaadselt dekoreeritud paberkotte.\nHAPPY DROPS loojaks on Dairi Põld. Kelle käe all valmivad terratso imitatsiooniga kodusisustus tooted. Iga toode on oma välimuselt kordumatu ja unikaalne. Materjal: Jesmonite. HAPPY DROPS kollektsiooni kuuluvad: diivanilaud, vaagen, klaasialused, kuusnurkne alus ja kuusnurkne vaas.\nNIPSTI! pakub Eestis disainitud ja toodetud lastele mõeldud sisutustooteid. Meie tooted on puhta, lihtsa ja funktsionaalse disainiga ning pakuvad rõõmu nii lastele kui nende vanematele. Plaanime Disainiturul esitleda uusi lastele mõeldud sisustustooteid: torn-lauad, ruumijagajad ja nagi-riiulid.\nPühapäeval, 15. detsembril kell 11-18, toimub Kultuurikatlas Eesti suurim Disainiturg. Disainiturult leiab kvaliteetset ja eriilmelist disaini Eestist, Lätist, Leedust ja Soomest. Sel aastal soovis Disainiturule kandideerida 260 disainerit Eestist, Lätist, Leedust, Venemaalt, Ukrainast ja Soomest, kellest žürii valis välja 121. Tutvu kõigi Disainiturule tulevate disainerite ja brändidega siin.


Vändra Gümnaasium „OÜ Valley ettevõtlusõpe“. Edulugude konkursi 2020 kategooria „Parim koostöötegu“ II koht - Ettevõtlik Kool\nVändra Gümnaasiumi ja rahvusvaheliselt tunnustatud käsitöövaipade tootja OÜ Valley ühiseks eesmärgiks sai ettevõtlusõppe praktikumiga tõsta ettevõtlusõppe kvaliteeti. Pea 300-le õpilasele loodi ainukordne võimalus osaleda reaalses vaiba kavandamise ja valmistamise protsessis, seda päris algusest lõpuni. Protsessi käigus valmis laste kujundatud kavandite ja kunstnike ning kudujate kaasabil tafting tehnikas, käsitöös seinavaip.\nTeiseks eesmärgiks on tõsta ka õpetajate teadlikkust ettevõtlusest. Näidata reaalselt, mis erasektoris ja ettevõttes toimub ja pakkuda võimalust siduda ja leida aineõpetusele praktilisi seoseid. Teadlikum õpetaja oskab ka õpilast paremini suunata ja selgitada tööelus toimuvat.\nProjektis osalemine aitas muuta ettevõtlusõpet praktilisemaks ja andis ideid kooli õppekava täiendamiseks. Koolipere sai kogemusi ning ülevaate vaibatootmise protsessist ja ettevõtte tööst laiemalt. Ettevõte sai osaleda õppeprotsessis, õpilaste juhendamise kogemuse ning reklaamida end võimalikele tulevastele töötajatele.\nTutvu projektiga videoloo vahendusel:\nja siin: https://www.youtube.com/watch?v=bal_9fNtjmA&feature=youtu.be\nProjekti viisid ellu Vändra Gümnaasium.