Teises sambas LHV + Seesam... - Investeerimine - LHV finantsportaal\nTeises sambas LHV + Seesam...\n...ütleb BNS. Tehingu hinda pole ära toodud - seetõttu ei oska osapooltele ei õnne soovida ega kaasa tunda.\nMis seal ikka - kaks kõige väiksemat ühinesid.\nIkka õnne soovida!\nSünergia tehingust peaks osaliselt kohene ning osaliselt pikemas perspektiivis saavutatav. Usun, et hea uudis mõlema osapoole klientidele.\nEsmaspäeval, 12.juulil allkirjastasid kahe Eestis pensionifonde haldava ettevõtte – AS-i LHV Varahaldus ja Seesam Varahalduse AS-i – aktsionärid lepingud, mille eesmärgiks on ettevõtete ühendamine. Allkirjastatud lepingute tulemusena omandab LHV Varahaldus 100% Seesam Varahalduse aktsiatest ning Seesam Elukindlustuse AS 34% LHV Varahalduse aktsiatest. Peale tehingute heakskiitmist Finantsinspektsiooni poolt alustatakse ettevõtete ühendamist.\nKa Seesam Elukindlustuse juhatuse esimehe Erki Kilu tähendusel avardab liitumine mõlema firma klientide valikuvõimalusi. “Seesam Elukindlustus on otsinud võimalusi ettevõtte arendamiseks ja tooteskaala laiendamiseks. Ettevõtete ühendamisel saame hakata pakkuma oma klientidele lisaks III samba pensionikindlustusele nüüd ka vabatahtlikku pensionifondi,”\nTelefon 6 800 447\ntelefon 6 676 400\nMiks peaks see klientidele rõõmu valmistama? Kas Seesami fondi tootlikkus kasvab või LHV klientidel läbeb haldustasu väiksemaks?\nNo teoreetiliselt peaks suur olles odavam olema küll, aga kus ja millal see mõju avaldab?\nNo loodame, et ei juhtu järgmine:\nHaldustasu tõuseb Seesami klientidele ja tootlikkus langeb LHV klientidele!\nPalju õnne LHV sellegi poolest neil saab edaspidi lahedamalt raha olema.\nMillal siis näeb LHVst oma Seesami fondide seisu?\nSa võid neid kohe nägema hakata kui sisened LHV paroolidega pensionikeskusesse siin ja rubriigis Volitamine annad LHV-le õiguse teostada päringuid Sinu pensionikonto seisu kohta ...\nVõi õigupoolest siiski järgmisel esmaspäeval peale volitamist kuna LHV teostab vastava päringu kord nädalas\nInvesteerimisriskiga personaalnset pensionikindlustust ma ei näe...kuigi volitus tehtud.\nMSM ja teised: miks ei peaks see klientidele rõõmu valmistama? Kui me näeme sünergiat ühinemises tähendab see ju loomulikult seda, et loome lisaväärtust kas endale või klientidele. Kui meil on kulusid vähem ja tulusid rohkem siis on meil võimalus ka rohkem fondide juhtimise protsessi investeerida. Loodame, et saame oma kompetentsiga tõesti ehk ka aidata Seesami fondide tootlusele kaasa ja kui kogu ettevõtte kasumlikkus paraneb siis ka tasusid kliendi jaoks alandada jms. Haldustasu Seesami fondidel kindlasti ei tõuse ja LHV tootlikust see ühinemine ka kindlasti ei langeta:)\nTõnno, mõistust vist ei saa nii kergelt raha eest osta. Ma kujutan ette, et maailmas on väga suuri fonde kel läheb vahel halvasti.\nSee ei olnud midagi kellegi kohta isiklikult. Võibla on tulevikku silmas pidades just eriti kasulik omada Seesami II samba fondi - sama raha eest saab praegu rohkem osakuid.\nSee on ikka natuke liiga mööda, võibolla võhikutele on võimalik sellist valet levitada. Tegelikus on aga hoopis teistsugune. Kasvõi võtta lahti www.pensionikeskus.ee statistika ning sealt vaadata tootlusi ei saa kuidagi nõustuda eespool väljatoodud lõiguga. Pigem on LHV seal tagapool. Kusjuures minu andmetel on LHV valitsemistasu 2% , mis on kõrgeim. Selle võib rahulikult aasta tootlusest maha lahutada , et saada reaalset tootlust (räägin 50/50 fondist). Võlakirja fond on olnud küll parima tootlusega. Aktsiafondi kohta võiks inimene ikka oma toodet tunda enne kui nii suuri valesid levitama hakkab. Ahjaa taisest tasust (väljalaske tasust) pole mõtet mulle jahuma hakata, tean väga hästi kui väike kaal sellel pikaajaliselt tegelikult on.\nPensionikeskuse lehel toodud statistika sisaldab endas fondide hetke NAVi ja ajalooliste perioodide tootlusi.\nParim tootlus ja kõrgeim NAV mängivad aga fondide paremusjärjestuse määramisel rolli ainult sel juhul kui tegu on ühekordse rahapaigutusega kohe kogumisperioodi algul.\nTõepoolest, kui ma oleksin paigutanud ühekordse summa pensionifondidesse kohe süsteemi käivitumise hetkel, mil osak maksis 10 krooni, oleks minu jaoks parim valik hetke kõrgeima NAVi ja parima tootlusega fond.\nKuna aga enamiku pensionifondiga liitunute jaoks on tegu igakuiste regulaarsete rahapaigutustega, siis kujuneb osakute keskmine soetusmaksumus erinevaks.\nToome lihtsa näite - meil on 2 erinevate fondidega liitunud kodanikku ...\n1 kodanik on liitunud fondiga, mille osaku NAV on 11.80 ja osakute keskmine soetusmaksumus kogu kogumisperioodi lõikes on 11.\n2. kodanik on liitunud fondiga, mille NAV on 11.40 ja osakute keskmine soetusmaksumus on 10.50.\nIsegi võhikul ei ole vist raske mõista, et 2. kodaniku raha on hoolimata tema poolt valitud fondi madalamast NAVist ja tootlusest 1 fondiga võrreldes rohkem kasvanud.\nKui mõlemad kodanikud on paigutanud perioodi lõikes regulaarsete sissemaksete summana täpselt 10 000 krooni, siis 2. kodanikul on 952 osakut (=10000/10.50) koguväärtusega 10852 krooni (=952*11.40)\n1. kodanikul on 909 osakut (=10000/11) koguväärtusega 10726 krooni (=909*11.80).\nVeel lihtsam on võhikul ilmselt mõista seda, et pensionile jääval kodanikule ei ole oluline ilmselt tema fondi edukus Pensionikeskuse statistika alusel, vaid rahasumma, mis ta fondist kätte saab.\nMuide, Pensionikeskuse lehel toodud statistika alusel on LHV Aktsiapensionifondi tootlus tänahommikuse seisuga näiteks 12 kuu kohta parim, seega ka naaskli loogikat kasutades võiks LHV fond olla parim näiteks nende jaoks, kes alustasid kogumist aasta eest - antud juhul ei kattu see küll liitumisperioodiga.\nPikema perioodi lõikes ei ole loomulikult võimalik olukord, kus oluliselt madalama NAVi ja tootlusega fond suudab liitunute raha enim kasvatada, kuid hetkel on fondide tegevuse alustamisest möödas napilt üle 2 aasta ja paremusjärjestuse määramine NAVi ja tootluse alusel on sama hea kui maratonijooksus võitjaks pakkuda esimese paari kilomeetri järel juhtijat.\nEelnevalt mainitud arvutuskäik ei ole pealegi LHV väljamõeldis, vaid sarnast arvutust teostab kord kuus ja avaldab iga kuu viimasel reedel Äripäev. Kui kellegile peaks just Pensionikeskuse lehel paiknev info eriti usaldusväärne olema, siis Äripäeva fondide edetabel leiab samuti seal kajastamist, näiteks augusti lõpu seis siin.\nAga ikkagi, kumb on parem fondijuhtimise mõõdupuu, kas NAV või regulaarse investeerimise tulemus (ÄP metoodika)? Kas LHV fondide edu regulaarse investeerimise kriteeriumi alusel on juhus või oskusliku ajastuse tulemus? Ise pakun esimest varianti. Regulaarse investeerimise kriteerium annab edumaa fondidele, mis alguses langesid ja viimastel perioodidel tõusid. Minu arvates ei ole see parim viis edukuse hindamiseks ja tulevikku suunatud otsuste tegemiseks. Ka kõrgeim NAV ei ole lõplik tõde. Pikemas perspektiivis tuleks fonde reastada tulu/riski suhte alusel, kuid loomulikult on riskiarvutused paariaastase perioodi kohta veel pisut enneaegsed. Nende enneaegsete arvutuste tulemusena kerkib 50/50 fondidest esikohale hoopis Ergo Tuleviku fond.\nÜhesõnaga, saan ma õigesti aru, et LHV uhkustab hetkel sellega, et nende fondiosak vahepeal ... läks?\nPensionifondide jaoks on oluline pikaajaline kindel ja stabiilne tootlus, mitte pole mõtet uhkeldada sellega et meie juhime ...\nPaljalt mineviku numbreid vaadates ei saa muidugi tuleviku üle otsustada. Nubreid peab vaatama koos turu ajalooga. Minu arvates on suhteliselt selge see, et kui me eeldame, et aktsiad pikas perspektiivis tõusevad ja tõusevad rohkem kui võlakirjad siis võidab pikas perspektiivis see fond, mis omab aktsiaturu liikumistega suuremat korrelatsiooni. Seda me ka üritame saavutada - osaleda maksimaalselt aktsiaturu tõusus pikas perspektiivis.\nJa on suhteliselt selgelt viimasel ajal ka näha, et üldiselt kuudel, mis aktsiaturg on kukkunud on LHV APF olnud suurim kukkuja ja tõusukuudel suurim tõusja.\nLoomulikult ei uhkusta me sellega, et meie osak vahepeal alla 10 oli kui aktsiaturud 1.5 aastat tagasi põhjas olid, küll aga on see põhjuseks, miks meie investoritel hetkel enim varasid on. Sellel järgnenud 12 kuulisel tõusuperioodil olime jällegi suurimad tõusjad. Hetke NAV on muidugi suhteliselt ebaoluline asi.\nPensionifondide jaoks ei ole oluline pikaajaline kindel ja stabiilne tootlus - see ei ole võimalik, sest tegemist ei ole hedge fondiga vaid 50% sunnitud aktsiainvesteeringutega ja aktsiaturu korrlatsioon on vältimatu. Teeme siis nii, et tegemist oleks tõesti parima võimaliku aktsiainvesteeringuga ja võimalused, mida seadus tootluse tõstmiseks lubab oleksid maksimaalselt ära kasutatud. Selles vallas arvame, et oleme olnud seni edukaimad ja tulemused seda ka näitavad. Kes tahavad seda vaadata need näevad.\nJa naaskel - miks sa ütled, et haldustasu tuleb maha lahutada tootlusest? Ei tule, NAV on juba pärast kõiki kulusid, haldustasu võetakse igapäevaselt NAVist maha.\nJA me ei ole mingit valet levitanud, sel hetkel kui too pressiteade välja läks, millest pärit naaskli tsiteeritud lõik oli APF esimene nii 1-ses kui 2-ses perioodis. Täna oleme esimesed 2-ses perioodis ja napilt teised 1-ses.\nRiski/tulu suhet võib vaadata aga jällegi on arukam vaadata reaalset investeerimisstrateegiat - oleme riskid nii globaalselt kui üle erinevate aktsiate hajutanud tõenäoliselt kõige paremini...\nJa Rick12 - On küll mõtet uhkeldada sellega, et juhime. Me tegeleme äriga mitte MTÜ runnimisega ja üritame võita uusi kliente. Kuna kahjuks sügavam investeerimistrateegia jms jutt paljusid ei huvita siis loomulikult peame kasutama senist tootlust argumendina:)\nTonno, see lühiajaline edukus ei näita inimesele, kes üritab säästa pensioniks a la 30 aastat küll suurt midagi, pigem nt. Sampo pensionifondide lause. Elame näeme. Samas soovin edu Teile ja teistele pensionifondidelegi.\nvaata selle asjaga on nii ...\nKõigisse pensionifondidesse laekub igal kuul enamvähem samal ajavahemikul suurem kogus raha - üldjuhul juhtub see II samba sissemaksete süsteemist tulenevalt kuu keskpaigas paaril päeval.\nSelle rahaga on nüüd fondijuhil vaja midagi ette võtta: lihtsustatult võttes on valikuid 2 - kas investeerida või jääda paremaid asju ootama (kui aktsiad on odavamad vms.).\nLHV investeerib laekunud raha pea kohe lähtuvalt fondi loomise hetkel paika pandud investeerimisstrateegiast - enamuse ajast on LHV Aktsiapensionifondi vahendid üsna täpselt jagatud 50/50 võlakirjade ja aktsiate vahel, vaba raha paremateks päevadeks ei hoita.\nTeistsugune lähenemine on üritada hoida fondi aktsiaosakaalu aegajalt alakaalus - a la 60% raha ja võlakirjad ning 40% aktsiad, või isegi 70/30 nagu mõned Eesti fondijuhid seda harrastanud on - seda siis hetkel kui fondijuhi arvates on aeg aktsiaturule sisenemiseks halb.\nTeisena kirjeldatud fondijuhtimisstrateegiat võib mingis mõttes pidada ka investorite petmiseks, kuna välja reklaamitud 50/50 fondi asemel on tegu tegelikult 60/40 või mis iganes fondiga.\nEhk siis mitmete fondide osakud ei läinud p ... selle pärast, et maailma aktsiaturgude languse ajal ei paigutanud fondijuhid raha aktsiatesse vaid hoidsid suurt hulka vahenditest deposiidis.\nSellega loobusid nad ka võimalusest osta aktsiaid odavalt ja saada osa järgnevast tõusust, mis oleks võimaldanud ka investorite raha maksimaalselt kasvatada.\nArusaadavalt oli selline tegevus marketingi seisukohast kasulik kuna plusspoolel püsiv NAV lubas fondi uute liitujate jaoks edukana näidata - eelmiste perioodide liitunute arvelt, kelle rahast suur osa kasvas deposiidis.\nParaku ei suutnud need fondijuhid täpselt ajastada oma turule sisenemist, nagu ei suuda ka üle 80% fondijuhtidest mujal maailmas.\nTulemusena ongi LHV suutnud klientide raha rohkem kasvatada. Kui soovid põhjendust, miks teiste mitte p.... käinud osakutega fondidel pole nii hästi läinud, siis toimi nii:\n1) vaata fondide ajaloolisi portfellide struktuure ja sealt vaba raha, võlakirjade ja aktsiate osakaalu\n2) heida pilk maailma aktsiaturgude graafikutele\n3) kui leiad et mõne fondi raha ja aktsiate osakaal on oluliselt aktsiate kasuks muutunud perioodi lõikes, mil tõus põhjadest oli kestnud juba mõnda aega ja ulatus 10-20%ni, siis ongi vastus käes\nJa eeltoodu taga ei ole tegelikult siis LHV täpne ajastamine põhja tabamisel, vaid just asjaolu, et LHV ei tegele ajastamisega, meie strateegia regulaarsete ostude näol kindlustab turu keskmise tootluse tabamise.\nahaa, mul oli kommentaari kirjutamine pooleli ja vahepeal on Tõnno fondijuhina ka sõna võtnud, :)\nTõnno mainitud korrelatsioon aktsiaturuga on sama asi, millest ma natuke teises valguses kirjutasin ...\n:-) Nojah, teen järelduse, et fondi oskab valida iga ahv.\nKui ostad kõrge NAV-ga (ERGO), saad sama raha eest vähem osakuid, kui ostad väikese NAV-ga (Seesam), siis pole kindel kas osak üldse kunagi kasvab (halduri valed valikud), kui ostad kõrge tootlikkusega (LHV), siis äkki on kiire kasvuperiood juba möödas ja tootlikkus hakkab jälle vähenema, ...\nVabandan LHV ees, tunnistan, et mõnus põsepuna oli pärast seda, kui sai asjatundja vastust lugeda. Minu pessimism on põhjustatud minu senistest kogemustest 2 samba pensionifondide tutvustamisel nn "asjatundjatest" pangatöötjate poolt.\nToon välja siis paar seika, mis pessimismi selle teate puhul põhjustas.\n1. Hansapanga peamajas küsides tellerilt, et millised kulud on 2 sambal. Saan vastuseks : "Mingeid kulusid ei ole"! Külaskäik lõppes sellega, et rääkides kahe telleriga, kellest kumbi praktiliselt midagi ei teadnud, tuli sealt sama rumalalt tagasi tulla.\n2. Ühispank siis.\nMina: " Miks peaksin just ühispanga pensionifondi valima"?\nTeller: "Sellepärast, et ühispank on lihtsalt parim, vaadake viimase viie aasta tootlusi"!\nEhk siis minu puhul on usaldus kadunud pensionifondide pakkujate vastu(informatsiooni koha pealt).\nNagu ma aru saan on siis LHV edukaim hetkel, kuna raha fondiliikumise ajal on NAV olnud lühiajalises põhjas. Hea küll , kui sellist statistikat teha , siis tundub arutuskäik küll loogiline, kuid nagu aru saan, mõne aasta pärast enam madalama NAV- iga enam edukaim ei saa olla, kuna siis on esimeses foorus liitunutel kogunenud varasemalt piisavalt osakuid, mis on seoses juba aastatootlusest. Ja kogukapital ei ole enam nii suures seoses juurdetulevast rahast.\nJättes DVD-mängija kinkimise asemel see raha II samba arvele, kui suureks see võiks 30 aasta pärast kasvada?\n:-) Ärge ainult öelge, et see raha ei tule inimese enda arvelt. Pole ju tasuta lõunaid.\nhead mõtted ei hüüa tulles:)\nEnne sõnavõtmist ei teeks ilmselt paha teema valdamine.\nSiiski, MSM, LHV maksab DVD mängijad kinni oma fondi valitsemistasust, mitte ei võta suvalist summat raha klientidelt marketingiks.\nminu meelest on naljakas see, kui propageeritakse säästmist, siis kink tehakse laristades\nei tea kas just laristades, odavamat dvd playerit vist turult ei leiagi\nKahtlemata ei ole tegemist Arcami 20K EEK maksva tippklassi DVD mängijaga, kuid tavaliseks kodukasutuseks on pakutav Philips väga korralik pill. Mängib DivX ja MP3 faile ning mida kõike veel.\nLHV peab oma klienti oluliseks ja on selle eest valmis DVD-mängija andma, laristamisega küll tegu pole.\nNoh, selleks et Arcami DVD-mängija kõrgkvaliteetne pilt välja tuleks, peab endal olema vähemalt 60K maksev plasma-TV või projektor.\nMinu teada on LCD allutanud Plasma tehnoloogia.\nHDTV kineskoobile ei saa veel kumbki vastu. sony luks brändi qualia alt näiteks ainult high-tech torusid saabki.\njeee, www.dvd.ee ja www.lhv.ee foorumite vahel sebimine oligi ebamugav: merge of the year. :)\nSee loosimine ja nänni jagamine on natuke nigel. Siuke tunne, nagu tükk aega on LHV kruu üritanud hoida oma liini ja siis mingi hetk murdusid ja tunnistasid, et peab ikkagi püüdma massi, sest massi püüdmata ei saa ja mass teeb otsused emotsionaalsetel kaalutlustel. Ma ostaks endale ennem VW Touaregi kui otsustaks pensionifondi kasuks selle põhjal, mis nänni ma sealt saan või saada võin. Kes võrdlusest aru ei saanud, siis selgituseks: mõlemad on kohutavalt nõmedad tegevused. Meepott, tekk, diiviidiimängija, purk mädarõigast, kinkekaart Kaubamajja 250 EEK väärtuses jms ÜSK ei tohiks olla see, mille põhjal valitakse endale vanaduspäevade kindlustamise viisi.\nPS Ei ole pikk pensionisüsteemis ja esialgu ei plaani ka pikaks minna.\nPPS Kuulsin et Mark Cuban pidi II sammast shortima :D\nMitte et see nüüd hirmus oluline oleks, aga DIVX faile kõnealune DVP-520 riistapuu siiski mängida ei suuda.\nKuradile see pensionifond, a miks lahmida, et VW Touareg nõme on? Väga ok masin, üks parimaid linnadzhiipe, mis hetkel saadaval, imho.\nTouareg on rõve :))\nMis see Lexus etem on?\nMuide, kas teil seal (või siin) on rahaga raske - juhtkond peab lehereklaamides modelli pannes ja loba ajades võid leiva peale teenima? Frends, kas keskendumine core businessile polegi enam trend?\nKas poleks siiski soliidsem lubada, et LHV paneb omalt poolt uue liituja kontole lihtsalt 400 kr. naiteks. Minu jaoks vordub igasugune nannijagamine lollide pyydmisega ja vaistlikult hoian sealt korvale...\nmis seal vahet kas dvd või 400 eeki sulas/arvele?\nPensionikontole ei saa II samba korral midagi kanda.\nMaitse üle kakeldakse.\nMaitse on üldse üks kena professionaalne kategooria.\nVarem või hiljem viib see tõdemuseni, et minu jumal on parem kui sinu jumal ja sellepärast ma annan sulle jalaga p...e.\nPisut teise nurga alt ehk kurb lugu teemal: kuidas ma ei saa fondiosakuid vahetada.\nTahan senised osakud LHV vastu vahetada, erinevail üllatel põhjustel. Ei tahtnud sattuda vana või uue fondivalitseja tublide müügiinimeste meelevalda, kes mind kahtlemata roomasõitudega (raadiopromo järgi oleks see nagu ära antud juba, olete tähele pannud?) meelt muutma keelitaksid või võta-sõber-kaasa-saad-dvd-ka-jutuga segadusse ajaksid.\nSestap proovin netis. Ei saa, senine fondivalitseja pole sellist võimalust ette näinud. Proovin pensionikeskuses: ei saa, kuna avalduse täitmise järel vaikimisi avanevas maksekorralduses on tubli pensionikeskuse arvuti juba viitenumbri ära täitnud ja nagu lõpuks selgus, on see vale. Probleemi püstitamisest kuni tänaseni on möödas lähes kuu. Tegin EVKle ettepaneku: kui te ei suuda üht numbrit kuskil andmebaasis ära vahetada, korjake see netis vahetamise võimalus üldse ära ja ärge eksitage tarbijat. Vaikus. 50 krooni eest teenust nagu muda.\nRyan:ma usun et senine fondivalitseja pakub siiski sulle seda teenust ,netis ei pruugi seda võimalust küll olla.\nJa üldse ,minu arust võid sa seda ükskõik millise teenusepakkuja juures teha,andmeid hoitakse ju tsentraalselt\nIrw, mehed miks DVD? Pakkuge 500 sulas, vaadake, mis siis toimuma hakkab:P\nNo mai või - jälle on tsirkus a la pensionisamba selleks aastaks läbi saamas! Eile just seletasin oma armukesele hanoy tornide lahendust... noh nii, et kolmes eri formaadis raamatud kolmes hunnikus laual jne, juhuslikult pensionisammaste baasil.. - krt, see oli viga! On see nüüd paha enne või nii, aga raamatuga virutas ta mulle vastu pead just siis, kui mainisin LHV-d... Ta rsk ütles, et ostab LHV ära ja teeb mulle sambat... ja mitte ainult voodis. Muidugi krt, nüüd on hilja mõelda selle peale, et muska tagasi kutsuda nii ambitsioonika korporatsiooni tankistpositsioonilt - Kristjan ju poiss kui kompvek - äkki ostabki ära. Motivatsiooni nigu oleks. Igaks juhuks jätsin selle talle mainimata.\nA vot mina hakkasin kah mõtlema pensioni peale. Noh, et ajada kah natu rulli kokku, et tibin nii ülevalt alla ei vaataks. Ostaks kasvõi NOK-i, kui Cuban õllelauas ei hakaks JÄLLE SEDA JUTTU AJAMA. Rsk, vahel paneb mõtlema, et mis see inimelu hind oli vastavalt eurodirektiividele? Midagi enamat kui 1M ameerika dollarit vist kui ma ei eksi. No mai või - ehk hakkas siis lapsi tegema, õpetaks neile kuidas raha tehakse ja.. - noh võrkturustuse põhimõte. Rsk, sa ju tead kuidas raskelt raha teha.\nVõi siis tooge üldse raha mulle. Tooge päeval või tooge öösel*. Teen teile rsk järjekordsesse Giga-Mega-Möga-Supermarketisse lillepoe ja teie hinged saavad päästetud. Riskantne? Aga bingo-loto piletit sa ju ikka ostad? Onja.\nOk, see II sammas ON hea. Ei vaidle vastu. Tahaks ka liituda. Aga probleem selles, et meil on juba kodus kaks dvd-pleierit - nüüd tahaks plasma-telerit.\n*herr Maurus - "Tõde ja Õigus", Hansapank, LHV jne.\ndeepsky - kas seda võiks eesti keelde tõlkida kui "sügavalt pilves"?\nlexus rx400h on ikka väga etem. alla 7ga sajani ja bensu v6tab nagu fiat uno.\ntegelt koiki naisi saab ainult\nte voite muidugi ka hummeri osta..\neestis kui vahegi romantiline oled ei saa ilma maasturita läbi.\nkaua sa ikka munakividel pegasuses kaid :p\nostad käsi gps kaardiga ja avastad endalegi ootamatult ohtrad WHAT IF analyyse kaunis eesti looduses. vähegi elegantsema torpeedo kui maasturiga jääd ysna kiiresti kardaanist ilma.\nyks inimene pidi eesti riigile väärt olema u 2 miljonit eeku, jäi kuskilt k6rvu.\nsamas isiklikult ma naiteks ei usu, et mul iial pensioni vaja laheks.\njuba praegu on pensioniiga miski 65 aastat.\n40 aasta pärast on see ilmselt juba 80-90 aastat.\nminu life expendancy on yle 100 aasta.\nmis mind siis selle jargneva 70 aasta jooksul ees ootab?\npäris kindlasti 1 maailmas6da,\nsiis eesti majanduse krahh, 3-4 tk\neuroopa lagunemine, vene invasioon,\nsiis hunnik suguhaigusi, miskid lapsed, 2-3 naist,\nmitusada tonni prygi, industriaalibänd,\nkuskil 40 eluaastal enesetapukatse ja mõnikümmend läheltä piti tilanneta.\njuhtub äkki sama mis veneaja pulmakindlustusega? aastapalgast tunnipalk?\nsee 2% ei ole suur raha et sellest loobumine kurb oleks,\naga people stick with bad choices.\nRiq, muidu on su ennustused sinu (meie kõigi) tuleviku osas õiged, aga paar küsimust siiski oleks:\n1) Millal sa näed Eestit Venemaale kallale tungimas (ma checkin entsüklopeediast, kas panid enamvähem pihta)?\n2) Milline USA president selle maailmasõja kunagi kauges tulevikus vallandab? Jah, tegu on trikiga küsimusega.\nAdamski - sorry, tõepoolest kainena Sulle tasuta loenguid ei pea ja LHV foorumites ei käi. Shit ruulib:)


Laokapp, 1000 x 1000 x 400 mm, valge/ sinine | AJ Tooted Eesti\nLaokapp, 1000 x 1000 x 400 mm, valge/ sinine\n2 seatavat riiuliplaati\nKvaliteetne metallkapp, mis sobib hästi nii kontorisse kui ka lattu. Hoiukapp on varustatud kahe seatava riiuliplaadi, reguleeritavate jalgade, pöörleva käetoe ja lukuga, millega on kaasas kaks võtit.\nTugev ning väga kvaliteetne metallkapp tõhusaks ning turvaliseks hoiustamiseks enamikes keskkondades. Kapis on piisavalt ruumi tööriistadele, väikestele detailidele, hoiukarpidele, kaustadele, kontoritarvetele ning teistele esemetele. Metallkapil on reguleeritavad jalad, mis võimaldab asetada kapp stabiilselt ka ebatasasele pinnale. Kapis on 3 riiulit, millest üks on kapi põhi. Ülejäänud kaks riiuliplaati on seatavad 50 mm sammuga, võimaldades teil luua vajaduspõhine lahendus. Iga riiuliplaadi kandevõime on 50 kg ühtlase jaotuse korral. Lisa riiuliplaadid, nii regulaarsed kui väljatõmmatavad, on saadaval lisavarustusena, et saaksite luua optimaalse hoiustamise lahenduse. Lehtmetallist kapil on keevitatud konstruktsioon. Varustatud tugevdatud uste, käepidemete ning 3-punkti lukuga, millega on komplektis kaks võtit. Kogu metallkapp on pulbervärvitud - raam ning riiulid on valged, uste värvi saate valida vastavalt eelistusele.\nLaius, sisemine: 975 mm\nSügavus, sisemine: 365 mm\nUkse värv: Sinine , Tumehall , Valge\nUkse värvikood: NCS S7502-B , RAL 5005 , RAL 9003\nKaal: 34,99 kg\nVäljatõmmatav riiul, STYLE\nAnnab selge ülevaate\nRippkaante riiul, STYLE


Enn Lepik – 70 | Eesti Ujumisliit\nEnn Lepik – 70\nTäna tähistab oma 70. juubelisünnipäeva teenekas ujuja ja ujumistreener Enn Lepik.\nEnn Lepik lõpetas 1959. aastal Tallinna 22. keskkooli ja 1965. a. TPedI KKT. Ujumistreeninguid alustas ta 1955. a. Spartakis Uno Tõnnuse juhendamisel, aastast 1959 jätkas Tallinna Kalevis.\nEnn Lepik on 3-kordne Eesti meister rinnuli- ja teateujumises (1961?62) ning parandanud Eesti rekordit. Aastatel 1959?64 kuulus ta Eesti koondisse. Meistersportlase nimetus omistati Enn Lepikule 1961. aastal.\nEnn Lepik on töötanud aastatel 1965?72 Tallinna Kalevi ujumiskooli treenerina, aastatel 1973?90 Tööjõureservide ujumiskooli vanemtreenerina, 1990?91 spordiklubi Lootos direktorina, 1991?96 Soomes Kemi ujumisklubi ujumistreenerina, 2000?02 Kalevi ujumiskooli treenerina ning tänasel päeval on Enn Lepik MTÜ SPA Viimsi Tervise ujumistreener (IV kutsetase).\nAastatel 1968?89 kuulus Enn Lepik Ujumisföderatsiooni presiidiumisse ja treenerite nõukogusse ning oli Eesti koondise treener.\nEesti NSV teenelise treeneri aunimetus omistati tänasele juubilarile 1980. aastal.\n13. juuli 2011 in Uudised\t0 kommentaari\nEesti ujujad olid edukad Soome ja Luxembourgi meistrivõistlustel


Schrödinger, kass ja Alzheimer. – confiture d'oranges\nSchrödinger, kass ja Alzheimer.\nFebruary 28, 2019 January 3, 2020 Alex\nÄrkasin mina täna hommikul koomast (pizzasõltuv gluteenimürgitus) ja kaen, et grippi või mõnda muusse taudi haigestumine on vist ka tõusuteel. Ööl vastu eilset tekkinud 900+ fantoomlugejast komeetblogile pole enam jälgegi. Aga küll nad pühapäeva öösel vastu esmaspäeva jälle täie tervise juurde naasevad.\nSee on ikka täiesti äge sotsiaal-psühholoogiline eksperiment.\nLooooooomulikult tahtsin ma kõigepealt postitada kassipildi!\nEdasi võiks minna teoretiseerimisega Schrögingeri kassi koogi teemal.\nVaadates Anonüümse hingematvaid ponnistusi ja sobrades ringi iseendakese tühjas kolbas, mida üks teine sakslane – Alzheimer – tunduksne olevat oma katsetusteks ära kasutanud.\nKui me kuumutame vahustatatud muna, saamegi sellest keedumunamaitselise svammi. Nii ilus!\nKui me lisame sinna suhkrut saame magusa svammi lumepalli supi peale. Paneme ahju, saame pisarakoogi katte.\nKui lisame tärklisekisselli või steviat või seda keemiatööstuse ime erütriooli, saame pisarateta pisarakoogi.\nKui küffeldame suhkrut/asendajat munavalge vahu sisse ikka kohe südamest, nii et endal ka häbi hakkab (eriti kui kõik pärast tuldud teed tagasi läheb) ja siis selle kõik kenasti ahjus ära kuivatame, tulevad need imehead, mõnusad, krõbisevad… ühesõnaga. Lusikaga söödavast sefiirist läheb tibakene kaugele juba.\nMeil on igal juhul vaja midagi viskoosset, mis jahtudes koogist pisaratena ei välju. Aga mitte nii lödi asja nagu kissell.\nValikusse jääb vedelal kujul suhkur.\nJa veel polüsahhariide – kitiin, pektiin……\nItaallased ja sveitslased on sellegi kulinaarse jalgratta juba ära leiutanud kuumutatud ja keedetud beseekreemi näol. Põhimõte on siis siis selline, et munavalgevahu sisse installeeritakse tuline karamellimoodustaja. Mõneti nagu suhkruvatt.\nSefiir on selliselt valminud munavalgekreemi eesti ja läti erivariant.\nMeitel siin selle suhkruga on nagu on. Õieti nagu polegi teist. Ma ei tea, kas sellest kookospalmisuhkrust saab kukekommi. Kui saab , siis peaks saama ka vahustatud kukekommi ehk suhkruvatti.\nAga meil on vedela suhkruna olemas mesi!\nKuigi kitiinkestalisi putukaid meil menüüs VEEL ei ole, siis pektiinist punnis jõhvikad ja mustikad ju on.\nSelle vajaminema siirupi võiks siis keeta purustatud jõhvikatest ja meest. On loogiline?\nJa kui see imetuline siirup suurel kiirusel niristada steviaga või mis iganes peene suhkruasendajaga vahtutaotud munavalgele, võiks ju sõitma hakata? Zelatiini ka veel ja hakkab lausa driftima.\nVaarika ja küpsise klaasiabielust saaks mett, jõhvikaid, munavalget. Midagi jääks üle ka. Edasine oleks puhas algkooli matemaatika.\nOot, mis munakollastest saaks?\nNüüd oleks vist õige aeg üles tunnistada, et mul on üks väike probleem pudelisse separeeritud munavalgega. Ott Kiivikase valguline ollus.. ja hea ettekujutusvõime.\nPrevious Post Veel üks doos kassi.\nNext Post Kiiiiz-kis-kis…


Holdeni blogi: Kas kalender ei eksi, tundub nagu oleks reede ja 13.\nVabandust, aga see postitus ei räägi spordist, vaid millestki muust. Täna ju puhkepäev, selle nädala esimese nelja päevaga sai sporditud 10h ja 3min, plaanis oli täna puhata, homme teha Jõelähtme singlikatega üks neljatunnine lumematk ja pühaba joosta Kakumäe kandis üks maraton.\nNeed olid plaanid. Tegelikkus on teine, sest täna läksin Virumaale (oma vanaisa metsa lähistele), et sealt ära toimetada metsateo ja- veo jaoks sinna novembri keskel viidud ATV. Monika (see torm siis) tõi Virumaale extra pool meetrit lund ning detsembrisse plaanitud metsategu jääb ära. Aga ATV ja käru äraviimine osutus tõeliseks katsumuseks. Esiteks ei ole Kadrina vald suutnud senini külavaheteid puhtaks lükata (aga egas Eestimaa suurim omavalitsus pole kah seda suutnud, rsk!!!) ning käru kättesaamine sai võimalikuks tänu tunnisele lumeteisaldamisele. Enne seda sai ATV-ga mitmes hanges kinni istutud, nii et kokku tuli ca 2h aeroobset rabelemist munadeni lumes.\nA see selleks, pidin veel ka maalt ämmale ja äiale kuused tooma, aga kuna nahk ja seda ümbritsevad riided olid kaevamisest nii läbi vettinud, siis ei hakanud oma tervisega riskima ning sõitsin käbekähku soojas autos kodu tagasi. Kodus panin märjad hõlstid vanni likku. Siis helistas naine, kes oli suutnud auto kusagil Nõmme hangede vahel niimoodi hange sõita, et tagumine ratas õhus rippus ja auto ümberminemine väga lähedal oli. Panin poolteistaastase poisi riidesse ja sõitsin miinus 10 kraadise külmaga naise autot välja kaevama. Tagasi kodu jõudes sain aru, et riiete leotamisest on saanud korralik uputus ja keldri lakke on keegi dušši teinud! D: Ühesõnaga, ärge segage inimest tema toimetuste juures.\nAlati nii ei vea, nagu mul vedas eelmisel laupäeval, diileri 20 minu splititud BJ-de vasta!!!!\nAga homme ei saa ka matkale, sest pere tahab oma. Kuidas ma nii Molevit võidan???\nVist ei jää muud üle, kui loobuda.....\nOn sääne hää koht (minu isatalust alla kilomeetri Loobu poole)!\nPostitas dr Holden at 23:59:00


14 ettepanekut riigihangete seaduse eelnõule - Tööandjate Keskliit\n14 ettepanekut riigihangete seaduse eelnõule\nEesti Tööandjate Keskliit ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda toetavad uue riigihangete seaduse eelnõuga 204 SE planeeritavaid uuendusi, mis aitavad kaasa riigihankemenetluse senisest enam läbipaistvaks ja selgemaks muutmisele ning vähendavad ettevõtjate halduskoormust, ent esitavad eelnõu täiendamiseks ühiselt 14 ettepanekut.\nÜhiselt Riigikogu majanduskomisjonile saadetud kirjas teatasid Tööandjad ja Kaubanduskoda, et tervitavad eelnõuga kehtestatavat piirangut kvalifitseerimise tingimusena sätestatavale käibenõudele, millega seatakse nõude piiriks kahekordne hankelepingu eeldatav maksumus ja loodavad, et muudatus aitab välistada põhjendamatult kõrgete tingimuste seadmist hangetel osalemise eeldusena ning annab senisest rohkematele VKE-dele võimaluse hankemenetlustest osa võtta.\nSamuti leiavad liidud, et eelnõuga tutvustatav hankepassi instituut ning pöördmenetluse võimaldamine aitavad kaasa nii pakkujate kui hankijate halduskoormuse vähendamisele.\nTööandjad ja Kaubanduskoda toetavad ka muudatusi, mis võimaldavad pakkumuse hindamisel arvesse võtta olelusringi kulusid, hankelepingute muutmise tingimuste osas selguse suurenemist ning üleminekut elektroonilistele riigihangetele. Samuti tervitatakse innovatsioonipartnerluse instituuti ja loodetakse, et see võimaldab senisest tõhusamat koostööd uuenduslike toodete või teenuste väljatöötamisel.\nTööandjad ja Kaubanduskoda esitasid eelnõule 14 konkreetset ettepanekut, millest olulisemad olid järgmised:\n• Pakkujatel tuleks võimaldada pakkumuste protokollidega ning maksumustega tutvuda. Tuleb tagada mõistlik tasakaal ärisaladuse kaitse ja läbipaistvuse vahel.\n• Välistada tuleb olukorrad, kus ettevõte, kel on maksuvõlg või kel on esitamata viimane majandusaasta aruanne saab hankemenetluses pakkumusi esitada. Seda tuleb kontrollida juba hanke väljakuulutamise seisuga ja pakkumuste avamisel. Enne kui kõik korras ei ole, ei tohiks pakkumust edasi hinnata.\n• Tuleb välistada põhjendamatult madala maksumusega pakkumused. Eelnõusse tuleb viia sisse konkreetsed nõuded nende vältimiseks, mida hankijad saaksid kasutada.\n• Pakkumiste esitamine elektroonilises riigihangete keskkonnas peab olema kasutajasõbralik ning hõlbustama ettevõtjate tööd.\n• Tuleks sisse viia siduva eelotsuse instituut, mis käsitleb hankemenetluse eelseid olukordi.\n• Riigihangete vaidlustuskomisjonis kantud õigusabikulud tuleks võitjale kompenseerida nagu tavakohtus.\n• Vajalik on rakendada konkreetseid meetmeid töövõtuahelas osalevate isikute maksukuulekuse tõstmiseks ja alapakkumiste vältimiseks.\nLoe tervet pöödrumist ja kõiki ettepanekuid SIIT.


Koos peikaga sai Annika oma ellu kolm uut naist - Nelli Teataja Koos peikaga sai Annika oma ellu kolm uut naist - Nelli Teataja\nKui Annika tutvus Mardiga ning temaga aina enam suhtlema hakkas, poleks ta osanud uneski aimata, et selle mehega koos jõuab tema ellu ja elutuppa nii palju teisi naisi.\nAnnika (36) on sümpaatne naine, kellel on elus vedanud peaaegu kõigega peale meeste. Ta on olnud kaks korda abielus, kuid mõlemad liidud on purunenud. Ja seda mitte Annika süül, sest tema esimene kaasa kippus liiga palju napsi võtma, teine aga oli lootusetu seelikukütt, kes baaris kohvi juuagi ei suutnud, ilma et poleks teenindajale natuke külge löönud.\nAnnika seevastu liikus elus edasi. Lõpetas kõrgkooli ja tegi kraadi, asus tööle ühes ettevõttes keskastmejuhi asetäitjana ning liikus samm-sammult karjääriredelil kõrgemale. Naine teenib piisavalt hästi, nii et praegu on tal kena kodu, mille eest laengi makstud.\nKui Annikal millestki tõsiselt kahju on, siis sellest, et ta emaks pole saanud. „Ma polnud kummalgi korral nii kaua abieluski,” ohkab naine.\nOmeti – naine otsustas, et kindlasti pole veel pole hilja uue armastuse leidmiseks ja kes teab, mis üllatusi elul veel varuks võiks olla...\nValmisolek uueks suhteks\nEelmisel suvel alustas Annika meheotsinguid. Mitte, et ta oleks kuulutanud või end mõnda portaali ootele seadnud. Naine hakkas pihta hoopis sellest, et muutis oma välimust pisut erksamaks ja mängulisemaks ning hakkas teadlikult rohkem naeratama. Meestele, naistele, lastele, kasvõi hulkuvale koerale, nagu ta ise selle kohta ütleb.\nTulemus oli üllatav. Annika sotsiaalne elu lõi lõkkele nagu jaanituli, millele on pisut bensiini lisatud.\nKorraga kutsuti teda igale poole. Annika sättis oma lahtikammitud soengu poolpaljale õlale pilkupüüdvasse vihku, läks ja muudkui naeratas.\nÜhel sellisel kenal aiapeol kohtas ta Marti. Naine tunnistab, et pilgud kohtusid peaaegu kohe, aga enne, kui mees temaga rääkima tuli, läks paar tundi aega.\nAga kui Mart lõpuks tulnud oli, siis ilmnes, et neil on teineteisega koos lõbus. Mõlemale meeldib Lõuna-Euroopa, mõlemad armastavad hästi süüa ning ise süüa teha, mõlema arvates on hea puhkus pigem aktiivne.\nEt vaba aega koos hakati veetma, oli igati loogiline.\nEksnaine on elus tähtsal kohal\nSarnaselt Annikale oli ka Mart lahutatud mees. Küll ainult ühest abielust, kuid seevastu toreda 15aastase tütre isa.\n„Mind üllatas, et nii toredal mehel pole pikka suhteajalugu,” tunnistab Annika. Mart aga ütles talle ausalt, et pärast aastaid tagasi lõppenud abielu on olnud mõned juhusuhte tasandil kohtumised ja rohkem mitte midagi.\n„Ta oli sellest rääkides kuidagi häbelik ja mainis, et saab endiselt väga hästi läbi ka oma ekskaasa ja tütre emaga, ehkki midagi intiimset nende suhtluses ammu enam pole. Ma ei saanud aru, miks ta sellest üldse peab siis rääkima,” muigab Annika.\nNüüd saab naine sellest aga suurepäraselt aru. Nimelt on eksnaisel säilinud harjumus suhteliselt suvalisel ajal Mart üles otsida ning talle oma mistahes elumurest või -rõõmust jutustada. Kui Annika Mardi juures oli, tundus see talle algul väga võõrastav.\nKõik on lahked, aga...\n„See, et Liis, Mardi tütar, on palju isaga, on nagu loomulik. Mul pole selle vastu midagi ja mind tegelikult üllatas see, kui normaalselt Liis minu omaks võttis,” tunnistab Annika ning lisab kohe, et veel kummalisem oli see, et Mardi eksnaine Silvia võttis ta samuti üsna lahkelt vastu.\n„Esimesel kohtumisel teatas Silvia mulle, et oo, sa käid nüüd Mardiga, vahva, me hakkame siis palju suhtlema...” jutustab Annika ning pööritab nüüdki natuke silmi. Mõtlesin, et bitšib niisama, tahab mind hirmutada. Aga ei, ta mõtles seda tõsiselt, ja pigem isegi hästi.”\nLisaks Liisile ja Silviale on aga veel Linda – Mardi ema. Ka tema on harjunud oma toreda pojaga üsna ööpäeva igal sammul suhtlema ning ta tema võttis Annika vastu avasüli ja õunakoogiga, ent täiesti loogiliseks pidades, et ka naine kuulub nüüd „nende hulka”.\nImelik tunne süveneb\nAnnika ja Mart on praegu veel visiitsuhtes, elades vastavalt vajadusele või soovile ühe või teise kodus. Et Mardi varasema elu kolm tähtsat naist läbi tema elu ja tubade liiguvad ning oma võtmega ukse lahti keeravad, on Annikale juba harjumuspäraseks muutunud. Veidi rohkem imestas naine siis, kui Silvia lühikese etteteatamisega tema juures läbi astus ja sinna Mardi poolt soovitud raamatu Annika kätte tõi.\n„Küsisin – enda meelest natuke irooniliselt – et kas ta tahab minuga kohvi ka juua. Tema aga ei saanud irooniast aru või ei teinud väljagi ja võttis käekotist hoopis šokolaadi välja. Ja kui Mart tuli, polnud tema meelest midagi imelikku selles, et me seal kohvitame, Silvia poolt talle toodud raamat lauanurgal,” jutustab Annika olukorrast, mis talle endale väga kentsakas tundus.\n„Ega ma ei teagi, kuidas ma suhtun,” ütleb naine mõtlikult. „Mart meeldib mulle väga. Tema ema on võluv vana daam ja tütar on tore ja tegelikult pole eksnaisel ka midagi viga, aga ikkagi on imelik tunne...”\nVaadatud 2598 korda\nLoodame, et see naistemaias oma tütart ahistama ei hakka.


Uued süüdistused Kavanaugh' vastu suunavad USA valimiste kulgu - Maailm - Postimees.ee\nUued süüdistused Kavanaugh' vastu suunavad USA valimiste kulgu\nThe New York Times / CNN / The Guardian / PM\nUSA president Donald Trump (vasakul) ja ülemkohtu kohtunik Brett Kavanaugh eelmise aasta oktoobris viimase ametissevannutamise tseremoonial Valges Majas. FOTO: JIM BOURG / REUTERS / Scanpix\nNii ametisolev USA president Donald Trump kui ka demokraatide leerist riigipeaks pürgijad on jõuliselt haaranud hambusse uued ilmsiks tulnud detailid ülemkohtu kohtuniku Brett Kavanaugh' väidetavate ahistamisjuhtumite kohta, sest kumbki leer loodab sellest tuleva aasta presidendivalimistel kasu lõigata.\nAjaleht The New York Times avaldas üleeile peatüki peatselt ilmuvast raamatust «Brett Kavanaugh' haridus: uurimine» («The Education of Brett Kavanaugh: An Investigation»), mille on kirjutanud lehe enda reporterid Robin Pogrebin ja Kate Kelly.\nRaamatu autorite sõnul tõestasid nad mullu Kavanaugh' vastu esitanud seksuaalse ahistamise süüdistuse paikapidavuse, mis siis et mees ise eitas senatis toimunud kuulamistel igasugust väärkäitumist.\nCalifornia professor Christine Blasey Ford tunnistas toona senati õiguskomisjoni ees, et Kavanaugh ründas teda seksuaalselt ühel peol, kui nad mõlemad olid teismelised. Deborah Ramirez rääkis mullu aga, et mees olla Yale’i ülikoolis õppimise ajal ühel peol end vastu naise tahtmist paljastanud. Just viimasele juhtumile on raamatu autorid väidetavalt leidnud tõestuse.\nLisaks esitab üks meessoost kursusekaaslane Kavanaugh' suhtes uusi süüdistusi, mida autorite väitel on kinnitanud teisedki allikad. Samuti väidavad raamatu autorid, et FBI ei uurinud Kavanaugh' vastu esitatud süüdistusi sisuliselt.\nKavanaugh' ametist tagasi kutsumise vajadusest on uute paljastuste järel kõnelenud mitmed Demokraatliku Partei presidendikandidaadid, nende seas Julían Castro ja Kamala Harris, vahendas The Guardian.


HINDI DUBLEERITUD N. T. RAMA RAO NOOREMA (NOOREMA NTR) FILMIDE LOEND (22) - BOLLYWOODI NÄITLEJAD\nN. T. Rama Rao noorema (noorema NTR) Hindi dubleeritud filmide loend (22)\nPõhiline / Bollywoodi Näitlejad\nN. T. Rama Rao noorem (Jr. NTR) on Lõuna-India filmitööstuse megatähtede tegevuskuningas. Oma suurepärase näitlejatalendiga on ta suutnud tagasi anda kassahitte. Jr. NTR on tuntud näitleja Lõuna-Ameerikas ja tal on tohutu fänn kogu Indias, sest tema filmid on saadaval paljudes keeltes. Niisiis, siin on nimekiri Hindi dubleeritud filmidest, mille autorid on N. T. Rama Rao juunior (noorem NTR).\n1. Hindi keeles „Baadshah” dubleeritud kui „Rowdy Baadshah”\nBaadšah (2013) on telugu märulipõnevusfilm, mille režissöör on Sreenu Vaitla. Filmi tähed Jr NTR ja Kajal Aggarwal peaosades. Film pälvis kriitikutelt positiivseid ülevaateid ja salvestas kassas superhiti ning pealkirja all dubleeris seda ka hindi keelde 'Rowdy Baadshah' .\nSüžee: Rama Raol ei õnnestu politseis tööd saada, kuna isa on seotud gangsteriga. Aga kui tema vend gangsteri tõttu tapetakse, saab Rama Raost gangsterile vastu astumiseks Baadshah.\nkaks. ' Naaga ’, mis on dubleeritud hindi keeles kui„ Mera Kanoon “\nkareena kapoorkhaani elulugu\nNaaga (2003) on telugu action-draamafilm, milles peaosades mängivad noorem NTR, Sada, Jennifer Kotwal ja Raghuvaran. Film oli kassas keskmiselt brutotootja ja dubleeritud hindi keeles 'Mera Kanoon' .\nSüžee: Nagaraju isa töötab kohtus ja soovib, et tema pojast saaks advokaat, ning näeb seetõttu vaeva tema harimisega. Kuid asjaolud viivad Nagaraju poliitikasse, mis lõpuks põhjustab tema isa elu.\n3. Hindi keeles „Samba” dubleeritud ‘Samba’\nSamba (2004) on telugu action masala film, mille režissöör on V.V. Vinayak. Filmitähed noorem NTR, Bhoomika Chawla , Genelia D’Souza ja Prakash Raj . See oli kassahitt ja dubleeriti hindi keeles sama pealkirjaga 'Samba' .\nSüžee: Samba ja Pasupathi näevad vana peretüli tõttu teineteise verd. Samba soovib edendada oma isa unistust muuta haridus kõigile kättesaadavaks. Pasupathi seisab aga tema teel.\n4. ' Shakti ’, mis on hindi keeles dubleeritud kui„ Ek Tha sõdur “\nŠakti (2011) on telugu ajalooline action-fantaasiafilm, mille režissöör Meher Ramesh on peaosas Jr. NTR, Ileana D’Cruz ja Manjari phadnisiin peamised rollid. Filmis on ulatuslik kõrvalosa, sealhulgas Süüdi lõpus , S. P. Balasubrahmanyam, Jackie Shroff , Pooja Bedi ja Prabhu Ganesan. See oli täielik flopifilm ja dubleeritud hindi keeles ' Ek Tha sõdur ' .\nSüžee: Rikka ministri tütar põgeneb oma kodust puhkama. Teda ohustavad aga inimesed, kes ajavad taga spetsiaalset mõõka, mida minister ka soovib.\n5. ' Dammu ’, dubleeritud hindi keeles kui„ Dhammu “\nDammu (2012) on telugu masalafilm, mille peaosas on noorem NTR, Trisha Krishnan ja Karthika Nair peaosades peale Bhanupriya, Kota Srinivasa Rao ja Venu Thottempudi. Film oli kassas keskmine ja dubleeritud hindi keeles ‘Kõik’ .\nSüžee: Vaeslapse lapsendab rikas ja võimas perekond, kes otsib pärijat. Kuid perekonnal on tihe vägivaldne minevik, mis on tingitud vaidlusest teise rivaalitseva perega. Mida ta teeb, kui temast sõltub tema küla saatus?\n6. ” Aadi ’, mis on hindi keeles dubleeritud kui„ Mazduron Ka Daata “\nhääletada bigg boss 2 telugu poolt\nAadi (2002) on telugu märulifilm, mille lavastas V.V. Vinayak, peaosas Jr. NTR. Film oli hitt ja dubleeriti hindi keeles 'Mazduron Ka Daata' .\nSüžee: Noormees Aadi Keshava Reddy naaseb 14 aasta pärast kodumaale, et kätte maksta Nagi Reddy, kes tappis tema pere.\n7. ’ Brindavanam ’ dubleeritud hindi keeles kui 'Super Khiladi'\nRöstsai (2010) on telugu romantiline komöödiafilm, milles mängivad N. T. Rama Rao noorem, Kajal Aggarwal ja Samantha Ruth Prabhu peaosades, samal ajal kui näitlejad Kota Srinivasa Rao, Prakash Raj ja Srihari mängivad muid keskseid rolle. See oli hittfilm ja dubleeritud hindi keelde 'Super Khiladi' .\nSüžee: Indu palub oma poiss-sõbral Krishnal aidata oma sõpra Bhumit. Krishna teeskleb end Bhumi armastajana, kuid mõistab, et ta peab tegema suuremaid pingutusi suure vaenupere südame sulatamiseks.\n8. ’ Allari Ramudu ’, dubleeritud hindi keeles kui„ Main Hoon Khuddar “\nAllari Ramudu (2002) on telugu draamafilm, mille režissöör on B. Gopal, peaosades mängisid N. T. Rama Rao Jr, Gajala, Arthi Agarwal. Film toimis kassas keskmiselt ja dubleeritakse hindi keeles järgmiselt 'Main Hoon Khuddar' .\nSüžee: Sulane Ramu langeb oma armukese Chamundeshwari kauni tütre, kes on ärimagnet. Pärast Ramu tundeid tütre vastu üritab Chamundeshwari neid lahutada.\n9. ’ Õpilane nr 1 ′ dubleeritud hindi keeles kui “Aaj Ka Mujrim”\nÕpilane nr.1 (2001) on telugu muusikalifilm, mille režissöör on S.S. Rajamouli, peaosades Jr NTR ja Gajala. See film osutus hitiks ja dubleeriti hindi keeles kui 'Aaj Ka Mujrim' .\nSüžee: Mees mõistetakse eluaegsesse vanglasse, kui ta kogemata kurjategija tapab. Vanglas otsustab ta õppida õigusteadust ja astub kõrgkooli. Hariduse omandamiseks peab ta seisma silmitsi paljude väljakutsetega.\n10. ’ Simhadri dubleeritud hindi keeles kui Yamraaj Ek Faulad '\nSimhadri (2003) on telugu märulifilm, mille režissöör on S. S. Rajamouli. Filmis mängivad Jr. NTR, Ankitha ja Bhoomika Chawla peaosades Mukesh Rishi, Nassari ja Rahul Dev kõrvalrollide kujutamine. Film oli superhitt ja dubleeriti hindi keeles 'Yamraaj Ek Faulad' .\nSüžee: Film pöörleb Simhadri ümber, kes kasvab üles Ram Bhupal Varma käe all. Simhadri hoolitseb Indhu eest, kes on juhtumisi Ram Bhupal Varma lapselaps. Seejärel selgub, et Simhadri oli varem Kerala kandis nimega Singamalai, kes sai Bhai Saabiga vaenu.\nüksteist. ' Austajad dubleeritud hindi keeles kui “Judwaa nr 1”\nAdhurs (2010) on telugu märulidraama, mille režissöör on V.V. Vinayak. Filmis mängib NTR Jr kahes rollis ja Nayantara ja Sheela naissoost juhina. Film oli kassas hitt. See film dubleeritakse hindi keeles kui ‘Judwaa nr 1’ .\nSüžee: Meessoost kaksikud eraldatakse sündides ja nad elavad oma elu erineva taustaga - kuni üks röövitakse.\n12. ’ Oosaravelli ’ dubleeritud hindi keeles kui “Mar Mitenge”\nOosaravelli (2011) on telugu romantiline põnevusfilm, mille režissöör on Surender Reddy. Selles mängivad N. T. Rama Rao juunior ja Tamannaah Bhatia peaosades ning Shaam, Prakash Raj, Payal Ghosh, Murali Sharma, Jaya Prakash Reddy ja Rahman kõrvalosades. See film oli kassas menukas ja dubleeriti hindi keeles 'Mar Mitenge' .\nSüžee: Kui rühm huligaane üritab Niharikat tülitada, päästab Tony ta. Hiljem armuvad nad üksteisesse. Asjad võtavad aga Tony minevikust teada saades pöörde.\n13. ’ Andhrawala ’ dubleeritud hindi keeles „Barood: mees missioonil“\nAndhrawala (2004) on telugu märulifilm, mille on kirjutanud ja režissöör Puri Jagannadh ning mille peaosa mängib Jr NTR. Rakshitha, Sayaji Shinde ja Rahul Dev mängivad olulisi rolle. Film oli flopp ja dubleeritud hindi keeles ‘Barood: mees missioonil’ .\nSüžee: Noor mees võitleb oma linna maffiaga oma rahvale parema elu nimel, kuid see viib maffia ja tema vahel ahelsõdadeni.\n14. ’ Yamadonga ’ dubleeritud hindi keeles kui “Lok Parlok”\nYamadonga (2007) on telugu fantaasia-action-komöödiafilm, mille režissöör on S.S. Rajamouli. Filmis mängib Mohan Babu, noorem NTR, Priyamani ja Mamta mohandas peaosades. Pärast filmi avaldamist oli see kriitiline ja kassaedukas ning dubleeriti hindi keeles ‘Lok Parlok’ .\nSüžee: Azhagappan armub Rambasse, kui ta külastab Maad. Nüüd külastab ta sageli taevast ja on kohtunud erinevate jumalustega. Ühel päeval liigutab lapse surm teda ja ta otsustab Yamale õppetunni anda.\nviisteist. ' Kantri ' dubleeritud hindi keeles “Ek Aur Qayamat”\nKantri (2008) on põnevusfilmi põnevusfilm, mille režissöör on Meher Ramesh, peaosas Jr. NTR, Hansika motwani , Tanisha Mukherjee ja Prakash Raj. Film oli kassahitt ja dubleeriti hindi keeles 'Ek Aur Qayamat' .\nSüžee: Orv Kranti ühineb PRi jõuguga, et varandust salaja koguda ja lastekoduks kasutada. Kui ta leiab, et PR on rünnanud süütut meest Krishnat, otsustab ta teda aidata.\nravi teja kõik filmid nimi\n16. ’ Temper ', dubleeritud hindi keeles kui' temper '\nTemper (2015) on India telugikeelne tegevusfilm, mille režissöör on Puri Jagannadh, peaosades mängivad N. T. Rama Rao noorem ja Kajal Aggarwal. Film oli äriline edu ja dubleeriti hindi keeles sama pealkirja all 'Temper' .\nSüžee: Daya on korrumpeerunud politseinik, kes töötab mõjuka salakaubavedaja juures. Tema elu muutub, kui ta armub Shanvi, kes juhatab teda õigluse teele.\n17. ’ Ashok ’, mis on hindi keeles dubleeritud kui Ghayal: võitleja\nmillal sündis sachin tendulkar\nAshok (2006) on telugu romantiline märulifilm, mille on lavastanud ja kirjutanud Surender Reddy. Selles mängib N. T. Rama Rao juunior, Sameera Reddy , Prakash Raj ja Sonu Sood. See oli keskmine film ja dubleeritud hindi keeles Ghayal: võitleja .\nSüžee: Kiiremeelne auto-mehaanik soovib meeleheitlikult leppida oma patsifistliku isaga; kuid verejanulise koletise ähvardus sunnib teda võitlema oma pere, sõprade ja armastuse nimel.\n18. ’ Narasimhudu “Hindi keeles dubleeritud kui“ Narasimha võim ”\nNarasimhudu (2005) on telugu film, mille režissöör on B. Gopal, peaosas Jr. NTR, Amisha Patel , ja Sameera Reddy peaosades. See film oli kassatõrje ja dubleeriti hindi keeles ‘Narasimha võim’ .\nSüžee: Külarahvas võtab omaks noore orvuks jäänud poisi ja ta kasvab üles nende heaolu nimel. Kui kahe korrumpeerunud mehe pojad vägistavad 11-aastast, lubab noormees neid kuriteo eest karistada.\n19. ’ Ramayya Vasthavayya 'Hindi keeles dubleeritud kui' Mar Mitenge 2 '\nRamayya Vasthavayya (2013) on telugu action masala film, mille on kirjutanud ja režissöör Harish Shankar. Selles esinesid N. T. Rama Rao noorem, Samantha Ruth Prabhu ja Shruti Haasan peaosades. Film muutus lõpuks kassa keskmisest kõrgemaks ja dubleeriti hindi keeles 'Mar Mitenge 2' .\nSüžee: Ramanna proovib raamatus kõiki nippe, et panna Samantha temasse armuma. Asjad muutuvad halvemaks, kui ta saadab teda õe pulmas.\nkakskümmend. ' Rakhi ’, mida nimetatakse hindi keeles„ Kalia tagasitulekuks “\nRakhi on Telugu vigilante-draama põnevusfilm, mille režissöör on Krishna Vamsi ja peaosas on noorem NTR ning kõrvalosades Ileana D’Cruz ja Charmme Kaur. See oli keskmine film ja dubleeritud hindi keeles Kalia tagasitulek .\nSüžee: Noor, ambitsioonikas mees, Rakhi maksab kätte oma õe surma eest, kelle abielumehed ta elusalt põletavad.\nkakskümmend üks. ' Naa Alludu ’, mis on dubleeritud hindi keeles kui„ Main Hoon Gambler “\nNaa Alludu (2005) on telugu komöödiafilm, mille on kirjutanud ja lavastanud Vara Mullapudi. Filmis mängib noorem NTR, Shriya Saran , Genelia D’Souza ja Ramya Krishnan . See oli täielik flopifilm ja dubleeritud hindi keeles ‘Hooni peamine mängur’ .\nSüžee: Karthik otsib kättemaksu pärast seda, kui Bhanumati keeldub teda kvalifikatsioonist hoolimata tööle võtmast. Ta lubab abielluda ühe tema kahest tütrest. Ärevuses võtab Bhanumati oma tütardele ihukaitsja.\n22. ’ Janatha Garage dubleeritud hindi keeles kui “Janta Garage”\nJanatha Garage (2016) on India telugu krimifilm, mille on kirjutanud ja režissöör Koratala Siva. Filmi funktsioonid Mohanlal ja N. T. Rama Rao Jr peaosades, koos Nithya Menen , Samantha Ruth Prabhu, Devayani, Saikumar, Suresh jne kõrvalrollides. Film oli hitt ja dubleeriti hindi keeles 'Janta Garage' .\nSüžee: Keskkonnaaktivist Anand tuleb Hyderabadisse seminarile. Ootamatu kohtumine Sathyamiga, kes juhib organisatsiooni rõhutute eest, muudab tema elu eesmärki.\npragya kumkum bhagya elus\nsauth movie hindi 2016 nimekiri\nhina khani kõrgus jalgades\ndr ambedkari sünniaeg\nmary kom sünniaeg\nkes on India parim häkker


Proovisin omal nahal järele, mis tunne on olla liikumispuudega inimese käteks ja jalgadeks - Uudised - Tartu Postimees\nProovisin omal nahal järele, mis tunne on olla liikumispuudega inimese käteks ja jalgadeks\nÜleriiete Margitile selga aitamine möödus viperusteta. | FOTO: Sille Annuk\nMargit tellis tööle sõitmiseks invatakso, mis ootas meid tema maja kõrval parklas. Sinnani saime mõnikümmend meetrit jalutada ning nautida varakevadist ilma. | FOTO: Kristjan Teedema\nEnamikule meist ei valmista mingeid probleeme hommikul voodist tõusta, käia pesemas, keeta kohvi ja süüa hommikust. Paraku on nii mõnelegi puudega inimesele sellised igapäevased toimingud ületamatult rasked.\nSelleks, et ka liikumis- või nägemispuudega inimene saaks samamoodi segamatult omi toimetusi teha, vajab ta isiklikku abistajat.\nEt aru saada, millega isiklikul abistajal iga päev tuleb rinda pista, otsustas loo autor minna pooleks päevaks appi liikumispuudega Margit Rosental-Tustitile. Kaasasündinud tserebraalparalüüsi tõttu ei kuula Margiti käed ja jalad sõna. Liigub ta ratastooliga, kuid ka selle juhtimiseks on tal tarvis abi. Kokkuvõtteks võib öelda, et Margit vajab abi kogu ärkveloleku aja.\nJõuan Margiti maja juurde hommikul kell üheksa, punktipealt kokkulepitud ajaks. Lasen uksekella helistades peast läbi Margiti õpetussõnad, kus ta rõhutas, et isiklik abistaja peab tegema seda, mida abivajaja talle ütleb. Abistaja ei pea ise ülesandeid välja mõtlema ning tegelema selliste asjadega, mis tema enda arvates oleks antud hetkel vajalikud.\nMinu mõtte katkestab ukse avanemine. Uksel seisab Margiti abikaasa, kräsupeaga Tõnu Tustit, kes pistab mulle tervituseks käe pihku ja tutvustab end laia naeratusega.\nAbistaja on pidevalt ooterežiimil. Reageerida tuleb siis, kui abivajaja seda ütleb, ning abistaja ei pea end pidevalt kasulikuks tegema ja endale paaniliselt rakendust leidma.\nToas sagib pidžaamas ringi ka Tõnu ja Margiti pisitütar Eda-Reet, kel lehvivad peas kaunid kuldsed lokid nagu pisikesel inglil. Vähemalt juuste järgi hinnates on tütreke nagu issi suust kukkunud.\nTüdruk toimetab asjalikult ringi ning seletab põhjalikult ja väga selgelt, mida ta parasjagu teeb.\nKüsin, kui vana väike neiu on, ja saan oma imestuseks teada, et tragi tüdruk pole veel kahenegi. Taban end mõttelt, et minu oma poeg, kes on Eda-Reedast aasta jagu vanem, rääkis selles vanuses hulga rohkem pudikeeles.\n«Eks poisid hakkavadki hiljem rääkima ja pärast ei saa enam pidama. No vaata kasvõi meie poliitikuid,» võrdleb Tõnu humoorikalt erinevusi poiste ja tüdrukute rääkimisoskustes.\nElutoa diivanil istub Triin Mertsin, Margiti isiklik abistaja, kes jätkab oma tavapärast tööpäeva siis, kui minu neljatunnine eksperiment lõpeb.\nTriin õpib Elva gümnaasiumi kaugõppeosakonnas ning koolipäevad on tal kaks korda nädalas. Ülejäänud päevadel saab ta isikliku abistajana tööd teha.\nVahetanud paar sõna Tõnu ja Triinuga ning sobitanud tutvust pisikese Eda-Reedaga, astun tervituseks magamistuppa, kus Margit veel voodis on. «Tegelikult tuleb abistaja minu juurde siis, kui ma teda kutsun,» märgib Margit ära minu tööpäeva esimese eksimuse. Kohmetun, vabandan ning lähen elutuppa tagasi.\nMõne hetke möödudes kuulen, et Margit hüüab mu nime. Astun uuesti tema tuppa ja asun tegutsema. «Võta mul tekk pealt ära ja tõsta mind tooli,» kõlavad Margiti suust korraldused.\nEsimese ülesandega saan probleemideta hakkama, kuid Margiti ratastooli tõstmine vajab juba veidi enam läbi mõeldud käitumist. Õnneks on Margit ülesannete selgitamisel väga täpne, seletades iga tegevuse etapiliselt lahti.\nTeiseks on minu õnn, et Margit on pisike ja kerge naine, keda on mul oma pikkuse juures (pikkust on mul 157 sentimeetrit) üsna lihtne tõsta. Olukorda raskendab veidi asjaolu, et Margit ei saa sellele tegevusele ise väga palju kaasa aidata. Ta hoiab mul õlgade ümbert kinni nii hästi, kui tema sõnakuulmatud käed seda lubavad.\n«Täna on mul täiesti keskmine päev. Vahel on parem, vahel halvem,» räägib Margit. Tema enesetundest sõltub ka see, kui palju ta saab isikliku abistaja tööle kaasa aidata.\nSööma, pessu ja tööle\nTõstnud Margiti ratastooli, siirdume kööki, kus agar Eda-Reet külmkapiukse pärani kisub ja sealt usinalt toidukraami lauale tõstab. Margit kiidab tüdrukutirtsu ja seejärel palub mul üleliigse lauale pandud toidukraami kappi tagasi panna.\n«Võta kapist sai, või, jogurt, vorst, juust, kurk ja granaatõun,» sõnab Margit külmkapisisu uurides. Teen, nagu öeldud. Ka tõstan Margiti ütlemise peale lauale kausid talle ja tütrele, klaasid mahla jaoks, kohvikruusi ja lusikad.\nMinu päeva kõige keerulisem toiming oli Margiti juukseid kammida selliselt, et ta soenguga ka ise rahule jääks. / Sille Annuk\nMargiti mahlaklaasi ja kohvitassi panen valmis kõrred. Tema korralduste järgi valan Eda-Reeda ja tema enda kaussidesse müslit, selle peale jogurti ning pudistan sekka granaat-õunaseemneid.\nKõrre abil joomisega saab Margit ise hakkama, kuid lusikaga toidu aitan talle suhu mina. Pärast einestamist sõnab Margit, et nüüd läheme WCsse. Heidan pilgu söögilauale, surun endas alla soovi lauda koristama hakata, sest isiklik abistaja teeb seda, mida abivajaja ütleb, ning viin Margiti vetsu.\nSeal tõstan ta potile ning pärast duši all olevasse ratastooli. Arvasin, et pean Margiti pealaest jalatallani ise ära pesema, kuid selgus, et ta saab suuremalt jaolt enda pesemisega ise hakkama. Minu ülesanne on talle šampoon ja palsam juustesse määrida, anda talle sisse seebitatud nuustik, keerata vesi parajaks ning ulatada talle dušiotsik.\nKorraliku naisterahvana on Margit juba eelmisel päeval lasknud riided puule valmis panna, seega riietamisel ei pea ma ka ise ülearu palju mõtlema, mida garderoobist otsida. Ka riidessepanek möödub ületamatute raskusteta.\nTaban end mõttelt, et olen justkui robot, kes teeb seda, mis vaja, ega pea üldse muretsema, mis ümberringi toimub. Avastan, et vahepeal on köögilaualt kadunud söögikraam ning mustad nõud. Ka Eda-Reedal pole enam pidžaamat seljas ning jalutab nüüd lillelise pluusi ja retuusidega mööda tuba ringi. Kõige selle eest on hoolitsenud Tõnu, kes parasjagu põrandalt tütre laiali veetud mängukanne kokku korjab.\nÜürike õnn lihtsa töö pärast katkeb hetkel, mil Margit palub mul tema juuksed fööniga kuivatada ja ära kammida. Ma pole kuigi osav soengusättija kunagi olnud ning kulub tükk aega enne, kui saan Margiti juuksed selliselt sirgu, et ta ka ise selle tulemusega rahule jääb.\nSeejärel asun Margitile üleriideid selga sättima, sest järgmiseks viib meid tee tema töö juurde. Margit on mittetulundusühingu Händikäpp juhatuse liige. Ühing aitab puudega inimestel elada täisväärtuslikku elu ning muu hulgas korraldab ka isiklike abistajate tööd.\nÜleriided seljas, tuleb minna välja invataksosse ning sõita Tähe tänavale, kus asub Händikäpa kontor.\nTunni jooksul, mil ma kontoris Margiti kõrval istun, tuleb mul sisse lülitada tema arvuti, korra vastu võtta tema telefon ja sättida see talle kõrva äärde. Sellega minu tööpäev isikliku abistajana lõppeb ning tööjärje võtab üle Triin.\nSaan Margiti jutust aru, et ma polnudki ses ametis väga käpard ning kui minu teeneid ajalehetoimetuses enam ei vajata, on mul tagataskus üks töökoht, millele kindlalt kvalifitseerun. Mõtlen sellele neljale töötunnile tagasi ning jõuan arusaamisele, et kõige keerulisem selle ameti puhul on tähelepanelik kuulamine ja ootamine. Abistaja on pidevalt ooterežiimil. Reageerida tuleb siis, kui abivajaja seda ütleb, ning abistaja ei pea pidevalt end kasulikuks tegema ja endale paaniliselt rakendust leidma.\nMõtlen, et üsna ideaalne oleks samal ajal, mil pean uusi korraldusi ootama, lugeda raamatut. Gümnaasiumiõpilane või tudeng saaks ooteaja sisustada kasvõi koolitööd tehes.\nÜleriiete Margitile selga aitamine möödus viperusteta. / Sille Annuk\nIsiklik abistaja teeb, mis kästakse, ei enamat\nMargit Rosental-Tustit selgitas, et tavaliselt kardavad inimesed isikliku abistaja ametis olles tohutut vastutust.\nTegelikult on selle ameti ülesehitus üsna lihtne, tuleb teha seda, mis abivajaja ise teeks, kui tal poleks puuet. «Igal inimesel on õigus täisväärtuslikule elule,» sõnas ta.\nSamas lisas Rosental-Tustit, et esialgu kiputakse isiklikke abistajaid hooldajaga sassi ajama. Hooldustöötaja teeb hoolealusele sisuliselt kõik ette-taha ära, isiklik abistaja aga mitte.\nTa täpsustas, et kui tema vaatab televiisorit, siis ka isiklik abistaja vaatab televiisorit, mitte ei tee samal ajal süüa ega pane pesu pesema. Ka ei pea isiklik abistaja end pidevalt kasulikuks tegema ja oma eksistentsi õigustama küsimustega, mida ta tegema peaks. «Küll abivajaja seda ütleb, mis teha on tarvis,» märkis Rosental-Tustit.\nSamas on iga puudega inimese abivajadus erinev. «Mõni inimene saab kodus iseseisvalt hakkama, kuid näiteks linnas asjaajamisel ja poes käimisel on tal abi tarvis.» Veel ilmestas Rosental-Tustit olukorda, kus üks isiklik abistaja ühele abivajajale sobib, kuid näiteks teisele mitte.\nErinevus sõltub ka inimese soost. Kui abivajaja on naisterahvas ning tal on abi vaja riietumisel ja pesemisel, siis on ilmselge, et talle sobib abistajaks vaid naisterahvas.\nSamuti on vahel oluline, et abistaja jõuaks abivajajat tõsta, mõnel juhul piisab vaid sellest, kui abistaja avab uksi või lükkab ratastooli. «Iga abivajaja on erinev ning seetõttu peame isiklike abistajate värbamisel lähtuma konkreetsest juhtumist,» lisas ta.\nTartus korraldab ja vahendab isiklike abistajate tööd MTÜ Händikäpp ning isiklike abistajate töötasu tuleb linna eelarvest.\nSuve hakul tehakse Tartus isiklike abistajate töö korraldamiseks uus hange. MTÜ Händikäpp juhatus soovib enne hanke korraldamist, et selle tingimused vastaksid tegelikkusele.\nPraegu kehtiva hanke tingimustes on kirjas, et Tartu puudega inimesed vajavad aastas 50 000 tundi isikliku abistaja teeneid. MTÜ Händikäpp on välja selgitanud, et tegelik vajadus on siiski 70 000 tundi aastas.\n«Praegu läbiviidava töövõimereformi raames oleks paljudel puudelistel inimestel võimalik tööl käia, kuid ka selleks on enamikul piiratud töövõimega inimestel tarvis isiklikke abistajaid,» rääkis Margit Rosental-Tustit.\nEt abistajaid hõlpsamalt leida, soovitas MTÜ Händikäpa juhatus linnavalitsusel tagada isiklikule abistajale ravikindlustus, vähemalt pooleaastase lepinguga abistajale võimalus võtta palgalist puhkust ning siduda abistajate töötasu hooldustöötajate keskmise töötasuga.


Suurelehine hortensia 'Curly Wurly' C1,3 valikus sinine, roosa või valge\nHYDRANGEA MACROPHYLLA 'CURLY WURLY'\n'Curly Wurly' on väga silmapaistev natuke lokkis õitega suurelehine hortensia. Õie värvus sinine, roosa või valge. Õitseb pikalt juunist septembrini. happelisese pinnases on õie värv sinine, leeliselises pinnases muutub roosaks. Kasvukoht päikeseline või poolvarjuline. Kasvukõrgus kuni 1 m. Külmakindel kuni -5C.


Avaleht Nakkushaigused Nakkushaigused A-Ü Koroonaviiruse haigus COVID-19\nCOVID-19 (inglise k. Corona Virus Disease 2019) on ägeda raskekujulise respiratoorse sündroomiga koroonaviiruse (SARS-CoV-2) poolt põhjustatud nakkushaigus. Enamikul juhtudest kulgeb haigus kergemate külmetushaigusele iseloomulike sümptomitega, kuid viirus võib põhjustada ka hingamisraskuseid ja kopsupõletikku. Viiruse levik sai alguse Wuhani linnast Hiinas 2019. aasta detsembris ja põhjustas mõne kuuga ülemaailmse pandeemia.\nEnamasti tekivad külmetusele ja gripile sarnased sümptomid.\nPeamisteks sümptomiteks on peavalu, haistmismeelte kadu, ninakinnisus, köha, väsimus ja nõrkustunne, lihasvalu, nohu, maitsemeelte kadu, kurguvalu, palavik.\nVaktsiinid COVID-19 vastu on olemas. Täpsema info COVID-19 vaktsiinide kohta leiab aadressilt: www.vaktsineeri.ee/covid-19/vaktsiinid\nHaigus avaldub kõige tõsisemalt eelkõige vanemaealistel inimestel, kellel on tõsised kaasuvad kroonilised haigused: näiteks diabeet, südamepuudulikkus, kõrge vererõhk, kasvajad, kroonilised neeru- ja maksahaigused, immuunpuudulikkus, astma ja kroonilised kopsuhaigused, mis muudavad inimeste organismi ja immuunsuse nõrgemaks.


June | 2018 | Eesti Sotsioloogide Liit\nEesti sotsiaalteaduste X aastakonverents (ESAK 2017)\nEesti sotsiaalteadlaste XI aastakonverents “Eesti tuleviku keskkonnad”\n11. Jun 2018 Konverentsid, Liidu tegevusMai Beilmann\nEesti sotsiaalteadlaste XI aastakonverents “Eesti tuleviku keskkonnad” tuleb Tartus 26.–27. aprillil 2019.\nESAK XI suunab pilgu tulevikku. Inimesed toimetavad alati mingis keskkonnas, olgu selleks siis looduskeskkond, sotsiaalne keskkond või viimasel ajal kasvavalt ka virtuaalne keskkond. Järjekorras üheteistkümnenda Eesti Sotsiaalteadlaste Aastakonverentsi fookuses on ühiskonna ja ühiskonna-uurijate toimetamine erinevates keskkondades ning meie tegutsemise jätkusuutlikkus tulevikus.\nESAK XI võtab vaatluse alla järgnevad väljakutsed:\n• Kuidas kasutada tänast sotsiaalteaduslikku kogemust, andmestikke ja meetodeid, et kavandada jätkusuutlikke lahendusi ja panustada tuleviku kujundamisse (sotsiaalsete kokkulepete saavutamine)?\n• Keskkondade vastastikmõjude hindamine, sotsiaalsete mõjude hindamine erinevates keskkondades: milline peaks olema sotsiaalvaldkonna panus looduskeskkonda puudutavate otsuste mõjutamisel?\n• Paljud ühiskondlikud probleemid on omanikuta (nt sotsiaalhoolekande ja tervishoiuteenuste ühildamatusest tingitud suluseis) ja jäävad nö silotornide vahele. Erinevate keskkondade (õiguse, sotsiaalia, tervise, looduskeskkonna) lõimumine ja interdistsiplinaarsem käsitlus võiks pakkuda lahendusi. Millised on senised kogemused ja kuidas saaks veelgi paremini?\n• Sidusus ja mitmekesisus on olulised väärtused nii ühiskonnas kui ka looduskeskkonnas. Aga kuidas ühildada erinevate ühiskonnagruppide põlvkondade, rahvuste ja kultuuride (sisserändajate) elumaailmad (toimimiskeskkonnad)? Millised on võimalused vanema-ealiste ja noorte, erineva kultuuritaustaga inimeste kaasamiseks ühiskonnaellu, tööhõivesse ja otsustusprotsessidesse, mis kujundavad meie tegutsemiskeskkondi?\n• Elu võimalikkusest digikeskkonnas ja väljaspool seda: Milliseid väljakutseid esitab süvenev digitaliseerumine, milliseid riske ja võimalusi see endaga kaasa toob? Millised on digitaliseerumise kulud ja tulud (mõjud inimsuhtele, keskkonnale)? Kuidas aitab digilahendusi luua (koosloome äpid)?\nTäpsem info ja sektsioonide esitamise võimalus konverentsi kodulehel.\nIlmus raamat „Kuidas mõista andmestunud maailma? Metodoloogiline teejuht“ 12. Mar 2021\nAvalik konkurss tenuurisüsteemi töö- ja haridussotsioloogia professori ametikoha täitmiseks Tallinna Ülikoolis 28. Oct 2020\nEesti Sotsioloogide Liidu aastakoosolek 15. oktoobril 2020 22. Sep 2020\nKonverents „Kuidas mõtestada üleminekuaegu?“ 15. oktoobril 2020 22. Sep 2020\nMarjustin 80 7. Apr 2020\nOliver Nahkur kaitses Tartu Ülikoolis doktoritöö isikutevahelise destruktiivsuse mõõtmisest ühiskonna tasandil 11. Nov 2019\nEesti Sotsioloogide Liit assotsieerus Eesti Teaduste Akadeemiaga 25. Jun 2019\nEesti Sotsiaalteadlaste XI Aastakonverentsi kokkuvõtted 24. May 2019\nESAK XI ettekannete teeside esitamise tähtaeg on 6. veebruar 11. Dec 2018\nEttepanekute esitamise tähtaeg ESAK XI sektsioonide kohta on 31. oktoober 5. Oct 2018\nEesti sotsiaalteadlaste XI aastakonverents “Eesti tuleviku keskkonnad” 11. Jun 2018\nTartu Ülikooli sotsioloogia eriala jõudis olulisse edetabelisse 4. Mar 2018\nKadri Rootalu kaitses Tartu Ülikoolis doktoritöö abielulahutuste põhjustest ja tagajärgedest Eestis 14. Jan 2018\nAndu Rämmer kaitses Tartu Ülikoolis doktoritöö sotsiaalse tunnetuse muutustest Eesti siirdeühiskonna kontekstis 9. Jan 2018\nKatri Lamesoo kaitses Tartu Ülikoolis doktoritöö seksuaalse ahistamise sotsiaalsest konstrueerimisest nõukogudeaja järgse ühiskonna kontekstis 21. Nov 2017\nStrateegilise Jätkusuutlikkuse Kompetentsikeskus\nteadus ja ühiskond


Porgandid mikrolaineahjus Köögi retseptid\nMaria vazquez | | Kõrvalroogade retseptid, Köögivilja retseptid, Tervislikud retseptid, Lihtsad retseptid\nMikrolaineahi on paljudes kodudes alakasutatud. Vähesed on teadlikud eelistest, mida see seade meile pakub, ja kuidas see muudab meie elu köögis lihtsamaks. Küpseta köögivilju ja rohelisiNäiteks on see mikrolaineahjus äärmiselt lihtne ja puhas. Proovida neid looduslikke porgandeid, mida õpetame teile täna valmistama ja mida saate kasutada garneeringuks paljudest roogadest.\nPorgand See on köögivili, mida saame tarbida mitmel viisil. Toores, nad on maitsele väga meeldivad nii krõmpsuva tekstuuri kui ka maitse poolest. Palju levinum on neid leida aurutatud, keedetud või röstitud lisandina. Olenemata kasutatud meetodist pakuvad nad suurt toitumisalast huvi!\nPorgand on eriti rikas A-vitamiini ja karotenoidid. Kuid need on ka mineraalide allikad nagu kaalium, fosfor, magneesium, jood ja kaltsium; ja vitamiin B3 (niatsiin), vitamiinid E ja K ning folaadid. Kombineerige need, mida täna valmistame, teiste köögiviljadega ja serveerige liha, kala, riisi või tofu portsjoniga.\nNeed mikrolaineahjudega porgandid valmivad vaid 6 minutiga ja on suurepäraseks garneeringuks liha-, kala-, riisi- või taimsete valkude, näiteks tofu või tempehi jaoks.\nAeg kokku: 11 m\n750 g. porgandid\n120 ml. veest\nAlustuseks koorime porgandid ja lõikasime viiludeks paksusega 1–2 sentimeetrit.\nSeejärel asetame viilud a mikrolaineahjus ohutu mahuti milles need on hästi levinud, ning lisage vesi ja sool.\nKatame anuma kilega ja asetame selle mikrolaineahju, kus küpsetame porgandeid maksimaalne võimsus 6 minutit.\nLõpuks eemaldame porgandid loomulikult anumast ja vajadusel tühjendame. Nad on valmis maitsma!\nTäielik tee artiklini: algatamine » Nõud » Kõrvalroogade retseptid » Mikrolaineahju porgandid\nRiis seente ja vorstidega\nHommikusöögiks chia ja kakaopuding\nVaata meie valikut parimate allahindlustega köögis ja kodus


Elering jätab uuel aastal taastuvenergia tasu tänavusele tasemele – Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon\nElering jätab uuel aastal taastuvenergia tasu tänavusele tasemele\ndetsember 1, 2020 jaanuar 20, 2021 admin\nElektrituruseaduses sätestatud taastuvelektri toetuste maksmiseks tarbijatelt kogutav taastuvenergia tasu jääb 2021. aastal 1,13 sendi tasemele kilovatt-tunnist ilma käibemaksuta, teatas Elering.\nTaastuvenergia toetusteks kulub tuleval aastal prognoosi järgi kokku 90,1 miljonit eurot ning tõhusa koostootmise režiimil toodetud elektri toetusteks 3,9 miljonit eurot. Taastuvenergiast toodetakse eeldatavalt 1677 gigavatt-tundi ja tõhusa koostootmise režiimil 122 gigavatt-tundi elektrienergiat.\nTaastuvenergia toetustest läheb prognoosi kohaselt pea pool ehk 47 protsenti biomassil töötavatele koostootmisjaamadele. Tuulest toodetud taastuvelekter saab eeldatavalt 32 protsenti toetustest ning päikeseenergia tootjad 18 protsenti. Ülejäänud toetus jaguneb biogaasijaamade ja hüdrojaamade vahel.\nEelneva 12 kuu jooksul kasvasid toetusaluse taastuvenergia ja tõhusa koostootmise mahud 10,9 protsenti ja toodangut toetati 1927 gigavatt-tunni ulatuses. Toetust maksti 103,5 miljoni euro ulatuses, millest tarbijad katsid 88,9 miljonit eurot.\nRiik lisas tarbijate eest taastuvenergia toetuste süsteemi 2020. aastal 12 miljonit eurot, mis võimaldab kasvanud taastuvenergia tootmismahtude ja mõnevõrra kahanenud tarbimise juures tasu mitte suurendada. Eeldatavalt hakkab taastuvenergia tasu järgnevatel aastatel vähenema, kuna mitmetel suurtel tootjatel lõpeb 12-aastane toetusperiood.\nEleringi juhatuse esimehe Taavi Veskimägi sõnastas Eleringi visiooni, mille kohaselt peaks elektriturg suuresti töötama toetusteta.\n“Meil on hea meel, et taastuvenergia on turupõhiselt üha konkurentsivõimelisem ja järgmise viie aastaga läheb üle 60 protsenti täna toetusskeemis olevast tootmisvõimsusest välja. Seega vanade taastuvenergia võimsuste toetusperiood saab otsa ja uusi enam sellises rahalises mahus ei tohiks liituda, mis peaks võimaldama meil näha järgnevatel aastatel taastuvenergia tasu vähenemist,” rääkis Veskimägi.\nLisaks lisandunud uutele tootmisvõimsustele aitasid taastuvenergia toodangu suurenemisele lõppeval aastal kaasa väga head tuuleolud. Kuna tuuleenergia toodangule makstakse aastas toetusi maksimaalselt 600 gigavatt-tunni ulatuses, siis sellel aastal saab piir eeldatavalt detsembrikuus täis ja tuuleenergia tootjad aasta lõpus toetust enam ei saa. Vastav piirmäär ületati ka 2015. aastal, kui aasta viimasel nädalal tuuleenergiale toetust ei makstud.\nTaastuvenergia tasu on taastuvast energiaallikast või tõhusa koostootmise režiimil toodetud ning võrku antud elektrienergia toetuste rahastamise kulu, mille määrad on välja toodud elektrituruseaduses.\nKehtiva elektrituruseaduse alusel on taastuvenergia tasu arvutajaks Elering, kes koostab ja avaldab 1. detsembriks oma veebilehel võrguettevõtjate, otseliini valdajate, taastuvenergiast ja tõhusa koostootmise režiimil elektrienergia tootjate ning Eleringi elektrivõrguga ühendatud tarbijate esitatud prognoosidel põhineva hinnangu.\nRiigikogu taastuvenergia toetusrühm: Eesti ei pruugi 2030. aastaks rohelise elektri tootmise eesmärke saavutada\nDetsembris Eesti tuuleenergia tootjad taastuvenergia toetust ei saa


Trükise ja pingutusnööriga kott\nKrookpaelaga holograafiline kott\nReservedi 2021. aasta kevad-suvine kottide ja seljakottide kollektsioon hämmastab kogu oma värvigamma, detailide ja disainidega. Nooremad ja vanemad tüdrukud leiavad probleemideta oma unistuste riietusstiili. Reserved KIDSi pakkumised hoiavad tempot – valige klassikalised kotid või seljakotid sellistes trendikates värvitoonides nagu korall, pastelsed roosad, oranžid ja pruunid toonid, aga ka läikivatest kangastest julged aksessuaarid, mis on kaunistatud narmaste ja trükistega. Suvel valime sageli looduslikud kangad – leidke need kootud kottide ja seljakottide näol. Vahetage klassikaline kott mõnusa vöökoti vastu – see näeb fantastiliselt hea välja nii sportlikus stiilis riiete kui ka igapäevaste rõivastega kantuna. Nooremad tüdrukud jumaldavad mitmevärvilistest kangastest seljakotte, Mickey Mouse pildiga kotte või koeratrükiseid ja kameeleonikujulisi kotte. Kevad ja suvi on julgete aksessuaaride aeg. Kasutage neid, et oma olemust väljendada!


Evelin Ilvese kleit väljendab igatsust lume järele | Õhtuleht\n"Kena klassikaline lahendus, sobis hästi kauni jumega. Valge värv mõjus seekord nagu meenutus varalahkunud talvest," kiidab Evelin Ilvese kleiti moekunstnik Anu Hint.\nKa Piret Puppartil ja Lee Reinula-Sternil jagub vaid kiidusõnu. "Mulle meeldis Evelini kleidi lõige ja eesolev püstine joon, mis on figuurile väga hea täiendus. Iseenesest on hea, et presidendiproua on heledas toonis, muidu ta kaoks natuke taustale ära. Praegu tuleb ta esile ja see on oluline," ütleb Puppart. Lee Reinula-Sterni sõnul on kleit klassikaliselt ilus: "Minu silma jaoks on kõik korras: kleit istub talle suurepäraselt, materjal ja lõige on viimase peal – kohe kena vaadata. See eelmise aasta prohmakas tundub, nagu olnuks unes."\nMontoni peadisainer on Baltimaade moevõistluse nominentide seas (6)\nEvelin disainis oma tänavuse vastuvõtukleidi ise, selle õmbles Aili Aamissepp, kanga disain ja tikandite teostus pärineb Piret Kartuselt. Evelin Ilves kommenteerib, et kuigi on tore detsembri lõpus oma aiast salatikauss rohelist täis noppida, ihkab põhjamaine silm siiski aasta lõpus ja uue alguses tühje valgeid väljasid. "See lume igatsus sai mind isegi lõunamaise päikese all kätte. Nii ma visandasingi selle silueti, kuulates Kristiina Ehini ja Silver Sepa kirjutatud võrratut laulu "The very last days without snow"," räägib ta inspiratsiooniallikast. Samuti on esileedi ammu imetlenud Piret Kartuse loomingut.\n"Rõõmustasin nagu laps, kui ta nõustus kleiti tikkida võtta. Sestap ei tekkinud mingit kahtlust ka kanga valikul – just pitsid on Pireti töödes kesksel kohal ja armastatuim materjal." Kartuse sõnul on siluett "Lumeunistus" valmistatud traditsioonilisest Euroopa puuvillapitsist. "Kleidi saba kaunistavas lopsakas käsitöötikandis leidub kujundeid rahvariiete käiste motiividest ning baroksetest taimeornamentidest. Pastelsetes toonides põimikutega palistatud ning kristallide ja pärlitega kirjatud mustrid toovad meelde lume pehmust ja talvise päikese sära," kommenteerib ta.\nPiret Puppart kiidab, et presidendiproua käed olid jäetud ehetest puhtaks, keskenduti kõrvarõngastele ja lasti kleidipitsil mängida. Ehete autor on Anneli Tammik ning need kannavad nime "Lend" – kõrvarõngad, prees, mansetinööbid on inspireeritud kevadel naasvatest luigeparvedest. Kõrvarõngaste värvigammas on kasutatud kleidis esinevaid värve; poleeritud hõbe, kividest turmaliinid, rodoliidid ja tsirkoonid. Anneli on ka Toomas Hendrik Ilvese ülikonna juurde kuuluva sõle ning mansetinööpide autor.\nPresidendi grafiitmusta rahvuslikus võtmes tehtud ülikonna – pikendatud pintsak ja komplekti kuuluv vest ning särk – autor on Arné Niit. Komplekti kuuluvat meeste valget klassikalist päevasärki kaunistavad toon toonis masintikandid krael ja mansettidel. Tikandite autor on Kristina Kiver. Ülikonna vesti on isikupärastatud käsitikandis Eesti iidsete graafiliste sümbolitega, mis tagavad õnne, rahu ja jätkusuutlikkuse. Presidendi etnilise sümboolikaga vesti idee autor on moekunstnik Arné Niit. Vesti tikandi sümboolika valik, selle etnilise sõnumi koostamine, järjestus ja paigutus Kiviõli kunstikooli õppejõu Merje Niit’i poolt. Teostus ja paigutus Tallinna ülikooli õppejõu Anne Hein’i poolt.


12 TULEDE KASUTAMINE – www.liikluskool.ee\n12 TULEDE KASUTAMINE\n12 TULEDE KASUTAMINEadmin2020-10-04T17:08:25+00:00\n(2) Valge ajal võib lähitulede asemel kasutada päevatulesid. Päevatuled võivad põleda ilma ääre- ja\nSee on lähitulede tähis ja on kujunenud standardiks, mida kasutavad kõik autotootjad. Tähise põledes on lähituled sisselülitatud.\nSeda olenemata tee valgustusest või nähtavusest.\nPäevatulede eesmärk on teha sõiduk nähtavaks päevasel ajal, kuid tema valgusvihk ei ole kohandatud nõuetekohaseks teevalgustuseks pimedal ajal. Päevatuled tarbivad vähem elektrit, mis annab mõningase kütuse kokkuhoiu.\nLähitulede eesmärk on valgustada nõuetekohaselt teed ja päevasel ajal teha sõiduk liikluses paremini nähtavaks.\n(4) Halva nähtavuse korral või pimeda ajal valgustamata teel peatatud või pargitud mootorsõidukil ja selle haagisel peavad põlema ääre- ja numbrituled. Asulavälisel teel tuleb lisaks kasutada ka ohutulesid\n§ 42. Udutuede kasutamine\nEnamikel kaasaegsetel sõiduautodel on lähitulede valgusvihu kõrgus reguleeritav salongist. Lähitulede liiga kõrge valgusvihk pimedal ajal mõjub vastusõitjatele pimestavalt. Kui valgusvihk näitab liiga kõrgele, siis hakkavad pimeda ajal lähituled vastusõitjaid pimestama. Vastusõitjad võivad sellest anda märku näiteks tulede vilgutamisega.\nValgusvihu korrigeerimist võib minna vaja siis, kui autosse istub rohkem inimesi. Kui näiteks taha istmetele istuvad inimesed või asetatakse pakiruumi midagi rasket, siis auto kaldenurk muutub ja lähitulede valgusvihk tõuseb kõrgemale ja võib pimestada vastusõitjaid. See tähendab, et valgusvihku on vaja korrigeerida madalamale.\nTootjad arvestavad, et üks aste regulaatoril kompenseerib 75 – 80 kg raskust valgusvihu tõusu. Kui tagaistmel on raskus nt 150 kg, siis peab regulaator olema asendis 2.\nValgusvihku võib muuta ka lampide vale paigutus laternatesse, mistõttu muutub valgusvihu suund.\nAntud märgutuli tähendab, et eesmised udutuled on lülitatud sisse ja see sümbol on samatähenduslik kõikidel autodel.\n(2) Juht, kelle sõiduki ehituses pole suuna- või stopptulesid ette nähtud, kelle sõiduki suuna- või stopptuled on rikkis või sõitmisel töötavate ohutuledega, peab andma märku käega järgmiselt:\n1) paremsuunamärguandeks tõstma õla kõrgusele kõrvale sirge parema käe või kõverdama õla kõrgusele tõstetud vasaku käe küünarnukist täisnurgi ülespoole;\n2) vasaksuunamärguandeks tõstma õla kõrgusele kõrvale sirge vasaku käe või kõverdama õla kõrgusele tõstetud parema käe küünarnukist täisnurgi ülespoole;


Kommentaarid: MMi kommenteerivad ja analüüsivad mehed – kas naised on ebaõiglaselt tõrjutud?\nMMi kommenteerivad ja analüüsivad mehed – kas naised on ebaõiglaselt tõrjutud?\nteadja/ 30. juuni 2018, 08:35\nCarin Eegreid/ 29. juuni 2018, 22:22\nSiis kui aet hakkab kommenteerima vahetan mina kanalit ja vaatan jalgpalli soome kanalilt.\n12.09/ 29. juuni 2018, 11:23\nKui see tädi seal ekraanil vahetuks, siis oleks stuudio ehk talutavgi. Igapäevaselt ei suuda seda tädi vaadata, sest mingit säravat esitust või avarat mõtet pole ta suutnud sooritusele lisada.\nKõige tragikoomilisem on siiski see "mängulaud" - see oleks nagu perverssus kuubis.\nEriti, kui võrrelda lähiriikide Soome ja Rootsi stuudiotega, kus kõikvõimalikud situatsioonide kirjeldused on kaasaegseid lahendusi kasutades vaatajale suurepärast ülevaadet pakkuvad.\nJa siis tuleb maailmakuulus IT-riik eesti. Seisavad need tolkamid nõutute nägudega ümber kasti ja liigutavad klotse. Valgus on sätitud selliselt, et klotside varjud varjavad omakorda kogu vaate ning siis mõni julgem kritseldab tumedale hajuvale tumeda markeriga arusaamatuid skeeme.\nSelleks, et visuaalil oleks mingigi mõte, peab lahendus olema selline, et ka ilma selgitava pominata oleks võimalik aru saada, mis toimus või toimub jne.\nVeelgi võrdluses naaberriikidega - stuudio pole ainult koht, kus omaenese jutuvada imetletakse. Stuudios näidatakse varustust, tehnikat, riietust, "köögipoolt" jms. Kusjuures kõik see pole seotud mitte niivõrd eelarve, kui tahtmisega.\nRivo/ 29. juuni 2018, 17:40\ntundub,et sul kehva telekas :). Tädi ei sobi sinna ja ei harju ära ka\nns/ 29. juuni 2018, 10:56\nAet Suvari juhib saadet hästi ja klapib meesekspertidega samuti hästi. Miks peaks seal midagi muutma?\nnaiste jalgpall/ 29. juuni 2018, 10:05\nNaisena ütlen, et Aet Süvari on ERRi kõige sümpaatsem spordiajakirjanik. Aga jumal tänatud, et eksperdid on mehed - jalgpall võrdub ikkagi meeste mänguga, naiste jalgpallist ei taha ma midagi kuulda.\nsaarlane/ 29. juuni 2018, 09:54\nSee jalgpall ajab oksele.Seda jura on ERR-is liiga palju.Peale mängude ka veel see nämmutamine mängude kohta.Miks seda vaja ? Minu tuttavad ei vaata küll seda jalgpalli,kari noori mehi ajavad ühte palli taga.Absurdsus. Iseasi ,kui veel finaalmängud.\nkk/ 29. juuni 2018, 10:30\nkes sul siis käseb vaadata seda erri. Kui ei meeldi siis hoia oma suu kinni mitte ära häma siin, abi sa siit kommentaariumist nagunii ei saa.\nvaesel/ 29. juuni 2018, 17:13\ninimesel pole suurt valikut.\nMuidumeez/ 1. juuli 2018, 20:48\nValik on saada rikkaks\nSavikas/ 29. juuni 2018, 15:43\nVaata Tallinna televisiooni.\nTTV-ni tasub vaadata päris mitmetel põhjustel, eriti veel siis kui KE ja pealinna ennast ei kiideta./ 30. juuni 2018, 08:51\nPeavool on lihtsalt pasun ja seda "puhutakse" kuid tühhja.\nJah / 29. juuni 2018, 08:33\nno/ 29. juuni 2018, 08:05\nÕl-is on ju ju muud kommenteerimist, näiteks peenise suurusest, suuseksi tegemistest jms. paremad teemad ju.\nno/ 29. juuni 2018, 08:02\nSeda naistejuttu tuleb niigi igast kanalist. Kuskil peab ju saama sellest puhata.


Reede, 5. novembri pärastlõunal oli Pärnu Eliisabeti kiriku ümbruses näha tavatult palju mundrimehi. Tegu polnud siiski mitte politsei tööpäeva, vaid pidupäevaga. Eesti politsei ja piirivalve pidas esimest korda ühiselt aastapäeva jumalateenistust. Jumalateenistusel jutlustas politsei- ja piirivalveameti kap-lanaadi vanem Jaan Jaani, kaasa teenisid kaplanid Valdo Lust, Kaido Petermann ja Ago Rand, orelil mängis ...\nPuhjas on umbes viis või enamgi aastat tagasi alguse saanud jätkuvalt toimiv «Huvitavate kohtumiste» sari. See algatus oli mõeldud täiendusena kirikus jumalateenistusel toimuvale kristliku info vahetamisele, kus paratamatult kipub suhtlus ühepoolseks ja n-ö piibellikult kammitsetuks jääma. Andmaks koguduserahvale ja igaühele, kes pidanud vajalikuks kohale tulla, võimalust tegelikult tähtsatest asjadest ...\nHingedepäeval oli Tartu ülikooli aulas filharmoonia kammerkoori solistide ja barokkansambli Corelli Consort kontsert. Lauldi ja mängiti Dietrich Buxtehude (1637–1707) heliteost «Membra Jesu nostri» (Meie Jeesuse ihuliikmed). Kokkumäng ja kooslaulmine oli imeline, eriti hästi kõlasid soprani ja bassi eeslaulmine ja koori kooslaul. Orkester mängis ajastu pillidel ja see lisas esitusele erilise mündi. Buxtehude seitsmeosaline ...\n(algus EK nr 42, 20.10.2010.)Piiskop Yrjö Sariola üldistab: «Ma usun, et Kokkonen väljendab nende mõtetega midagi tõesti olulist, mida mõistab ja õigeks tunnistab enamik muusikuid. Meie muusikal on midagi ütelda kuulajaile. Alati ei nimeta me seda pidulikult kuulutuseks, kuid siiski on tal sõnum. Ja me usume muusika jõusse vahendada seda sõnumit. Me ei pea sundima teisi seda vastu võtma, kuid me teame ...\nHea Isa taevane,mul ole ikka toeks Sa ja ära põlga mind,kui eemaldumas ma.Ma väeti laps Su kõrval,mu teod ja mõtted kaei ulata nii kõrgel,Sa ära pahanda.Ma õpin igast päevast,mis mulle kingid Sa,ja iga hommikutma ootan innuga.Mu Isa taevane,Sind tahan tänada,et oled olnud helde,Su hooles elan ma.Tekst ja foto: Daisy Lappard\nKirikuaasta eelviimane pühapäev rõhutab vaimulikku valvamist ja Kristuse tagasituleku ootust. Ainus kindel asi siin maailmas on see, et keegi meist ei saa olla siin igavesti. Kord peab inimene lahkuma kas oma surma läbi või siis lõpeb selle maailma ajastu Kristuse taastulemisega. Kui argielus teame ees ootavaid suuremaid sündmusi, siis valmistame end põhjalikult nende vastu. Laulatuse aja lepivad inimesed vahel aasta ette. Kooli ...\nKaido Soom 09.11.2010 Loe edasi


Phytomer Sunactive Protective Sunscreen SPF30 - Kaitsva ja vananemisvastase toimega kreem SPF30 50ml\nSPF 30 Kõrge kaitsva ja vananemisvastase toimega kreem näole ja tundlikele piirkondadele.\nKolm-ühes kreem tugevdab päevitunud jumet nahale kasulikul viisil. Unikaalne, merelisi aktiivaineid sisaldav kreem kindlustab tõhusa kaitse päikese ja fotovananemise eest ning aitab ära hoida pigmendilaikude teket. UVA/UVB-kiirguse filtrid, mittekleepuv. Toidab ja annab nahale sära.\nKasutamine: kandke näole ja kaelale enne päevitamist. Kaitsva toime säilitamiseks uuendage sageli ja küllaldaselt. Hoiatus: vältige päikest kõige intensiivsema kiirguse tundidel. Kasutage nahatüübile vastavaid päikesekaitsetooteid. Kaitske imikuid ja väikelapsi otsese päikesevalguse eest.


REPLICA parfüümid | Maison Margiela lõhnad | notino.ee\n/Kaubamärgid /Maison Margiela\nPÄIKESELINE JA KOSUTAV\nPUHAS JA VÄRSKENDAV\nLILLELINE JA ÕRN\nOriginaalsus, loomingulisus ja provokatsiooni puudutus – see on Prantsuse luksusbränd Maison Margiela (tuntud ka Maison Martin Margiela), tuntud oma ebatraditsiooniliste moetükkide, unikaalse REPLICA kollektsiooni ja eksimatute parfüümide poolest.\n1988. aastal disainer Martin Margiela asutas Pariisis luksusliku moemaja, mis kandis tema nime. Teistest eristab Maison Margiela brändi selle ebatraditsiooniline lähenemine moele ja lõhnadele, mida nähakse kui tükike kunsti. 1994. aasta REPLICA kollektsioon on eriti imepärane, sest hõlmab riideid ja käsitööna tehtuid koopiaid erinevatest maailma paikadest. Igal sildil on kirjas materjal ja lugu selle originaalse tüki taga. 2012. aastal laienes see unikaalne kollektsioon veelgi ning sellest said osa ka luksuslikud lõhnad.\nKuidas lõhnavad mälestused? REPLICA kollektsiooni lõhnad, mis loodi koostöös maailma parimate parfürmeeriatega on vastuseks. Maison Margiela lõhnad loodi, et äratada meie kõige hinnalisemad mälestused. Hinga sisse ja lase aroomil end üle võtta.


60742 — Varjupaikade MTÜ\nId number: 60742\nSee väike kass on väga eriline: tal on esikäppadel 6 ja tagakäppadel 5 varvast. See annab talle juurde ronimisoskuses, osavuses ja teeb veel armsamaks. Kassipoeg on valge-musta kirju. Ta on väga uudishimuliku ja aktiivse iseloomuga. Meeldivad kõik uued asjad ja tuleb alati jooksuga uudistama. Kassipoeg on väga iseseisev, enesekindel ja püüdlikult hoolitseb iseenda eest, sööb suure isuga. Käes ja süles istub rahulikult, laseb ilusti paisid teha, aga mängib meeleldi ka erinevate esemetega: nöörijuppide, väikeste pehmete mänguasjadega, pallidega.\nEi küünista, ei kraabi, mööblit ei rebi, käib alati viisakalt oma liivakastis ja koristab enda järel. Sobiks hästi sinna, kus talle pööratakse tähelepanu ja kus omanikul on aega ja tahtmist tema mängudest osa võtta. Saab lemmikuks nii suures kui ka väikeses peres. Meeleldi võtab vastu hoolivust ja vastu kingib palju positiivseid emotsioone.


Siiri Kirikal 04.apr 2018 12:30\nLiha puhul ei ole väga vahet, kas panna see keema külma või keevasse vette, kuna kuumatundlikest vitamiinidest pole selle toiduaine puhul väga mõtet rääkida. Küll toimub külmas vees ebameeldiva vahu eemaldumine kvaliteetsemalt - ujuvaid helbeid jääb puljongisse vähem. Maitseomadusi mõjutab aga pigem soola lisamine. Kui seda teha kohe alguses, jääb liha maitserikkam. Kui tahad head puljongit, lisa sool lõpus. Keele keetmise leent tavaliselt ei kasutata, kuna see on üsnagi rasvane ning seega on soola lisamine kohe pärast vahu eemaldamist hea mõte.\nJan 01.apr 2018 16:16\nJääb arusaamatuks, miks soovitatakse selles retseptis keel panna külma vette, kui just ei soovita seda puljongit hiljem kasutada. Ise olen alati vastupidi, kuuma vette pannud, säilivad paremini maitseomadused.


Tavaline pusik peenis. Kuidas maarata suurust liige mees\nNiinimetatud akne, mis avaneb peenise aluses, on mees, kellel on karvkatte sibul. Igal juhul peate järgima isikliku hügieeni reegleid ja vahetama aluspesu õigel ajal, et vältida sekundaarsete nakkuste liitumist, mis raskendab haiguse kulgu. Mõelge ette, kuhu pott jääb.\nJäreldus Pojengiroosi kirjeldus See on kõrge või madal, tihedalt haljastatud, avatud põõsas, selle kõrgus võib ulatuda 2 või isegi 5 m, laius 0, m. Tihvtikujuliste rooside õied Tavaline pusik peenis tavaliselt suured, läbimõõduga kuni 15 cm. Pung ei avane täielikult, mõned lilled jäävad keerdunud olekusse, peamiselt väikesed kroonlehed sees.\nÜks õisik võib sisaldada 3 või 4 munasarja. Kroonlehtede värvi võib varieerida: roosa, valge, burgund, kollane, olenevalt sordist. Õisiku kuju on sfääriline, meenutab samal ajal pojengi ja roosi. Neid lilli nimetatakse pojengiroosideks. Lehed on väikesed kuni 3 cm pikadpiklikud, tumerohelised, matid, kõvad, sakilised servad.\nOksad, õhukesed ja pikad, tihedalt okaste ja lehtedega kaetud. Roosad pojengiroosid Need sordid on maailmas kõige levinumad.\nPungad võivad olla erinevat tooni roosast, kreemist ja isegi virsikuõitest. Constance Spry See on üks esimesi põõsaspojengirooside sorte, mille on aretanud David Austin, foto ei anna edasi selle iga õisiku varjundite mitmekülgsust.\nKultuur kasvab kuni 4 m, soodsates tingimustes ja kuni 6 m.\nSeda saab kasutada ronimistaimena ja õilistada koos sellega vertikaalseid struktuure. Põõsas vajab tuge, kuna võrsed on nõrgad, lähevad alla, nad ei hoia oma kuju. Pojengiõisikud on suured, kuni 13 cm ümbermõõduga, froteeritud, kuppelised. Põõsas on neid palju, õitsemise ajal muutub see kõik roosaks.\nÜhe punga kroonlehed võivad olla kahvaturoosad, peaaegu valged ja heledad, karamellroosad.\nÕitsemisperioodil eritavad pojengiõisikud tugevat mürrilõhna. Võrsed on õhukesed ja pikad, kaetud paljude okastega.\nLehed on suured, helerohelised, matid. Rohelised katavad tihedalt kogu võrse pinna. Kultuur kohaneb külmas kliimas hästi - see õitseb lopsakalt ja paljuneb hästi. Keira Selle sordi õisikud näevad välja nagu vanadel maalidel, seda peetakse David Austini kõige edukamaks loominguks. See toodi välja hiljuti Pungad on keskmise suurusega, 10—13 cm ümbermõõduga, tiheda, kahekordse, peene roosa varjundiga, keskelt Tavaline pusik peenis kreemi või virsikuga ja servadest heledamad.\nTavaline pusik peenis on suured, lainelised, matid, sassis, ühes õisikus on neid kuni tükki. Nõrk aroom.\nPõõsa kuju on õige, kerakujuline, katvus on umbes 80 cm. Võrsed on ühtlased, püstised, tihedalt kaetud suurte tumeroheliste lehtedega.\nPõõsas ei kasva üle 1,5 m. Julia Julia Sellel pojengihübriidil on keskmised ümbermõõduga kuni 13 cm virsiku-roosad õisikud. Nad on keskelt tumedad, servadest valged ja kahvaturoosad.\nMida teha, kui peenis ilmub akne - Põhjused\nÕisikud on mahukad, mõlemal on 80— kroonlehte. Igal võrsel moodustub ainult üks pung.\nTeraviljad Kislitsa oksalis Rohtsed mitmeaastased Kislitsa oxalis ühendavad enam kui liiki. See võluv taim tuli meile Ameerikast ja Lõuna-Aafrikast, seda võib sageli leida Euroopa linnade lillepeenardest. Kodus kasvatatakse Oxalist põõsakujulistes pottides.\nPõõsas on madal, kasvab kuni 1 m 20 cm kõrguseks ja kuni 70 cm laiuseks. Pikk õitsemine - mai algusest septembrini.\nTaim on vastupidav haigustele ja kahjuritele. Nõuab talveks peavarju. Miranda Võrsed on lühikesed - kuni 40 cm, mõlemale moodustub üks õisik.\nLinna Kivid sinu taskutes - selline. Riigikogu ratifitseeris tänasel istungil kokkuleppe, mis loob võimaluse pidada lennuühendust Eesti ja Araabia Ühendemiraatide AÜE vahel. Üle osalejaga üritusel käsitleti e-valitsemise arendamist Ukrainas ja selle tähtsust, samuti ka turvalise andmeedastuse ja konfidentsiaalsuse kaitse küsimusi. Nagu näituse pealkiri ". Vaikeludest oli veel suur hoog sees ning uusi mōtteid pressis üha peale, sestap polnud vōimalustki enne järgmist sammu ehk inimest teha, kui eelmine lōpetatud.\nPungad on väikesed, kuid lopsakad, läbimõõduga mitte üle 8 cm, kuju on klassikaline, lokkis, laineline, suured kroonlehed, tihedalt omavahel põimunud. Keskel on õisik heleroosa, servale lähemal - kahvaturoosa roheka äärisega. Täielikult laienedes omandab see korrapärase, ümardatud, kuppelise kuju. Rozalinda Selle sordi suur lill meenutab kuju järgi pojengi. Selle läbimõõt jääb vahemikku 12—14 cm.\nPõõsas on tihedalt kaetud üksikute kreemikasroosade pojengikujuliste õisikutega. Suletuna on nad peaaegu beežid, avatuna beežikasroosad.\nLehed on väikesed, ümarad, kergelt piklikud, sakilised, tumerohelise värvusega. Võrsed on madalad kuni 0,4 m pikkused, tihedalt rohelusega kaetud.\nValged pojengiroosid Selle liigi valgeid hübriide on palju vähem kui roosasid, kuid lillemüüjad pole neid vähem armastanud. Valged pojengiroosid on pulmasalongides populaarsed. Rahulikkus Sort kuulub inglise muskusroosidesse. Nende pungadel on korralik ümar kuju, läbimõõt 8—11 cm, suletuna on nad kreemjad, lahti harutuvad, muutuvad täiesti valgeks.\nPõõsa kõrgus ei ületa 1 m 20 cm, selle laius on 90 cm. Lehed on väikesed, kuni 3 cm pikad, tumerohelised, hammastega, matid.\nRohelised on jahukaste ja määrdumisvastased. Keskmise suurusega, püstised võrsed, mille otsad painutavad põõsa sisekülje suunas, moodustades ilusa ümardatud kuju. Lumehange See on kõrge põõsas, mis kasvab kuni 1,5 m laiuseks ja kuni 2 m kõrguseks. Väikesed kreemjad ja valged kuni Suurenenud poolpea liige, kui palju kulusid cm läbimõõduga õied.\nKroonlehed on kitsad, piklikud, õisikud moodustavad harja, mis sisaldab 5—7 punga. Võrsetel okkaid praktiliselt pole. Lehed on väikesed, tumerohelised, sakilised, läikivad, võrsed on nendega tihedalt kaetud.\nÕitsmiskultuur on rikkalik ja pikk. Alabaster See on madal põõsaspojengroos, võrsete pikkus ulatub 90 cm. Need on tihedalt kaetud tumeroheliste, tihedate, reljeefsete, läikivate lehtedega. Õisikud on tihedalt kahekordsed, väikesed, kuni 12 cm ümbermõõduga, moodustavad harjad, millest igaühel on 3—5 kreemikat valget punga.\nKroonlehed on tihedad, ümarad, neist ühes õisikus kuni 60 tükki. Õitsemisperiood on pikk. Claire Austin ClairAustin See valge pojengiroos näeb välja väga muljetavaldav. David Austin pani talle Tavaline pusik peenis nime. Hübriidi kasvatatakse 1,5 m kõrguse ja kuni 2 m laiuse põõsana.\nKui seda kasvatatakse roniva pojengikultuurina, võib selle kõrgus olla 3 m. Võrsed on õhukesed, pikad, rippuvad, tihedalt kaetud tumeda, sileda lehestikuga.\nMõlemal moodustub kuni 3 punga. Õisikud on suured, tihedalt kahekordsed, ümmargused või kausikujulised. Õitsedes muutuvad nad lopsakaks ja mahukaks, kroonlehed valgenduvad märgatavalt. Värv muutub sõltuvalt õitsemisastmest: suletud õienupud on kreemikaskollased, poolavatud lumivalged, õitsemisperioodi lõpuks muutuvad kroonlehed kreemikasroosaks. Claire Austinil on tugev sidruni- ja vanillinootidega mürrilõhn. Õitsemisperioodil kostab aias enneolematu aroom. Elujõud See on madal pojengikultuur, selle võrsed kasvavad kuni 1,5 m.\nNad on õhukesed ja habras. Lilled ei ole suured, kreemikasvalged, ümbermõõt ei ületa 10 cm. Õitsemine pole pikk, pungade vastupidavus Tavaline pusik peenis pärast lõikamist nõrk.\nLiigil on tugev mürri aroom, mis on rohkem väljendunud kui teistel inglise hübriididel. Kollased pojengiroosid David Austin aretas kollasena paljusid Inglise liigi ilutaimi. Mõned neist kohanevad hästi Venemaa külma kliimaga. Graham Thomas Tavaline pusik peenis on madala põõsaga pojengiroos, võrsete kõrgus ei ületa 1,5 m.\nLõunapoolsetes piirkondades võib see kasvada kuni 3 m. Lilled on keskmise suurusega, kahekordsed, lopsakad, kausikujulised, nende läbimõõt ei ületa 10 cm. Munasarjad ilmuvad 3 või 5 tükki, moodustavad harjad.\nNende värv on erekollane, virsiku tooniga. Kauakestev õitsemine: suvel lopsakas ja varasügisel mõõdukas.\nLehed on väikesed, sakilised, tumerohelised, läikivad. Kogu võrsete pind on tihedalt rohelusega kaetud. Kuldne valimine See pojengiroosi sort kasvab lühikese, kuid lopsaka põõsana.\nSelle võrsete pikkus ei ületa 1,5 m, põõsa mahul on sarnased parameetrid.\nTänu sissepoole kõverdatud õhukestele võrsetele on taim sfäärilise kujuga. Õisikud on suured, kuni 16 cm ümbermõõduga, moodustades harja. Kroonlehed on kahvatukollased, mesised, aroom on tugev, paks ja vürtsikas.