Iidsetel aegadel jälgisid Vana Kreeka Jumalad inimeste arengut. See areng oli nii kiire ja inimesed muutusid aina targemaks. Jumalatel tekkis mure, et kuhu peita see tarkus, mille abil inimene saaks muutuda Jumalate sarnaseks.\nKutsuti kokku koosolek, et otsustada, kuhu need erilised teadmised peita. Keegi pakkus välja, et peidaks ookeani sügavustesse – aga pea see aeg ei saabu, kui inimesed vallutavad ookeani ja uurivad seda kuni sügavaima sopini. Võib olla siis peidaks taevastesse kõrgustesse – aga nad õpivad nii kiiresti, et peagi lendavad ja leiavad peidetu. Jumalad mõtlesid ja leidsid parima paiga maailmas, kust inimesed tõde ja tarkust otsima ei hakka. Kindlasti ei leia inimesed seda üles, sest jumalike teadmiste ja selle tarkuse leidmiseks peavad nad vaatama iseenda sisse ja kuulama oma südant. See oli parim plaan! Ja nii ongi läinud, et kuni tänaseni otsivad inimesed Jumalikku tarkust kõikjalt endi ümber ning unustavad alati pöörduda iseenda poole, et kuulda tõde oma südamelt.\nMeie tervise ja terveks olemise tarkused peituvad meis endis. Me ise loome oma reaalsust, mõjutame oma füüsilise keha seisundit, oma heaolu . Meie meel kontrollib kõike seda , mida me teeme teadlikult. Oluliselt suurem osa sellest, mida me teeme, kuidas me toimime, kuidas me reageerime nii välistele kui sisemistele stiimulitele, on aga mõjutatud meie alateadvuse poolt. Me oleme katkematus informatsiooni väljas ja võtame infot vastu kõigi oma tunde ja taju meeltega.\nLigikaudu 90% välisest informatsioonist võtab inimene vastu silmade kaudu. Meie silmad ei tööta isoleerituna meie kehast. Nad on otseselt mõjutatud kõigest ja avaldavad sügavat mõju kõigele, mis toimub meie kehas, mõttemaailmas, emotsioonides.\nKõik meie nägemise süsteemi osad – silmad, silma ümbritsevad ja silma sees asuvad lihased, närvivõrgustikud silmadest ajusse ja aju nägemiskeskustesse – on äärmiselt õrnad ja tundlikud, mistõttu nad vajavad optimaalseks funktsioneerimiseks väga suurt täpsust, koordineeritust ja paindlikkust. Oma tundlikkuse tõttu on meie nägemise süsteem erakordselt vastuvõtlik stressi suhtes, kõikvõimalike pingete ja kroonilise väsimuse suhtes, olgu see siis füüsiline, emotsionaalne või mentaalne. Meie nägemise süsteem on väga tundlik ka meie kehas valitseva võimaliku toitainete puuduse või tasakaalutuse suhtes.\nHolistiline (terviklik) lähenemine nägemise parandamisele koosneb seega kolmest komponendist:\nNägemise probleemid ilmnevad enamasti siis, kui nägemise süsteem on pikemat aega stressi seisundis ning samal ajal rakendame me ebakorrektseid, silma lihaskonda mõjutavaid nägemisharjumusi. Lühi-ja kaugnägelikkus ning astigmatism on mõningad sümptomid, mis sellise pinge ja tasakaalutuse tulemusel välja kujunevad.\nPrillid ja kontaktläätsed kõrvaldavad need sümptomid väga efektiivselt: niipea, kui sa neid kasutad, vabaned koheselt kehvast nägemisest.\nSamas prillide ja kontaktläätsede toime ei ole suunatud nägemise probleemide tekkepõhjuste likvideerimisele. Need on tehnilised abivahendid, mida võime samastada proteesidega. Tehniline abivahend vabastab nägemissüsteemi temale määratud ülesannetest ja toimub mugandumine. Tulemuseks on vajadus aina uute ja tugevamate prillide järele.\nLisaks sellele, kuidas meie silmad tehniliselt töötavad, on füüsiline nägemine mõjutatud ka\nüldistest pingetest, mis meie kehas valitsevad, meie tervislikust seisundist ja toitumisest.\npiiranguid seadvatest negatiivsetest mõtetest oma nägemise kohta\nalateadlikest mälestustest ja minevikus tehtud emotsionaalsetest otsustest\nKõik need tegurid mõjutavad igat inimest omal moel, kuid järgides holistilist (terviklikku) lähenemist oma nägemise parandamisele selgub ka see, kuivõrd üks või teine faktor igal üksikul juhtumil oma rolli on mänginud.\nOlenemata sellest, kui „halb“ nägemine on praegu – harjutamistega saab seda oluliselt parandada. Oluline on ka see, et oma silmade heaks praegu töötades hoiate ära võimalike tõsiste probleemide väljakujunemise tulevikus. Seega siis, edu ja tulemus sõltub meist endist. Soov, sisemine motiveeritus, sellesse teekonda panustatud aeg ja jõupingutused, sisemine soov muutuda – kõik see määrab edu ulatuse.\nPaljud inimesed, kes kannavad prille või kontaktläätsi, suhtuvad skeptiliselt võimalusse neist vabaneda. Suurem osa sellest skeptilisusest on juurdunud valedest arusaamadest, mis meid alati ja kõikjal saatnud on. Viis peamist juurdunud müüti on need, mis panevad meid uskuma, et nägemist ei saa ise parandada/ muuta.\nMüüt number 1. Kehv nägemine on pärilik\nArvamus on selline, et vanemate kehv nägemine pärandatakse ka järglastele. Kuigi see seisukoht on üldsuse poolt omaks võetud, siis enamus silmaarste on juba tunnistanud, et nägemise võime ei ole fikseeritud siis, kui laps sünnib. Üksnes 3 inimest sajast, kellel on nägemise probleemid, on sündinud pärilikult edasikantud nägemise probleemiga. Ülejäänud 97% arendavad oma nägemise probleemid välja mõnel eluetapil. Samuti kui me õpime kõndima ja rääkima, õpime me ka vaatama ja nägema.\nJa kuna enamus inimesi sünnivad selge nägemise võimega, siis on õigem öelda, et me õpime, kuidas mitte näha selgelt. Loomulikult pole aga seda tehtud nimelt ja teadlikult. Me kujundasime endile välja silmade ja aju koostöö viisi, mis juhtis meid nägemise probleemide tekkimise juurde.\nMüüt number 2. Nägemine halveneb vananedes\nTeine valearusaam on see, et vananedes me hakkame kehvemini nägema. Ja paraku kõik vanad inimesed vajavad lugemiseks prille. Nägemise süsteem – täpselt samuti kui mistahes süsteem meie kehas – mandub vanuse tõttu. See on kindlasti õige, kui midagi pole ette võetud tema nooruslikkuse ja paindlikkuse säilitamiseks ja kui aastatega kogunenud pingeid ning jäikust ei ole vabastatud. See aga ei ole pöördumatu ja on üsna kaugel tõest. Näiteks võib tuua 89 aastase mehe, kes olles 50 aastat prille kandnud, alustas nägemise treeningut ning 2 kuud hiljem luges ilma prillideta. Silmad ja kogu visuaalsüsteem reageerivad harjutustele, lõdvestumistele ja stressi maandamisele.\nKõik sõltub hoiakust ja konkreetsetest sammudest, mida ette võetakse oma nägemise taastamiseks. Kogemused näitavad, et keskea nägemise probleem (presbüoopia) reageerib väga kiiresti treeningutele. Paljud keskealised mitte ainult ei peata nägemise halvenemise protsessi, vaid ka taastavad selle kunagisel selgel moel. Kõige kiirem on tulemus saabuma, kui alustatakse juba siis, kui ilmnevad esimesed märgid sellest, et lugemisel „hakkavad käed lühikeseks jääma“.\nMüüt number 3. Kehv nägemine on tingitud teatud nägemisega seotud tegevustest\nKolmas müüt väidab, et nägemine halveneb tegevuste tõttu, mida me oma silmade abil teeme: loeme palju, kasutame arvutit, vaatame palju telekat – see rikub meie silmad. Statistika ütleb: USA’s ainult 2% neljanda klassi õpilastest on lühinägelikud, kaheksandas klassis on neid 10-20%, keskkooli lõpus 50-70%. Siit paistab, et mida rohkem õpid ja loed, seda enam silmad lühinägelikuks jäävad. Kuid see ei toimu lugemise ja loetletud tegevuste tõttu vaid seetõttu, kuidas me oma silmi nende tegevuste tarvis kasutame.\nKahjuks pole aga keegi mitte kunagi meid õpetanud, kuidas on õige silmi kasutada ja kuidas kaitsta seda head nägemisvõimet, mis meile sündides kaasa anti. Kui inimestele õpetada, kuidas tuleb silmi vaheldumisi koormata ja lõõgastada, siis poleks sellel probleemil nii laia ulatust. Näiteks Hiinas õpetatakse nii õpilastele kui tehaste töölistele lihtsaid silmaharjutusi, mida päeva jooksul ka tehakse. Tulemuseks on lühinägelikkuse (müoopia) märkimisväärne vähenemine. Kahjuks ei ole neid tehnikaid meil veel igapäevasesse kasutusse võetud. Üksikutes koolides, kus sarnast algatust rakendatakse, on ka tulemused nähtavad.\nPikad õppimise, lugemise, arvutiga töötamise perioodid seavad lisanõudeid silmadele ja keha toitainetega varustamisele ja kui neid vajadusi pole adekvaatselt arvestatud, siis on oodata ka probleemide ilmnemist. Seega, nägemist kahjustavad meie harjumused, mitte tegevused ise. Suurim probleem on vastava koolitusteabe puudus. Silmade hoolduse põhimõtted vajavad rohkem tähelepanu ja teadvustamist (hambaid me ju peseme iga päev kaks korda)!\nMüüt number 4. Nõrgad silmalihased põhjustavad kehva nägemise\nSee on neljas müüt. Tegelikult on lihased meie silmade ümber 150-200 korda tugevamad, kui seda on tavaolukordades tarvis. Need lihased nõrgestuvad harva. Vastupidi aga, need lihased pingestuvad, mis mõjutab nende toimimist normaalsel ja sujuval moel. Lihaste töö muutub jäigaks ja piiratuks. Analoogia: kui inimene on paremakäeline, siis lihased paremal käel ja kehapoolel on tugevamad ja koordineeritumad kui vasakul. Miks? Vaid seetõttu, et neid on rohkem kasutatud, mitte seetõttu, et teine pool on loomult nõrgem. Sama kehtib ka silmalihaste kohta: ajapikku kujunevad teatud nägemisharjumused ja osa silmalihaseid muutuvad jäigemaks, teised aga koordineeritumaks. Probleemi algpõhjus on aga meie harjumustes, mitte lihastes. Silmi saab treenida, et nad funktsioneeriksid uute, efektiivsemate skeemide järgi.\nMüüt number 5. Nägemine on üksnes füüsiline, mehhaaniline protsess\nViies müüt väidab, et nägemine on puhtalt füüsiline protsess ja selge nägemine on määratud üksnes silma kuju ja lihaste tõttu. Kui silmamuna kuju on õige, siis on nägemine hea, kui kuju on ebaõige või on silm lopergune, siis on tulemuseks kas lühinägelikkus, kaugnägelikkus või astigmatism. Tegelikult on silma kuju üksnes üks element kogu visuaalsüsteemis, aga kaugeltki mitte ei ole see ainus. Mehhaaniline mõõtmine üksi ei anna täpset infot selle kohta, kui palju inimene ikkagi näeb. Seega, lisaks silma kujule on veel faktoreid, mis siin toimivad. Paljud inimesed on märganud, et nende nägemise teravus on erinev päeva eri aegadel ja ka siis, kui ollakse väsinud või stressis. Mis on nende kõikumiste põhjustaja? Olete märganud, et vahel loete lehekülg lehekülje järel loetust midagi mõistmata? Nägemine on dünaamiline, muutuv protsess, mida mõjutavad paljud erinevad füüsilised, emotsionaalsed ja mentaalsed tegurid. Silmamuna kuju võib olla üks neist tegureist, kuid isegi seda saab muuta treeningu ja toiteainete õige tasakaalu abil.\nKui võrrelda silmade tööd fotokaameraga, siis on see „kaamera“ oluliselt komplekssem. Igaüks meist on siin fotograaf ning me teeme ise valikuid selles, mida me näeme ja kuidas me seda näeme. Meie nägemine on meie füsioloogiliste protsesside, meie teadlike ja alateadlike ning emotsionaalsete otsuste vahelise koostöö müsteerium.\nOn võimatu alahinnata seda osakaalu, mida näemises omab sisemine nägemine\nsisemine fookus, mis on hoiakud ja vaated, mis kujundavad arvamuse endast ja ümbritsevast maailmast\nvisualiseerimine – meie võime interpreteerida või mõista nähtut ning oskus luua kujundlikkust oma vaimusilmas. Visualiseerimine on ühtlasi väga tugevalt seotud mäluga.\nSisemist fookust illustreerib ideaalselt ammutuntud näide selle kohta, kuidas kaks erinevat inimest näevad veega poolenisti täidetud klaasi – ühe jaoks on klaas pooltühi ja teise jaoks pooltäis. Samal ajal füüsiline reaalsus on sama, kuid keskendumine on erinev. Igal inimesel on temale ainuomane unikaalne sisemine fookus, mille kujundavad koosmõju mälestustest, mineviku kogemustest, hoiakutest ja ootustest. Piiratud ja negatiivsed mõtted, mis me oleme oma nägemise kohta kujundanud, hakkavad mõjutama seda, kuidas me tegelikult näeme.\nMe ei tohi unustada, et osa meie kehast ja meelest kuulab ja reageerib sellele, millist arvamust me enda kohta väljendame. Ainus olukord, kus me võime endale lubada väljendit „ma ei näe“, on siis, kui meie silmad on kindlalt suletud. Me kõik oleme võimelised õppima, kuidas teadlikult ja tahtlikult muuta oma sisemist fookust, oma mõtte- ja emotsionaalset mustrit ning meie keha – kaasa arvatud silmad – reageerivad sellele.\nSamuti omavad otsest mõju meie kehale visualiseerimised ja keha ei ole tegelikult võimeline vahet tegema, kas läbielatu on hetkel tegelik või siis visualiseeritud. Nägemise uurimused on välja selgitanud, et silma füüsiline fokusseerumise protsess on sama sõltumata sellest, kas tegu on visualiseerimisega või tegeliku nägemise keskendumisega.\nVaimusilma visualiseerimine õpetab meid kasutama visualiseerimise erakordset mõjujõudu meie nägemise parandamise protsessis.\nMeie aju ja mõte ning meie silmad on loodud koos tegutsema. Oluline on olla rohkem hetkes, teadvustades ümbritsevat. Siis me saame ka aru sellest, milline erinevus on vaatamises ja nägemises, mis on meie nägemise selguse põhialus.\nSisemise nägemise ja visualiseerimise oskuse arendamise ning kasutamise abil saame me oluliselt lühendada aega, mis kulub meie nägemise parandamise õppimiseks.\nMeie silmad on ka tundlikud emotsionaalsed vastuvõtjad, mille kaudu me suhtestume teiste inimestega. Emotsioonid väljenduvad meie silmades ja me anname hinnanguid selle järgi, mida arvame väljenduvat kellegi silmades.\nEmotsioonid mõjutavad seda, kuidas me ümbritsevat näeme ja tajume. Kujundades emotsionaalset soovi näha võib omada äärmiselt tugevat ja otsest mõju meie nägemisele.\nLahendamata emotsionaalsed probleemid, eriti need, mis on seotud kaotusega, hirmuga ja mittemõistmisega ning kui samal ajal on unustusse vajunud positiivsed hoiakud nagu aksepteerimine, kaastunne ja andestamine – need avavad rohelise tee meie nägemise probleemide tekkele.\nNiipea, kui me hakkame looma seoseid oma emotsioonide, mälestuste ja nägemise vahel, ilmnevad üllatused selles, mida ja kui palju me tegelikult näeme.\nMeie füüsiline nägemise süsteem – silmad, silmalihased, närvid ja aju nägemiskeskused – on üks keerulisemaid ja suurimate nõudmistega süsteeme meie kehas. Rohkem kui 25% keha poolt omastatud toiteainetest kulub meie nägemise süsteemi toitmiseks ja ta tarbib ära ühe kolmandiku kogu hapniku kogusest, mida me endasse haarame. Ainevahetus silmades on kiirem, kus mitahes teises organis meie kehas ja C vitamiini kogus tervetes silmades on suurem, kui mistahes teises meie organismi süsteemis.\nSeetõttu on ilmne, et õiget toitainete tasakaalu vajadust ei saa alahinnata müoopia, presbüoopia, katarakti, glaukoomi ja makulaarse degeneratsiooni ennetamise ja ravi tarvis. Oluline on arvestada ka seda, et meie keha ei omasta igat mineraali ja vitamiini isoleerituna. Vajalik on toitainete õige tasakaal.\nLühinägelikkus (müoopia) on meie nägemissüsteemi osalise degenereerumise tulemus ja selle puhul on kalduvus ka selliste tõsisemate silmaprobleemide tekkeks nagu võrkkesta irdumine, glaukoom ja katarakt.\nPresbüoopia, mis on rohkem tuntud kui „keskeaga kaasnev nägemise langus“ . See on lähedale nägemise probleem, mis kaasneb vanusega ja tingib vajaduse lugemisprillide järele mõningatel juhtudel juba neljandale aastakümnele lähenedes. Siin kaotab silmalääts piisava plastilisuse ja elastsuse selleks, et silm suudaks reageerida adekvaatselt fokusseerudes lähedal asuvale objektile. Kuna silmaläätsel puudub omaenda verevarustus, siis ta saab kõik toitained tsiliaarkeha kaudu. Toitainete kroonilise puuduse korral läätse rakud kahjustuvad. Sellise kahjustumise üheks sümptomiks ongi presbüoopia. Kui antud protsess jätkub, siis on sellega loodud soodus pinnas katarakti (läätsekae e. hallkae)moodustumiseks.\nKatarakt on maailmas üks massilisemalt levinud silmahaigusi ja juhtival kohal nägemise kaotamise põhjusena. Standardravi katarakti puhul on operatsioon.\nKõige levinum on läätse tuuma katarakt. Kuidas see tekib? Silmalääts kasvatab oma keskosa (tuuma) ümber uusi rakke, kiht kihilt ja kogu meie eluea jooksul – umbes nagu puu ringid. Kuna läätse tuuma rakud saame me juba sündides, siis muutub lääts kasvades paksemaks. Ilma ennetavate tegevusteta muutub raskemaks läätse tuuma varustamine temale vajalike toitainetega. Kui selline olukord jätkub, siis muutub lääts häguseks ja ta kaotab oma läbipaistvuse. Katarakt on tekkides väike ja kui ta on ravita ja tähelepanuta jäetud, siis aja jooksul see laieneb, muutudes paksemaks ja kattes aina suurema osa läätsest. Selleks, et seda opereerida, tuleb lasta tal kasvada „piisavalt“ suureks. See aga tähendab passivset istumist ja ootamist, samal ajal, kui nägemine aina kehveneb. Samas aga allub katarakt just varajases faasis väga hästi silmateraapiale, mida toetab õige ja just silmale vajalike toitainete manustamine.\nNüüdseks on juba üldiselt aksepteeritud fakt, et kataraktid on degeneratiivsed haigused, mida põhjustab vabade radikaalide hävitustöö ja neist haigustest saab hoiduda antioksüdante ja õigeid vitamiine ning mineraale tarbides.\nMitte just palju ei ole neid inimesi, kes usuvad, et prillide neid kaunistavad ja nad sel moel ka targemad või intelligentsemad välja näevad.\nLooduse poolt meile antud silmade ja nägemise süsteemi eest tuleb hoolt kanda, et meie nägemine, kui peamine välise informatsiooni vastuvõtja toimiks laitmatult ka siis, kui oleme kõrges vanuses. Lisaks sellele, nägemine on midagi palju enamat, kui üksnes see, mida me silmade abil vastu võtame. Silmade töös kajastub meie keha tasakaal ja tasakaalutus, meie keha ja mõtete töös kajastub meie silmade seisund.\nNägemise parandamise programmi käigus vaatame, kuidas meie silmad töötavad ja millist rolli meie silmade töös omavad meie keha, mõtteviis, sisemine nägemine ja emotsioonid. Kui me hakkame paremini mõistma oma nägemist kui holistilist protsessi, siis oleme valmis ka selleks, et parandada oma nägemist. Tule ja õpi, kuidas oma nägemise eest hoolt kanda, kuidas juba tekkinud probleeme lahendada saavutamaks parima võimaliku tulemuse. Nägemise parandamise programmi käigus teeme koos läbi meditatsioone ja visualiseerimisi ning õpime harjutusi ja tehnikaid kehale ja silmadele.


Jalopenotäidisega kanafilee tortilla krõpsude paneeringus - Tex-Mex - Santa Maria - Anna elule maitset!\nSiit ja sealt Jalopenotäidisega kanafilee tortilla krõpsude paneeringus\n600 g kanafileed100 g toorjuustu1 väiksem punane sibul4 tl hakitud Santa Maria Texmex rohelist jalopenot2 muna200 g Santa Maria Texmex maisikrõpse juustugajahu4 suuremat tomatit1 väiksem värske kurk4 klaasi keefiriSanata Maria pasta basilico maitseainesegu1 punt värsket müntiBalsami veiniäädikasSanta Maria kivisoola (Rock salt)Santa Maria Tellicherry pipart\nSega omavahel toorjuust, peeneks hakitud punane sibul ja hakitud Santa Maria roheline jalopeno. Maitsesta saadud mass soolaga ja täida kanafileed millele oled äärest sisselõike teinud. Pane kanafilee avad kinni hambatikkudega ja paneeri jahus, munas ning purustatud maisikrõpsudes. Pruunista kana kuumal pannil ja küpseta ahjus 200-kraadi juures umbes 10 minutit.\nLisandi valmistamiseks lõika tomat pooleks, maitsesta soola, pipra ja pasta basilico ning balsami veiniäädikaga. Küpseta tomatid ahjus koos kanafileedega. Kastme valmistamises haki värske kurk kuubikuteks sega keefiriga, maitsesta värske hakitud mündi, kivisoola ja Tellicherry pipraga.


2.Lähte Rattamaraton 2016 - CC Rota Mobilis\n2.Lähte Rattamaraton 2016\nHawaii Express 2.Lähte TÜ Kliinikumi Lastefondi Rattamaraton on kindlasti selle sarja kõige pikem etapi nimi. Sama ei saanud öelda raja või õigemini ühe ringi pikkuse kohta, mida oli seekord vaja läbida kaks korda. Foorumites tõmmati enne võistlust saag käima, kuidas poolmaratoni sõitjad julmalt teisele ringile minejaid blokeerima hakkavad ja sõita üldse ei saa. Kuidas tegelikult asi välja kujunes, loe juba altpoolt.\nTranspyri ettevalmistuse jubedused seljataga, võis vormikontrolliks maastikuratta mitteametliku reitingu indikaator-võistlusele velo taas joone taha ajada.\nHea oli see, et Taaramäe oli ka trenni raames kohale veerenud ja kohe alguses pani sellise valusa tõmbe peale, et kohe hakkas punt igast otsast kärisema. Peale alguse singleid avastasin, et olen sellises pundis kus taaskord ilmselt olema ei peaks (Maasikmets, Austa, Saarnits jne). Lähituleviku peale mõeldes tähendas see vaid ühte, et varsti varsti hakkavad asjad piirajasse jooksma.\nEsimene purakas pandi kohe jooksikute püüdmise eesmärgil peale alguse kruusale jõudmist – napilt kannatasin ära. Esimesele singlile sukeldudes sai selgeks, mis metsavahel saama hakkab. Kuna vihma polnud sealkandis juba 2 kuud tulnud, oli märksõnaks tolm. Ja mitte mingi selline tolm, mida sul naine nädalavahetusel lapiga riiuli pealt ära tõmbab, vaid selline tolm, kus nähtavus on paar meetrit ja seda kõike kände ja kive täis singlil pulss punases.\nKannatasin esimese singli ka ära. Kui sõidetud umbes 18-20 km siis keerati vasakule raputavale põllu tõusule. Jäime Rebase ja Ojaveega maha. Seda paljuski ka selle pärast, et Rebane pani ühes tolmupilves singlil üle lenksu. Sellele järgnenud kruusal imesime ilusti taas järgi. Tunne oli veel OK ja kallasin kogu pundist mööda Kattai tuules mäefinishit tegema. Austa oli õnneks selleks ajaks minema sõitnud.\nPeale seda läksin vedama ja sain singlitel ilusti ees olla. Teisel ringil kordus kõik taas uuesti. Põllu singlil jäime Ojavee, Sepa ja Rebasega maha. Mul hakkas vaikselt masinavärk kinni jooksma. Enam ees punti püüdes liiga vedama ei kippunud. Jõudsime järgi just klassikalisel hetkel – enne mäefinishit. Meil kõigil pulss punases, eesolijad olid omakorda viimased minutid rahulikult võtnud. Peale mäge jäin uuesti koos Rebasega. Sepp jäi veel kaugemale. Ojavee sättis ennast eesoleva pundi viimaseks ja läinud ta oli.\nVaikselt hakkas krambihoiatus märku andma. Jook oli ka otsas. Lasin Rebasel minna. Viimasel asfaldi ületuse jootmisalas lunisin AT Spordi Dedovilt juua ja ta andis – tänud! See aitas lõpuni tulla.\nHiljem vaatasin, et see Maasikmetsa punt liiga kaugele ei jäänud, 1,5 min, aga midagi juurde polnud ka võtta. Meeskondlikult olime 5!\nAlguses sai mitmest konkurendist mööda sõita ja kiirus oli päris hea. Seejärel jõudsin Lähtesse, parkisin auto ära ja läksin sooja tegema. Kuna sõitsin nädala sees raja läbi, siis teadsin, et midagi väga lihtsat ja lühikest ei tule siit.\nPeale starti kruusale jõudes oli ikka vana hea rõve tõmbamine ja tolmupilves väga midagi ei näinud. Esimese singlikaskaadi viimasel singlil sain vabasse vette ja päris riskeerivalt painutades jõudsin järgnevatele kiiresti järele.\nPõllu järgsel HG kruusal hakkasin tagurpidi liikuma ning Randmad, Eriksonid ja muud sellid läksid. Jäin pidama Pelotoni Maimre, Ellingu, Kanneli, Lasse, Viira ja teiste tüüpide gruppi.\nPeale asfalti ja prügiala teadsin, et tuleb ärevam mets ja hoidsin ette. Maimre ja Kanneli tuules väga hull passimine ei olnudki singlitel. Mäefiniši paigutasin enne sõitu “pigem mitte sõidetav” kategooriasse, aga ego vajas toitmist ja punnisin sealt üles ära kuidagi. Muidugi lõid sellest pingutusest kõikvõimalikud näidikud tumepunasesse ja järgmised 500m olin koomas.\nEsimese ringi lõpus hakkasin end järjest paremini tundma ning Kanneli õhutusel leppisime kokku, et teeme kõik kruusal koostööd. Martten Kaldvee, kes muidu oli väga passiivne grupis, tegi kiirenduse ja hakkas teise ringil uuesti esimesse singlitega metsa keerama, aga ohh üllatust, enam ei pidanud seda osa sõitma. Väiksemgi naljakas seik tummisesse päeva.\nUuesti Vedu metsa jõudes, näitasin kuidas siin sõitma peab ja sain väikse vahega eest ära kuni nägin Rivo Pajuri selga. Ega tegelikult tegin tempoga endale liiga ja oligi tarvis aeg maha võtta.\nLõpus ühinesid meiega eestpoolt Virgo Karu, Emery Lepp ja Priit Tuisk. Üsna tundmatu sektor minu jaoks ja tegin näo, et siia ma peakski kuuluma. Omaarust suutsin üsnagi viisakalt kogu sõidu jooksul kruusateedel oma panuse anda, mida just igapäev ei juhtu füüsiliste võimete puudujääkide tõttu. Õnneks oli ratas ka hästi kerge, sest viimane joogi jäänus mulksus pudelis nagu Kopli trammi põrandal intertsjõudude käes loksuv astosiaali kehavedelik(ud).\nViimasel singlil, juurikate peal, kus ma kolmapäeval trennis nipli panin, leidis Tuisk täpselt sama juurika üles ning eeskujulik nippel oli reaalsus. Tema tagajooksu trajektoor käis üle ka minu lenksust ning alguses oli mul juba paanika, et piduriheebel oli korraks kadunud. Õnneks liikus kogu pidurilink paigast ära ja selle sai tagasi väänata õigesse asendisse.\nPeale viimast vahejuhtumit saime Karu ja Kanneliga eest ära. Päris lõpus suusaradadel Karu kiirendas korraks, aga ma otsustasin, et aega on veel. Esimesel tõusul jätsin Kanneli ja sain üsna pea Karu kätte. Paar tõusu enne lõppu ta vist kergelt ikaldus ühes liivases kohas ja sain väikse vahega üksi eest ära. Liivasel jooksukal mõtlesin küll, et nüüd ta tuleb ja jookseb minust üle lihtsalt, aga õnneks hoidsin lõpuni ära oma koha.\nTulemuseks väga hea 31. possa, mis on võimsalt teine parim tulemus EC sarjas. Kõik teised vanad keevitasid ka korralikult ja sõitsid välja häid kohti ning tasuks meeskondlik 5.koht!\nKaks päeva ennem Lähte maratoni potsatas postkasti Mihkli kiire kokkuvõte rajast, et on 2 ringiline, singlitega ja seletas täpselt millal tuleb Villu Veelist mööda sõita, et saaks omas tempos liikuda. Lisaks, et osa singleid on roosaks värvitud ja tänu sellele oli rada enamvähem selge.\nSisenesin stardikoridori enesekindlalt ning kindla otsusega panna kohe alguses korraliku puraka. Start, kõik tundub norm.ainult purakat ei tule, äkki tuleb, kui kruusale jõuame, ei tulnud seal ka, sõideti mööda vasakult ja paremalt. Enda klubilistest pani kõigepealt mööda Janek Maidla, veidi hiljem kergelt allamäge kruusalõigul lendas mööda Taikki.\nLõpuks suutsin ikka mingil pundil sabast kinni saada, Taikkil sai vist ka nitro otsa ja vajus meie punti. Hakkasid tulema esimesed singlid, ennem mida Mihkel oli soovitanud Villust mööduda, vaatsin ringi, Villut ei paistnud ning jäin sinna kus olin. Esimesed singlid, ikka ei mingit purakat, positiivne et saime Maidla pundi kätte.\nJälle kruus ja jälle hakkan pundiga vahet sisse laskma, aga õnneks ilmus tagant Kaido Kriisa ja tassis mu pundile jälle järele. 17. km oli Mihkel soovitanud uuesti Villust mööduda, vaatasin ringi ja Villut ikka ei paistnud, sisenesin singlisektsiooni Kaido tuules. Kahjuks viskas tal varsti keti eest maha ja ta pidi kiire pit-stopi tegema.\nKuigi ma otseselt ennem singlile jõudmist Villut ei näinud, siis motomeeste singlil selgus, et Villusid oli rohkem kui üks. Pärast motomeeste singleid, pandi kruusa peal jälle gaas põhja ning enamus punti sõitis eest ära, jäime kolmekesi, kuid koostöö laabus ning pärast mäefinišit olime pundi jälle kätte saanud. Järgmisele singlile sukeldusin juba esimesena, kuid seda pidu polnud kauaks, kuna sain sõrme jämeduse roika tagajooksu, tegin kiire peatuse, selle jooksul lendas ca 20 meest mööda, nende hulgas ka Kaido.\nNüüd tuli ka purakas, ringi lõpuks olin kogu seltskonna jälle kättte saanud. 53.km prahialale jõudes läks rapsimiseks, kes ennem kitsale tõusule saab, mõned Villud olid minust kiiremad ja selle tulemusena sõitis Vabajooksu Taaniel ühe kaaslasega eest ära. Ennem motomeeste singlit õnnestus ikkagi pundi ette saada ja vajutasin gaasi põhja, ehk õnnestub Taaniel veel ennem kruusa kätte saada. Kahjuks panin kogu järgneva kruusa üksi ja kogu punt jõudis ennem mäefiniši tõusu jälle järele, õnneks möödumiseks neil väga jõudu enam ei olnud, ainult Priit Prous näitas oma eraldistardi võimeid ja pani järgneval kruusalõigul mööda kui rakett. Singlile jõudes sain kätte ka Taanieli ja krampidega võitleva Viira. Lõppu väga ei mäleta,kuna purakas sai otsa, jube raske oli, üle lõpujoone veeresin 59-na.\nSaiake oli hea, supil puudus maitse, rada oli tipp-topp.\nPoola tuurilt tulnuna on väsimus ikka veel sees ja ega nädala sees mingit trenni väga ei teinud. Minu jaoks uus rada (eelmine aasta ei osalenud) – ainult Lähte suusarajad on natuke tuttavad, kuna seal on aegu tagasi Prükkel CUP raames üks võistlus peetud. Stardipaiga parkimisheinamaal olid juba korralikud tolmu-tuulepuhangud ja ega see võistlusrajal siis teistmoodi saanud olla. Mihkli juhatusel natuke suusarajal soojaks ja kohe varakult starti, et ei korduks sama lugu, mis Vooremäel – startisin 101-200 sektori lõpust.\nSellist rahulikku starti nagu Poolas siin ei tunta ja kohe alguses keeratakse korralikult peale. Üritad seal miskit positsiooni saada, aga ega väga ei õnnestu. Võtsin endale orientiiriks Allan Harandi, kuna tal esimesed etapid hästi välja tulnud ja lootsin salamisi siit korralikku kohaparandust võrreldes esimeste etappidega. Alguse vastutuule kruusal sõitsime Janekiga ühes grupis ja kui rada metsavahele pööras, siis sain väikese ponnistuse peale eestpool startinud Taikki ka kätte.\nUuesti kruusale jõudes oli näha eespool ühte gruppi, kus olid ka meie klubi Tarmo ja Janek sees ning seetõttu mina oma grupis vedama ei kippunud. Taaniel Toomingu jt tugevate vedamisel tõmmati meie grupid omavahel ikkagi kokku ja üritasin siis CCRM 1 tiimi mehi seal jõudumööda aidata niipalju, kui võimalust ja jaksu oli. Ringi lõpus vedas kruusal väga valusalt Onnineni Arvo Sala ja tänu temale saime kätte päris suure grupi, kus oli ka Lasse. Esimese ringi lõpus oli juba selline tunne, et võiks selle võistluse siin ära lõpetada, aga ei, 30km vaja veel kannatada.\nTeise ringi metsavahel läks Tarmo grupi ette ja sõitis väga muljetavaldava vahe sisse – kahjuks järgnes sellele pikk vastutuules kruusalõik, kus grupp selle vahe Reimo Nooki vedamisel jälle kinni võttis. Tarmo jäi grupi peasse ja tundis seal ennast hästi, aga CCRM 1 tiimi neljas mees oli nüüd sellest pundist maha jäänud ja ootasin, kes tagant tulemas on. Ja sealt ta tuli – kadumaläinud eraldistartide hirm otse Poola treeninglaagrist – Taikki. Mees lendas minust sellise hooga mööda, et oli tegemist tuulde saamisega. Hing paelaga kaelas inisesin tuules ja eesolev punt hakkas kiiresti lähenema.\nVõtsin viimase jõu kokku ja tegin ka ühe vahetuse, et Taikki saaks veelkorra tõmmata ja vahe kinni sõita. See õnnestus. Meiega jõudis kaasa tulla ainult vana rebane Harand, kes kõik selle aja tuules istus. Lõpu eel metsas oli Taikkil juurikate peal väike ikaldus, aga kui selline pauk on jalas, siis pole mingit muret väike tekkinud vahe jälle kinni sõita. Mina jäin Harandi tuules Taikkist maha ega hakanud ka mingeid vigureid seal välja mõtlema. Suusaradadele jõudes sõitis tagant selga grupp, aga tagasi ei vaadanud, sest ees paistis Veiko Viira, kellele küll lähenesime, aga finishijoon tuli seekord enne. Lõpus tuli võidelda ka tugevate krampidega, aga mööda keegi ei läinud ja suutsin oma possa säilitada.\nKordaläinud päev ja CCRM 1 tiimil võimas tulemus!\nPärast Poola tuuri kadus aeg näppude vahelt. Alles neljapäeval sain aega ratta kokku panna ja reedel tööle-koju sõita, et natukenegi rattatunnetust taas leida. Mis seisus jalg on, ei olnud mingit aimu.\nEnnoki ja Brunoga tegime Lähtes korralikult sooja ja asusime joonele. Nagu eelmiselgi aastal läks minu jaoks parim stardijoon paremalt. Toimis taas imetabaselt. Suht kohe jõudsin Kriisale kõrvale. Kas jälle alustasin liiga teravalt nagu Vooremäel? Ei alustanud. Enamusel Poolas käinutest oli starteriga probleeme.\nSuusaradade viimases sektsioonis panid kõik minema. Enne esimesi singleid kruusalõigul tuli selg ees vastu Pohl keda hakkati kohe teiste A&T meeste poolt utsitama. Samal kruusa sirgel inisedes silmasin paremalt metsa singlitelt tulevat K-tähega punases vormis Vaderit. See andis duhhi juurde. Äge!\nLõpuks keerasime esimestele singlitele ja ei saa mootorit tööle. Eesolevatest ratturitest tekkinud tolm segas trajektoori valikut. Samas tolmus tuli juurikatest ja kividest mööda laveerida. Paar sõiduviga ja olukord võttis uppuva laeva noodid. Hakkasin teistele jalgu jääma.\nKarjääri singlite kandis seisis raja kõrval Bruno, kes kaifis FF tüüpi rehvide rõõme. Olin valmis appi jääma, aga kamandati rajale tagasi. Laenasin ballooni kuid Bruno selle tehnoloogiaga hakkama ei saanudki. Õnneks oli rajal balloonimehi veel kellelt abi tuli.\n21.km-l sain lõpuks mootri käima. Eriti meeldis ringi viimane kolmandik kus olid singlitega segamini kraavid, kivid ja veidi suuremad juurikad.\nTeise ringi alguses suusaradadel nägin, et Brunn oli saanud end õnneks kiirelt liikuma ja rassis järgi. Kaugel ees paistis juba Raino selg. Tänu taganttuulele sain teise ringi esimestel kruusadel selle pundi saba peale. Vahetasime Rainoga paar sõna ja keevitasime edasi.\nKarjääri singlil suutsin, nagu esimeselgi ringil, ühes vasakule ülesse keeravas kaussis kurvis end küllili keerata. Erinevad rööpad ja kausid on minu vana leivanumber. Korjasin end ruttu kokku ja lükkasin tagant tulnud Rainole hoogu juurde. Paari järgneva laskumisega tegin kaotatu tasa ja hakkasin juba mäefinishit ootama.\nLaekusid selle hooaja esimesed krambid. Esimesed näpistamised olid juba veidi varem kuid lootsin, et äkki pääsen sellest piinast. Magneesium sisse ja ilutulestik jätkus. Silm kiikas juba pardakompuutrit, et huvitav kui suur see tikutops täna on?\nViljar Kriis tuli nõks enne mäefinishit selg ees vastu nina tahmane ja silm udune. Mäefinishi küngast ma isegi ei proovinud sõita, kuna see oli pigem võistlus selle peale, et kes sealt kiiremini üles jookseb. Isegi kui oleks läinud proovima, siis punnid viimase kolmandiku peale jalg kangis ja ikka jooksed.\nSuurele teele jõudes teadsin, et on vaja kruusalõik ära kannatada ja, siis tuleb raja kõige ägedam osa. Igaks juhuks viskasin pilgu üle õla ja nägin Rainot umbes 30m kaugusel. Ootasin ära ja pressisime koos eesolevale pundile järgi. Enne metsa keeramist ütlesin Rainole, et nüüd tuleb singel. Spurtisin metsa esimesena ja sain vist minema. Selja taha aega vaadata polnud kuna see rajaosa nõudis rohkem tähelepanu. Kuulsin, et keegi rassis ikkagi kaasa. Suuremate juurikate sektsioonis kõlas tagant mats ja valus ohe.\nEnne suusaradadele jõudmist suuremalt laskumiselt paremale keerates sain esimest korda aru, et vahe jälitajatega oli umbes 70m. 5km silti nähes pelgasin juba, et see punt neelab mu täna alla. Rada jooksis põldude äärt mööda vasakule ja paremale. Kohati oli tuul maitsvalt vastu, mis tegi olukorra teravamaks. Õnneks sain liivastele suusaradadele enne hagijaid, kus see punt vist lagunes.\nÜle joone tulin enda EC parima kohaga 131. Väga hea meel selle üle, et meie mõlemad tiimid tegid hooaja parimad tulemused. Rada oli kindlasti ägedam, kui eelmisel aastal ja kahel ringil olnud sõit ei häirinud vaid pigem meeldis.\n19. Andre Kull\n59. Tarmo Ennok\n62. Taikki Tillemann\n65. Kaido Kriisa\n72. Janek Maidla\n93. Lasse Nõlvik\n131. Ahto Kruusmann\n138. Raino Einroos\n163. Bruno Tamm\n192. Alvar Suisalu\n217. Raul Talumaa\n300. Anti Kauk\n398. Madis Türi\n17. CC Rota Mobilis 2


Väliskaubanduse viis langusele töötlemise vähenemine\n5. november 2001 kell 9:43\nVäliskaubanduse käibe langus 1 mld krooni võrra möödunud aastaga võrreldes on tingitud töötlemise langusest.\n?Töötlemiseks ei tule enam nii palju sisse ja ei lähe ka välja, see tõmbas käibe alla,? põhjendas Merle Saaliste statistikaametist.\nSihtriikide osas suurenes septembris võrreldes augustiga enam kui kaks korda import Hiina. Saaliste hinnangul on kaubavahetus Hiinaga pidevalt kõikuv, puudutades peamiselt elektroonikatööstuse varuosade sissevedu.


Viiendik kodudest saab valguse energiasäästlikest lambipirnidest - BattleIT\nEesti Energia energiasäästu valdkonna projektijuhi Teet Keremi sõnul kasvab lambipirnid väljavahetanud kodude arv aastas keskmiselt 5% võrra. „Ruumis, kus valgusti põleb päevas keskmiselt 6 tundi tasub ühe hõõgpirni asendamine 17-eurose LED-valgusti vastu ära ligi 18 kuuga. Kui keskmises majapidamises kulutatakse valgustusele aastas veidi üle 70 euro, siis õige lambipirni valikuga saaks seda summat vähendada isegi 10 euroni,“ sõnas Kerem.\nKeremi sõnul algavad poelettidel säästupirnide hinnad 4-5 eurost, ent kvaliteetsete LED-lambipirnide hinnaklass jääb 17-30 euro lähedale. „Üldjuhul on tunnustatud tootja ja kallima hinnaklassi lambipirnide kvaliteet parem ja eluiga märksa pikem kui soodsamatel pirnidel. Kuna heade lambipirnide hinnad on küllaltki kallid, võiks üheks valikukriteeriumiks olla ka garantii, mida paljud tootjad ostjale pakuvad. Sel juhul tuleks aga ostutšekk alles hoida,“ sõnas Kerem. Tunnustatud tootjate LED-valgustite eluiga on 25 000 – 50 000 tundi, mis 6-tunnise igapäevase kasutusaja puhul tähendab näiteks 11 – 23 aastat.\nTagged: e-teeninduseesti energiaenergiaprofiilenergiasäästlikke lambipirneLED-lambipirnidLED-valgustiLED-valgustite eluiga


Vereplekid särgil: Beyoncé`i isa avaldas, et tal diagnoositi rinnavähk - Tervis\nVereplekid särgil: Beyoncé`i isa avaldas, et tal diagnoositi rinnavähk\nRinnavähk võib tabada ka mehi.\nLauljatar Beyoncé`i isa Mathew Knowles sai sel aastal rinnavähi diagnoosi. Mees suundus kohe arsti vastuvõtule, kui märkas korduvalt särgil ja linadel vereplekke.\n67-aastane käis juulis operatsioonil ja paraneb kenasti. «Good Morning America» saates antud intervjuus tunnistas Knowles hämmingut: «Kõikidest asjadest, millesse võin haigestuda, miks ma saan selle? Mehe perspektiivist mõtlen – miks mina?»\nTa lisas aga: «Loodan, et kui räägin siin täna, saab rahvas teada, et sellest on võimalik välja tulla - haigus peab aga olema piisavalt varakult avastatud.»\nKõige tavalisemaks meeste rinnavähi sümptomiks on tükk rinnakoes, mida võib tunda tavaliselt nibu lähedal, kirjutab Independent. Samuti ei tasu tähelepanuta jätta nibust kaugemale jäävaid tükikesi – ka neid tuleks igaks juhuks kontrollida.\nSamuti võib rinnavähist anda märku nibust erituv vedelik. Nibu võib tunduda ka ebatavaliselt tundlik. Rinnapiirkonnas võib esineda paistetust või haavandeid. Lümfisõlmed kaenla all võivad olla üles paistetanud ja valulikud.\nMuutusi rindade piirkonnas ei tohiks jätta tähelepanuta. Kui märkad midagi kahtlast, pöördu kohe perearsti poole.\nKõige suuremas riskis rinnavähi diagnoosi saada on mehed vanuses 60–70 eluaastat, samuti kõrge östrogeeni tasemega meesterahvad.


AruCAD Süsteemid | Seminari “Revit Kasutajapäev 2021” salvestus ja pildigalerii\nSeminari "Revit Kasutajapäev 2021" salvestus - AruCAD Süsteemid\nAEC Collection blogi BIM blogi Revit blogi Revit EST blogi Veebinarid admin\n21 Juu 2021\nKasutajapäeval keskendusime Autodesk REVIT 2022 ja Revit EST 3.1 uutele täiendustele ja rakendusvõimalustele. Lisaks tutvustasime Revit Family täiendusi tootjatele, Dynamo skripte ja appe, mis aitavad optimeerida tööprotsesse nii projekteerijatel, inseneridel kui ehitusettevõtetel. Revit ja BIM Collaborate Pro koostöövõimaluste rakendamist Ülemiste ühisterminali projekti raames tutvustasid Kadi Metsmaa firmast Esplan OÜ ja Pääsu Kaldamäe firmast BIMest OÜ.\n00:00 Sissejuhatus, Kasutajapäeva agenda. Eva Lomp, AruCAD Süsteemid\n09:17 Revit 2022 – uuendused ja täiendused. Vitali Valtanen, AruCAD Süsteemid\n42:14 Revit EST 3.1 uue versiooni täiendused -VBH tootekataloogi tutvustus. IFC etalonmudelid lokaliseeringus. Vitali Valtanen, AruCAD Süsteemid\n59:03 Revit “Viimistluse skript” ja “Tootmishalli generaator”.Stojan Lumilaan, AruCAD Süsteemid\n01:28:22 Revit AR, MA ja Üld osa kasulikud pluginid, tasuta ja tasulised. Vitali Valtanen, AruCAD Süsteemid 01:46:12 Undet for Revit, punktipilvede töötluse äpp Revit platvormil. Martin Saarnak, AruCAD Süsteemid\n02:01:31 Revit ja BIM Collaborate Pro koostöölahendused Ülemiste ühisterminali projekti teostamisel. Kadi Metsmaa, Esplan OÜ ja Pääsu Kaldamäe, BIMest OÜ\nSeminari “Revit Kasutajapäev 2021” pildigalerii


Öine soovitus oleks kindlasti Ladina kvartalis ära käia, et tunda seda "õiget ööelu". Öösel võiks üle vaadata Eiffeli torni, mil see sädeleb paar minutit. Samuti on elamuseks kruiis öisel Seine'il ja jalutuskäik valgustatud sildadel. Öine Pariis on ilus!\nHulk erinevaid ajaveetmise võimalusi jäävad ka õhtutundideks, mil ahvatlevad kabareed, varieteed, diskoteegid ja ööklubid. Montmartre'i mäe läheduses on Pigalle’i väljak, mille ümbrust peetakse ööelu keskuseks - seal on palju baare ja diskoteeke.\nPariisis on üle 10 000 restorani, kus pakutakse tihti vaid rahvuslikke toite. Valida võib esmaklassiliste söögikohtade ja lugematute bistroode vahel. Söögi hinnad jäävad vahemikku 8-65 €, õlu 3-6 €, tass kohvi 3-5 €.\nDragons Elysées on Pariisi atraktiivsemaid restorane, mille akvaariumist põranda all on vesi ja üle 1000 kala - tõeliselt eksootiline kogemus selles hiina restoranis! Suurepäraseid hiina ja tai toite saab nautida ka Champs-Elysées’st eemal.\nKui soovite traditsioonilisemat bistroo-stiilis einet, proovige Fontaine de Mars’i või suurepärase hinnaga menüüd Astier’is.\nOberkampfi tänava äärde jäävad baarid meelitavad rohkem nooremat rahvast ja St-Martini kanali ümbrus ahvatleb oma boheemlike ja burgundia-päraste vaadetega.\nParimad restoranid leiad siit>>\nlahtine pirukas juustu ja singiga või šokolaadi ja marjadega tarte flambée\nmaks sinepiga foie de veau a la moutarde\npraetud kartulipallid pommes de terre parisienne\nümmargused või pikad saiad croissant, baguette\nküpsetatud jäätis omelette en surprise\nkorindilikööri ja valge veini segu kir\nVaata siit>>, mida põnevat Pariisis ette võtta!


Aktuaalsed silmateemad | Thea-baltic.com\nStress ja silmad\nStress mõjutab meid erineval viisil. Mõni võib tunda pidevat vajadust mugavustoidu järele, teine tunneb end alaliselt väsinuna ja kurnatuna hoolimata vähesest koormusest. Stress haarab ka erinevaid kehaosi, nagu magu, lihased ja isegi silmad.\nKas mu laps võib olla lühinägelik?\nKui lapsel esineb müoopia, siis on tal lühinägevus. See tähendab, et kaugel asuvad objektid tunduvad udused. Lapsepõlves ja noorukieas võib müoopia süveneda, kuid seisundit on prillidega lihtne korrigeerida. Kui kanda prille nõuetekohaselt ja retsept on täpne, ei muuda prillid nägemist halvemaks.\nKuidas rasedus võib mõjutada silmi\nTavalised rasedusega kaasnevad ebamugavused on iiveldus, seljavalud, kehakaalu tõus ja unehäired. Enamik naisi ootab neid muutusi, kuid on üllatunud, kui avastavad, et rasedus mõjutab ka nende nägemist. Rasedusel võib olla tugev mõju silmade tervisele. Mõned muutused on healoomulised ja kaovad pärast lapse sündi, teised nägemismuutused on aga tõsisemate probleemide tunnused.\nKuivad silmad lemmikloomadel\nPisaratel on silma tervise hoidmisel oluline roll. Pisarad katavad sarvkesta ja aitavad eemaldada silma sattunud mustuse ning nakkusetekitajad. Neil on isegi mikroobivastased omadused. Kui silma pisarakile ei sisalda piisavalt pisaraid on see ohuallikaks haigusele, mida nimetatakse kuivaks silmaks. Selle seisundi meditsiiniline termin on keratokonjunktiviit sicca.\nDiabeet ja kuiva silma sündroom\nKäesoleval ajal põeb diabeeti ligi 415 miljonit inimest. Diabeeti on tihti nimetatud 21. sajandi epideemiaks ning arvatakse, et aastal 2030 on maailmas diabeedihaigeid juba 522 miljonit.\nKuiva silma sümptomid peale kae - ja laseroperatsioone\nKuiva silma sümptomid on pärast kae- (katarakti) ja laseroperatsiooni (LASIK) levinud postoperatiivne komplikatsioon ning sel võib olla negatiivne mõju nägemise taastumisele ning operatsiooni tulemuslikkusele. Sümptomid nagu võõrkeha tunne silmas, üldine ebamugavustunne ja väsimus silmades, nägemise hägustumine ning silmade punetus on levinud kaebused varajasel operatsioonijärgsel perioodil. Sümptomid esinevad kuni 95%-l patsientidest.\nKas ravimid võivad põhjustada silmade kuivust?\nKuivad silmad võivad tekkida mitmel põhjusel, alates arvutiekraani liiga pikast vaatamisest kuni vananemisest tingitud loomuliku kuivuseni.\nParimad toidud, mis aitavad kaitsta nägemist\nPäikeseprillid on õues olles suurepärane kaitse silmadele ning digitaalseadmetest pauside tegemine väsitab päeva lõpuks vähem silmi, kuid sama oluline (kui mitte rohkem) on tähelepanu, mida peame igapäevaselt pöörama tarbitavale toidule.\nKontaktläätsed ja kuiva silma sündroom\nKuiva silma sündroom on silmahaigus, mille puhul pisarakile komponendid on kahjustatud või puuduliku kvaliteediga. Pisarakile kvaliteeti ja kogust, samuti ka keha üldist tervist, võivad mõjutada mitmed tegurid, näiteks keskkonnatingimused, hormonaalsed mõjud või kroonilised haigused ja ravimite kõrvaltoimed.\nKuidas kaitsta oma silmi – müüdid ja tegelikkus\nInimesele on antud viis meelt, millist neist kardate kõige enam kaotada? Kui olete nagu enamik inimesi, siis vastus on – nägemismeelt. Kuna nägemine on meile väga väärtuslik, ringleb silmade tervise kohta rohkesti müüte, mis räägivad silmi kahjustavatest ja kaitsvatest teguritest. Kirjeldame viit levinud müüti ja selgitame, kuidas tegelikult silmi tervena hoida.\nSilma allergia või kuiva silma sündroom\nSilma allergia ja kuiv silm on elanikkonna hulgas laialt levinud ning peamiseid silmaspetsialisti juurde pöördumise põhjuseid. Sagedasemad kaebused on punased ja sügelevad silmad ning põletustunne.\nSilmaarsti soovitused COVID-19 puhuks\nKuivad silmad peale hommikust ärkamist\nSügelevad, valulikud, väsinud ja vesised silmad – sümptomid, mis võivad viidata kuiva silma sündroomile. Vahel on tegemist mööduvate sümptomitega, mida võib põhjustada pikk tööpäev arvuti taga, viibimine konditsioneeriga ruumis, lennukis, autos, kuid samuti tuul ja teised keskkonnast tulenevad olud. Sageli aga ei esine kuiva silma nähud mitte ainult päeva lõpus, vaid ka hommikul ärgates. Öö jooksul muutuvad silmad kuivaks, kui ruumi niiskustase on madal või ei ole silmalaud magamise ajal täielikult suletud. Siiski on kõige levinum põhjus krooniline kuiva silma sündroom.\nVagellestad Demodex ja blefariit\nDemodex vagellesti peetakse üheks kõige tavalisemaks blefariidi või silmalau põletiku põhjustajaks. Demodex lesta poolt põhjustatud blefariidi sümptomid on punetav, ärritunud, põletikuline nahk ja turse.\nMida teha kui teil on tihti odraiva?\nOdraiva korral tekib lauservale kõva, kollakas-valge sidekoeline kapsel, mis muudab silmalaud põletikuliseks põhjustades sügelust ja pingetunnet. Paljud meist on sellega kokku puutunud, mõnel juhul mööduvad nad iseenesest, mõnel juhul võivad vajada ravi ning olla ka korduvad. Miks see juhtub ja mida sel juhul teha?\nKas silmalaugude hooldus on vajalik?\nSilmalaugude hooldus on suhteliselt uus personaalse hügieeni valdkond. Milleks pöörata eraldi tähelepanu silmalaugudele? Milline on silmalaugude igapäevane rutiin ja ennetav hooldus? Millised patsiendid peaksid pöörama tähelepanu silmalaugude tervisele? Kui olulist tähtsust omavad silmalaud silmatervise säilitamise seisukohast? Need on vaid mõned küsimused, mida patsiendid silmaarstidelt ja optometristidelt küsivad.\nKas me pilgutame silmi piisavalt tihti?\nSilmade pilgutamise peamine eesmärk on katta silmapind pisarakile kihiga. Pisaratel on mitu funktsiooni: ärritajate eemaldamine, silmapinna libestamine vältimaks hõõrdumise teket ja sarvkesta toitefunktsioon, kuna pisarakile sisaldab erinevaid toitaineid, vitamiine, hapnikku (sarvkestal puuduvad veresooned ja vajalikud ained saadakse pisarakilest), mikroelemente, ensüüme ja antikehasid. Pisarakile jaotub ühtlaselt kogu silma pealispinnale, et toimuks valguskiudude täpne murdumine, mis omakorda tagab selge nägemise.\nTähelepanu - silmakuivus või liigne silmade vesisus\nVesised silmad võib olla hoopis märk sellest, et silmad on kuivad. Silmade liigne vesisus on ainult üks kuiva silma sündroomi sümptomitest, kuid see esineb enamikel inimestel, kel juba diagnoositud kuiv silm.


Dani Rodrik • 20. oktoober 2008 • 2 min\nMis küll valesti läks, et pealtnäha nii hästi toiminud finantssüsteem kokku kukkus?\nKahtlusalustest juba puudu ei tule. Kas vastutavad hoolimatud laenuandjad, kes pakkusid naeruväärselt madalaid intressimäärasid ja ähvardasid trahvidega laenu ennetähtaegse tagasimaksmise eest? Võib-olla, aga ega laenuandjad poleks neid tingimusi pakkunud, kui nad poleks uskunud kinnisvarahindade tõusu.\nEhk on siis süüdlaseks 1990. aastatel tekkinud kinnisvaramull ja Alan Greenspani aegse Föderaalreservi vastumeelsus see tühjaks pumbata? Olgu kuidas on, riskantseid laenudega tagatud väärtpabereid anti välja hoopis suuremal hulgal, kui püsivaks laenutegevuseks tarvis oleks läinud.\nOlgu, kriis poleks nii kaugele arenenud, kui kõikvõimalikud finantsasutused poleks suurema tootluse nimel asjale sellist finantsvõimendust andnud. Aga kus olid siis reitinguagentuuride silmad? Oleksid nood oma tööd korralikult teinud, poleks turud ometi nii palju investoreid kaasa tõmmanud.\nVõi on süüdlased hoopis teisel pool maakera? Olid ju Aasia pered ja dollareid koguvad välismaa keskpangad need, kes lasid säästudel üle ääre ajada, mis surus reaalsed intressimäärad miinustsooni ja küttis omakorda üles USA kinnisvaramulli.\nAga äkki tekkis suurim jama hoopis sellest, et USA rahandusministeerium mängis kriisi puhkemisel oma kaarte kehvasti. Kas ei külmutanud laenuturgusid lõplikult siiski mitte USA rahandusministri Henry Paulsoni otsus Lehman Brothersile mitte appi minna? Finantssüsteem muutus mittefunktsioneerivaks pärast seda otsust. Kui Paulson oleks ka Lehmani maksumaksja rahaga päästnud, oleks Wall Street ehk veel elavate kirjas.\nEhk on mõttetu otsida seda ühtainukest asja, mis oleks võinud teisiti minna. On ju lohutav mõelda, et see oli nn täiuslik torm ehk harvaesinev olukord, kus mitmed halvad asjaolud ühele hetkele kokku satuvad.\nNii et mida näitab meile siis Wall Streeti lahkamine? Oli see enesetapp? Mõrv? Juhuslik surm? Või harvaesinev organite üldine ülesütlemine? Ilmselt ei saa me seda kunagi teada. Ning sellepärast on ka seadusandjate uued regulatsioonid ja abinõud kaheldava mõjuga ning võime kindlad olla, et see finantskriis ei jää viimaseks.


- Kaed valutavad parema kae\nKaed valutavad parema kae. Külastaja küsib:\nHaiguse süvenedes võib õla liigutamine osutuda võimatuks. Käelabad kuumasid aeg-ajalt. Tüüpiliselt esineb käevalu ja tuimus Vaevusteks on valu randmes ja labakäes koos suremistunde ja tuimusega, mis tüüpiliselt esineb vastavalt mediaanse närvi kulule pöidlapoolsete sõrmede pöial, nimetissõrm, keskmine sõrm ja pool nimetut sõrme peopesapoolses osas. Valu taandumisel võib alustada intensiivsema massaaži ja füsioteraapiaga, sealhulgas harjutustega käe lihasjõudluse säilitamiseks ja taastamiseks. Shutterstock Kui käed mõnikord kõvasti vatti saavad, on pärast jõudeolekut kõik jälle kombes, ent pidevalt käte ülekoormajaid kummitab randmekanalisündroom. Kanali moodustavad randmeluud, mida seob omavahel ristiside ja katab pikiside.\nNaised kannatavad karpaalkanali sündroomi all kolm-neli korda enam kui mehed, sest naiste randmekanal on anatoomiliselt kitsam. Tüüpiliselt esineb käevalu ja tuimus Vaevusteks on valu randmes ja labakäes koos suremistunde ja tuimusega, mis tüüpiliselt esineb vastavalt mediaanse närvi kulule pöidlapoolsete sõrmede pöial, nimetissõrm, keskmine sõrm ja pool nimetut sõrme peopesapoolses osas.\nTavaliselt süveneb valu öösel, inimene ärkab käe valu valu võib esineda ka küünar- või õlavarrestorgete ja tuimuse tõttu ning raputab kätt, mis vähendab vaevusi. Võib tekkida ka labakäe nõrkus või kohmakus ja pöidla peaopesas olevate lihaste kõhetumine.\nVaevused on sagedamini ühes käes, aga võivad esineda ka mõlemas käes korraga. Sagedamini esineb haigus füüsilise töö tegijatel, riskiteguriteks on rasedus, kilpnäärme alatalitlus, akromegaalia, reumatoidartriidi ja suhkurtõve põdemine. Sageli aga kindlat tekkepõhjust ei leitagi.\nSündroomi uurimiseks on mitmeid võimalusi Karpaalkanali sündroomi Kaed valutavad parema kae on oluline iseloomulike vaevuste esinemine. Lisaks tehakse närvi pigistusvigastust hinnata võimaldavaid teste rannet erinevatesse asenditesse asetades ja refleksihaamrit kasutades.\nKarpaaltunnelit Kaed valutavad parema kae uurida ka ultraheli uuringu abil. Ultraheli võimaldab arstil vaadata, kas karpaalkanali kitsenemist ei esine ehk aitab kiiresti välistada karpaalkanali sündroomi.\nValutavad liigesed Mare: Tere! Ühel hommikul ärgates tundsin, et parema käe liiges, mis asub labakäe juures on valus. Määrisin Viprosali ja Fastum-geeliga — ei aidanud.\nKui siiski tekib sündroomi kahtlus, siis diagnoosi kinnitamiseks on vajalik teha elektroneuromüograafiline ENMG uuring, mille abil saab mõõta närviimpulsside liikumiskiirust.\nConfido Eramedistiinikliinikus teostab karpaalkanali hindamist ultraheliga neuroloog dr Toomas Toomsoo.


Müüt või tõde: keha vormimiseks pead 30 minutit pärast trenni kindlasti valku tarbima - Tervis - sõbranna.ee\nMüüt või tõde: keha vormimiseks pead 30 minutit pärast trenni kindlasti valku tarbima\nKui sa oled seadnud endale trennieesmärgid, siis tahad sa olla kindel, et kõik jõusaalipingutused on seda väärt. Niisiis, kas proteiinišeik peaks olema kavas pärast higistamissessiooni või on seda kasulikum tarbida muul ajal?\nÜldiselt on meil valku väga vaja – selle abil parandatakse lihaseid ja toetatakse lihaste kasvamist. Kõige enam lõikad sa aga sellest protsessist kasu siis, kui sa tarbid valke ehk proteiine enne ja ka pärast treeningut.\nSee tähendab, et enne trenni võiksid sa süüa väikese snäki, kus on kolm makrotoitainet – valku, süsivesikut ja rasva. Pärast treeningut aga turguta keha nii süsivesikute kui ka valguga.\nHea rusikareegel on ka mitte süüa tund enne treeningut, kuid kui sa tead, et sul on raudne kõht, siis võid süüa ka natuke vahetumalt enne trenni.\nMillal on aga pärast trenni lihaste mõttes kõige kasulikum süüa? Levib müüt, et sul on vaid väike 30minutiline aken pärast trenni, et keha valguga toita, mil see on kõige kasulikum. Selle on aga erinevad uuringud ümber lükanud - tegelikult pole täpne aeg, mil sa proteiini tarbid, oluline. Tähtis on see, et sa annaksid kehale toimimiseks vajaliku kütte.\nNii et kui sa pole pärast trenni näljane, siis oota, kuni sa nälga tunned ja söö siis. Ära stressa õige ajastuse pärast liiga palju, kuula oma keha, soovitab Eat This, Not That!.\nHead trennieelsed palavalikud:\nKodujuust kreeka jogurtiga, lisatud marjad ja mandlid\nViil täisterarösti, millele määritud maapähklivõid\nHead trennijärgsed söögivalikud:\nKeedetud munad ja puuvili\nKinoakauss rohelisega ja röstitud kanaga


Heiksi blogi: "Sai koos Miaga "Karvikul" külas käidud"\nKarvikut taheti juba Soome viia, aga Läänemaa varjupaik ei andnud, sest südamerohtude võtmine lõpeb alles homme ja siis on vaja veel korra arsti juures kontrollis käia. Ma esialgu laitsin samuti väljamaa omanikud maha, sest nii omapäi kasvanud koer ei pruugi sinna kultuuriruumi teps mitte sobida – rihma otsas ta käia ei mõista, toas teeks üksi olles põrgulärmi ja ega ma tea ka kuidas tal vetsus käimise kommetega lood on. Maakeeli tähendab see seda, et naabrite kaebuse peale võidakse ta üsna siva seal Soomemaal kasti lüüa. Konkreetsed näited on olemas ja seda me keegi ju ei taha, sestap üritame ikka siitsamast mõne armastava maakodu leida. Kui soovijaid pole, eks siis vaata juba edasi.\nMia inspekteeris Läänemaa varjupaiga põhjalikult üle ja jäi laias laastus täitsa rahule. Ta muidugi leidis rida puudusi - näiteks koertel polnud puurides televiisoreid ja basseine, aga selle korvab varjukas töötavate inimeste pühendumus ja armastus oma hoolealuste vastu. Ettekirjutisi ta sedapuhku ei teinud.\nMinust polnud Karvikul, va tänamatul, sooja ega külma ja tahtis pigem Miaga lähemat tutvust teha. Paraku on daame selline pips, et valib väga hoolega ja enamus koerahärrasid jäävad reeglina pika ninaga. Isegi kuninganna Elisabethi corgid ei kõlvanud talle ja see solvas siniverelist juba sedavõrd palju, et ta lubas minu juurde mitte ealeski enam külla tulla! Häbi tahtis ära tappa, sest isegi Londoni Kuninglik Loomakaitse Selts kuulutas mu "persona non grataks"! Ühesõnaga, tänu Mia upsakusele mul Inglismaale enam asja pole.\nEriti meeldis aga Miale mõistagi sealne tiik ja oleks absoluutselt imelik olnud kui ta sinna roninud poleks. Tänu järsakule oli väljasaamisega küll tükk tegu, aga lõpuks sai ta siiski oma jõududega hakkama. Näost kaame varjupaiga juhataja lubas ruttu koerte tarbeks sinna kaldtee ehitada ja Mia jäi selle lubadusega rahule. Mind muidugi väga ei rõõmustanud, et ta vette ronis, sest auto „lõhnab“ siiani märja koera järgi. Aga vahet pole - selle „haisva loomaautoga“ saaks nagunii sebida ainult kroonilises nohus naisi või selliseid kellel üldse nina pole. Nii, et las haiseb edasi, suvel saab õnneks ka aknad lahti teha!\nKuidas Teile Karviku uus välimus ja olek meeldib?


Hotellid orientiiri South West Coast Path Section 34 Trailhead lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri South West Coast Path Section 34 Trailhead läheduses\nLinna Polperro hotellid\nSouth West Coast Path Section 34 Trailhead hotellid – Polperro\nPolperro – veel vaatamisväärsusi\nPolperro sadamPolperro sadam on hea koht kaldaäärseteks jalutuskäikudeks ja fotosuveniiride kogumiseks vaid 0,7 km kaugusel kesklinnast. Edasi jalutades jäävad teele Polpero Beach ja Lekerock Cove, kust samuti avanevad kaunid ja avarad vaated.\nPolperro minikülaPolperro miniküla on vaatamisväärsus otse südalinnas, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Polperro. Sadam on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Polperro pole vaene parkide poolest – kuigi kaugele ei jää Seaton Country Park ja Marsh Villa Gardens.\nFoto: Paul Billington (CC BY-SA)\nPolpero BeachKui sind tõmbab vee äärde, on Polperro ja sealne Polpero Beach vaid 0,7 km kaugusel kesklinnast just sinu jaoks. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud läheduses asuvad Talland Bay rand ja Lekerock Cove.\nSouth West Coast Path Section 34 Trailhead – rohkem teavet\nKus on South West Coast Path Section 34 Trailhead?\nLähim asula – Polperro. Kindlasti tasub võtta terve päev ümbruskonna ja kohalike huviväärsuste avastamiseks.Kes soovivad ümbruskonnas asuvate huviväärsustega põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Eden Projecti botaanikaaed ja Looe rand.\nSouth West Coast Path Section 34 Trailhead ja lähikond. Kus ööbida?\nLOCALIZE 61 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie klientide sagedasemad valikud on järgnevad:\n• 3,5 tärni bed & breakfast • tasuta hommikueine • tasuta wifi\nSouth West Coast Path Section 34 Trailhead ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Looe rand\n• Polperro sadam\n• Adrenalin Quarry teemapark\n• Polperro miniküla\n• Old Guildhalli muuseum ja vangla\nSouth West Coast Path Section 34 Trailhead. Transpordiühendused\n• Newquay (NQY — Newquay Cornwall), 35,5 km kesklinnast


Nova Vita-Elle Talving - Perekooli Foorum\nEsileht › Rasestumine ja lapse ootamine › Nova Vita-Elle Talving\nTeema: Nova Vita-Elle Talving\nMinek Elle Talvingu juurde, probleemiks et endal ei teki ovulatsiooni ja ilmselt tulevikus vaja IVF teha. On kogemusi? Kas on hea arst, kas üritavad algul ka muid variante või kohe IVF-i ?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.04 08:56; 25.04 23:06;\nÜritavad algul ka muid variante, minule arst meeldib, tegeleb… uurib.\nSuper arst! Ma temaga tundsin, et ta mõtleb kaasa ja pakkus välja täiesti uue lähenemise. Tema juurest on meil üks 2.a poeg ja oktoobris on ka tütar sündimas 🙂\nRõõm kuulda, mul natuke veel aega tema juurde minekuga. Mul pole isegi aimu kaua ajaliselt üks IVF katse aega võtab? On väga soov üritada saada laps, loodan et leian abi.\nVäga hea ja põhjalik arst, meil veel tulemust pole aga väga loodan, et see juhtub sellel katsel.\nMeie käisime ka Elle Talvingu juures, väga osavõtlik ja professionaalne. Kõik uuringud määras süsteemselt, välistades ühe võimaliku probleemi teise järel. Kogu selle protsessi ajal tundsin, et olen nö kindlates kätes. IVF-i vaja meil ei olnud, minu probleem oli raskesti läbitavates munasarjades ja selle sai laporoskoopiaga nii palju korda, et 1,5 aastat pärast esimest korda Nova Vitasse minekut olime juba lapsevanemad.\nSoovitan samuti, põhjalik ja ei torma. Loodetavasti saame ka peale 8-t aastat esimese lapse (või lapsed) 🙂\nMinule ka Dr Talving meeldib,teise lapse saime just tänu temale 2,5 aastattagasi ja nüüd juuli lõpus läheme jälle❤👍\nMina olen ka väga dr Talvinguga väga rahul. Võib alguses tunduda veidi tõre, aga tegelikult on lihtsalt konkreetne ning asjalik.\nTundsin ennast sinna minnes alati hästi. Hetkel olen 7.kuud beebiootel.\nKiidan ka dr.Talvingut. Ühe korra tema juures käidud, saatis kohe mehe põhjalikumatele uuringutele (muidu selja taga 2 aastat ITK viljatusravi). Augusti lõpus lähen uuesti. Tundus väga põhjalik ja sümpaatne. 🙂\nTere, ka minul on tema kohta vaid kiidusõnu öelda, vägagi rahul tema ning kogu kliiniku personaliga, kellga kokku puutusin. Õnnestus esimene katse.\nMinu meelest väga mõistlik arst ja kui on võimalus, et sinu raviga saate sama positiiivse tulemuse, siis küllap ta seda proovib. Ei ole ainult rutiinne ivf, saab ka viljakusravi ja ov stimuleerimiseks on mitugi moodust. Oleneb ka mehe näitajatest.


Stabilisaatorvarb – Vikipeedia\nPorsche tagatelje stabilisaatorvarb (musta värvi)\nStabilisaatorvarb on auto vedrustuse osa, mille eesmärgiks on vähendada auto kere kaldumist kurvides või teekonaruste tõttu. Stabilisaatorvarb asub auto pikiteljega risti ja on auto kerega ühendatud läbi pukside. Selline ühendus võimaldab varva pöördliikumist. Varva otsad ühenduvad läbi spetsiaalsete liigendite õõtshoobade külge.\nKui auto kere hakkab kurvi läbides väliskurvi poole kalduma, siis kerkib väliskurvipoolne õõtshoova ots auto kere suhtes kõrgemale ja stabilisaatorvarb püüab ka teise kerepoole õõtshooba kõrgemale tõmmata. Kuna ratas jääb harilikult kontakti teepinnaga, siis kere rohkem ei kaldu.\nStabilisaatorvarvad on kasutusel autode mõlemal teljel. Vanematel autodel võivad stabilisaatorvarvad puududa.\n↑ 1,0 1,1 1,2 Stabilisaatorvarb. Pärnumaa Kutsehariduskeskuse veebilehekülg. Kasutatud: 9. aprillil 2014\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Stabilisaatorvarb&oldid=5304384"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:23, 1. mai 2019.


Puurkaevude ja -aukude ning salvkaevude asukoha kooskõlastamise, rajamise, ümberehitamise ja lammutamise taotluste ja teatiste vormid\nTaotlus või teatis täida SIIN\nPuurkaevu ja puuraugu rajamise kord kehtib veehaarde, põhjaveeseire ja soojussüsteemi puurkaevude ja -aukude kohta. Puurkaevu või-augu rajamise juhis, taotluste vormid ja õigusaktid on leitavad Keskkonnaameti koduleheküljel või Riigi Teatajas.\nEnne puurkaevu või -augu rajamist tuleb puurkaevu või -augu asukoht kooskõlastada kohaliku omavalitsusega. Selleks tuleb esitada puurkaevu või -augu asukoha kooskõlastamise taotlus.\nNimekiri tegevuslubade omanike kohta\nPuurkaevu või -augu ehitusprojekti ja rajamise taotluse koos nõutavate lisadega tuleb esitada digitaalselt Ehitisregistri kaudu.\nPuurkaevu- ja puuraugu ehitusloa taotluse läbivaatamisele rakendub riigilõiv vastavalt „Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse" § 331'2 „Rajatise ehitusloa taotluse läbivaatamine".\nKui projekt on saanud Keskkonnaametilt kooskõlastuse, väljastab kohalik omavalitsus ehitusloa läbi ehitisregistri, pärast mida võib asuda puurkaevu või -auku rajama. Puurkaevu andmed tuleb kanda pärast rajamist ka Keskkonnaregistrisse (kannab puurkaevu ehitaja).\nViimane samm on puurkaevu või -augu kasutusele võtmine ehk tuleb taotleda vastavalt puurkaevu või -augu olemusele (olenevalt tootlikkusest ja kasutajate arvust) kas kasutusteatis või kasutusluba.


Liikmemaksu tasumise kord Liikme suuruse eelistused\nSoovi korral võivad osakonnad valida osakonnale ka kuni kaks aseesimeest ning enda poolt määratud arvu juhatuse liikmeid, kes koos esimehega moodustavad osakonna juhatuse. Liikmeks astumisel võtab liige endale põhikirjast tuleneva kohustuse tasuda liikmemaksu.\nKinnitatud erakonna kongressil Tal on oma nimetusega pitsat, asjaajamise rekvisiidid, logo, lipp ja muu sümboolika.\nEesmärk ja tegevus 2. Erakonna poliitilise tegevuse aluseks on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna programm. Liikmed 3. Auesimehed või auliikmed nimetab kongress volikogu ettepanekul. Ühendused võivad saada erakonnalt oma tegevuskava täitmiseks organisatsioonilist ja materiaalset abi. Avaldus vaadatakse ringkonna juhatuse poolt läbi peale laekumist või erakonna juhatuse poolt, kui liitumisavaldus pole saadetud ringkonda või kui ringkond pole seda kolme kuu jooksul läbi vaadanud.\nSamuti tuleb teavitada kirjalikult selle ringkonna või osakonna juhatust, kust ta lahkub ja kuhu ta kuuluma hakkab. Keelduva otsuse korral tuleb avalduse esitajale vähemalt ühe kuu jooksul teada anda.\nRingkonna ja osakonna juhatused peavad oma liikmete üle eraldi arvestust. Erakonna noorliikmete ja auliikmete arvestust peetakse erakonna juhatuse kehtestatud korras.\nLiikmete kohustused Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige kohustub: 4. Liikmete õigused Kui liikmel ei ole liikmemaksu võlgnevust, on tal õigus: 5.\nLiikmelisuse lõppemine 6. Erakonnast väljaarvamise otsustab erakonna juhatus, arvestades võimaluse korral aukohtu ja ringkonna juhatuse ettepanekuid. Otsus peab olema motiveeritud. Otsusest Liikme suuruse eelistused asjaosalisele kirjalikult kuu aja jooksul. Struktuur 7.\nVolikogu võib vähemalt kolme osakonna põhjendatud taotlusel moodustada ühendusi ka maakonnapõhiselt. Erakonna liikmed võivad moodustada ka muid struktuuriväliseid ühendusi, millel on vähemalt kümme 10 asutajaliiget. Ühendused võivad tegutseda ringkondadeks jaotunult. Ühendused võivad saada tegevuseks erakonna juhatuselt organisatsioonilist ja materiaalset abi.\nÜhendused tegutsevad ja nende liikmete üle peetakse arvestust erakonna juhatuse kinnitatud reglemendi alusel. Toimkondade väljatöötatud poliitika kinnitab Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna volikogu.\nToimkondade tööd koordineerib juhatus ning nende tegevust reguleeritakse juhatuse otsusega. Osakond 8. Osakonnal peab olema vähemalt viis liiget.\nAsutamiskoosolek või Liikme suuruse eelistused valib osakonna esimehe ja soovi korral kuni kaks aseesimeest ning edastab asutamiskoosoleku protokolli ringkonnale. Isik saab korraga kuuluda vaid ühe osakonna nimekirja. Osakonna koosolekul puudub kvoorumi nõue, otsuseid võetakse vastu lihthäälte enamusega. Soovi korral võivad osakonnad valida osakonnale ka kuni kaks aseesimeest ning enda poolt määratud arvu juhatuse liikmeid, kes koos esimehega moodustavad osakonna juhatuse.\nValitud isikute volitused kestavad järgmise korralise üldkoosolekuni. Osakonna juurde võib moodustada noorte- naiste- perede, eakate jt ühendusi, kus võivad osaleda ka erakonda mittekuuluvad isikud; 8.\nRingkond 9. Üldkoosolekul on Liikme suuruse eelistused ja kandideerimisõiguslikud kõik ringkonna liikmete nimekirja kantud isikud, kellel ei ole liikmemaksu võlgnevusi. Isik saab korraga kuuluda vaid ühe ringkonna nimekirja. Ringkonna üldkoosolekul puudub kvoorumi nõue, otsuseid võetakse vastu lihthäälte enamusega.\nRingkonna üldkoosolekul on õigus volitada ringkonna juhatust täiendama delegaatide nimekirja juhul, kui delegaatide hulk jääb alla esindusnormi. Ringkonna juhatus võib liikmete vastuvõtmise delegeerida osakondadele. Nõutav on üle poole juhatuse liikmete kohalolek.\nOtsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Kongress Korraline kongress kutsutakse kokku kord aastas, teavitades liikmeid kongressi ajast, kohast ja päevakorrast vähemalt 28 päeva varem erakonna kodulehe kaudu. Delegaatide esindusnormi määrab volikogu.\nRingkonnad edastavad oma delegaatide nimekirjad juhatusele vähemalt nädal enne kongressi. Kongressil ei kasutata volitusi. Delegaadil volitatud isikuna ei ole edasivolitamise õigust. Korduskongress on otsustusvõimeline, olenemata sellel osalevate hääleõigusega Liikme suuruse eelistused arvust.\nIsikuvalimistel osutub valituks isik, kes saab enim hääli. Erakonna esimehe valimisel osutub valituks kandidaat, kes saab vähemalt poole kongressil osalevate hääleõigusega isikute häältest. Kordushääletusel Meeste peenosad Suurused ja fotod valituks enim hääli saanud kandidaat.\nJuhul kui hääled jagunevad võrdselt, heidetakse liisku. Volikogu Ringkonnad saavad alates ndast liikmest ja iga järgmise liikme kohta volikogusse ühe lisaliikme.\nVolikogu on otsustusvõimeline, kui sellest võtavad osa vähemalt pooled hääleõigusega volinikud. Volikogu otsused võetakse vastu, kui nende poolt hääletab üle poole istungil osalenud hääleõiguslikest volinikest.\nVolikogu koosolekutel ei kasutata volitusi. Esimees, tema äraolekul aseesimees, kutsub volikogu kokku vähemalt kord kvartalis. Volikogu koosolekut juhatab volikogu esimees või aseesimees.\nVolikogu esimees ja aseesimees valitakse volikogu poolt kuni kongressil saadud volituste lõppemiseni. Kui juhatus taotluse saamisel ei kutsu kokku erakorralist istungit, omavad selle kokkukutsumise õigust avalduse teinud volikogu liikmed samas korras volikogu juhatusega.\nKordusistungil saab otsused vastu võtta olenemata istungil osalevate volinike arvust. Juhatus Õigustoimingute tegemisel kehtib piiranguna ühine esindusõigus vähemalt kolmele juhatuse liikmele.\nJuhatuse koosoleku kutsub kokku Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees, tema äraolekul aseesimees, vähemalt kord kuus. Juhatuse koosolekut juhib erakonna esimees või üks aseesimeestest.\nOtsused võetakse vastu, kui nende poolt hääletab üle poole juhatuse koosolekul osalevatest juhatuse hääleõiguslikest liikmetest. Erakorralise koosoleku otsused nõuavad vähemalt poolte juhatuse hääleõiguslike liikmete häälteenamust.\nEsimees Tema äraolekul täidab esimehe ülesandeid esimehe poolt määratud aseesimees. Esimees lähtub oma tegevuses juhatuse ja volikogu otsustest ning informeerib oma tegevusest juhatust ja volikogu. Revisjonikomisjon Aukohus Fraktsioon Kohalike omavalitsuste volikogudes juhindub fraktsioon osakonna seisukohtadest ning on viimasele aruandekohustuslik. Vara ja majandustegevus Vara moodustub järgmistest allikatest:.\nErakonna põhitegevusteks eesmärkideks on: Toetades ja propageerides põhiseaduse preambulis ja Eesti Vabariigi alusdokumentides kirjapandud põhimõtteid, iseseisva Eesti Vabariigi säilitamine, riigivõimu ja kohaliku omavalitsuse teostamine oma liikmete eelistuste alusel.\nTuvirakud liikme suurendamiseks


Vaata, milline on Aasta Puitehitis 2017! | Õhtuleht\nVaata, milline on Aasta Puitehitis 2017! (3)\nToimetas Kristin Aasma, 15. november 2017, 19:51\nAS-i Raitwood olme-büroohoone Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit\nTäna kuulutati puitarhitektuuri konverentsil "Puit — homse elukeskkonna võti" pidulikul auhinnagalal välja aasta hinnatuimad puitehitised. Aasta Puitehitise auhinnaga pärjati Rasmus Reinolti ja Ivo-Martin Veelma (Arhitektuuribüroo Lokomotiiv) loodud Tartumaal Reolas asuv AS-i Raitwood olme-büroohoone, mis paistis silma oma läbiva detailitundliku puidukasutuse poolest.\nRaitwoodi hoone ehitajaks oli Rand&Tuulberg AS. Hoone sümboliseerib suurepäraselt puitehituse kui jätkusuutliku ehitusviisi ideed renoveerides puitkarkassil vana hoonemahu ning lisades selle juurde nutika konstruktsioonilahendusega kaasaegse kahe korruselise büroo mahu.\nArcwoodi liimpuidu eriauhind läks Tartu Lõunakeskuse 10. etapile (Arhitektuuribüroo Peil OÜ, ehitajad AS Ehitustrust, KRC ehitus), kus valmis keskuse uus osa kinokeskuse ja hotelliga ning neid vana osaga ühendav galerii ja aatrium.\nRaitwoodi fassaadiauhinna sai Kadarik Tüür Arhitektide loodud eramu Nõmmel looduskaunis kohas Aate tänaval.\nRahva lemmikuks kuulutati Järvamaal asuv Huuksi mõisapargi müürimaja - romantilisse parki taaskasutatud puidust ehitatud eramu, mida pererahvas suveköögina ja puhke- ning mängumajana kasutab. Rahva lemmik valiti Delfi modnekodu.ee portaalis, hääle andis 2159 inimest.\nŽürii poolt tõsteti esile veel kolm ehitist: AS-i Barrus kontor Võrumaal (Karmo Tora, OÜ ROK-Projekt), Eisma sadama abihoone Sipelgakuuri juurdeehitus (Indrek Allmann, Arhitektuuribüroo Pluss OÜ) Lääne-Virumaal ja Tulivee rannarestoran (Ralf Tamm, Realarhitektid OÜ) Ida-Virumaal Liimala külas.\n16. november 2017, 04:53\nEks keegi peab ju ikkagi auhinna ka saama kui võistlus on korraldatud, nii see tavaliselt minu teada juba on, aga midagi erilist ega erakordset küll nagu ei paista.\nPealtnägija“: PRIA'l naha üle kõrvade tõmmanud Vaarmann pettis väidetavalt ka ehitajaid (8) 16. november 2017, 04:25\nPealtnägija“: PRIA'l naha üle kõrvade tõmmanud Vaarmann pettis väidetavalt ka ehitajaid (8)


Jaanuarist hakkab suurte ravimikuludega inimestele kehtima lisasoodustus\nKadri Eisenschmidt, 15. november 2017 09:22\nLisaravimihüvitis on seni olnud neile, kelle kulutused ravimitele on suuremad kui 300 eurot kalendriaastas. Kui seni pidi hüvitise saamiseks haigekassale avalduse esitama, siis alates järgmise aasta algusest muutub ravimihüvitis automaatseks ning lisasoodustuse saab kindlustatu koos tavapärase ravimisoodustusega juba ravimi väljaostmisel apteegis. Seda kulutustelt, mis ületavad 100 eurot kalendriaastas.\nTervise Arengu Instituudi andmetel (2015) läheb kõigist tervishoiukuludest 38% ravimitele, sh ligi viiendik käsimüügi- ja retseptiravimitele, ning kolmandik hambaravile. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) tõi 2014. aastal Eesti tervishoiusüsteemi kohta tehtud analüüsis välja, et ravimitele kulutavad rohkem just madalama sissetulekuga leibkonnad. Lisaravimihüvitise süsteemi muutmise eesmärk on parandada ravimite kättesaadavust just suurte ravimikuludega inimeste jaoks, hüvitades nende ravimitele tehtud kulutusi senisest oluliselt suuremal määral.\nKuidas hüvitist arvutatakse?\nLisaravimihüvitis kehtib soodusravimitele tehtud kulutuste puhul. See tähendab, et arvesse ei võeta kulutusi, mis on tehtud käsimüügi- ja retseptiravimitele, mis ei ole kaetud haigekassa soodustusega (ehk ei ole soodusravimid) või meditsiiniseadmetele.\nUuest aastast kehtima hakkava muudatuse järgi hakkab haigekassa 50% ulatuses hüvitama neid ravimitele tehtud kulutusi, mis jäävad vahemikku 100–300 eurot. Näiteks, kui inimene on kulutanud ravimitele 250 eurot (seda nimetame alussummaks), siis saadava hüvitise jaoks lahutame sellest summast maha 100 eurot, mis on hüvitise maksmise alampiir ja teeme arvutustehte 150 x 50% = 75 eurot. Üle 300 euro ulatuvate kulutuste puhul hüvitab haigekassa 90% ravimist. Näiteks, kui alussumma on 500 eurot, lahutame sellest 300 eurot ja teeme tehte 200 x 90% = 180 eurot.\nLisaravimihüvitist arvestatakse kalendriaastas kogunenud kulutuste alusel. See kujuneb kalendriaastas soodusravimitele kulutatud summast, millest lahutatakse ravimile kehtestatud piirhinda või hinnakokkuleppe hinda ületav ehk välditav summa.\nPeale lisaravimihüvitise süsteemi muutub 2018. aasta algusest ka n-ö retseptitasu. Varem oli see 100%, 90% ja 75% soodustuse korral 1,27 eurot ning 50% soodustuse korral 3,19 eurot ühe retsepti kohta. Alates 2018. aasta algusest on kõikide retseptide tasu 2,5 eurot.\nHüvitis aitab vähendada üle 100 000 inimese ravimikulutusi\nMida kõrgemad on kulutused ravimitele, seda suurem on lisaravimihüvitis. Näiteks, kui aastas kulub ravimitele kokku 110 eurot, siis on lisaravimihüvitis 5 eurot, 250 euro puhul 75 eurot ning 400 euro korral 190 eurot.\nNäiteks 2. tüüpi diabeeti põdevale tööealisele inimesele, kellel on kõrgenenud vererõhk ja kõrge kolesterooli tase ning astma, kirjutatakse aastas 49 ravimiretsepti. Kõigi nende haiguste ravimeid hüvitab haigekassa 75% soodustusega. Selliste haigustega inimese kulu ravimitele võib aastas olla 467,12 eurot. Tänu uuele hüvitamise korrale on 2018. aastast soodusravimite ostmise korral kulu samale patsiendile aga 235,99 eurot aastas. Samade terviseprobleemidega pensionärile kompenseerib haigekassa ravimeid 90% soodustusega ning tema kulu on soodusravimeid ostes aastas 283,67 eurot. Uue korra järgi väheneb tema kulu 203,54 eurole aastas. Eestis on 110 000 inimest, kelle kulutusi lisaravimihüvitis aitab leevendada.\nLisainfo hüvitise taotlemise kohta haigekassa kodulehelt\nHüvitise õigust ja alussummat saab vaadata eesti.ee-st\nAlates 2018. aasta algusest on võimalik riigiportaalis eesti.ee vaadata kalendriaastas ravimite ostudest tekkinud alussummat, mis on lisaravimihüvitise maksmise alus. Kui alussumma ületab 100 eurot, siis on müüdud retseptidel näha ka lisaravimihüvitise summa, mille võrra apteegis suuremat soodustust saadi. Alussummat ja ravimihüvitise soodustust on võimalik küsida ka apteegist või vaadata apteegi ostutšekilt.\nTerviseuudised 19. detsember 2017 14:40\nEsimese üheksa kuuga on haigekassa hüvitanud ülikalleid ravijuhte 2 miljoni euro eest rohkem kui mullu (14)\nUudised 27. november 2017 09:55\nKuidas alandada kõrgenenud vererõhku? (2)\nUudised 15. november 2017 10:11\nUudised 13. oktoober 2017 13:00\nterve 24. november 2017 16:13\nMida vähem enda tervise eest hoolitsed, seda rohkem pappi saad...tähendab see tõlkes.\ndjaval 15. november 2017 11:05\nPisut ajaviitelugemist, äkki tuleb mõnele tuttav ette... http://www.telegram.ee/arvamus/arvo-soomets-lugupeetud-arstid


Uhkus ja eelarvamus ning zombide filmide ülevaade - Filmi Rewievs\nUhkus ja eelarvamus ning zombid\nvanus 14+ i) mash-up raamat autor Seth Grahame-Smith (mis ise oli inspireeritud Jane Austeni omast klassikaline romaan ). Zombivägivalda on palju, ehkki see on suures osas veretu, soovitatut rohkem kui tegelikult näidatud. Sellegipoolest tapetakse zombisid ja seal on mõned hirmutavad ja / või jämedad kujutised, samuti võitluskunstide võitlus, mõõgad, labad, relvad, lahingud ja plahvatused. Tegelased räägivad palju abiellumisest; seal on üks kirgliku suudlemise stseen ja flirtiv võitlusstseen, mille käigus meessoost tegelane hüppab nööbi naise kleidi pealt ära, paljastades natuke rohkem tema dekolteed. Keel pole probleem ja tegelased joovad ainult sotsiaalsetes oludes.\n'/> Hea Jane Austeni film, aga vilets zombifilm.\nvanus 15+ Põhineb\nvanus 12+ Põhineb 14 arvustust Seda kohe saama\nigavene päikesepaiste laitmatu meelega vanemate teejuht\nEkspertide ülevaade X Y-stTerve mõistuse ülevaade 0:58Uhkus ja eelarvamus ning zombid X Y-stAmetlik treilerUhkus ja eelarvamus ning zombid X Y-st X Y-st X Y-stEelmine Järgmine\nSoovita värskendustUhkus ja eelarvamus ning zombid\nNaisi julgustatakse olema tugev ja nad ei pea tingimata valima abielu või isikliku (võitluskunstide) treeningu vahel. Neil on lubatud valida mõlemad, olla iseendad ning näidata oma jõudu ja julgust.\nElizabeth Bennet on kaval sõdalane, oma pere kaitsja ja naine, kes seisab selle eest, mida tahab ja millesse usub. Ta keeldub leppimast vähemaga ja abielludes teeb seda oma tingimustel.\nZombie rünnakud, zombie võitlus (kuigi suur osa on kaudsem kui näidatud). Viilutamine ja lõikamine nugade / mõõkadega. Relvad ja laskmine; relv annab naise käes tagasilöögi, jättes verise haava. Katkised jäsemed, peatoimetused ja plahvatavad pead, kuid verd / vererõhku on vähe. Võitluskunstide võitlus, löömise ja viskamisega. Mõõgavõitlus, jalaga löömine ja tagumik. Lahing ja plahvatused. Zombie kujutised kokku. Näidatud zombie ema ja laps.\nKirglik suudlemine. Võitlusstseeni ajal lõikab mees naise kleidi ülemise nupu ära, paljastades veidi rohkem dekolteed. Inimese paljal kehal kontrollitakse hammustusjälgi (pole midagi graafilist näidatud). Naised riietuvad; on näidatud sukad ja nad libistavad relvad kleitide alla kestadesse. Palju arutelu abielu üle.\nÜks torkimise (varjatud) kasutamine.\nmis filmivaikus toimub\nŠerri / brändi sotsiaalne joomine.\nVanemad peavad seda teadmaUhkus ja eelarvamus ning zombidon nii romantiline draama kui ka õudus- ja põnevusfilm, täpselt nagu 2009. aastal mash-up raamat autor Seth Grahame-Smith (mis ise oli inspireeritud Jane Austeni omast klassikaline romaan ). Zombivägivalda on palju, ehkki see on suures osas veretu, soovitatut rohkem kui tegelikult näidatud. Sellegipoolest tapetakse zombisid ja seal on mõned hirmutavad ja / või jämedad kujutised, samuti võitluskunstide võitlus, mõõgad, labad, relvad, lahingud ja plahvatused. Tegelased räägivad palju abiellumisest; seal on üks kirgliku suudlemise stseen ja flirtiv võitlusstseen, mille käigus meessoost tegelane hüppab nööbi naise kleidi pealt ära, paljastades natuke rohkem tema dekolteed. Keel pole probleem ja tegelased joovad ainult sotsiaalsetes oludes.\nmis film on, millest nüüd räägib\nTäiskasvanud Kirjutas Himhrtagramangel 7. aprill 2019 vanus 18+\nSee on suurepärane film, mis on täis pinget. Minu teismelisele pojale see isegi meeldib. See film on palju parem kui see kohutav telesari, mida kutsume jalutuskäiguks ... Teata sellest arvustusest Täiskasvanud Kirjutanud Stevie111 2. juuni 2016 vanus 13+\nSelline lahja zombie võtmine uhkuse ja eelarvamuse vastu tõi tõesti PG-13 piirid. See pole sageli vägivaldne, kuid kui see on nii, siis puhutakse pead maha ... Teata sellest arvustusest\nTeismeline, 14-aastane Kirjutas MusicalWhovian 5. juuli 2018 vanus 14+\nMa ei oodanud palju\nOlen näinud kogu kuue tunni pikkust BBC minisarja, seega pean ennast uhkuse ja eelarvamuste fänniks. Mu ema nägi seda lähemal, kui see lennukist välja tuli ... Jätka lugemist Teata sellest arvustusest Teismeline, 13-aastane Kirjutas SofiaStar 26. juuni 2017 vanus 10+\nNaljastate mind, inimesed?\nSee film on maailma parim film. Kuidas te, inimesed, annate sellele 2 tähte ?????? Olen seda filmi sõna otseses mõttes vaadanud vähemalt 50 korda. Kuidas see on... Jätka lugemist Teata sellest arvustusest\nLisage oma hinnangVaata kõiki 14 lapse arvustust .\nElizabeth Bennet (Lily James) ja tema neli õde on inglise maahärra (Charles Dance) tütred. Nende ema (Sally Phillips) soovib, et nad abielluksid rikastega, kuid isa on nad treeninud võitlema zombidega, mille puhang on levinud kogu Euroopas. Kuna mitmed kosilased, sealhulgas ka härra Darcy (Sam Riley), teatavad oma tähelepanust, ilmneb, et teatud grupp 'liider' zombisid võib selle päeva päästa. Kuid kui usaldus on reedetud ja südamed murtud, suureneb inimeste ja zombide vaheline võitlus ning surmatud olendid tuleb ohjeldada - vähemalt piisavalt kaua, et pulmadeks Elizabethi õe Jane (Bella Heathcote) ja nägusa hr Bingley (Douglas) vahel. Putka)!\nVõib-olla pole üllatav, et see on vilets zombifilm, kuid siiskionpäris hea Jane Austeni film. Inimestele keskendudes on meeleolu mänguline, ujuv, romantiline ja isegi naljakas. Režissöör Burr Steers tegi oma debüüdi koosIgby läheb alla(2002), kirjaoskaja film nutikatest tegelastest ja Seth Grahame-Smithi 2009. aasta kohandamine mash-up romaan UHkus, eelarvamus ja zombid, toob ta selle austuse selgelt ka Austeni loomingusse.\nKahjuks tundub, et Steers ei hooli zombidest. Tema olendid on kiiresti liikuvad märulifilmide zombid (st mitte hirmutavad). Lisaks on filmi kiire ja jõnksakas lõikamine selgelt kavandatud minimeerima ning ülejäänud visuaalefektid on kolmanda tasemega. Samamoodi tulistatakse võitluskunstide võitlusstseene, kuigi need on hästi koreograafilised, samasuguse hooletuse puudumisega. Lõpuks võtab tegevus üle ja film kannatab liiga palju surnud kohti. See on liiga halb, et Steers ei oleks võinud palgata filmi zombipoole suurendamiseks head B-filmi kaasrežissööri.\nPered saavad sellest rääkidaUhkus ja eelarvamus ning zombid'vägivald. Kui palju verd ja verd näidatakse? Kui palju oletatakse? Mis on mõju erinevuses? Kas kokkupuude vägivaldse meediaga muudab lapsed vägivallast tundmatuks?\nvapruse karavan ewok seiklus\nKas zombid on selles filmis hirmutavad? Kuidas neid võrrelda zombidega, mida olete teistes filmides näinud?\nMis on mash-up? Kuidas suhtute sellesse, et Austeni 200-aastasele loole lisatakse zombisid? Kas see on naljakas? Põnev? Sobimatu?\nKuidas võtab see Elizabeth Bennet’i võrrelda tegelase teiste versioonidega kas filmides, teleris või trükistes? Kas ta on tugevam? Huvitavam? Vähem huvitav? Kas peate teda eeskujuks?\nKui jätta kõrvale zombide tapmine, siis milliseid järeldusi saate teha armastuse ja elu hoolikalt kaaslase valimise olulisuse kohta?\nTeatrites: 5. veebruar 2016\nDVD-l või voogesitusena: 31. mai 2016\nOsades: Lily James, Lena Headey, Matt Smith\ndirektor: Burr Steers\nStuudiod: Sony piltide vabastamine, ekraani kalliskivid\nŽanr: Märul / Seiklus\nTeemad: Raamatutegelased, vennad ja õed, koletised, kummitused ja vampiirid\nJooksuaeg: 108 minutit\nMPAA selgitus: zombivägivald ja tegevus ning lühike sugestiivne materjal\nMida teha, kui mu crush tahab jääda sõpradeks?.\nBatman: Draakoni hing.\nSnaiper: ülim tapmine\nMis on beebi Jane'iga juhtunud?\nDigimoni maailm: järgmine tellimus\nBeebilõust (siga tagurpidi liikumine)\nTerminaator: tume saatus\nmaagilised metsalised ja kust neid leida\nkadunud laeka ülevaatuse raiderid\nlõvi nõid ja garderoobi vanusetase\nspioonilapsed 4 kogu aeg maailmas\ningel number 404


Pärast rikkaliku teksti välja lisamist vormimallile saate seda kohandada, muutes dialoogiboksis Rikkaliku teksti väli: atribuudid selle atribuute ja sätteid. Selle dialoogiboksi avamiseks vormimallil topeltklõpsake rikkaliku teksti välja, mille atribuute soovite muuta.\nJärgmises tabelis kirjeldatakse mõningaid rikkaliku teksti välja kohandamise viise ja nende kasutamise põhjusi. Ehkki tabelis pole antud üksikasjalikku teavet dialoogiboksi Rikkaliku teksti väli: atribuudid suvandite kohta, saate saadaolevatest suvanditest siiski ettekujutuse.\nbrauseriga ühilduv vormimall kujundamisel pole dialoogiboksi Rikkaliku teksti väli: atribuudid teatud funktsioonid saadaval. Näiteks ei saa te määrata valikuliselt rikkaliku teksti vormingusuvandeid (nt märgivormingut ja lõigupiire).\nKui teie vormimalli aluseks on andmebaas, skeem või mõni muu olemasolev andmeallikas, siis ei pruugi te saada kohandada juhtelemendi kõiki aspekte. Näiteks võite saada muuta juhtelemendi suurust, kuid mitte selle välja või rühma nime, mis on tuletatud olemasolevast andmeallikast.\nSeostuva välja nime muutmine\nUue tühja vormimalli kujundamisel saate muuta juhtelemendi välja või rühma vaikenime, et see oleks andmeallikaga töötamisel lihtsamini tuvastatav. Näiteks väli nimega „KoosolekuMärkmed“ on mõistetavam kui väli nimega „väli1“.\nMärkus.: Välja nime muutmine ei muuda rikkaliku teksti välja ja andmeallika tekstivälja vahelist seost. Kui peate rikkaliku teksti välja seostama mõne muu väljaga, paremklõpsake rikkaliku teksti välja ja seejärel kiirmenüü käsku Muuda seost.\nKui soovite, et kasutajale kuvataks esmakordsel vormi avamisel juhtelemendi sees vaiketekst, saate tippida selle teksti väljale Väärtus. Juhtelemendi vaikeväärtuseks saab määrata ka andmeallika mõne teise välja väärtuse. Vaikeväärtused erinevad kohatäitetekstist (mida kirjeldatakse selles artiklis allpool) selle poolest, et need salvestatakse vormi faili (XML-fail) alati andmetena.\nJuhtelemendi andmete valideerimise reeglite määramiseks klõpsake üksust Andmete valideerimine. Näiteks kui teil on vaja, et osade numbrid sisestataks kindlas vormingus – kolm numbrit, siis sidekriips ja siis kaks numbrit –, võite selle tagamiseks kasutada andmete valideerimist.\nLõigupiirid on rikkaliku teksti väljadel vaikimisi lubatud, nii et kasutajad saavad tippida teavet rikkaliku teksti väljale lõikude kaupa. Kui soovite, et kasutajad seda teha ei saaks, tühjendage ruut Lõigupiirid. Lõigupiiride lubamist rikkaliku teksti väljadel ei toetata brauseriga ühilduvatel vormimallidel.\nMärgivorming on rikkaliku teksti väljadel vaikimisi lubatud, nii et kasutajad saavad rikkaliku teksti väljale tipitavat teksti vormindada. Kui soovite, et kasutajad seda teha ei saaks, tühjendage ruut Märgivorming. Märgivormingu lubamist rikkaliku teksti väljadel ei toetata brauseriga ühilduvatel vormimallidel.\nTäieliku rikkaliku teksti lubamine\nVaikimisi on ruut Täielik rikkalik tekst (pildid, tabelid jne) dialoogiboksis Rikkaliku teksti väli: atribuudid märgitud, nii et kasutajad saavad lisada rikkaliku teksti väljale pilte ja tabeleid. Saate määrata, et kasutajad saaksid pilte manustada vormile, mis salvestab pildi tegelikud andmed alusfailis (XML-failis) või lingib pildid, salvestades XML-faili pildi hüperlingiviite. Teatud sätteid brauseriga ühilduval vormimallil ei toetata (nt lingitud piltide lubamist rikkaliku teksti väljal).\nKui soovite anda kasutajatele juhiseid rikkaliku teksti väljale sisestatavate andmete kohta, saate tippida juhised väljale Kohatäide. Kui teil on näiteks eelistusi, kuidas kasutajad peaks rikkaliku teksti välja täitma, saate anda neile kohatäiteteksti abil juhiseid.\nNagu vaikeväärtuski, kuvatakse kohatäitetekst tekstisisestusjuhtelemendi sees, kui kasutaja avab vormi esimest korda. Kohatäitetekst erineb aga vaikeväärtustest järgmisel kolmel moel.\nKohatäiteteksti ei salvestata vormifaili (XML-faili) kunagi andmetena.\nKui vaikeväärtus kuvatakse juhtelemendis hariliku tekstina, siis kohatäitetekst on alati tuhm.\nBrauseriga ühilduvad vormimallid toetavad vaikeväärtusi, aga mitte kohatäiteteksti.\nRikkaliku teksti välja muutmine kirjutuskaitstuks\nEt kasutajad ei saaks juhtelemendi sisu muuta, märkige ruut Kirjutuskaitstud. Näiteks võivad kasutajad tippida andmeid rikkaliku teksti väljale ühes vaates. Teises, kokkuvõttevaates saavad kasutajad oma tipitud andmed rikkaliku teksti välja kirjutuskaitstud versioonis üle vaadata. Kuigi kirjutuskaitstud rikkaliku teksti välja ei kuvata vormil tuhmina, ei saa kasutajad rikkaliku teksti väljale siiski andmeid tippida.\nKui soovite, et kasutajad ei saaksid rikkaliku teksti väljal oleva teksti õigekirja kontrollida, tühjendage ruut Luba õigekirjakontroll, mis on vaikimisi märgitud. Näiteks saate keelata õigekirjakontrolli pärisnimesid sisaldavatel rikkaliku teksti väljadel.\nTeksti murdmise vältimine\nVaikimisi on teksti murdmine rikkaliku teksti väljal lubatud. Kui soovite teksti murdmist takistada, tühjendage ruut Murra tekstiridu. Kui tekstiridade murdmine on lubatud, saate valida kerimissuvandid loendis Kerimine. Näiteks saate muuta kerimisriba rikkaliku teksti väljal nähtavaks, kui kasutaja sisestab rohkem teksti kui rikkaliku teksti väljal vaikimisi kuvada saab. Et kerimissuvandid korralikult töötaks, peab teie rikkaliku teksti väli olema kindla kõrguse ja laiusega.\nKlõpsake dialoogiboksi Tingimusvorming avamiseks nuppu Tingimusvorming. Selles dialoogiboksis saate kasutajate sisestatavate väärtuste põhjal muuta juhtelemendi ilmet, sh selle nähtavust. Näiteks saate tingimusvormingut kasutada rikkaliku teksti välja peitmiseks, kui konkreetne märkeruut pole märgitud.\nJuhtelemendi suuruse saate käsitsi määrata, sisestades väärtused väljadele Kõrgus ja Laius. Juhtelemendis ja sellest väljaspool olevate vahede piiritlemiseks saate muuta täidet. Täiteks nimetatakse juhtelemendi sisu või veeriseid ümbritsevat ruumi, mis jääb juhtelemendi äärise ja vormimalli ümbritseva teksti või juhtelementide vahele.\nRikkaliku teksti välja joondamine sildiga\nRikkaliku teksti väljal oleva teksti paremaks joondamiseks sildiga klõpsake nuppu Joonda. Rikkaliku teksti välja joondamisel muudab InfoPath välja Kõrgus väärtust, seades väärtuseks automaatne. Sellega vähendatakse rikkaliku teksti välja kõrgust, nii et väljale sisestatud tekst joonduks ümbritseva tekstiga paremini. InfoPath muudab vajadusel ka täidise- ja veerisesätteid.\nKui soovite, et kursori juhtelemendi kohale viimisel kuvataks kasutajale selgitav märkus, sisestage soovitud tekst kohtspikri väljale. Hõlbustusvahendid (nt kuva ülevaatuse utiliidid), mis muudavad ekraanil oleva teabe sünteeskõneks või värskendatavaks Braille kirjas kuvaks, kasutavad teabe tõlgendamisel just taolisi kohtspikreid.\nJuhtelemendi asukohta saab vormimalli üldises navigeerimisjärjestuses muuta. Navigeerimisjärjestus on fookuse ühelt väljalt või objektilt teisele liikumise järjestus, kui kasutaja vajutab tabeldusklahvi (TAB) või klahve SHIFT+TAB. Juhtelementide navigeerimisjärjestuse vaikesäte on vormimallis 0, kuid navigeerimisjärjestus ise algab numbrist 1. See tähendab, et juhtelement, mille väljal Navigeerimisindeks on number 1, on tabeldusklahvi (TAB) vajutamisel navigeerimisjärjestuses esimene. Juhtelement, mille väljal Navigeerimisindeks on number 2, on navigeerimisjärjestuses teine jne. Kõik juhtelemendid, mille väärtus väljal Navigeerimisindeks on aga 0, on navigeerimisjärjestuses viimased. Kui soovite navigeerimisel mõne juhtelemendi vahele jätta, sisestage väljale Navigeerimisindeks väärtus -1.\nKiirklahvi määratlemiseks saate väljale Kiirklahv tippida tähe või numbri. Kiirklahvid võimaldavad kasutajatel hiirt liigutamata juhtelemendini liikuda. Kui otsustate oma vormimallis kiirklahve rakendada, peate teisi kasutajaid neist kiirklahvidest teavitama. Näiteks saate tekstivälja sildi järele tippida teksti (ALT+M), millega annate kasutajatele teada, et tekstivälja Müügiagent jaoks on olemas kiirklahv.\nÜhendamistoimingute määramine ja kohandamine\nEt määrata, kuidas kasutaja juhtelementi sisestatav teave mitme vormi kombineerimisel kuvatakse, klõpsake nuppu Ühendamissätted. Näiteks saate valida iga rikkaliku teksti välja üksuse eesliiteks mingi kindla sõna või eraldada kõik üksused semikooloniga.\nIndikaatori ViewContext hankimine rikkaliku teksti väljale\nJuhtelemendi tuvastamiseks koodis võite kasutada väärtust ViewContext. Näiteks kui teate elemendi ViewContext väärtust, saate seda kasutada objekti Vaade meetodiga ExecuteAction, et programmiliselt teostada juhtelemendiga seotud XML-andmete redigeerimistoiming.\nSisestusulatuse määramine ja kohandamine\nSelleks et määrata juhtelemendi jaoks kavandatav kasutaja sisestuse tüüp, klõpsake üksust Sisestusulatus. See aitab parandada juhtelemendi käsitsikirja ja kõnesisestuse tuvastamist. Näiteks kui kasutate juhtelemendi jaoks sisestusulatust IS_URL, teab InfoPath, et tühikuid sõnade vahel tuleb eirata.\nSätete kohandamine andmete postitamiseks tagasi serverisse\nVahekaart Brauseri vormid kuvatakse vaid juhul, kui kujundate brauseriga ühilduvat vormimalli. Selle abil saate määrata, kas andmed saadetakse serverisse, kui kasutaja muudab andmeid rikkaliku teksti väljal.


, Mis on parim peenise suurus seksi jaoks\nMis on parim peenise suurus seksi jaoks, Navigeerimine\nKui palju peenise suurus päriselt loeb on teema, mida on arutatult suurelt ja laialt. Me näeme seda filmides, seriaalides ja reklaamides, loeme sellest raamatutes ja ajakirjades. Meetodeid, mida kasutatakse meeste peenise suurendamiseks, on palju.\nBuduaari foorumis on üks populaarsemaid teemasid olnud meeste peenise pikkus. Teemat pikemalt sisse juhatamata ütleme koha välja- jah, suurus on määrav. Aga Mis on parim peenise suurus seksi jaoks ei pea nüüd kohe kirurgi juurde jooksma.\nSuurus on oluline, kuid mitte selles kontekstis, mis mehed arvavad.\nSuur või väike riist – kellele see korda läheb? - Suhted & seks - sõloovsaarlane.ee