SAATUS VÕI MIDAGI MUUD? Teater paneb näitleja Rauno Kaibiaineni südame kiiremini põksuma | Buduaar\n07:05 Готовим с Джейми дома\n07:35 Готовим с Джейми дома\n08:10 Детки напрокат\nSAATUS VÕI MIDAGI MUUD? Teater paneb näitleja Rauno Kaibiaineni südame kiiremini põksuma\n2017. aasta 18. detsember 09:00\nRakverest pärit näitleja Rauno Kaibiainen on nagu Hunt Kriimsilm, kellel on üheksa ametit. Nooruke näitleja on osalenud tuntud telesarjades, jagab end mitme teatri vahel, annab improvisatsioonilise teatri koolitusi ning harjutab kätt lavastajana. Need, kes Raunot lähemalt tunnevad, teavad, et kuigi teatrilavadel esinemine nõuab palju julgust ja natuke ehk ka edevust, on tema näol tegu tagasihoidliku ja suure südamega inimesega, kes edust hoolimata on jäänud lihtsaks väikelinnast pärit naabripoisiks.\nRauno arvab, et soov näiltjeks saada võis tal olla juba päris väikesena, kuid endale tunnistama hakkas ta seda alles 11. klassis. “Ma olin selline tagasihoidlik poiss, kes esile ei tikkunud. Ühel hetkel aga juhtus nii, et ma sattusin õppima teatrikallakuga klassi ning seejärel avastasingi ennast juba kooliteatri liikmena lavalaudadel etendusi andmas ja koolis aktuseid läbi viimas. Viimase tõuke näitlejaks õppima minekuks andis mulle mu inglise keele õpetaja, kes rääkis vist terve suulise eksami vältel ise ning veenis mind teatrikooli katsetele minema. Inglise keele eksam sai mul tehtud ja enesekindlus saavutatud. Eks seal kusagil oli muidugi ka heakskiit vanemate poolt, aga võimalik, et nad lihtsalt soovisid, et ma kuhugigi paberid sisse viiks,” meenutab ta muheledes.\nKuidas Rauno aga teatrikooli sisse sai, sellest ei ole ta senimaani aru saanud. “Mäletan, et kõik need etüüdid, mis ma sisseastumisel tegin, olid mul ikka piinlikult halvad. Ma olen selle üle väga palju mõelnud ja püüdnud aru saada. Pidasin suisa plaani seda küsimust oma õpetajalt Kalju Komissarovilt ühel hetkel küsida, aga näe, ei jõudnud. Tundub, et ma selle luuletuse ettekandmisega talle mingil põhjusel silma jäin, nii et ta otsustas mulle võimaluse anda. Aitäh, Kalju!”\nImproteatrisse sattus Rauno tänu Rednar Annusele, kes oli võõrsil olles sattunud ühele improvisatrsioonilise teatri etendusele ja sellesse teatrižanri niivõrd kiindus, et otsustas selle ka Eestisse tuua. “Kui ma 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti eriala lõpetasin, tuli Rednar ja pakkus minu kursusele (7. lend), et äkki me oleksime huvitatud kaasa tegema ühes tema projektis. Enamik meist haaras sellest sülle kukkunud ülipõnevast pakkumisest kinni ja nii me alustasime enda harimisega improvisatsiooni vallas. Õpetajateks Soome vanima improteatri Stella Polaris näitlejad. Või noh… kui nüüd päris aus olla ja mitte liigset au endale haarata, siis mina elasin sellele sünnile tegelikult eemalt vaadates kaasa. Aga tunne on selline, nagu oleksin ma ka seal esimeste sammude juures olnud. Reaalselt liitusin kambaga umbes pool aastat hiljem, sest n-ö Eesti impro sünni hetkel olin muude projektidega teistes teatrites juba niivõrd hõivatud, et improt ma sinna enam juurde kuidagi ei mahutanud. Küll aga on mul siiamaani tunne, et ka mina olin seal päris alguse juures, sest kaasaelamine kursusekaaslastele ja soov seda, Eesti mõistes uut teatrižanri teha oli suur.\n“Improteatri ja tavalise teatri vahe seisneb selles, et improvisatsiooniline teater on teater, mis sünnib siin ja praegu. Midagi ei ole ette valmistatud. Puudub käsikiri, ei ole kokku lepitud misantstseene, heli/muusika või valguse märke ja/või muudatusi. Kõik on, nagu nimigi ütleb, improvisatsioon ja sünnib spontaanselt publiku silme all ja ka koostöös nendega. Kuigi etenduse nimi võib olla iga päev üks ja seesama, siis etendused saavad olema igal korral täiesti erinevad! Korduvaid etendusi impros ei ole!”\nRauno silmad löövad improst rääkides särama ja ta lisab: “Improvisatsiooniline teater on üks ütlemata võimas asi! See, mida improga tegelemine mulle andnud on, seda kõike ei oska sõnadesse pannagi. Soovitan seda ise järele proovida. Pole ime, et nüüdseks on Eestis juba päris mitu erinevat improvisatsiooniga tegelevat teatrit.” Näitleja ise lööb kaasa Improteater IMPEERIUMis.\nRauno graafik on väga tihe – viimased neli-viis aastat on tal tamp peal olnud ning seetõttu on ta viimasel ajal tundma hakanud, et oleks vaja natukeseks aeg maha võtta. Õnneks pole enam pikalt oodata vaja, sest juba jaanuaris on Raunol, üle mitme aasta, ees ootamas paarinädalane vaba periood. “Seejärel lähen taas korra Amsterdami rahvusvahelisele improteatrite festivalile, kus täiendan ennast improvisatsioonilise teari vallas ning pärast seda algavad mul juba uued proovid VAT teatris. Aprillist alates on mul ees ootamas üsna tühi maa, aga küll sinna miskit ikka tuleb ja kui ei tule, siis ei tule,” ütleb näitleja muret tundmata.\nNovembri algul esietendus tal Kuressaare Linnateatris maskiteatri lavastus “Persona” (Kuressaare Linnateater ja Teatriühendus Misanzen ühistöö), millega käidi edukalt juba ka ühel rahvusvahelisel konkursil Itaalias. Seejärel, 11. detsembril, nägi Kuressaare Linnateatris, täpsemini öeldes Kuressaare Linnuse vahimehe keldris, ilmavalgust visuaalne lavastus “Kunksmoor”, kus Raunol oli täita lavastaja tähtis osa. “Lavastamine on mulle ikka väga uus asi. Mõned aastad tagasi sai Teatris Vaba Vanker lavastatud “Eestlaste Muistne Lugu”. See lavastamine läks toona üsna libedalt ja etendused saavad siiani ainult positiivset tagasisidet. Selle üle on mul ainult hea meel! Eks see kõik oli ka põhjuseks, miks ma julgesin uuesti lavastaja ametisse astuda, kui Kuressaare Linnateater mulle selle pakkumise pea aasta aega tagasi tegi. Ainest on “Kunksmoor” saanud muidugi mõista Aino Perviku “Kunksmoori” raamatutest. See on üks ääretult siiras armastuse lugu, täis maagiat ja varje, mida kannavad ette Merilin Kirbits ja Jürgen Gansen.”\nPraegu on Raunol lavastuse “Süüria rahvalood” taastusproovid pooleli. Etendusi on mängida vaid kolm ja seejärel läheb see Eesti teatriauhindade nomineeritud lavastus igaviku teed. “Siis tuleb mul kolm päeva jõulupuhkust ja trall hakkab jälle pihta,” lisab Kaibiainen ja jätkab, “õnneks on mu töö mulle ka hobi eest ja see on arvatavasti põhjuseks, miks ma jaksan seda vahet pidamata teha. Ju ma miskit sellist sealt teatri tegemisest saan, mis tekitab hea tunde ja paneb mul südame n-ö kiiremalt põksuma.”


Mailis Lintlom: ettevõtja ei jaksa olla riigi hääletu doonor\nKlaasfassaade tootva ning paigaldava eksportööri ASi Windoor omanik Mailis Lintlom pühendas lõviosa oma sõnavõtust Äriplaan 2015 konverentsil murele selle pärast, et riik ei usalda ettevõtjaid ning kahjustab sellega kogu Eesti mainet väljaspool.\n“Sven Mikser ütles, et riik peab astuma samme, et tuua ettevõtjad välja mugavustsoonist. Kui paljud teist on mugavustsoonis? Mina küll ei ole,” pöördus Lintlom saali poole.\nEesti väiksusest tulenevalt on enamikul meist võimatu keskenduda koduturule, oleme lihtsalt liiga väikesed, jätkas ta.\nLintlomi sõnul ei ole väiksus ja avatus kindlasti eelised, kuigi neid võib püüda nii näidata. “Me ei suuda tagada stabiilset koduturu ostujõudu. Paljudel riikidel on see eelis meie ees, et nemad suudavad,” rääkis ta. Eesti ettevõtjate positsiooni iseloomustas Lintlom ka sellega, et kui meie riik kurdab, et on õhuke, siis ettevõtted on veel õhemad.\nRiik ei usalda ettevõtjaid. Seejärel pöördus Lintlom riigi ehk poliitikute poole. “Me näeme viimased paar aastat trendi, kus riik ütleb, et ettevõtjad, me ei usalda teid! Teid peab rohkem kontrollima, me suurendame teie halduskoormust, muudame maksuseadusi ja nii edasi,” sõnas eksportöör. Kriitika osaliseks sai ka ajakirjandus, mis usaldamatuse sõnumit levitab ning viib selle erinevate ettevõtete töötajateni.\n“Saage aru, sõbrad, usaldamatus on see, mis peegeldub igal tasandil väga selgelt ja tugevalt. Kuidas me saame müüa eduka Eesti kuvandit, kui saame iga päev teada, et riik meid ei usalda? See on keeruline, sest meid vaadatakse, meid jälgitakse,” oli Lintlom murelik. Tema sõnul ei ole veenev, kui ettevõtja läheb ja ütleb välismaal, et me teeme ägedaid asju ja suudame pakkuda midagi erakordselt, kui vastu võidakse öelda, et aga vot teie riik küll nii ei arva.\n“Riik ei suhtu meisse hästi ja see paistab igal tasandil välja. Me ei ole kõiges süüdi, mis siin halvasti on. Me ei jaksa olla hääletud doonorid,” kõlas Lintlomi suust karm hinnang riigi suhtumisele.\nRiik võiks Eesti firmadelt osta. Lintlom tõi välja kitsaskohti veel mitmes vallas. Näiteks nentis ta, et Eesti riigihangetel tuleb ette, et hankesse on sisse kirjutatud välismaise ettevõtja eelistamine, samas kui ootuspärane oleks täpselt vastupidine suhtumine. Ta tõi näite oma kogemusest, kuidas Windoor loobus Põhja-Eesti Regionaalhaigla hankel osalemisest, kuna hankesse oli kirjutatud ühe Saksamaa materjalitootja nimi.\nVeel valmistas Lintlomile muret see, et kuigi on kehtestatud nõudeid toodetele, siis sugugi kõik hangetel osalejad neid nõudeid ei täida. Ja seejuures kannatavad need, kes kulutavad raha nõuete täitmisele, lisaks võimalikele ohutuse jm küsimustele. Miks ei kontrollita nõuete täitmist piisavalt? Põhjendus riigi poolelt olevat haldussuutlikkuse puudumine.\nLintlom nõustus ja nentis, et haldussuutlikkust pole meil olnud aastaid.\nKodumaine testimine aitaks areneda. Hangete juurest liikus Lintlom ka ühe spetsiifilisema probleemi juurde, mis takistab Windooril ja teistel ettevõtetel tootearendust ning noorte inseneride tiivustamist. Nimelt tunneb Lintlom puudust ülikoolide juures tegutsevatest laboritest, täpsemalt materjalitehnoloogia laboritest. Praegu peab Windoor oma tooteid testima välismaal, mis on kallis ja piirab arengut, kuna laborisse peab minema kindla eesmärgiga katsed kohe läbida. “Kui meil laborid oleks ülikooli juures, saaksime testida odavamalt ja julgemalt,” võttis Lintlom teema kokku.\nKokkuvõttes oli Lintlom sügavalt pettunud riigi suhtumises ettevõtjaisse ning tema meelsust jagasid paljud teisedki Äriplaanil osalejad, kajas saalist vastu.\nJärgmine vallutus Kanada\nEnamiku oma käibest ekspordist teenival Windooril on ees Kanada turule murdmine. “Kanada turule minek on päris kaugel. Meil on Eestis kolm kõrghoonet, mis on ehitatud Kanada materjalidest, miks põrgu päralt ei saaks siis meie oma materjale sinna viia? Saame küll!,” kommenteeris Windoori omanik Mailis Lintlom Kanadasse laienemist optimistlikult.\nWindoori käibest 90% moodustab eksport ja seejuures on ettevõtte olulisimad turud praegu ebatraditsioonilised Kasahstan ja Ukraina. Lisaks eelmainitud riikidele ekspordib Windoor oma tooteid ka Põhjamaadesse, Austriasse ja Hollandisse. Venemaale eksportimine on ettevõttel seisakus ehk sinna ei viida praegu midagi, ent Lintlom ei välistanud seda tulevikus.\nToodab alumiiniumprofiilidest klaasfassaadeAsutatud: 1994Omanik: Mailis Lintlomtegevjuht: Tõnu OrdAsukoht: Saue, HarjumaaTöötajaid: 46Tulemused:Käive mullu 10,1 mln eurot, kasvas aastaga 0,4 mln euro võrra, kahe aasta tagusega võrreldes enam kui kolmekordistus.Kasum mullu 1,4 mln eurot, kasvas aasta varasemaga võrreldes 2,8 korda. 2011. aastal oli 90 000 euroga kahjumis.\nSuurettevõtja, Alexela Groupi üks omanikke Heiti Hääl: Mis oleks, kui õige teeks ettevõtjate ametiühingu ja kuulutaks välja streigi riigi vastu? Arvan, et see, mida poliitikud teevad, on lühinägelik. (Hääl hõikas saalist: “Õige!” – toim) Nad ei saa aru, et nad kahjustavad kogu riigi mainet väljaspool. Aga jah, teeme ära ametiühingu, vaatame, mis saab (naerdes).\n17. jaanuar 2016 kell 13:00\nKlaasfassaadide tootja Windoor sai Stockholmi arbitraažikohtus võidu Kasahstani riigifirma Diplomat Stroi Service üle ning ootab nüüd Kasahstani siseriiklikult kohtult selle otsuse tunnustamist, et kätte saada 22,7 miljonit eurot.\n5. juuli 2015 kell 21:01\nWindoor ja KredEx pöörasid tülli\nKredEx süüdistab Kasahstanis äri ajanud Mailis Lintlomi ettevõtet Windoor pettuses. Windoor omakorda KredExit kindlustuse tühistamises ja ettevõtte altvedamises.


Kolmapäev, 17 Veebruar 2021 12:00\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 6350 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 811 ehk 12,8 protsenti testide koguarvust ja suri kaks nakatunut.\nViimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta on 647,5 ning esmaste positiivsete tulemuste osakaal tehtud testide koguarvust 12,1 protsenti.\nKolmapäevaks on haiglates lõpetatud 3060 COVID-19 haigusjuhtumit 3002 inimesega.\n17. veebruari seisuga on tervenenud 43 054 inimest. Neist 29 915 inimese haigusjuhtum on lõpetatud, 13 139 inimese puhul on positiivsest testist möödunud rohkem kui 28 päeva ja inimene ei viibi haiglaravil ehk ootab tervenemise kinnitamist.\nEestis on koroonaviiruse tuvastamise võimekuse tekkimisest 2020. aasta kevadest tehtud enam kui 864 395 viiruse SARS-CoV2 määramise testi. Esmaseid positiivseid teste on kokku olnud 54 300.\nEestis on COVID-19 vastu vaktsineerimisi tehtud 48 573 inimesele, kaks doosi on saanud 23 149 inimest.


auto24.ee - Foorum » Ostuabi » Auto24 ostuabi täispakett 99€\nAvaleht » Foorum » Ostuabi » Auto24 ostuabi täispakett 99€\nTEEMA: AUTO24 OSTUABI TÄISPAKETT 99€\nAuto24 ostuabi täispakett 99€\nKas kellegil on kogemusi Auto24 pakutavas ostueelse kontrolliga. Täispakett 99€. Plaan on soetada 5000€ maksev raudruun ja autovõhikuna tundub teenus vajalik . Kuidas olete rahule jäänud. Kui palju sellist teenust üldse usaldada võib, sest tingimustes on öeldud, et nemad ei vastuta mitte millegi eest. Soovitusi. Tänud.\nRe: Auto24 ostuabi täispakett 99€\nKas sa tahad anda oma raha inimesele, kes millegi eest ei vastuta? Kui tahad heategu teha, kingi see raha kasvõi lastefondile.\nMuudetud 6.3.20 18:34\nKas lootsid 99.- eest saada garantiid 5000.- maksvale sõidukile ? oh seda lihtsameelsust.\nkas tõesti on veel mõni pimeduses kobaja, kes ei tea kuidas kasutatud autot osta?\nPanen ka vajaliku lingi: https://ostatargalt.ee/\nSiia oleks kena üks lugu panna.\nOsalesin auto oksjonil. Oksjon oli ise pisut kummaline. Nimelt, koguneti ühe garaaži juurde ja oksjonipidaja ütles, et siin garaažis on üks auto... Uks oli loomulikult kinni ja oligi kogu info... Lõpphind oli 950 EURi ja võitja sai omale `83a Opel Senatori ja vägagi heas korras. Ütleks, et ikka väga heas korras. Vat see on pimesi ostmine :)\n(no seal oleks võinud ju ka mõni 99 EURine nõustaja olla)\nSellise oksjoni kohta võiks öelda, et on ikka ullikesi. Kes või kumb see võitja neist seal oli:)\non ikka soovid (registreerimata)\nGarantii saad uue auto ostmisel. Kasutatud auto võid lasta ka kümnes kohas ülevaadata aga keegi ei garanteeri midagi. Mõtle ikka ka, mis garantii saab tehnikale anda saja euri eest?? See on enam vähem õlivahetuse raha koos selleks vaja minevaga.\nSelle raha eest lepib keegi aja kokku ja laseb müüjal esindusse või töökotta auto ettenäitamisele tuua ja pärast ütleb, mis seal öeldi ja ongi kõik.\nSama asja saad ise ka teha.\nVõib vist ettearvata, et üks 15-20 aastat vana diisel sakslane on sihikule võetud?\nKas keegi on midagi garantiist kirjutanud või? Inimese mõte on ilmselt selles et kas tasub võtta sellist ostueelset kontrollteenust et kindel olla et saad mingigi aja sõita remonti vajamata.\nKas see asi, mida kirjeldada üritad kahe lausega polegi mitte ühe sõnaga väljendades- garantii? Ehk periood, mille jooksul peaks kõik tip-top olema aga kui pole siis tootja/müüja teeb korda.\nSeda ju teemaalgaja ootaski saavat selle 99€ eest.\nLoeme teksti uuesti tähelepanelikult...\n...mille eest siis 99 eurikut võetakse kui millegi eest ei vastuta? Arusaamatu on ka see mida tähendab täispakett? Ühe auto kontrolli või kui see ei peaks mingil põhjusel sobima siis ka järgmiste kuni kliendile sobiv leitakse? Vaevalt. Selliste kontrollidega kaasneb ka see teema, et müüjalt kaob ka kohe igasugune vastutus automaatselt.\nTahetakse vist kopeerida Vene analoogseid firmasid, mis teostavad inimese soovil kasutatud auto valikut, kontrolli jne. Nii palju kui olen noid teemasid jälginud, on garantiidest ikka juttu olnud. Ja seda on alati pakutud, nn. täielikku tehnilist ja juriidilist garantiid. Mida see tähendab, ma ei tea, pole vene juriidikaga nii kursis, kuid sellist iba, et "me ei vastuta millegi eest", seal ikka ei aeta. Pealegi, pea kõik neist omavad mingeid VK , Juutuubi jne avalike kontosid, mida oleks suht tülikas ja pea võimatu puhastada kommentaaridest, mis heidavad halba valgust sinu businessile. Samas, peab ära märkima, et Venes on suht sageli probleeme isegi ametlike diileritega uute autode garantiide osas (ja pole Eestigi sellest vaba), nii et...\nMõttetu teenus. Tahad autot, mine vin koodiga esindusse, küsi ajalugu. Auto DNA aitab samuti (vahest).\nKeegi ei vastutagi millegi eest, selle eest kontrollitakse ajalugu ametlike kanaleid.\nKindel auto välja vaadatud, normaalse ajalooga (mitte itaalia ja prantsusmaa, mis on leedu platsidelt toodud surmad), mine esindusse ja küsi ajalugu(elektrooniline hooldsuraamat), pane aeg kontrolliks. Nii on kõige kindlam.\npole küll (registreerimata)\nneid Vene asju vaadanud aga reaalselt on see ju lihtsalt äriline tegevus. Oled justkui teenusepakkuja, kes pakub "lisakindlustust" ja mida suuremad on mahud seda rohkem ka teenid. Kliendina, mida pikemat ja suurem katvusega garantiid soovid seda rohkem maksad.\nPole sellised teenuse pakkujad mingid selgeltnägijad ja auto kontrollitakse samamoodi üle nagu saab lasta teha igaüks ka ise. Valik, et ostad garantii, mida vb üldse vaja ei lähe või jäta ostmata ja kasutad seda raha siis kui reaalselt vaja on.\nAmeerikas see ka levinud, et diilerid pakuvad lisagarantiid lisatasu eest. Eks mõni tilk tõrva ikka meepotti satub aga nii ta on.\nSelge on, et siin keegi kommenteerijatest kasutanud seda teenust ei ole, nii et teemaalgataja ärgu sellele lootma jäägu.\nKui oled tehnilise taibuta ostja, siis kõige kindlam on täna osta ikkagi mõne nn esinuduse kaudu kasutatud auto. Nagu ka aina rohkem inimesi teeb. Maksad kokkuvõttes ehk veidi rohkem aga vähemalt saad suuremate jamade korral kisa tõsta ja ehk sind ka aidatakse.\nKas tõesti on raske aru saada et ostueelne kontroll tähendab seda mis seisukorras auto on. Garantiid see kindlasti ei tähenda. Saad teada mis vead on või ei ole ja siis ise otsustad kas osta antud auto või mitte.\nHea õnne korral saad võibolla hinnast alla ka kaubelda.\nTeenus on pehmelt öeldes ....tt. Mulle nii "meeldib" selline jutt, et mine esindusse ja saad kogu hooldus ajaloo teada. Kas sinu jaosk auto juures muu ei olegi tähtis, kui ainult see kas autol vahetati reglementeeritud ajal õli?\nToon sulle ühe näite: Libedaga üle katuse käinud autol vahetati Eestis Kasko korras terve katus välja. Millest ei tea esindus, uus omanik, LKF ja teisedki. Sina ostad ja kiidad oi vaata, kui hea auto hooldusraamat on täidetud.\nOlen käinud meite maal suuremates autoesindustes vaatamas mitte just odavaid liikureid. Sinnani on müükaritel kõigil jutt hea, et auto justkui tutikas, aga haarad taskust värvipaksus mõõtja siis läheb nägu norgu ja hakkab neid kasko juhtumeid tulema.\nMuudetud 7.3.20 22:29\nJa mille pärast see "Eestis kasko poolt "katuse vahetus siis halb on?\nHalb on ikka siis, kui ostad saksa pärli, millel leedus on katus pahtlist tehtud.\nNeed värvipaksuse mõõtjad on samasugused nagu osta seisukorda, mitte läbisõitu tegelased, ainult vastaspooltelt- ühed suudavad auto seisukorra määrata kätt kapoti kohal liigutades, teised jooksevad minema, kui kuskilt mingi avariiteema välja imbub.\nChjan, millest sa räägid. Kui auto on enamvähem ja kõik sobib, siis minnaksegi esindusse kontrolli.\nDemagoogiat võib lõputult tõugata. Ilmselgelt raipeks aetud auto, kuid kontrollitava ja õige ajalooga asi ei lähe ikka kaubaks.\nSee, et kasko pauke ei näe on kõigile teada, sa ei ole ainus kes seda teab. Teinekord ei olegi pauk teab kui kõva aga kui 70% patjadest selle tagajärjel laiali lendab, ei hakka sea autot keegi taastama. Võid ka leedust 2in1 osta, mis pole legend vaid seal täiesti igapäevane praktika.\nEi osta ju ilma ühegi ajaloota autot kuna tundub OK ? Sina võibolla otsad, mina mitte.\nJa ostma minnes on ka värvimõõtja kaasas. Mõni toksab paar korda kingaga rehvi ja ostab turu odavama, sest miks maksta samasuguse auto eest, 2x rohkem raha ? Pole ju vahet, hinne on odav.\nJärjekordne kiidulaul, et Eestis vahetatud katus on etem kui Leedu oma:) Kusjuures Itaalia ja Prantsusmaa autosid vahendavad paalju Saksamaa automüüjad ka. Pole tähtis kust toodud-seisukord on oluline.\nka itaalia ja prantsuse masinaid saab esinduse kaudu kontrollida.vähemalt saad korraliku roostevaba kerega masina.loomulikult kes tahab eesti happe sees sõitnud autot see võtab eesti oma.inimesed on erinevad


Mõõdetavad Ja Ehituslikud Uksed 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nSaate luua oma enda varjatud uksed, mis on funktsionaalsed ja odavamad kui kauplustes kättesaadavad. See mitte ainult ei säästa teie raha, vaid see tehakse teile spetsifikatsioonidele. 1. samm - mõõdetakse ukse avanemist. Kasutage lindi meetrit, et saada lahti avamise pikkus ja laius. Need mõõtmised on vajalikud, et korralikult lõigata ja paigaldada uus lekke luuk kindlalt oma kohale.\nSaate luua oma enda varjatud uksed, mis on funktsionaalsed ja odavamad kui kauplustes kättesaadavad. See mitte ainult ei säästa teie raha, vaid see tehakse teile spetsifikatsioonidele.\n1. samm - mõõdetakse ukse avanemist\n. Kasutage lindi meetrit, et saada lahti avamise pikkus ja laius. Need mõõtmised on vajalikud, et korralikult lõigata ja paigaldada uus lekke luuk kindlalt oma kohale. Ole võimalikult täpne ja mõõta kõike kaks korda.\nKasutades lauaja, lõigake vineer suurusele. Kui teete ühe ukse, on teie lõigatud kogu mõõdetud pikkus ja laius. Kahekordsete uste korral jagage mõõtmised pooleks ja tehke 2 jaotustükki.\nEt uksed oleksid tugevamad, kasutage paksemat vineeri. 1/2 kuni 3/4-tolline vineer on soovitav sellise projekti jaoks.\n3. samm - Valage vineerist uksed\nKandke kruntvärvikihti ja värvi uksele, mis sobivad teie valamu värviga. Kasutage ilmastikukindlat hermeetikat, et katta ahi ja kaitsta seda elementide eest. Enne hermeetiku paigaldamist lase värv kuivada. Värvi kandmisel peaksite kasutama looduslikku harjastega harja, et vähendada vöötohatisi.\nLaske uksed täielikult kuivada, enne kui käepidemed ja hinged kinnitatakse. Uste puhastamiseks kasutage saagist, nii et nad minimaalselt kokku puutuksid maha või meelitaksid tolmu või mustuse.\n4. samm - kinnitage käepidemed ja hinged\nAsetage käepide kõigil uksele. Käepidemed tuleks paigutada kergesti ligipääsetavas servas. Asetage uksed vastasküljele kahe hinge vahel, seatud umbes ühe jalaga ülaosast ja ühest jalast põhja küljest.\nSamuti võite soovida kinnitada hinge, mille lukustusrõngas on käepideme kohal. Lukustusrõngas annab teile turvaelemendi, sest see pakub kohtklappi.\n5. samm - kinnitage hinged purgi külge\nViige uksed ja hinged lahti avausse ja puurige augud aukude külge, et kruvida hinged paika. Tehke seda iga uksehinge jaoks. Paigaldamisel tõmmake uksed lahti, et veenduda, et nad takistavad takistusi vabalt.\n6. samm - ukse peatus\nloomine. Ukse väliskülje kõrval või kaks kahekordse uksega põranda keskkoha kõrval asuvat auku põranda külge. Ukse ummistuse tekitamiseks pane aukusse polt või suur metallplaat. See aitab vältida ukse avanemist ja saab hõlpsasti eemaldada, kui sul on vaja ukse laienemist avada.\nNüüd on teil oma kohandatud uks, mille abil saate olla uhke. See uks on kindlasti rivaalid, mida leiate poest!\nVideod Seotud Artiklid: Raul Leppik - Mõõdetav ja personaalsem turundus.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Mõõdetavad Ja Ehituslikud Uksed\nKui teie oma pilveteede sõidutee asetamine ei anna oma kodus vaid Euroopa linnades nägematut "vana maailma" pilti, annab see teile rahulolu peaaegu kindlasti suureneb teie kodu piiratud apellatsioonkaebus. Kuigi võite olla algaja kaevanduste sissepääsude paigaldamisel ja kuigi see projekt on töömahukas, saate õigete paigaldusjuhiste ja materjalide loendiga vältida pettumust tekitavaid probleeme ja oma projekti lõpetada ühe nädalavahetuse jooksul.


Campaign Monitor – Rakendused | MyCashflow.ee\nCampaign Monitor on tõhus meiliturundusteenus, mille abil saate oma klientidele luua automaatseid ja ajastatud turundussõnumeid. Laienduse abil saate sünkroonida kliendi teenuse oma postitusloendisse ning saate saata turundussõnumeid klientidele ka otse veebipoe haldussüsteemi kaudu.\nTõhus meiliturundusteenus otse oma veebipoe haldussüsteemist\nMyCashflow' laienduse Campaign Monitor abil saate ühendada veebipoe kliendirühmad Campaign Monitori postitusloendisse ning saata meiliturundussõnumeid otse veebipoe haldussüsteemist.\nSaate lisada haldussüsteemist saadetavatele sõnumitele näiteks pakkumisi ja kampaaniatooteid, kasutades samu Interface tag'isid nagu veebipoe teemas. Pärast meilide saatmist näete reaalajas veebipoe haldusrakendusest, kui meilisõnumeid avatakse ja linke klõpsatakse.\nSaate kasutada Campaign Monitori ka oma haldustööriistana, mis võimaldab valida valmis sõnumipõhjadest endale sobiva või luua sõnumitele enda põhjad. Campaign Monitori haldusrakenduses saate luua ka mitmesuguseid meiliturunduse kindlaks määratud automaatlahendusi.\nNõuandeid meiliturunduseks leiate MyCashflow' blogist: Veebipoe otseturundus\nLaiendus on tasuta, kuid selle kasutamiseks peab olema aktiivne Campaign Monitori konto.\nUus Campaign Monitori konto laienduse kaudu\nSaate luua Campaign Monitori konto laienduse kasutuselevõtu käigus otse veebipoe haldussüsteemist. Laienduse kaudu avatud konto kasutamine maksab 4 €/kampaania + 0,016 €/vastuvõtja (KM 0%).\nKuutasusid ei ole. Kasutustasud lisatakse veebipoe kuutasule.\nOlemasoleva konto kasutamine\nVõite kasutada ka juba olemasolevat kontot, sisestades konto API-koodi ja klienditunnuse laienduse seadetesse. Sellisel juhul määratakse hind valitud Campaign Monitori teenusepaketi alusel ja Campaign Monitor nõuab teenuse kasutamise eest otse tasu. Tutvuge pakettide ja hindadega Campaign Monitori lehel. Pange tähele, et sellisel juhul ei kuvata teie kontot meie tsentraalse haldussüsteemi all ning me ei saa ka pakkuda kasutamise tuge.\nCampaign Monitori laiendus on saadaval kõigile tasulistele MyCashflow' pakettidele.\nTellige laiendus ja avage vajaduse korral kasutuselevõtu käigus Campaign Monitori konto.\nMäärake postitusloendid ja sünkroniseerige uudiskirja tellijad vastavalt juhistele.\nLooge esimene meilikampaania ja saatke tekstisõnum enda aadressil.\nKasutage ka muid Campaign Monitori suurepäraseid omadusi.\nTellige Videolylt teenuse kasutamine. Küsige pakkumist või lisateavet.\nAktiveerige Videoly laiendus veebipoe haldussüsteemist ja sisestage Videolylt saadud tunnused laienduse seadetesse.


Teisel pool vaikust - PÖFF - Pimedate Ööde filmifestival\ndraama, põhineb raamatul\nTeisel pool vaikust\nFilmi kestus: 01:40\nFilmi keel: Leedu\nStsenarist: Jonas Cornell\nOperaator: Algimantas Mikutėnas\nOsatäitjad: Juozas Budraitis, Viktorija Kuodytė, Povilas Stankus, Asta Stankūnaitė\nTootja: Studio Uljana Kim\nParima filmi stipendium 3200 eurot\nOma 21. filmiks sai vanameister A. Puipa ainest rootsi autori Torgny Lindgreni raamatust „Kumalasemesi“. Ta püüab minimalistliku jutuvestmise ja väsimatu huumori abil tabada kahe venna kummalisi suhteid ja lahendamatut vaenu.\nEinar ja Kaspar elavad lähestikku, neid lahutab üksnes paisutatud jõgi. Vennad vihkavad ja põlgavad teineteist. Konflikt sai alguse pärast traagilisi sündmusi, mis järgnesid nende mõlema armuseiklusele Minaga: nimelt oli naine ühe abikaasa ja teise armuke. Noore kirjaniku Isabeli ootamatu saabumine äratab meestes taas sentimentaalsed tunded ja helged mälestused. Naine ohverdab iseennast, et vendade valusaid piinu ja kättemaksuhimu leevendada. Kuid kes ta tegelikult on?\nKolm näitlejat säravad selles põhjamaiselt karges loos, mis räägib süükoormast, vihkamisest, armastusest, lunastusest ja surmast. Legendaarne J. Budraitis võitis tundliku näitlejatöö eest parima näitleja auhinna Scandinavia IFF-il, kus salapärane draama krooniti parimaks rahvusvaheliseks filmiks.\nRežissööri filmograafia: Valik/Selected: Velnio sékla (Devil's Seed, 1980), Elze is giljos (1999, Elze elu, PÖFF 2000), Dievu miskas (Forest of the Gods, 2005), Nuodemes uzkalbejimas (Patu sosin, PÖFF 2007), Mieganciu drugeliu tvirtove (Uinuvate liblikate kindlus, PÖFF 2012), Kita Tylos Puse (Other Side of Silence, 2019)\nSeansi kood: 130301\nQ&A külalised: Algimantas Puipa, Kristijonas Puipa, Rimante Puipiene\nSeansi kestus: 02:00


VOODI BASILIO LED VALGUSTUSEGA, 160X200 CM, GOBELÄÄN, ROHELINE HIND | kaup24.ee\nVoodi Basilio LED valgustusega, 160x200 cm, gobelään, roheline\nToote kirjeldus: Voodi Basilio LED valgustusega, 160x200 cm, gobelään, roheline\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Voodi Amadeo koos LED valgustusega 160X200 cm, roheline praktiline valik.\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Voodi Amadeo koos LED valgustusega 160X200 cm, roheline meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nÜldine informatsioon tootest: Voodi Basilio LED valgustusega, 160x200 cm, gobelään, roheline\nSoovitame osta koos: Voodi Basilio LED valgustusega, 160x200 cm, gobelään, roheline\nKüsimused ja vastused toote kohta: Voodi Basilio LED valgustusega, 160x200 cm, gobelään, roheline


Meie igapäevast kalambuuri anna meile tänapäev... - Tänane leht\nMeie igapäevast kalambuuri anna meile tänapäev...\n4. juuni 2017, 22:30 4 min lugemist\nHaiku Siim Pauklini raamatust. FOTO: Raamat.\nKalambuur on kirjanduslik kähkukas. Siin pole mingit pikka eel- ega järelmängu. Ja lõpp – olgu see kuitahes rahuldustpakkuv – tuleb lugejale ajaliselt kiiremini kui finišijoon jooksusprinterile. Seega maheneb ka võimalik pettumus, kuna kalambuur ei kuluta liigselt aega ega tähelepanu. Majandusterminites väljendatult on kalambuuride lugemine hea äri: kulud ja riskid on peaaegu olematud, võimalik tulu päris suur.\nHea kalambuur on ühtaegu nii teravmeelne kui ka sõnaosav. Kalambuurimeister ei saa vastupidiselt luuletajatele ja prosaistidele panna paberile lõtva ja lohisevat teksti, lootes, et küll tähistajad tekitavad ise tähendusi justkui seisvad õunad äädikakärbseid, et küll väline kvantiteet hakkab mingil hetkel sünnitama sisulist kvaliteeti.\nKalambuuri kannab mängurõõm, autori soov ja suutlikkus lustida ühtaegu nii mõtetes kui ka keeles. Keelemänguline kalambuur mängib keelt tema enese vastu välja, kasutab temas esinevaid kõlasarnasusi või kollektiivsesse keeletajusse klišeedeks settinud keeleüksusi (väljendid, vanasõnad, kõnekäänud, tuntud tsitaadid jne) uute tähenduste loomiseks, realiseerides nii keele kasutamata potentsiaali ning andes kulunud sõnadele ja väljenditele uue elu.\nEestis on kalambuurikunst jõudnud arvestatavale tasemele nii tekstide hulgalt kui ka tasemelt ning žanr ise ja kohalike tegijate loomingu paremik vääriksid juba omaette antoloogiat. Nõukogude ajal ilmus kalambuure peamiselt ajakirja Pikker rubriikides «Verbaarium» ja «Sõnaseletusi». Tunnustatud tegevkirjanikest, kes oma teostes kalambuure avaldasid, meenuvad mulle esmajoones vaid Andres Vanapa ja Aleksander Suuman.\nAlates Eesti taasiseseisvumisest (mil koos vana riigikorraga kadus ühtlasi riiklik tsensuur) ning läinud sajandi viimastel aastatel toimunud interneti (ja sealsete sotsiaalmeedia platvormide) levikust on kalambuurikunst järjest enam õitsele löönud. Muuhulgas on selle elav tõestus keeleväänajaid ja sõnataltsutajaid ühinema kutsuv eestikeelne Facebooki grupp «KalambuuR», millel on praeguseks ligemale 16 000 liiget.\nTuntud eesti kalamburistidest väärivad minu valikulise mälu ja subjektiivse maitse kohaselt märkimist eelkõige: Kivisildnik, Jüri Paet, Veiko Märka, Contra, Aapo Ilves, Olavi Ruitlane, Jan Kaus, Leo Luks, Marko Mägi, Margo Vaino, Chalice, Kaupo Meiel, Siim Pauklin ning – viimase, ent teistest mitte vähemolulisena – selle nimekirja ainuke naisterahvas, Keiti Vilms. Järgnevas vaatlen kähkuka vormis kolme viimatinimetatud autori tänavu ilmunud kalambuurikogusid.\nSiim Pauklin «Viis ürgelementi ja koer». FOTO: Raamat.\nSiim Pauklini «Viis ürgelementi ja koer» on mõtteline jätk tema seitse aastat varem ilmunud haikukogule «Aheldatud Jõgeva». Pauklin on suur meister edastama sõnadega pisikesi pildikesi, temas on nii fotograafi kui ka filosoofi. Tüüpiliselt haikumeistrile ning erandina kohalike tippkalamburistide seltskonnas leidub tema kirjanduslikus autorihoiakus rohkem melanhooliat kui ühiskonnakriitilisust või künismi. Mis on mulle väga sümpaatne.\nMõned näited: «Põlenud kodu / nii palju asju / milleta saab elada» (lk 110), «Hauaplaatidel / daatumite vahel / kriipsud» (lk 117), «50 aastat koos / vanapaar tähistab oma / kannatlikkust» (lk 103). Samuti on Pauklin osav edastama vähem kui kümne sõnaga terviklikku ja toimivat kirjanduslikku kujundit: «Lombid kruusateel / meie elud ei puutu / teineteisesse» (lk 15), «Pehmed banaanid / pruunide plekkidega / eakate piknik» (lk 52).\nSatiiri, mille jaoks on sedasorti kirjanduslik lühivorm justkui loodud, valdab Pauklin samuti kõrgtasemel: «Kodust väljudes paneb anarhist turvasüsteemi tööle» (lk 127), «Raamatupoe ust / hoiab sulgumast / kirjaniku elutöö» (lk 72), «edutamine / käe ulatuses / süütan bossi sigari» (lk 101). Minu isiklik lemmik on selles raamatus kalambuur «Ajurünnak / koerakett su kolbas / tõmbub pingule» (lk 67) ning üks selline tekst, milles on filosoofilisus, melanhoolia ja satiir kõige harmoonilisemal moel ühendatud: «vana eremiidi krants / otsib kõrvalist kohta / kus surra» (lk 115).\nKaupo Meiel «Lühistu koosolek». FOTO: Raamat.\nKaupo Meieli «Lühistu koosolek» on teeneka lühivormide meistri koondkogu – enamikku sellest on avalikkus saanud lugeda juba varem. Meieli tekstid pretendeerivad eelkõige vaimukusele ning tulevad sellega enamasti veenvalt toime. Võrreldes Paukliniga on ta selgelt ajakajalisem ja sotsiaalpoliitilisem.\nMeiel otsib teravmeelseid keelemänge kasutades toormaterjalina stampväljendeid, sõnade kõlalist sarnasust või sarnast etümoloogilist tüve: «Raamat taimetoitluse kahjulikkusest. «Ma langesin esimesel sojasuvel»» (lk 40), «Saunalise mure: Eestis ei võidelda vihakuritegudega» (lk 43), «Annan teile kõigile elamisloa: elage, kui tahate» (lk 10).\nMind kõnetasid Meieli kogumikus eelkõige küünilisema alatooniga miniatuurid, nagu nt: «Tark inimene tellib küsitluse, arukas inimene tellib küsitluse tulemuse» (lk 47), «Eakate päevakeskuses toimub märja puusärgi show» (lk 11), «Kõneminut nüüd ainult 60 sekundit» (lk 26).\nKeiti Vilms «@keitivilms». FOTO: Raamat.\nKeiti Vilmsi «@keitivilms» sisaldab umbes 150 kalambuuri, millest suur hulk on kõigest ühe- või mõnesõnalised. Ta saavutab soovitud tähendusnihke – ja sageli ka uuskeelendi – kõigest ühe tähe asendamise, liitmise või kustutamisega: «Helgeltnägija» (lk 24), «Sotsiaalpõrgustik» (lk 163), «Sa oled mu hellollus» (lk 9), «Kes silmist, see südames» (lk 28).\nVilmsi tekstid on naiselikud, suhteliselt isiklikud ning seega ka üsna isikupärased. Raamatusse koondatud kalambuuridest joonistub välja teatav elutunnetus ja isegi teatav narratiiv: «Võta üks ja ihka teist» (lk 88), «Huulevaikne öö» (lk 36), «Mul on sulle üks kireloomuline pakkumine» (lk 89), «Sa oled süüdi kehaigatsuse tekitamises» (lk 100), «Elu pärast hurma» (lk 113), «Laske sisse depressandid» (lk 106), «Kõik neuroosid ma kingiksin sulle» (lk 66). Need tekstid aitavad keelt ja lugeja keeletaju loomuomasest tardumusest välja, virgutavad sõnu uuele elule.\nKeiti Vilmsi raamat on nii tekstide stilistika kui ka taseme poolest väga hea tervik. Mulle meeldisid ja jäid sealt meelde kõige enam need kalambuurid, kus autor flirdib frivoolsustega (nt «Lõpetasin ülikooli cum laubal», lk 70) ning langeb keelemänge tehes põhjatusse absurdi (nt «Päev on lühike, kuid ööbik», lk 53; «Kas soovite liha oma salatisse? / Tänan ei, ma olen veekann», lk 75), haarates mind lugejana sellesse semantilisse vabalangemisse kaasa.\n«Viis ürgelementi ja koer»


Kuidas FX valikuid tootab. Binaarsed aktsiaoptsioonid ja indeksid. Mis on kahendvalikud (näited) - kuidas see töötab\nKonto avamine IG-s Markets pakub kliendile erinevaid võimalusi. IQ Optioni võib siiski pidada finantsturu väravaks. Seadistage operatsioon Operatsiooni seadmine on kahtlemata kogu protsessi kõige olulisem osa.\nSeetõttu on binaarsete optsioonidega kauplemine nii edukas. Kas IQ-variant on ohutu? Ühelgi hetkel ei peatunud IQ Option oma investoritele maksmist, meil pole midagi ette heita. Turg on siiski riskantne, binaarsed optsioonid on väga volatiilsed ja kahjude minimeerimiseks puudub vahend.\nIQ-valiku strateegia Maakler IQ Option avalikustab kauplemisstrateegiad, sealhulgas selle tehnilised näitajad. Binaarsete valikuvõimalustega määrate nüüd algusest peale selle, mida sa kaotad Esimene tase ja kõige tähtsam on Stop Loss. See tundub imelik, aga kui uudised aitasid teil paar dollarit teenida, siis miks mitte?\nLoe edasi. W udanym skalpowaniu handlowcy muszą nauczyć.\nVajuta siia nüüd! Küprose riikliku pädeva asutuse Küprose väärtpaberi- ja valuutakomisjoni CY-CySEC hinnangute kohaselt oli Küprosel binaaroptsioonide sektoris aktiivsete klientide koguarv Tõlgi kirjeldus tagasi inglise Suurbritannia keelde Tõlgi. Valige parempoolsest menüüst: aegumistähtaeg, investeeringusumma vähemalt 30USD ja seejärel valige suund, kuhu me eeldame, et hind läheb.\nHeiken Ashi - mis see on ja kuidas see toimib? Kauplemisprogramm binaarsed valikud investeeringust Vaata bitcoini investeering 0, volfram vs kuld pulmabändid dell cnw värvilaserprinteri tooner brathwait vs daniel wellington muni vs bart naerata mees üks punch mees on bitcoini investeerimismaania erinev jääb magama videokaamera vs telefon suhkruroo korso vs dogo kanario. Kui teie valitud ajaraam lõppeb, siis kaotaksite selle dollarit punktis A. Binaarsete optsioonidega kaubeldes on hõlpsasti arvutatav kaotuse oht. Contents: Binary Valikud: Esimene samm Paljud inimesed ütlevad, et nad pole valmis börsil suurt raha teenima - see on viga.\nValite valuuta, koguse ja täidate e-kirja. Milline on Chartlo tõenäosus ja kuidas see töötab? See võimaldab kiiret juurdepääsu teabele, andmete sisestamist ja eemaldamist, lisaks saab seda kasutada otsingutabelite rakendamiseks, mis võimaldavad otsida üksusi nende ainulaadsete klahvide järgi, näiteks kuidas saada võimendusega krüptovaluutainvesteeringut inimese telefoninumbrit nime järgi.\nAinulaadseid võtmeid sorteeritakse organiseeritud viisil, nii et otsingut ja muid dünaamilisi toiminguid saaks teostada binaarse otsingu abil.\nBinaarsete optsioonide vahendaja: See toetab kolme peamist toimingut: elementide otsimine, elementide sisestamine kuidas krüptoinvesteerimine töötab elementide kustutamine. Binaarne otsingupuu võimaldab puusse salvestatud elementide kiiret otsimist, kuna iga sõlmevõtit võrreldakse põhjalikult juursõlmega, mis loobub poolest puust.\nKui pärast seda soovite ikkagi anda võimaluse binaarseteks optsioonideks oleksin teid juba hoiatanud, kuid see pole vabavara krüptokasumi kahjum raha, nii et tehke seda, mida bitcoini kaupleja singapur julgustan teid kasutama turul tuntud maaklerit, kes teeb Bitcoin maakleri edetabel eestis, efektiivsete aktsiatega aktsiaid kontorid õiges riigis.\nBinaarsed optsioonid: kuidas binaarsete optsioonide pealt raha teenida optsiooni tingimustega. Kasum: Forex: sõltub teie oskustest, kogemusest, intuitsioonist. Makse maaklerile: Forex: levik iga tehingu pealt igal maakleril on oma, tavaliselt vahemikus krüptoraha kauplemise ikoon kuni 5 punkti.


Peaasi et selgus ei kannata — Sirp\nKeelekasutajal tuleb hinnata, millised muutused on keele väljendusvõimele kasuks, millised neutraalsed ja millised kahjuks, ja selle järgi tegutseda.\nPaistab, et inglise keele eeskujul üldsõnade suure tähega kirjutamist ei suuda takistada ei kooliharidus ega EKI keelekorraldajate õpetused (vt http://kn.eki.ee/?Q=j%C3%B5ulu): Häid jõulupühi! (suure tähega on üksnes lause esimene sõna, 1994 XI); sõnad jõulud, jõulupühad, jõuluvana, jõulupidu on väikese algustähega (1996 XII); õige on kirjutada jõuluallahindlus kokku (2002 XII); õige on kirjutada Lõuna-Eesti jõululaat (2004 IV); 23. XII nimetatakse jõulureedeks (väikese tähega), 24. XII on jõululaupäev (väike algustäht, 2005 IX); 25. XII on esimene jõulupüha, 26. XII on teine jõulupüha (väikeste algustähtedega), sõnad jõuluturg, jõulupuhkus, jõuluõhtu ja jõulutoidud on väikese tähega (2009 XII); sõna jõulukuu on väikese tähega (2011 XII).\nAllar Viivik/Harju Elu\nKui konverentsidel käia või ERRi intervjuusid ja vestlussaateid kuulata-vaadata, siis kohtab järjest rohkem neid, kelle lauselõpud inglise keele eeskujul heledalt kõrgustesse viskuvad. Praeguse keelekasutuse taustal ei tundu viisteist aastat tagasi ilmvõimatu salat kartulitest kartulisalati asemel enam üldse võimatu, pigem näib näitus kunstist haritud kirjutajatele ainuvõimalikuna. Hiljuti nägi „Eesti keele varamu“ sarjas ilmavalgust kapitaalne „Eesti keele süntaks“ (EKS), kus on kirjeldatud kirjaliku eesti keele lauseehitust sellisena, nagu see kasutuses on. Oma toimetajakogemuse pealt arvaksin, et ka lauseehituses leidub juba palju inglise keelega sarnast. Kuidas on asi tegelikult, selgitab süntaksiraamatu autor ja toimetaja Helle Metslang.1\nKünstler: Kas inglise keel on nõukogudeaegse vene keele ulatusliku mõju jätkajana eesti keele lauseehitust märgatavalt mõjutanud?\nHelle Metslang: Kõigepealt täpsustan, et mul ei ole infot selle kohta, kuidas asi tegelikult on, nagu ka mitte selle kohta, kui ulatuslik on olnud vene keele mõju eesti keele lauseehitusele. Eri aegade keelekasutust läbi kogu keelesüsteemi hõlmavaid uurimusi ei ole tehtud. Meie süntaksiraamatus on kirjeldatud kirjutatud keelt, toetudes korpuste materjalidele, ja sellest üldistuvaid lauseehituse põhijooni. Muud allkeeled ega ka keelekorraldus selles raamatus ei kajastu, välja arvatud näidete valikus. Eesti keel on üks Euroopa keeli, keeled on üksteist ikka mõjutanud ja vastastikku eeskujusid pakkunud. Nagu on ütelnud Henn Saari, on keelekorralduse ülesanne hinnata, millised aegade vooluga toodud muutused on keele väljendusvõimele kasuks, millised neutraalsed ja millised kahjuks, ja selle järgi tegutseda.\nEKSi põhjal on näiteks täienditel kolm põhilist tüüpi: omadussõnaline täiend (ilus elu), omastavaline täiend (laste elu) ja määruslik täiend (elu linnas). Liitsõna (nagu kartulisalat, sõpruslinn) ja omastavalise täiendiga nimisõnaühend (nagu rahvusköökide päev) on vormilt ökonoomsed ja ladusad. Sellises vormis väljendatavad sisusuhted võivad olla vägagi mitmesugused, täpsustuvad iga ühendi puhul, on mingis tähendussuhtes lihtsalt teada (vrd kartulisalat ja kartulimardikas). Omastavaliste täiendite kuhjumine teeb ka nimisõnafraasi osade vaheliste suhete jälgimise keerukaks (Tartu sõpruslinnade rahvusköökide päevade 2012 avamine; näide veebilehtede korpusest etTenTen). Määruslikud täiendid esitavad sisusuhteid täpsemalt (EKSis: töö õpetajana, mõtisklus ilusast elust). Määruslikud täiendid kuuluvad enamasti tegevust väljendavate nimisõnade juurde ja on samas vormis nagu tegusõnade laiendid (töötab õpetajana, mõtiskleb ilusast elust). Eri tüüpi täiendite kasutamine aitab ka nimisõnaühendi ehituse selgema hoida. Materjali väljendamiseks on eesti keeles täiend seestütlevas (kullast kuppel) või liitsõna esiosa (kuldkuppel), omadussõna aga märgib täiendina omadust (kuldne kuppel). Keeltes esineb nii üht, teist kui ka kolmandat malli, eesti keel on tõenäoliselt lähemal pigem saksa keelele.\nÜheks keelenähtuseks, mille levikus on nähtud inglise keele mõju, on progressiiv (Linna vahel on hulkumas kahtlasi isikuid; Tund on lõppemas). Selle kasutust on ka tõesti uuritud ja laienemist viimasel ajal täheldatud. Aga tuletame meelde Kristian Jaak Petersoni „Laulja“: Kärgatab pikne – / ja metsad on vait: / laulja on tõstamas oma hääle, valamas / suusta laulukastet. / Ja tema ümber, / vait kui merekaljud, / rahvad on kuulemaies. Kolm progressiivi kahes lauses. Küllap on see nähtus meil põlisem ja väärib uurimist näiteks rahvalaulude materjali põhjal.\nKünstler: Võiks küll ka arvata, et tema keelekasutus on tõlkemõjuline … Olen täheldanud sõnade „viisil/sel viisil/kombel/moel“ järjest kasvavat lembust. Tõlkenäide Tallinna Kunstihoone kodulehelt: „Näitusel kasutatakse fotograafia mõistet pigem lähenemisviisina visuaalsele maailmale kui kindlate tehniliste omadustega piirduva vahendina. Sellise mõtteviisi järgi tähendab foto viisi, kuidas keegi maailma suhtub ja seda mõtestab, ning seega ei piirdu fotograafia traditsiooniliste fotode loomisega.“2 Mida sa sellest arvad?\nMetslang: Viis on tõepoolest üsna üldise tähendusega sõna, sellest ka ühe määruseliigi traditsiooniline nimetamine viisimääruseks (nt jookseb kiiresti, jookseb kui tuul, üritab omal moel kasulik olla) ja selgitamine küsimustega nagu kuidas? mil viisil? Sõna viis kasutuse ja tähenduse laiusest annab tunnistust ka kirje ÕS 2013 veebiversioonis. Sinu terav toimetajapilk on siin ilmselt märganud sõna n-ö mooditulekut, tähenduse üldisemaks muutumist. Kasutuse laienemisel ja tähenduse üldistumisel põhineb näiteks kaassõnade kujunemine (kelle või mille viisil/kombel/moel) – sama teed on kujunenud ka vanad kaassõnad nagu juures, peal, kõrval. Võimalik, et tänapäeva suhtluses läheb vaja just seesuguseid üldistusi.\nKünstler: Kui palju mõjutab otsetõlkeline väljend muu teksti ülesehitust? Kas või sellised, nagu on välja toonud Maire Raadik Postimehe „EKI keelekooli“ loos „Kastist välja“.3\nMetslang: Siingi teeb rõõmu, et keelekorraldaja vaatab, mida toetada ja mida mitte. Teiste keelte väljendite eeskujuks võtmises pole midagi üllatavat: paljudes keeltes on levinud piibli väljendid nagu silmi tõstma; kellelegi silma heitma; silm silma, hammas hamba vastu.4 Saksa keelest on eesti keelde kopeeritud näiteks vananaistesuvi, sinine esmaspäev, korvi andma.5 Fraseologismid sobituvad lause ehitusse, võtavad sisse mingi lauseliikme koha – nii on see ikka olnud, fraseologismide vormitüübid on ammu kindlaks kujunenud, neid kirjeldab Asta Õim oma fraseoloogiasõnaraamatu sissejuhatavas osas. Väljendid kohanduvad lausega, mitte vastupidi.\nKünstler: Huvitav, mille tõttu on vallutanud keelekasutuse sõna tegelema? Kirjanikudki tegelevad kirjutamisega, mitte ei kirjuta raamatuid. Nominalisatsioon ehk lause muutumine nimisõnaliseks paistab haritud keelekasutajate hulgas väga armastatud olevat.\nMetslang: Süntaksiraamatu tekstiski on seda verbi kasutatud, ajaloolise ülevaate osas on lause: „Juba 1959. a hakati Tartu ülikoolis tegelema masintõlkega“. See ju ei tähenda, et hakati masinaga tõlkima, selleni siis veel ei jõutud – tegelema-ühend annab võimaluse tegelikku tegevust natuke ebamääraselt väljendada. Muusikaga tegelema, läbirääkimisi pidama, tantsu lööma, remonti tegema, kõnet pidama – need kõik on nii eesti keeles kui ka muudes keeltes leiduvad tugiverbi (tegema, tegelema jne) ja tegevust märkiva nimisõna ühendid, neid on süntaksiraamatus kirjeldatud. Neid esineb meie kõigi igapäevases keelekasutuses, Kadri Muischneki uurimustest selgub veel mitmeid nendega kaasnevaid väljendusvõimalusi. Keelehooldajate mure on siin taas need ohjes hoida, et nominaalstiil keele väljendusvõimele halvasti ei mõjuks.Künstler: Kas eesti kirjakeele korpuses ikka kõrvallaused komaga veel eraldatakse? Kui eesti keele kohta kas või näiteks „Aktuaalse kaamera“ või „Välisilma“ uudisteriba ja tõlgete järgi järeldusi teha, siis seda küll tegema ei peaks, või kui, siis peab arvama, et komad käivad ositi seal, kus need inglise keeles käivad.\nMetslang: Lause kirjavahemärgistust keelekorraldajad küll ümber teinud ei ole, minu meelest õnneks. Inglise eeskuju kõrvallausete komastamisel on küll soovitatud (Valter Tauli, Peep Nemvalts), kuid sellega kaasneks vahel koma panemise sõltumine peentest tähendusnüanssidest. Jäägem siiski oma vana saksapärase ortograafia juurde, seda soovitaksin ka uudisteribade ja tõlgete kirjutajatele.\nKünstler: Ka olen märganud, et minu meelest et-iga algavates kõrvallausetes kasutatakse ohtralt sõna kuidas. Näiteid: Daniel Vaarik väitis juba 2012. aastal, kui ilmus tema „Praktikaaruanne“, kuidas aina rohkem kirjanikke hakkab ise oma raamatuid välja andma; On isegi liigutav lugeda, kuidas nad leiavad sealt nii lihtsaid elulisi tõdesid. Ehk peabki just niimoodi tegema?\nMetslang: Sõna kuidas ongi palju laiema tähendusega kui lihtsalt viisi märkimine, ka näiteks küsimustes: Kuidas sa siia said? Kuidas nii, et mina pean seda kõike tegema? Kuidas me otsustame? Sõna kuidas laia tähendust suhtluses on täheldanud ka suulise keele uurijad.\nKünstler: Küsimus pole sageli ju selles, et reegel on nii- või naasugune, vaid sisust ei saa enam aru. Näiteks des-vormi puhul lauses Erialakesksemalt mõeldes võiks eesti kunstiteadus olla temaatikalt mitmekesisem. Mida süntaksiraamatus des-vormi kohta leida on?\nMetslang: Probleem on su näites ilmselt selles, et des-vormi tegija (see, kes mõtleb erialakeskselt) on nimetamata ja erineb põhilause alusega (eesti kunstiteadus) tähistatust. Selle kohta leiab EKSist lk 812: „Omastavaline määrus võib sõltumatust des-tarindist ka puududa, kui selle referendiks on kõneleja ja/või referent selgub kontekstist. Nt Hommikul ärgates oli lumi maas. Tulles oli veel pime.“ Subjekti järeldumist on kirjeldanud juba Ellen Uuspõld 1960. aastatel, nüüdseks on see ka normatiivses süntaksis keelu alt vabanenud – taas juhtudel, kui väljenduse selgus ei kannata.\nKünstler: Täissihitise asemel osasihitise pruukimine pole praegu muide sugugi vaid (paratamatult emakeelemõjulise keelekasutusega) rõõmustavalt suure hulga venekeelsete pärusmaa: samu sihitisevigu teevad nüüd sama sageli ka eesti emakeelega haritud inimesed. Seda on täheldanud ka\nMati Hint: „Sihitise väljendamisel eesti keeles on tõsiasjaks saanud kaks Eestit ning muutuse tendents paistab olevat kõrgkeele triiv partitiivseks.“6 Kas sihitise kasutus on eesti keeles lõplikult muutunud? Võib-olla tuleks muuta ka tarvitusreegleid?\nMetslang: Eesti keele sihitise käändevaheldus ei ole siiski nii filigraanseks kujunenudki kui näiteks soome keeles, kus ka infiniitsete verbivormide juures saab järjekindlamalt sihitisega aspekti näidata (Olin pitämässä luennon / luentoa Oulussa). Eesti keeles ütleme ainult osasihitisega Olin Oulus loengut pidamas, sõltumata sellest, kas jutt on lõpetatud või käimas olnud loengupidamisest. Eesti keeles esineb käändevaheldust küll da-infinitiivi laiendaval objektil, kuid seda mõjutavad paljud tegurid ja see ei ole järjekindel, nagu on leidnud oma peatselt kaitsmisele tulevas doktoritöös David Ogren. Ise olen koos kolleegidega uurinud mitut grammatikanähtust läbi aegade. Sihitise osas näitavad esialgsed tulemused, et XVII-XVIII sajandi saksa kirjutajad kasutasid valdavalt täissihitist, XIX sajandi eesti autorid (Kreutzwald, Jakobson) aga valdavalt osasihitist, ja tänapäeva kasutus jääb nende kahe vahele. Sihitise praeguse kasutuse kohta on kirjaliku eesti keele suurte korpuste põhjal koostamisel andmebaas EeLexi süsteemis ja selle põhjal transitiivsete verbide sõnastik, mis peaks esimeses versioonis valmima 2018. aastal. See on ka allikaks, kust praeguse kasutuse kohta infot saada.\nKünstler: Ja lõpuks: miks ei saa kirjutajad enam sageli hakkama ilma olevateta, kuigi neid sugugi vaja ei näi olevat? Nt vastuolus olev tegevus / vastuolus tegevus, käepärast olev materjal / käepärast materjal, paremal järjel olev omavalitsus /paremal järjel omavalitsus. Kas tendents on fikseeritud ka süntaksiraamatus?\nMetslang: Süntaksiraamatus kirjeldatakse küll oleviku partitsiibiga tarindeid nagu seisev mees, algav päev, magav laps, aga olevale eraldi tähelepanud pole pööratud. Eks sinu näidete taga on näha laused materjal on käepärast ja omavalitsus on paremal järjel. Siingi on keelekasutajate, -korraldajate ja -hooldajate valida, kas jätta olev ära, ilma et selgus kannataks, või on mõni muu sõnastus sujuvam.\n1 Kuula ka https://arhiiv.err.ee/vaata/keelesaade-suntaks\n4 Kristiina Rossi näited, vt https://arvamus.postimees.ee/3811679/kristiina-ross-eesti-keele-piiblipilk\n5 Väljendite tekke- ja rändelugusid leiab Feliks Vaka raamatust „Miks just nõnda?“ (1984).\n6 Mati Hint, Osastava pealetung, diagnostilise kaaluga keelemuutus. – Keele Infoleht 17. III 2017. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/varia/osastava-pealetung-diagnostilise-kaaluga-keelemuutus/


Eesti rahva vastupanuvõitluse hindamine\nettekanne Jüri Kuke XVII mälestuskonverentsil Tartus\nJüri Kuke märtrisurma meenutades ja temale tunnustust avaldades on kindlasti tarvis rääkida sellest, kuidas Eesti Vabariigis 20 aastat pärast iseseisvuse taastamist hinnatakse möödunud aastate vastupanuvõitlust. Miks Saksa okupatsioon on selline teema, millest ei taheta tõepäraselt rääkida? Või puudub selleks julgus?\nTahan algatada mõttevahetuse eestlaste vastupanuvõitluse teemal, et senist suhtumist pisutki muuta. Poole sajandi jooksul kolm järjestikust okupatsiooni üle elanud eesti rahvale peaks võitlus okupantide vastu olema selline teema, mis äratab sügavat austust, uhkust ja lugupidamist võitlejate suhtes. Ja siin ei tohiks olla mingit vahetegemist küsimuses, millise okupandi vastu võideldi nende kolme okupatsiooni aastail. Eesmärk oli kõigil juhtumitel sama – meie rahva vabaduse taastamine.\nMa võtan vaatluse alla 1992. aastal moodustatud Repressiivpoliitika uurimise riikliku komisjoni ja 1999. aastal president Lennart Meri algatusel loodud Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvahelise Komisjoni töid. Võiks ju vastu väita, et neil meeskondadel olid erinevad ülesanded ja eesmärgid ning võrdlus oleks nagu kohatu. Aga tõsiselt järele mõeldes ei tohiks hetkekski unustada, et tegemist on eesti rahva saatuseaastatega, kui kahe agressiivse suurriigi omavaheline sõda ja üksteise järel vaheldunud okupatsioonid põhjustasid meile enneolematuid inimkaotusi. Kohe lisan selgituseks, et Nõukogude okupatsioonide tekitatud inimkaotused olid Eesti kodanike osas umbes 10 korda suuremad kui natside kuritegudest põhjustatud kaotused siin Eestis. Kas sellistes sündmustes saab mööda vaadata eesti rahva vastupanust okupantidele? Kas võitlust oma rahva vabaduse eest saavad rahvusvahelisse meeskonda valitud teadlased kujutada ebateaduslikul moel propagandistliku brošüüri tasemel? Aga just sellise trükise 2005. aastast kui ainsa eestikeelse jälje tehtud uurimistööst, on Max Jakobsoni komisjon meile jätnud. Alustan meie Riigikogu juurde kuulunud komisjonist, kus ma ise töötasin algusest lõpuni.\nORURK-i komisjoni tööst\nORURK-i komisjon alustas rahvakirjaniku Jaan Krossi juhtimisel ja aastast 1995 kuni lõpuni juhtis meie tööd Läänest kodumaale tagasi pöördunud Vello Salo. Komisjoni liikmeteks olid tuntud teadlased ja ka endised poliitvangid ning represseeritute organisatsioonide esindajad, kes olid oma ühenduse eesotsas. Saksa okupatsiooni kohta oli neil vanema põlvkonna esindajatena lisaks laialdastele teadmistele olemas isiklikud praktilised elukogemused. Piisab kui näitena nimetada Enn Sarve, kes oli vangistatud nii Saksa kui ka Nõukogude okupatsioonide ajal. Aktiivse osavõtjana rahvuslikust vastupanust üliõpilasena juba 1940. aasta juulivalimistel, seejärel Saksa okupatsiooni ajal põrandaaluse Eesti Vabariigi Rahvuskomitee abistajana info kogumisel, sidepidajana välismaaga ja rahvuslaste-paadipõgenike üle lahe edasitoimetajana, olid tema kui vahetu osavõtja teadmised sündmustest otsesed ja täpsed. Kui ta aprillis 1944 koos paljude rahvuslastega vahistati ja septembris 1944 Patarei vanglast Saksamaale Stutthofi surmalaagrisse saadeti, siis ellujäämine sõja lõppedes oli juba ime. Hilisem vahistamine kodumaal jaanuaris 1946 ja järgnenud katsumused Nõukogude vanglates, vangilaagrites ning sundasumisel andsid talle kokku sellised teadmised kahe agressori, NSV Liidu ja Natsi-Saksamaa kohta, et Enn Sarv sai kirjutada kolme kõrghariduse tasemelt meie komisjoni tähtsaima uurimistöö. See oli 1997. aastal ilmunud raamat „Õiguse vastu ei saa ükski. Eesti taotlused ja rahvusvaheline õigus.” Ma olen veendunud, et selles töös tehtud analüüs Eesti saatuseaastate kohta ja lisatud ulatuslik informatsioon on jäänud seni ületamatuks. Teise suure töömehena meie ORURK-i komisjoni liikmetest nimetan ma kriminalistika emeriitprofessorit Herbert Lindmäed. Tema uurimistööde teemaks on olnud otsene relvastatud vastupanuvõitlus. Ilmunud nimekirjaraamatud langenud vabadusvõitlejatest ja seitse raamatut 1941. aasta suvesõjast Eesti maakondades on väga täpselt ja faktirohkelt jäädvustanud traagilised ajaloosündmused. Mõlema autori sõnum neis töödes on selge ja lihtne: eestlased on väärikalt võidelnud oma vabaduse eest, iseseisva Eesti eest mõlema okupatsioonirežiimi ajal. See vastupanuvõitlus okupantide vastu on olnud avalik, seaduslik ning meil ei ole mingit põhjust häbeneda oma võitlusi ja eesti rahva käitumist. Veel vähem peaksime tunnetama end mingis mõttes süüdlastena suurriikide valla päästetud Teise maailmasõja vägivallas. Vähesed kuritegelike kalduvustega isikud, keda leidub iga rahva seas ja kes alati pöördelistel aegadel pinnale ujuvad, nemad ei määra ega ka määri mingilgi määral meie vabaduse eest peetud võitlust!\nKommunistliku propaganda poolt 50 okupatsiooniaasta vältel meie võitlejate aadressil rohkesti laimavaid valesüüdistusi fabritseerinud KGB-meestega väitlust pidada ei ole me pidanud otstarbekaks. Mõne eriti räige vale oleme siiski oma töödes ära märkinud, sest ikka veel leidub uskujaid tänaselgi päeval ja nad kahjustavad Eesti mainet vanade valede edasikandmisega kaasaega.\nSellistest valedest on meie aruande Valges raamatus konkreetselt nimetatud kurikuulus 7. augusti 1942 episood Valgevenes Novogrudoki linnas toimunud massimõrva puhul. Teise näitena nimetame massimõrvades osalemise süüdistusi meie sõjasangari kolonel Alfons Rebase kohta. Umbes 20 aastat nähti vaeva, enne kui julgeolekumehed ise olid sunnitud tunnistama, et nad ei suutnud mingeid dokumentaalseid tõendeid leida.\nKomisjon esitas Suvesõja sündmusi eestlaste endi vahelise taplemisena\nSaksa okupatsioon 1941. aastal algas enam kui kolm kuud kestnud Suvesõjaga. Selles sõjas kommunistliku terrorirežiimi ja Venemaalt tulnud okupantide vastu üles tõusnud eestlased võitlesid tegelikult ühel pool rinnet koos uute okupantidega. Halvasti relvastatud eestlaste jaoks oli see võitlus elu ja surma peale, sest tuli takistada Stalini käsul põletatud maa taktikat rakendanud punaseid terroriste, kes tapsid ning hävitasid kõike, mis neil enne Eestist põgenemist ette jäi. Kaks nädalat Tartus kestnud lahingute näitel 10. kuni 25. juulini 1941 peaksid tartlased kõige paremini mäletama siinset partisanisõda kahel pool Emajõge. Herbert Lindmäe 1999. aastal ilmunud raamatus „Suvesõda Tartumaal 1941” on partisanide lahinguid Punaarmee üksustega väga põhjalikult kirjeldatud. Kuid Max Jakobsoni rahvusvahelisele komisjonile materjale ette valmistanud eesti ajaloolased Toomas Hiioga eesotsas pole võitluse iseloomu mõistnud. Nemad serveerivad Suvesõja vastupanuvõitlust kodusõja hõngulise taplemisena eestlaste endi vahel. Uskumatu, kuid fakt! Ma tsiteerin nende aruannet:\n„Hävituspataljonide värbamine selleks, et toetada Punaarmee taganemist „põletatud maa taktika” kasutamisel, põhjustas Eestis suvesõja – kokkupõrked toimusid peamiselt eestlastest koosnevate relvastatud salkade vahel, kes olid vastandlikel poliitilistel seisukohtadel.” NB! Venekeelses tõlkes on neid salku nimetatud bandedeks! See on ju väga tuttav KGB formuleering. Ingliskeelses variandis aga relvastatud jõukudeks. Edasi tsiteerin: „Ilmselgelt on põhjust uskuda, et Saksamaa sissetungi esimese etapi ajal tekkinud segaduses panid kuritegusid toime mõlemad konfliktipooled ning et süütuid tsiviilisikuid tapeti tahtlikult.” Järgmine tsitaat: „Tõendid 36. politseipataljoni osalemise kohta Novogrudokis asuva geto likvideerimisel on palju ilmsemad ja vaieldamatud. Pidades silmas keelekasutust („võitlemine partisanide vastu”), millega korduvalt varjati antud kuritegu, usub komisjon, et vähemalt osa eesti politseipataljonide tegevusest kujutas endast inimsusevastaseid või genotsiidiga seotud kuritegusid või nende toimepanemisele kaasaaitamist.”\nSeoses juutide hävitamisega Valgevenes ja Poolas kirjutavad raporti autorid: „Eesti üksuste poolt toime pandud tegude kohta ei ole dokumentaalseid tõendeid, kuid vihjed nende viibimise kohta nimetatud linnades ja nende ümbruses on selged.” Siin toodud tsitaadid raportist kinnitavad ebamääraste, ebatäpsete ja argumenteerimata üldsõnaliste mõistete kasutamisega, et tegemist ei ole tõsise uurimusega, vaid pigem propagandistliku tekstiga. Komisjonil on kahtlusi metsavendade ja Omakaitse osas, kuigi uurimisvaldkond ei ole eriti põhjalikult dokumenteeritud. Riigikogu otsusega 18. juunist 2002 kuritegelikeks kuulutatud hävituspataljonide ja teiste repressiivorganite sõjakuritegusid toime pannud liikmeid on raportis nimetatud leebelt kahtlusalusteks, väidetavalt kommunismi pooldajateks, jne. Rahvusvahelisel meeskonnal puudub julgus (aga võib-olla nad ei tahagi) nimetada kommunistliku leeri kurjategijaid täpse nimega, samal ajal jagavad nad häbenemata kahtlustusi inimsusevastastes kuritegudes Eesti vabaduse eest okupantide vastu võidelnud patriootidele. Kas need täitevkomiteede juhid, partorgid, miilitsad, hävituspataljonide mehed jt meid Siberisse küüditanud sõjakurjategijad on poliitiliselt korrektselt nimetatuna nüüd lihtsalt väidetavad kommunismi pooldajad?\nNing aruande lõpp on eriti kohatu eesti rahva suhtes: „Õigusriiki austav rahvas peaks tunnistama oma kuritegusid ning mõistma hukka sellised teod kui ka inimesed, kes need toime panid.” Selle järeldusega paneb komisjon krooni pähe oma ebateaduslikule uurimusele. Kriminalistika emeriitprofessor H. Lindmäe märgib omapoolses hinnangus, et rahva kuriteo mõistet õigussüsteemis ei tunta! Kuritegusid sooritavad ikka üksikisikud või isikute grupid.\nAasta tagasi andis H. Lindmäe ajakirjas Kultuur ja Elu nr 3 (505) avaldatud artiklis „Hinnang M. Jakobsoni rahvusvahelise komisjoni raportile” täpse hinnangu väidetavalt inimsusevastaseid ja sõjakuritegusid sooritanud etnilisi eestlasi otsinud rahvusvahelise komisjoni tööle. Tuntuima spetsialistina Suvesõja 1941 sündmuste läbitöötamisel on H. Lindmäe hinnang tõsiselt võetav ja mul ei ole vaja midagi üle korrata. Lisan veel niipalju, et samal ajal koostas meie meeskond vabadusvõitlejate ning mementolaste palvel juriidilise hinnangu Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutuse raportile. Küllap see raport on üks neist väärtõdedest, mis takistab Riigikogul andmast õiglast hinnangut meie vabadusvõitlusele.\nMeie hinnangus nimetatud järeldused on järgmised:\nKomisjon eirab Eesti Vabariigi õigussüsteemi. Komisjoni järeldused on vastuolus Riigikogu 18. juuni 2002 otsusega okupatsioonirežiimidest, Riigikohtu lahenditega vabadusvõitlejate õigeksmõistmisel ja Riigikogu komisjoni aruandega. Kaitsepolitsei keeldumist 2002. aastal kriminaalmenetluse algatamisest Eesti kodanike suhtes ei võta komisjon üldse arvesse.\nKomisjon ei arvestanud eesti rahva ühismäluga ega ole pidanud vajalikuks kasutada veel elavaid tunnistajaid. Tööd on tehtud isoleerituna eesti ühiskonnast!\nKomisjon kasutab ja usub KGB dokumentides levitatud valesid, ignoreerides teisi uurimistulemusi, mis ei lähe kokku nende hinnangutega.\nEesti ajaloolaste töögruppi juhtinud T. Hiio kirjutas represseeritute infolehes Priius paar aastat tagasi, et rahvusvahelise meeskonna nimetatud töö tulemusena on asjad selgemaks saanud ning mitu süüdistust Eesti kohta on päevakorrast maha võetud. Ning ajalehes Sirp vastuses kriitikale teatas ta, et raporti kõik järeldused on teinud rahvusvaheline meeskond ja meie ajaloolaste ülesandeks oli vaid materjalide kogumine. Kas see aga saab olla nii! Ettevalmistatud uurimistööde materjali kvaliteedist oleneb ikka väga palju! Komisjoni kõige kategoorilisemas vormis esitatud ja vaieldamatu argument 7. augusti 1942 hukkamiste kohta sai veenvalt ümber lükatud endise kriminaalpolitsei ametniku Rauno Võsaste raamatus Harald Riipalust. Piisas kogenud kriminalisti põgusast tutvumisest KGB süüdistustega, et mõista selle mittevastavust tõele. Sellele faktile reageeris T. Hiio vastusega ajalehes Maaleht, et nad tegid järeldusi pisut kiirustades ning nüüd on neil teadmisi rohkem. Veel lisas ta, et nende arvates tõde selle episoodi kohta ei selgu vist kunagi. Aga teisedki T. Hiio seisukohad on aeg kummutanud. Rünnakud Eesti vastu pole lakanud. Seoses Sinimägedes langenud võitlejate mälestamisega kirjutas juulis 2012 venemeelne meedia räiges toonis, et T. Hiio juhitud komisjon olevat paljastanud Eesti Leegioni ja mitme politseipataljoni aktiivse osalemise inimsusevastastes kuritegudes ja nimelt juutide mahalaskmises ning haarangutes. Niisama pahaendeline oli Efraim Zuroffi hinnang 2002. aastal, kui sai teatavaks Eesti Kaitsepolitsei keeldumine kriminaalmenetlusest. Tookord jäi E. Zuroffi ainsaks argumendiks ajakirjanike päringule: „aga teie oma komisjon on seda kuritegu tunnistanud.” Ma arvan, et halvim tulemus M. Jakobsoni rahvusvahelise meeskonna tööst on rahvastevahelise vaenu külvamine. Seega vastupidine tulemus soovitule!\nEredaks näiteks on tuntud ja väga lugupeetud keeleteadlase Urmas Sutropi artikkel holokausti teemal 28. jaanuarist k. a. Väga kahju, et rahvuslikult mõtlev teadlane võtab avalikult sõna teemal, millest tal puuduvad tõepärased teadmised. Tema sõnavara näitab, et just kõnealune raport on teda eksitanud. Tema artiklis korduvad samad väljendid meie süüst (rahva süüst), kuritegude eitamisest, natsilembusest jms. H. Lindmäe on kirjutanud sellele loole ajakirja Kultuur ja Elu 2013 kevadnumbris asjaliku hinnangu. Ma tsiteerin vaid tema lõpulause mõtet: Eesti Vabariigi kodanikel, juutidel ja eestlastel pole põhjust üksteisele etteheiteid teha – ühised kannatused, lein ja valu peaksid meid ühendama, mitte lahutama.\nMina kui 1941. aasta genotsiidiohver olen elav tunnistaja ja samas ka mõttekaaslane professor Lindmäega. Vasjugani soodes Medvedka külas, kus ma imekombel ellu jäin, olid meiega koos Narvast pärit juudi rahvusest Eesti kodanikud. Nemad koos lastega surid nälga täpselt samuti kui eestlasedki ning puhkavad Siberi nimetutes haudades. (Vt Vello Salo raamatut. Population Losses 1940-1941: Citizens of Jewish Nationality/ by Vello Salo. Tallinn, 2002.). Meil on tõepoolest ühine saatus, ühine minevik ja ühine valu. Aga seda kommunistide Eesti-vastast genotsiidikuritegu juudi rahvusest kodanike suhtes Zuroff ei uuri. Tema väidab, et selleks tööks puudub raha!\nEestlaste seast otsitakse olematuid natsikurjategijaid\nKäesoleva ettekande tahan lõpetada kokkuvõtliku iseloomustusega Saksa okupatsiooni perioodi käsitleva osa kohta nn M. Jakobsoni raportis. See tekst on eesti rahvast halvustav ja tendentslik ning tõele mittevastav. Suurim vale on hävituspataljonide koosseis, kuhu olevat kuulunud valdavalt etnilised eestlased. Arhiivis säilinud nimekirjadest leiame, et Tallinna Töölispolgus oli kaks kolmandikku liikmetest vene rahvusest. Kõik hävitusüksuste juhid, mõne erandiga, olid vene rahvusest ning asjaajamine käis vene keeles. Mina ei leidnud M. Jakobsoni raportist peaaegu ühtegi positiivset hinnangut eestlaste aadressil. Raport on meie vabadusvõitlejaid solvav, sest meie võitlejaid on võrdsustatud kommunistlike sõjakurjategijatega. Eestlaste seast otsitakse olematuid natsikurjategijaid. Kui neid oligi, siis KGB-mehed tegid omal ajal puhta töö nende hävitamisega, nagu meie komisjoni aruande Valges raamatus on juba 2004. aastal fikseeritud. Kui üheks kahtlustatavaks on raportis nimetatud kindral Johannes Soodlat, siis soovitan lugeda äsja ilmunud Rauno Võsaste teist raamatut. Sealt saab väga palju vajalikku infot ning teadmise, et Nürnbergi sõjatribunal ei esitanud kindralile mingit süüdistust. Ta kuulati üle tunnistajana. R. Võsaste on erapooletult fikseerinud Vabadussõja kangelase, kahe Vabadusristi kavaleri eluteelt nii positiivseid kui ka negatiivseid fakte. Ta on jätnud lugeja otsustada, kuidas kokkuvõttes iseloomustada selle Eesti ohvitseri võitlusi, kes paistis silma legendaarses Vabadussõja lahingus Paju mõisas, oli Eesti Vabariigi sõjakooli ülem, Saksa okupatsiooni ajal sai kindralina peavastutajaks Eesti vägede formeerimisel ning lõpetas paguluses oma võitluskaaslaste, sõjainvaliidide hooldesüsteemi rajajana ning juhina.\nMa olen aastaid pead murdnud, milleks oli vaja autoriteetse rahvusvahelise komisjoni sellist ebapädevat raportit? Lugedes nüüd ajalehes Sirp T. Hiio järelehüüet lahkunud Soome suurmehele M. Jakobsonile, sain ridade vahelt välja lugeda, et seda olevat olnud vaja Eesti astumiseks Euroopa Liitu!?\nLisan lõppu paar kommentaari eestlaste väidetava juudiviha kohta. Minu Siberi saatusekaaslane Vasjuganis 1941. aastast, juudi rahvusest Tartu kooliõpilane Jakob Kaplan kirjutab mälestuste raamatus „Aruanne. Mõned päevad ühe Tartu juudi elus.” järgmist: „... mälestus vabast juudi kogukonnast, mis oli Eesti Vabariigi ja Eesti elu osa ja mis kadus jäädavalt puna-pruunis ning punakatkus. Ja see ei tule iialgi tagasi.”\nTeine kommentaar. Hilary Birdi artikkel Maalehes (21.03.2013), kus autor tsiteerib inglise ajalehte 1936. aastast: „Eesti on ainuke riik Ida-Euroopas, kus valitsus ega rahvas juute mitte mingil moel ei diskrimineeri, neil lastakse segamatult elada oma elu.” Ja teine fakt samast artiklist: „Tartu Ülikoolis loodi judaistika õppetool Albert Einsteini toetusel.” Lisan veel juudi vähemusrahvusele Eestis antud kultuurautonoomia 1925. aastast. Tänuks selle akti eest sai Eesti Vabariik Juudi Rahvusfondilt erilise aukirja!\nMilliseid argumente oleks veel vaja vastaspoole eespool nimetatud ebateaduslike järelduste ümberlükkamiseks?\nendise ORURK-i komisjoni tegevesimees


Nibali ja Landa võimalustesse eriti ei uskunudki...\nNibali ja Landa võimalustesse eriti ei uskunudki enne Touri. Nibali lihtsalt on juba liialt vana 2 järjestikuseks 3-nädalaseks velotuuriks ja Landa TT on lihtsalt nõrk. Iseenesest Landat veel päris...\nHuvitav et viimasel ajal on Madridi sisesed...\nLoodetavasti on Barca juhtidel ikkagi oidu...\nLoodetavasti on Barca juhtidel ikkagi oidu selliseid pakkumisi mitte teha, sest tegu oleks ikka väga ebavõrdse diiliga. Pealegi kui Griezmann olemas siis mille kuradi pärast veel seda Neymari sinna...\ninfoks fantasy-mängijatele kes veel ei teadnud,...\nZakarin läheb samasse auku Nibaliga ja lisaks...\na äkki on siis Islandil normiks et mängitakse...\na äkki on siis Islandil normiks et mängitakse lihtsalt kell 20 õhtul? kultuur selline. tööpäev ka tegelt ju, ju siis varem ei tulda staadionile\nma arvan et see tegelikkuses klubi ega jalgpalli...\nma arvan et see tegelikkuses klubi ega jalgpalli ei aita. hoopis mõtekam oleks olnud kasvõi Kalju enda kodulehel näidata mängu mingi raha eest\nklubid võiks olla nn. avatud, umbes nagu...\nklubid võiks olla nn. avatud, umbes nagu aktsiaselts, kus igaühel kes klubist huvitatud saaks ostes osaku investeerida klubisse. sedasi tekiks suurem huvi, tekiks kogukonna tunne. praegu on kõik...\not neid Eesti klubide mänge sel nädalal telekast...\not neid Eesti klubide mänge sel nädalal telekast näha ei olegi?\nkes veel pole ära reganud oma tiimi, siis homme...\net Barca võtab umbes 350 milliga tagasi mehe kes...\nTegin liiga seal ära: soccernet.ee, password:...\nnüüdseks on siis fantasy ka üleval...\nkrt see ASO on ikka kari idioote. selle asemel et...\nei, loomulikult, ma lihtsalt nentisin fakti, mis...\nei, loomulikult, ma lihtsalt nentisin fakti, mis polnud üldsegi mõeldud kuidagi halvustamisena\nsee eristabki Barcat-Reali Atleticost- selle...\nsee eristabki Barcat-Reali Atleticost- selle asemel et mõelda milline on mängija väärtus tulevikus, mõeldakse kahes esimeses klubis kuidas hoopis omal parimaid mängijaid klubis omada et kõik...\nRäim oli päris heal possal täna Belgia...\n1 236 180\nmis Gando suguste mängijate hind võib olla?...\nHääletus: mis see endast kujutab?\nselge on see, et Portugal ei oota niivõrd...\nselge on see, et Portugal ei oota niivõrd Ronaldolt kuivõrd ootab Argentina Messilt. ehk et Portugal on korralik tiim ka ilma Ronaldota, samas Argentina tundub et ilma Messita mitte\nAh ärge ajage, ei ole need Ronaldo etteasted...\nAh ärge ajage, ei ole need Ronaldo etteasted Portugali eest midagi nii säravad olnud. Koondise fännide hulgas vähemalt enne EM-i võitu oli ikka suht negatiivne suhtumine temasse\nnüüd siis Geraint Thomas ka täna pannud külje...\nAngelica Bengtsson. Pildi võite ise otsida\npakuks et klubi otsib lihtsalt uut a la Falcaod,...


Vanemaks olemise kunst | GOLDEN AGE Estonia\nVanemaks olemise kunst\n“Vanemaks olemise kunst” on üks olulisemaid kursusi, mida peaks kasvõi korra iga inimene oma elus läbima. See kursus on kõikidele, kes plaanivad lapsevanemaks saada või kellega teoreetiliselt võib see juhtuda. 🙂 Kursuse eesmärk on heita pilk sellele suurt vastutust ja pühendumust nõudvale rollile ning sellele, kuidas olla tõepoolest hea lapsevanem ja eeskuju oma lapsele.\nVanemad soovivad oma lastele head ning annavad endast lapse kasvatamisel parima või vähemalt usuvad nii. Kuid pahatihti on nad puntras, pinges ega suuda luua õnnelikku keskkonda.\nVeedame aastaid koolis, ülikoolis, täiendame end erialaselt, kuid miskipärast eeldame, et vanemaks olemine on kaasasündinud oskus, mis käib lapse ilmaletoomise võimalusega kaasas. Võib-olla piisab mõne raamatu lugemisest? Paraku nii see ei ole.\nTegelikult võiks vanemaks saamine ja sellega kaasnev rõõm ning vastutus olla nii mehe kui naise teadlik otsus ja soov. Selleks, et seda otsust teadlikult langetada, on tarvis teatud “kompetentsi”, sisemist tarkust, eneseteadlikkust ja maailmaloome seaduspärade tundmist. Üksnes teadlikud vanemad on võimelised õnnelikku ning edukat last ilmale tooma ja aidata tal kasvada inimeseks, kes tunneb rõõmu ega tunne maailma ees hirmu. Seega on antud kursus kindlasti hilisemaid probleeme ennetav.\nTea ja mäleta seda, et ainult õnnelikud inimesed loovad õnnelikku maailma.\nKui Sa juba oled lapsevanem ning soovid, et tal oleks võimas ja võimalusterohke tulevik, siis on viimane aeg antud kursusele tulla.\nPurustame müüdid, väärarusaamad ja loome vajalikku vundamenti selleks, et hakata tunnetama seda peent kunsti, milleks on vanemaks olemine. Selle kursuse tagajärjel Sina ise muutud õnnelikumaks.\nKursust viib läbi üle 10-aastase kogemusega “Kuldne Ajastu Eesti” keskuse asutaja ja juhtivkoolitaja Mari Semakin, kes on õppinud ja saanud spetsiaalseid initsieerimisi antud kursuse läbiviimiseks Ühtsuse Ülikoolis (Oneness University, India) ja O&O Academys.\nVaatamata elulistele raskustele nagu vähk, perekondlike suhete purunemine ja äri jagamine ning sellel järgnenud rahalised raskused, on Mari suutnud tervendada iseenda hingehaavu ning kasvatada lapsi, kes on samuti võimekad ja oskavad tunda elust rõõmu.\nKursus toimub 19. kuni 21. märts 2021\nReedel 19. märtsil sissejuhatus kell 19:00-20:30 (online)\nLaupäeval 20. märtsil kursus kell 10:00-17:00 (kohapeal)\nPühapäeval 21. märtsil kursus kell 9:00-17:00 (kohapeal)\nKursuse maksumus on 70 eurot üksikosalejale ning 100 eurot paarile. Hind sisaldab kohvipause.\nTasumine ülekandega MTÜ Ühtsuse Keskus arveldusarvele:\nSoovi korral on võimalik esitada arve.\nRegistreeru läbi kodulehe süsteemi, kirjutades meilile info@kae.ee või helistades telefonil 5 100 463.\nVanemaks olemise kunst kogus\nElumuutev võlukepike – tänutunde kursus


Kätlin Tamm: väetised kahjustavad kaitseala - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Kätlin Tamm: väetised kahjustavad kaitseala\nKätlin Tamm, MTÜ Roheline Läänemaa juht. Foto: Malle-Liisa Raigla\n1957. aastast on Matsalu looduskaitseala ja hiljem rahvuspark range kaitse all olnud kui rahvusvahelise tähtsusega rändlindude elu- ja peatumispaik.\nTänu rangele kaitsele on Matsalu näol tegemist maailmas ühe väga ainulaadse veel säilinud alaga, kus inimmõju loodusele on väike ja kus just linnud saavad elada ning toituda rahus ja häirimata. Meie hinnangul kaasneb suur negatiivne mõju Matsalu rahvuspargi kaitse-eesmärkidele, kui kavandatav kaitse-eeskiri kinnitatakse sellisena, nagu see praegu on esitatud.\nPraeguse kava järgi langeb kaitsestaatus umbes 20 000 hektaril mere- ja jõealadel. Samal ajal muutub vabamaks kalastamine. Viimastel aastatel on Matsalus harrastuspüüdjate hulk jõudsalt kasvanud, praegu kehtiv Matsalu kaitsekorralduskava aga soovitab säilitada üldjoontes praeguse kaitse-eeskirjaga seatud kalapüügipiirangud.\nKa paljude maismaa-alade kaitsestaatus langeks. See tähendab, et edaspidi on lubatud rohkem majandustegevust. Näiteks metsaraie tingimusi plaanitakse lõdvendada. Lubatakse lageraie lepikutes kuni 1 ha; praegu on lageraie keelatud.\nKeskkonnaamet väidab seletuskirjas, et biotsiidi, taimekaitsevahendite ja väetise kasutamine piiranguvööndisse jäävatel põllu- ja õuemaadel ei kahjusta kaitse-eesmärke, sest nendele aladele ei jää looduskaitseliselt olulisi väärtusi. Praegu kehtiv kaitse-eeskiri seab nende ainete kasutamisele nii ajalised kui ka koguselised piirangud, uues piiranguid ei ole. On teada, et biotsiidid ja väetised hävitavad looduslikku mitmekesisust, halvendavad muldasid ja mõjutavad põhjavee kvaliteeti. Nendel põldudel toituvad lagled ja haned.\nKuigi keskkonnaamet on kohustatud töötama läbipaistvalt ja põhjendama oma tegevusi, ei ole seletuskirjas põhjendatud, miks on neid muutusi vaja. Puuduvad viited uuringutele ja seiretele, mis neid põhjendaks. Puuduvad ka Natura mõjuhinnangud, mida keskkonnaamet on kohustatud tegema.\nKeskkonnaamet viitab ainult Udo Timmi 2009. aasta ekspertiisi tulemustele ja ütleb umbmääraselt, et kaitsekord vajab kehtivate seadustega kooskõlla viimist. Tutvudes aga Uudo Timmi ekspertiisiga, ilmneb, et uus eelnõu läheb lausa vastuollu eksperdi soovitustega.\nMatsalu rahvuspark kuulub üle-euroopalisse Natura 2000 kaitsealade võrgustikku ning on kohustatud rakendama vajalikke meetmeid, et vältida selliste looduslike elupaikade seisundite halvenemist ja liikide märkimisväärset häirimist, mille kaitseks ala on määratud. Keskkonnaamet on kohustatud hindama kaitse-eeskirja muutmisega kaasnevaid negatiivseid tagajärgi, kuid ei ole seda meie arvates teinud.\nVastulause keskkonnaameti kaitse planeerimise spetsialistilt Kätlin Kurelt\nSee ei vasta tõele, et väetiste kasutamisel kaovad piirangud. Ka uue kaitse-eeskirja eelnõus on kavandatud piiranguid väetiste, biotsiidide ja taimekaitsemürkide kasutamisele.\nKaitse-eeskirja kavandiga on piiranguvööndis planeeritud lubada väetiste kasutamist vaid põllu- ja õuemaal. Sihtkaitsevööndis ja muul juhul piiranguvööndis, näiteks metsamaal ja looduslikul rohumaal, ei ole nende kasutamist jätkuvalt plaanis lubada. Peale kaitse-eeskirja reguleerib väetiste kasutamist ka veeseadus, mida tuleb järgida samal ajal.\nVäetiste ja mürkkemikaalide kasutamine põllu- ja õuemaal on kindlal ajavahemikul (1. novembrist 31. märtsini) lubatud ka praegu kehtivas eeskirjas.\nEelmine artikkelLääne-Nigula vallavalitsus tahab Risti tuulepargi planeeringu lõpetada\nJärgmine artikkelHaapsalu valmistub Tamme tänava remondiks\npardisitt ka keelata\nPool eestit on neid eksperte täis, kes üritavad pappi teha kuulutades oma luulusid. Ametnikel on huvi neid ideid elle viia, siis on tööd.\nteie jaoks on ainult raha tähtis, teise jaoks loodus, ümbritsev keskkond. Hauas lõpetavad kõik ühtemoodi, ei saa sa oma dollarite eest ka seda õnne mida püüad, see selge ju.\nÕnneks on ta seal.\nSee tädi ka ei väsi.\nVäga hea ju. Mis te arvate, mis saaks Eestimaa loodusest üleüldse, kui ei oleks selle kaitsjaid olemaski? Mulle ei meeldi ka äärmuslikud sõgedad, aga meil Eestis selliseid on vähe, kes mingite dollarite eest ise ka ei tea mida teevad või kaitsevad blm näiteks jne. Aga sellele tädile minu poolt jõudu ja jaksu tööstuskapitalismi vastu seismisel!\nma arvan, et ülemäärane tarbimine tuleks inimkonnal ära keelata, siis tekiks mingigi lootus, et midagi paremuse poole läheb\nTarbida ei saa rohkem, kui kõhtu mahub. Ülemäärane tootmine ikka tuleb ära keelata, mitte tarbimine.\nVeised keda seal massiliselt karjatatakse väetavad ka juuu või on sittumine neil roheliste ja lillade poolt ära nüüd keelatud tapamaja ähvardusel?\npakub nalja või, et kaunist looduse ala mürgitatakse!? Mees sa saad väärtustest siin ilmas valesti aru.\nKogu Matsalu vesikonnas tuleks väetised ära keelata.


B-hepatiit raseduse ajal - Võimsus 2021\nHepatiit positiivses analüüsis raseduse ajal\nLoote infektsioon 90% -l juhtudest esineb siis, kui puutub emade verega, tupest vabaneb sünnikodooni läbimise ajal või nende sekretsiooni allaneelamisel. 2-10% -l lapsest võib nakatuda platsenta või rinnaga toitmise ajal. Kui rase naine nakkus esimesel või teisel trimestril, siis on lapse nakatumise oht vaid umbes 10%, kui emal haigestub kolmandas trimestris - 70%.\nKas võiksite öelda, kas C-hepatiidi raseduse katse on positiivne?\nAnonüümne teema autor\nSee on väga kohutav haigus ja kas see mõjutab beebi?\nKui te tervist ei järgi, võib see põhjustada tsirroosi või maksavähki. Kui sa kontrolli, siis ärge muretsege, see on pikk eluiga. Paranemine, kuigi pikk ja kallis, kuid üsna efektiivne. Lapse areng ei mõjuta infektsiooni protsent on tühine. 2 kuni 5. Sõltub teie viiruse koormast.\nMilline on arstide suhtumine selle diagnoosiga ja kas ma saaksin sünnitada mõnes haiglas või mõnes erilisest?\nArstide suhtumine, tavaline. Finger ei näita, et sõltlased ei arvesta. Kõik on juba ammu teadlikud sellest, et see viirus on juba pikka aega olnud asotsiaalsetest ringkondadest ja nad on haiged, sealhulgas absoluutselt inimväärsed inimesed. Ainult nooremad meditsiinitöötajad võivad tänu kirjaoskuse puudumisele teha näo. Nad sünnivad tavalistes rasedus- ja sünnitushaiglates tavapärastes geneerilistes keeltes.\nKuidas rasedus sellist diagnoosimist jätkab?\nBer tavaliselt läheb. Viirus ei mõjuta.\nNüüd Peaasi rahuneda, lugeda profiili saite, mõista, mis see on, aru, et asjad ei ole nii halb, elu ei ole läbi, sa ei ole pidalitõbist sünnitada terve lapse ja seejärel töödeldud, ja mäletavad seda diagnoosi, nagu halb unenägu. pozdr2:\nNüüd on nad juba andnud referenttasu\nMa andsin Bakinile laboratooriumis hindu, mis tundus kõige humaansem - PCR kvalitatiivne pluss genotüüpimine ja viiruse koormus (kvantitatiivne PCR) - umbes 3,5 tuhat, saate siiski Invitro.\nTeleprogrammide kohta - ei viitsinud, nii et pärast nakkuse tsirroosi kindlasti mitte kuue kuu möödas ja ikka olete nüüd esiteks - sünnitada ja kasvatada laps, siis ravi võtab. Kuid alkoholi täielikult välistada.\noh ta ise sai selle nakkuse pantvangiks, kuid reageeris kuidagi rahulikult. see oli hullem, kui ta avastas, et ta oli rase ja sattus arsti juurde, kes oli peaaegu muljetavaldav, ja ütles, et selliste naljade tõttu on sündinud! nii et ärge kuulake keegi, kõik on valesti, ülejäänud arstid ravisid selliseid üksusi väga hästi! Nüüd on mul tark, ilus tütar ja täiesti tervislik! peamine asi ei muretse ja kõik on super!\nMuidugi suudan see oli 4 hambaarsti juures, aga ma ei saa täpselt öelda, milline neist. Ja me langetame oma arstilt, kuid siis on väike protsent, et infektsioon võis tulla mujalt, kuid ma ei mõelnud, et muid võimalusi pühib kõrvale peas, nii et ma ei kirjuta kliinikus. Ma igatsen tungivalt kõigile, kui hambaid ei karda ja küsi kõiki vahendeid, kassi. nad kasutavad ühekordseks kasutamiseks ja steriliseeritavad. Ma andsin palju hambaravi, ja ma kindlasti ei uskunud, et nii juhtuks.\nÜldiselt oleksite pidanud saatma nakkushaiguste spetsialistile, kes pidid pakkuma tasuta PCR-i. Seejärel edastage tulemused hepatoloogi registreerimisele. Ja ka tulevikus testid tasuta. Uuri välja, miks teiega kõik on valesti.\narstiga, kaldun, et see haigus levib hambaravis\nÄra pista ennast asjata. Igatahes, ärge päris kohast teada. Võib-olla on hambaravi, sünnihetkel, kui te juba sünnitanud, augud, tätoveering, kui seda tehakse, isegi maniküüris.\nnii pärast infektsiooni enne tsirroosist kindlasti mitte poole aasta möödub,\n+++ Ja mitte isegi aasta, kaks, kolm. Aastakümneid.\nOlen juba edastanud kaks korda positiivselt, nüüd on nad juba andnud suuna üleandmise eest tasu eest, mul on möödas, tulemusi pole veel, ma arvan, et see peab olema positiivne\nMida sa seda kõike annad? Antikehad? 3 korda on täpselt + Ma kahjuks ei usu imedesse.\nNüüd on peamine asi PCR-i kvaliteedikatse läbida. See on ainus näitaja viiruse olemasolust (replikatsioonist) organismis. Kui see on +, siis on vaja läbida kvantitatiivne ja biokeemia.\nALT, AST, GGT, aluseline fosfataas, bilirubiin\nKui PCR +, seejärel analüüsid (PCR kvalitatiivne, biokeemia) lähevad hepatoloogile. Näiteks võite näiteks Postnikovat Paracelsos või Oshmarinast Uralsi Meditsiinikeskuses või tasuta hepatokeskendist günekoloogilt haiglasse 40.\nNüüd on teil eesmärgiks saada viit hepatoloogilt diagnoosiga (kuid igal juhul see on krooniline C-hepatiit) ja allkiri, mida HB lubab. Pange see viide vahetus kontorisse nii, et teie arst rahustab.\nRaseduse ajal ei ole enam vaja. Sünnita ennast rahulikult, sööd. Mõtle, et lapsel võivad emaka antikehad püsida 1,5 aastat, kuid see ei tähenda, et laps oleks nakatunud. Üldiselt on C-hepatiidi kohta palju teavet. Näiteks saidi hepatitis.net.\nArstide suhtumine. Üldiselt joonisel fig. Kui ma tunnen teatud vaenulikkust 14 sünnitushaiglast tööle võetud neonatoloogilt. Mul oli probleeme loomist HS ja minu sõnad, kui ma ei saa kutsuda spetsialist hepatiit B, ütles ta midagi oma C-diagnoos on üldiselt parem mitte paati kõigutada, kuigi mul on kõik viis PCR oli negatiivne. Sellega vastasin, et vastan oma diagnoosiga seotud küsimustele oma raviarsti-hepatoloogiga. Noh, ta lõi midagi muidugi. uk Aga hea, järgmisel päeval tuli sobiv neonatoloog, kes kutsus GW spetsialisti ja aitas mul luua söötmist, mille eest ta tänab palju, tänan: pozdr2. Ja minu nõuanne teile: ärge rahul oma diagnoosiga midagi häbiväärset. Enne arste, ma mõtlen. Kuid sugulastele või sõpradele öeldes on loomulikult teiega tegemist. Kuid ma ei teinud seda. Sest sa ei saa kõigile midagi seletada. See on lihtsalt minu äri ja minu perekonna äri, mõtlen mu abikaasa. Vanemad ei tea.\nJa võite kirjutada, mida stomatologii ravitud?\nMiks? Mis tüüpi antipüür Nakkuse vanus on peaaegu võimatu kindlaks määrata. Mul on palju valikuid: operatsioonist 90-ndatel kaugel, kuni karmitud maniküürini. Miks arvan, mida?\nGestatsiooniprotsess ise, mille käigus esineb spetsiifiliste valkude tootmine. Hormonaalse tausta muutused, mis on lihtsalt vältimatud, nagu näiteks beebi kandmisel, on hormoonide (mõne) puhul veidi ülehinnatud. Vere koostise muutused, mis tulenevad vajadusest anda lapsele toitaineid ja vitamiine. Ja pealegi raseduse ajal püüavad naised süüa õigesti ja söövad palju puuvilju, köögi, liha, mis muudavad vere koostist. Tsütokiinide sisalduse suurenemine veres, mis on seotud rakusisese ja intersisteme reguleerimisega organismis ning aitab kaasa nende paremale ellujäämisele, kasvule jne. Teiste infektsioonide olemasolu organismis. Mõnikord väheneb naise puutumatus lapse kandmise ajal ja ta muutub väga vastuvõtlikuks viirustele. Seega, kui naisel on vesine nina või kurguvalu ja ta on hepatiiti testitud, suureneb valepositiivse tulemuse saamise tõenäosus.


Millal peaksin mõtlema kaasaskantava sülearvuti ostmisele? | kaup24.ee\nTe pole leidnud endale sobivat arvutit\nOtsides arvutit kindla hinnaga\nSoovite luua unikaalse spetsifikatsioonide kombinatsiooni\nVõimalus ise komplekteerida sülearvutit kõlab enamikele inimestele ikka veel uudisena. Üha enam inimesi otsustab kasutada ise komplekteerimise võimalust enda unistuste seadme loomiseks. Kui Te ikka mõtlete, kas selline mõte on tõesti tähelepanu väärt, pakume Teile võimalust tutvuda kõige populaarsemate stsenaariumidega, mida on vaja teada ise arvuti komplekteerimisel.\nMSI Modern 14 B10MW-264XPL 8 GB RAM/ 1 TB M.2 PCIe/ W...\nLenovo Lenovo V14-ADA (82C400A8PB) 12 GB RAM/ 256 GB ...\nLenovo V14-IIL (82C401BSPB) 20 GB RAM/ 256 GB M.2 PCI...\nHP 255 G7 (15A08EA)\nLenovo Legion 5 15ARH05 (82B500HGPB) 8 GB RAM/ 1 TB M...\nLenovo ThinkBook 14-IIL (20SL003NPB) 8 GB RAM/ 256 GB...\nDell Vostro 3501 (N6502VN3501EMEA01_2105)\nPaljude jaoks on kõige tuntum olukord arvuti (või isegi teiste kaupade) valimisel kompromisside tegemine. Näiteks sülearvuti, mis Teile meeldib, vastaks muidu kõikidele ootustele, kui sellel oleks suurem RAM või muu kõvaketta tüüp või mudel. Õigete seadete puudumise, operatsioonisüsteemi või teiste tehniliste andmete tõttu võib jääda seade ostmata. Sellistel juhtudel peaksite kaaluma, millisel arvutimudelil on rohkem plusse ja millistest parameetritest peate konkreetse arvuti ostul keelduma. Kuid nüüd võite selle mure unustada! Arvuti komplekteerimisel saate ise valida endale olulised seaded, seega ei pea Te enam mõtlema alternatiividele või kompromissidele - seade vastab lõplikult Teie vajadustele.\nKui panete uuele sülearvutile teatud (mitte tingimata kõige kõrgemaid) nõudeid, kuid samal ajal on Teil selle ostu jaoks konkreetne eelarve, peaksite mõtlema ka individuaalsele komplekteerimisele. Ise arvuti komplekteerimisel maksate ainult vajalike spetsifikatsioonide eest ja hävitate need parameetrid, mis ei ole olulised - teisisõnu, Te investeerite oma raha paremini.\nKujutage ette, et igapäevaseks tööks, veebis sirvimiseks vajate sülearvutit, kuid Te ei soovi kasutada välist andmekandjat, et selles hoida filme ja muid andmeid. Loogiline, et siis on arvutil vaja suuremat kõvaketast - kui see ei mahu Teie eelarvesse, võite ise otsustada, millistest spetsifikatsioonidest loobute. Võib-olla vähendate RAM mahtu või valite SSD asemel HDD kõvaketta - leiate igal juhul alternatiivi.\nAlati tasub mõelda, kuidas muuta arvuti sobivaks kõigile, kes tahavad raha säästa ja soovivad teada, mille eest nad peavad maksma - lõpptulemuse eest vastutate ise.\nIse sülearvuti komplekteerimise võimalus sobib kõigile, kes soovivad säästa raha – kui olete arvutitehnik või mänguentusiast, siis kindlasti lummab see võimalus proovida parimate (või võib-olla kõige ootamatumate) spetsifikatsioonide kombinatsioone. Sobivate seadistustega saate oma arvutit kohandada väga suurte voogude, tippkvaliteediga mängude või muude meeldejäävate kogemuste jaoks. Kõige tähtsam on, et Te ei pea maksma selle eest, mis ei ole Teie jaoks vajalik.\nKaasaskantava sülearvuti komplekteerimist tasub kaaluda igaühel, kes on väsinud kompromisside tegemisest ja soovivad saada kõikidele vajadustele vastavad spetsifikatsioonid parima hinnaga. Kui tunnete end ära selles kirjelduses, kutsume Teid tutvuma Kaup24 e-poe valikuga - siit leiate kindlasti enda vajadustele sobiva toote!


Eelmise ööpäeva jooksul tabati 4 narko- ja 22 alkoholi tarvitamistunnustega mootorsõiduki juhti.\n14.05.2017 kell 04.34 toimus liiklusõnnetus Tallinn – Rannamõisa - Kloogaranna maantee ja Keila – Keila-Joa tee T-kujulisel ristmikul, kus 25-aastane mees sõitis sõiduautoga Mazda 6 otse üle ristmiku teelt välja, vastu liiklusmärke. Juht lahkus seejärel sündmuskohalt. Politsei leidis juhi Laulasmaa külast. Isikul tuvastati konstaablijaoskonnas alkoholijoobe tunnused. Kohale kutsutud kiirabi toimetas isiku Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n14.05.2017 kell 13.08 toimus liiklusõnnetus Tallinnas Järvevana tee 7B juures, kus ja esialgsetel andmetel vasakpööret sooritanud jalgrattur, 30-aastane mees ei andnud liiklusmärgi 221 „Anna teed“ nõudeid eirates teed mööda jalg- ja jalgrattateed liikunud jalgratturile, 36-aastasele naisele. Kumbki jalgrattur ei kasutanud kiivrit. 36-aastane naine toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n14.05.2017 kella 13.10 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Kose vallas Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maantee 47. kilomeetril, kus 32-aastane mees sõitis sõiduautoga Chrysler Grand Voyager tagant otsa ees peatunud sõiduautole Ford Focus, mida juhtis 28-aastane mees. Fordis kaasreisijana viibinud 30-aastane naine toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n14.05.2017 kella 15.00 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Kose vallas Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maantee 49. kilomeetril, kus 31-aastane naine sõitis sõiduautoga Subaru tagant otsa ees paremale poole tee äärde liikunud sõiduautole Volkswagen Passat, mida juhtis 52-aastane mees. Volkswagen paiskus saadud löögist paremale teelt välja. Seejärel sõitis Subaru otsa ees peatunud 62-aastase mehe juhitud sõiduautole Jeep Commander. Kokkupõrke tagajärjel paiskus Jeep otsa tema ees peatunud 65-aastase naise juhitud sõiduautole Volkswagen Golf, mis omakorda paiskus otsa ees peatunud sõiduautole Audi Q5, mida juhtis 47-aastane naine. Subarus kaasreisijana viibinud 30-aastane mees toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n14.05.2017 kell 20.13 toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pärnu mnt ja Alevi tn ristmiku lähedal, kus reguleerimata ülekäigurajal sõites teed ületanud jalgrattur, 21-aastane mees sai löögi sõiduautolt Audi A3, mida juhtis 32-aastane naine. Jalgrattur toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse kontrolli.


Maitsekas ja naiselik nippleclicker topelt kivikeste reaga\nKivikestega kaetud nippleclicker\nKui sa oled lõpuks julguse kokku võtnud ja oma nibud augustanud, siis sa pead kohe kindlasti oma uut needistust uhkelt ja viisakalt kaunistama. Õnneks meil on olemas ultrakaunis ehe, mis laseb sul seda teha ülima kerguse ja praktilisusega. Selle vinge nibuneedi nimeks on klikkeriga nibuneet (nippleclicker) ning see tuleneb asjaolust, et selle avamiseks ja sulgemiseks piisab vaid needivarda üles või alla klikkimisest. Tänu sellele sa võid unustada tüütuid väikseid kuule.\nNeedivarras, mis nibust läbi läheb, on kirurgilisest terasest, mis on nii tugev kui ka robustne materjal - selle puhul ei tasu karta ei roostetamist ega värvuse muutumist. Kirurgiliselt terasel on kaunis metaljas sära, mis ajapikku ei tuhmu. Samuti see ei muutu tumedamaks, mis on tavaline kulda ja hõbedat kimbutav mure. Siin olev nibuneet on saadaval eri värvi mudelites: metaljas, kullakarva ja punase kulla värvi.\nEhet kaunistab terve hunnik väikseid kauneid kivikesi, mis sädelevad ja säravad nagu tähed öises taevas. Kivid on paigutatud üksteise lähestikku ning kogu see iluduse pärg ulatub ühest poolkaare otsast teiseni. Kivikesed on saadaval mitmes värvis: klassikaliselt klaarid, armsalt roosad ning värskelt türkiissinised. Samas pane tähele, et kaks kuldset värvi mudelit on saadaval vaid klaaride kivikestega.\nKiirusta ning telli oma lemmik juba täna ning me saadame su uue klikkeriga nibuneedi otse sinu postkasti. Me saadame tellimusi välja igal tööpäeval, seega sa saad oma ehte kätte nii kiiresti kui võimalik.\nArvustatav toode:Kivikestega kaetud nippleclicker\nKeeleneet pehme ogalise kuuliga\n3,12 € Alates 3,90 €\nMitmevärviliste kuulidega keeleneet\nKlassikaline käsitööna valmistatud puidust plug\nNippleclicker 6-värvitu kivikesega\nAhela disainiga nippleclicker\nKõrvaneet mitmes stiilis ja värvis\nNabaneet faasitud servadega kiviga\nKetiga ühendatud täht ja poolkuu


Vanuatu – Kontsadel backpacker\nPosted on oktoober 8, 2017 detsember 15, 2018\nLend Tannalt viis meid tagasi Port Vilasse. Meil oli Austraalia töövahendusagnetuur palunud 26. septembril kohal olla, et umbes sel ajal ka tööga alustada. Kuna tagasipiletid olid juba ostetud, siis oli vaja paar kõne teha, et lennukuupäevad ümber tõsta. Ma ei arvanud, et sellest võiks mingitki probleemi tõusta, sest Taist ära tulemiseks lennuaegu ümber tõstes pidin …\nLoe edasi "“Miina, viimane hoiatus, veel ei ole hilja sind mõnele kohalikule maha müüa”"\nPosted on september 30, 2017 detsember 15, 2018\nTannale maandudes polnud keegi meist kindlad, et kas meil ööbimispaika transport on olemas ega kui palju see maksma võib minna. Ööbimisega läks muidugi jälle nii tobedalt, et esimese öö pidime me erinevates kohtades olema ning alates teisest ööst lõpuks siis ka ühinema. Lennujaamast pidi meil seega olema kaks erinevat transporti. Transpordi üles leidmine oli omaette …\nLoe edasi "Tanna saar "\nPosted on september 25, 2017 detsember 15, 2018\nNimbinis otsustasime me Joosepiga osta lennupiletid Vanuatule. Alguses pidid Enno ja Annika ka tulema, kuid neil seda analüüsimeelt on rohkem kui meil, mistõttu me arvasime end juba kahekesi minevat. Enno tahtis nimelt kultuuri saada ning arvas seda näiteks Balilt või vist lausa ükskõik kust mujalt rohkem saavat. Mingil maagilisel jõul said ka nemad siiski oma …\nLoe edasi "Mis asi see Vanuatu 🇻🇺 veel on ?"