5 hindamatut kingitust, mis ei maksa raha - Stillabunt\nKingituste tegemine ei pea ilmtingimata võrduma rahaliste väljaminekutega. Kingituse esmane eesmärk on näidata kingisaajale, et ta on Sinu jaoks oluline, Sa hindad ja austad teda. Kingituse väärtus ei ole võrdelises seoses kingituse maksumusega. Miski, mis on kingisaaja jaoks hindamatu väärtusega, ei pruugi teistes üldse erilisi emotsioone tekitada. Samas kallis kinkekomplekt võib osutuda saaja jaoks hoopis keskpäraseks. Võtmekohaks ongi kingisaaja tundmine ning tema soovide, vajaduste ja isiksusega arvestamine. Järgnevalt oleme kirja pannud 5 hindamatut kingiideed, mis ei maksa Sulle sentigi, kuid mille väärtus on kingisaaja jaoks märkimisväärne.\n1. Teadmistes peitub jõud\nIga inimese teadmised ja kogemused on erinevad. Keegi meist pole kokku puutunud TÄPSELT sama keskkonna, inimeste, elamuste ja infoga. See muudab igaühe meist unikaalseks. Oluline on mõista, mis kuulub Sinu teadmistepagasisse, mida enamustel Sinu ümber ei ole, ning kui suur on kasu neile, kellega neid teadmisi jagad. Sinu saadud õppetunnid on hindamatu väärtusega neile, kes samal alal üritavad läbi lüüa. Jaga oma tarkust, anna soovitusi, suuna ja vajadusel õpeta - usu, on palju inimesi, kes seda väga väärtustavad!\n2. Tunnusta inimesi enda ümber\nTunnustus on valuuta, mis on Sinu jaoks tasuta, kuid mille väärtus on saaja jaoks äärmiselt kõrge. Mis veel parem - see on valuuta, mis ei saa kunagi otsa. Inimeste peast käib päeva jooksul läbi kümneid tuhandeid mõtteid, millest suur osa on seotud sellega, mida enda ümber näeme ja kogeme. Kui märkad, et oled mõtlemas sellest, kui ilus jakk kolleegil seljas on, või kui abivalmis, tubli, tark ja hea keegi on, siis ütle ka seda välja. Miski, mis meie jaoks tundub iseenesestmõistetav, võib teise jaoks olla kompliment, mis annab kogu päevale uue hoo. Märka seda, mida teised Sinu ümber teevad, ning tunnusta neid selle eest - see on win-win situatsioon, kuna tunnustuse andmise tagajärjeks on positiivne emotsioon nii tunnustuse saajal kui andjal.\n3. Loo võimalusi\nSinu võimuses on aidata inimestel enda ümber saavutada oma eesmärgid, soovid ja unistused. Kasuta seda võimu, luues väärtuslikke võimalusi. Ehk tead Sa kedagi, kelle kontakt oleks sõbra jaoks kulda väärt? Või näed Sa potentsiaali noores tudengis, kel töökogemust veel pole? Anna inimestele võimalus ja nad tänavad Sind selle hüppelava eest, mis neile lood.\n4. Aeg on kallis\nAeg on piiratud ressurss, mida keegi juurde osta ei saa. Igaühe ööpäevas on 24 tundi - oluline on see, millele või kellele otsustad need tunnid pühendada. Võta aega tähtsate inimeste jaoks - pühenda neile oma täielik ja segamatu tähelepanu. Korralik kvaliteetaeg lähedastega tekitab elamuse, mida meenutatakse heade emotsioonidega veel kaua.\n5. Otsi lepitust\nElu muutub kiiresti ja ootamatult: ei ole mõtet seda veeta negatiivseid emotsioone tundes. Kui oled kellegagi läinud tülli või on õhus pinged, siis palu vabandust ja andesta teisele osapoolele. Vabanedes negatiivsetest tunnetest, teed kingituse ühtlasi ka iseendale. Lase lahti vanast vimmast ning aktsepteeri, et inimesed on erinevad ning kõigiga ei peagi ideaalselt läbi saama.\nLoodame, et antud postitus pani Sind mõtlema ja aitas paremini märgata, kuivõrd ägedad inimesed Sinu ümber on!\n5 Meaningful Gifts You Can Give That Don’t Cost Money\n"Head ja asjatundlikud soovitused, hea koostöö projektijuhiga. Idee tasandil soovid saavad teostatud, lisaks hea ja kvaliteetne töö. Meeldib ka kujundustöö - see on samuti heal tasemel."


Neljapäeval, 4. septembril algusega kell 15.00 toimub Eesti Maaülikooli Mahekeskuses mahepärastlõuna, kus tutvustatakse maaülikoolis läbiviidavaid katseid, samuti jagavad teadlased kasulikke nippe mahetoidu kasvatamiseks koduaias.\n„Üritusel tutvustatakse meie ülikooli Mahekeskuse tegemisi nii teaduses kui ka teadmiste siirdes – nii tootjatele kui ka erineva taseme õppuritele ja laiemale üldsusele,“ ütles Eesti Maaülikooli emeriitprofessor Anne Luik. Maaülikooli mahekatsetel antakse ülevaade toimuvatest uuringutest ja selgitatakse nippe, mida tasuks oma koduaedades kasutada mullaviljakuse ning elurikkuse hoidmiseks ja taimekahjustuste vältimiseks – tutvustatakse näiteks mahetootmises haljasväetiste kasutamise katse tulemusi, samuti räägitakse sellest, kuidas mõjutab õunapuude lõikamine õunte suurust ja vitamiinisisaldust.\nMahepärastlõunal saab kaasa noppida maheaia õunu. Kohapeal saab kaasa osta ka Lõuna-Eesti Toiduvõrgustiku talude toodangut (www.let.ee)\nMahekeskuse Tõnissoni maja asub Viljandi ringil Eerikal kohe pärast linnapiiri paremat kätt pargis. Kohale saab liinibussiga nr 7, peatus Eerika. Asukohakaart:http://mahekeskus.emu.ee/uldinfo/kontakt/


Geokronoloogiline skaala Kristiina E timeline | Timetoast timelines\nGeokronoloogiline skaala Kristiina E\nKestus 4,6 mld-4 mld aastat tagasi. Kivimeid leidub Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias. Vulkaaniliselt aktiivne, meteoriidisajud. Kujunes algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid .\nArhaikumi meredes arenesid algelised eluvormid. Arhaikumi ladestustest on pärit vanimad leitud stromatooliidid ehk mikroorganismid, sh tsüano- ja purpurbakterite ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud kihilised moodustised.\nTänu fotosünteesivate tsünaobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Toimus ka mitu suurt jäätumist, mil maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus tekkis mõistatuslik, teadlaste seas seniajani vaidlusi tekitav pehmekehaline nn Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäevaste rühmade esindajad kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi.\nAjavahemik 542-485 miljonit aastat. Tekkisid peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevasest loomahõimkondadest. Sellel ajastul kasvas planktiliste vetikate hulk ning need olid toiduks omakorda rikkalikule loomastikule. Loomariiki ilmusid paljud selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. Paljudel loomadel kujunes mineraalne toes, kaitseks röövloomadele.\nAjavahemik 485- 443 miljonit aastat. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik: käsijalgsed, trilobiidid, korallid jt. Ilmusid ka esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Jäätumine tõi kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100m võrra ja muutis paljud madalmered kuivaks maismaaks. See tõi kaasa mereelustike massilise väljasuremise.\nKestus 443-419 miljonit aastat. Soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Siluri ajastul jätkasid taimed maismaa asutamist, varased taimed olid väikesed ja lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel, sageli üleujutatavatel aladel. Ilmusid ka esimesed maismaaloomad: tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid.\nKestus 419- 359 miljonit aastat. Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid ning šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Paljud meresid ja järvi asustanud kalad, nt rüükalad vihtumised olid tolleaegsed tippkiskjad, kes kasvasid väga suureks. Ajastu lõpul tekkisid esimesed metsad. Ilmusid ka esimesed kahepaiksed- selgroogsed, kes olid võimelised lühikest aega ka maismaal hakkama saama.\nAjastu 359- 299 miljonit aastat. Sel ajal katsid maismaad võimsad metsad, kus kasvasid tänapäeva osjade, koldade ja sõnajalgade hiigelsuured puukujulised eellased. Üleujutavatel aladel, mererannikutel ja jõelammidel kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Maismaal elas rohkesti lühijalgseid, osal putukatel tekkis lennuvõime. Maismaale ilmusid esimesed roomajad.\nAjavahemik 299- 252 miljonit aastat. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Ülekaalus olid roomajad, kes suutsid sellistes tingimustes elada . Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede osakaal ning meredes luukalade osakaal. Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus kuni 95% Maal asustanud liikidest.\nAjavahemik 252- 201 miljonit aastat. Ajastu alguses oli elustik üsna liigivaene ning Permi ajastu lõpul toimunud väljasuremisest taastumiseks võttis elustikul 10 miljonit aastat. Tekkisid esimesed dinosaurused ning järjekordse väljasuremise tõttu ajastu lõpul, andis see neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaal. Triiases ilmusid esimesed imetajad, meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal.\nAjavahemik 201- 145 miljonit aastat. Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid vähehaaval välja triiase ajastul levinud loomad. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides elas palju merelisi roomajaid: ihtüosaurusi ja plesiosaurusi. Sellel ajastu meredes elasid juba tänapäevast tüüpi kalad. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga.\nAjavahemik145- 66 miljonit aastat. Ilmusid esimesed õistaimed, mis oli suur osa Maa maismaataimestikust. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega, ammoniitide ja lehmasarve meenutavate karpidega, keda tuntakse rudistide nime all. Maismaal valitsesid dinosaurused, tekkisid uued imetaja- ja linnuliigid. Kriidi lõpul toimunud massilise väljasuremise käigus hävisid dinosaurused, väljasuremise põhjuseks arvatakse meteoriidiplahvatust.\nAjavahemik 66-23 miljonit aastat. Selle ajastu kliima oli algul soe ja niiske, kuid hiljem hakkas see jahenema. Pärast dinosauruste väljasuremist algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Nad kujunesid suurteks ja liigirikasteks rühmadeks. Vaalade eellased asusid elama tagasi meredesse. Arenesid esimesed primaadid. Kujunesid ulatuslikud rohumaad- preeriad ja savannid, mis asendasid seniseid metsi.\nAjavahemik 23- 2,5 miljonit aastat. Mandrite geograafia, loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Laiemalt hakkasid levima maod, konnad ja laululinnud, rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikas ilmusid varased hominiidid- inimeste eellased. Maa kliima jahenes sellel ajastul oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi, poolustel kujunes jääkate.


Doktoriõppe programmi nõuete hulka kuulub tavaliselt juba olemasolev magistrikraad. Lisaks tuleb esitada lõputöö või väitekiri, mille sisuks on originaalne akadeemiline uurimistöö. Mõnedes riikides on lõputööd vaja ka ekspertide paneeli ees kaitsta.Tšehhi on väljakujunenud ja teaduspõhise ülikoolihariduse. See on muutnud õppimise ini Praha üks lugupeetud õppekava 's Euroopas, sest see kasvatab vaimu loovust ja innovatsiooni õpilaste hulgas.Parimad võimalused Tšehhi õppimiseks leiad siit! Kogu info Aafrika uuringud doktorantuuri kohta Tšehhi - võta ülikoolidega otse ühendust!\nDoktoriõppe valdkonna Aafrika Studies eesmärk on ettevalmistamisel kvalifitseeritud spetsialiste valdkonnas uuringute põhitähelepanu Aafrikas.\nLõpetanu on professionaalselt ja ka keeleliselt täielikult valmis iseseisvaks teadus-ja õppetöö, töö avalikes asutustes, näiteks ministeeriume päevakorrad keskendunud Aafrikas, meedia, valitsusvälised organisatsioonid, diplomaatia, samuti muudele välisriikide või kodus institutsioonide otsimine ekspertide ala uuringuid. Sissepääs kord Nõuded Eeltingimus sissepääs doktoriõppe on edukalt lõpetanud ülikoolihariduse Magistrikraad või inseneri kraadi jooksul õppekava Politoloogia või rahvusvahelise territoriaalse Studies. Võimalik, et nad võivad olla lõpetajatele seotud või sarnaste sotsiaalsete või inimkonna suunitlusega õppekavade (ajalugu, sotsioloogia, antropoloogia, majandus), loomulikult eeldada edukat täitmist impordi protseduuri nõuded, mille eesmärk on ilming piisav politological ja territoriaalse teadmisi ja võime sõltumatu teaduslik tegevus.


E STuudio vallutab maailma - Põlvamaa Noorteportaal\nE STuudio vallutab maailma\n„Jah, see on seesama tuntud kontsertsaal, kus oli mõned kuud tagasi Arvo Pärdi autorikontsert ja kuhu seni ei ole peale Filharmoonia kammerkoori pääsenud Eestist esinema veel mitte ükski koor,” ütles noortekoori peadirigent Külli Lokko.\nVähe sellest, pühapäeval sai Lokko teate, et E STuudio on valitud kooriks, kellele Bostoni helilooja Justin Casinghino laulu kirjutab. Valik tehti demomaterjali põhjal paljude kooride hulgast.\n„See lugu valmib koostöös heliloojaga ja kaks kuud enne New Yorgi kontserte saame selle loo kätte. Ja muidugi kanname selle Carnegie Hallis toimuval kontserdil ette,” lisas Lokko. Koori repertuaaris on lisaks Casinghinole Eesti heliloojate Pärt Uusbergi, Tõnu Kõrvitsa ja Arvo Pärdi muusika.\nE STuudio noortekooril on praegu head ajad, sest alles tänavu mais tuldi võiduga tagasi Corki rahvusvaheliselt koorikonkursilt Iirimaal.\nKodupublik saab tänavu oma veerandsajanda sünnipäevani jõudnud noortekoori kuulata sünnipäeva- ja aastalõpukontserdil Põlva kultuurikeskuses 26. detsembril. Samal kontserdil tuleb esitlusele ka koori esimene muusikavideo – Henri Kääriku „Ave Maria”, mis on pühendatud Estonia ja Kurkse katastroofis hukkunute mälestusele.\nE STuudio noortekooris laulavad Eesti muusika- ja teatriakadeemia ning Tartu Ülikooli üliõpilased, H. Elleri nim. Tartu muusikakooli õpilased ja vilistlased, Põlva ühisgümnaasiumi ja Tartu Hugo Treffneri gümnaasiumi õpilased.


Maaeluministeeriumi 40. nädala eelinfo (2019-09-30 08:17:27)\n· 1.‒2. oktoobril toimub Budapestis ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) Euroopa ja Kesk-Aasia regiooni põllumajanduskomitee istung, kus keskendutakse taimetervise probleemidele regioonis ning koostöövõimalustele. Istungit juhib välissuhete ja eurokoordinatsiooni osakonna nõunik Galina Jevgrafova. Eestit esindab taimetervise osakonna nõunik Olga Lavrentjeva.\n· Kell 13 toimub Maaeluministeeriumis Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi 2021‒2027 ekspertkomisjoni vesiviljeluse töörühma kohtumine.\n· Kell 12.30 toimub Maaeluministeeriumi suures saalis ühise põllumajanduspoliitika strateegiakava 2021‒2027 juhtkomisjoni 2. istung. Liikmetele tutvustatakse väljapakutud sekkumisi ja tulevasi töögruppe, mis hakkavad lähikuude jooksul sekkumiste detaile välja töötama.\n· Kell 10 esineb Maaeluministeeriumi põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Marko Gorban konverentsil "Piimafoorum 2019" Aqva Hotel & Spa hotelli konverentsikeskuses Rakveres. Foorumile on oodatud kõik piimandussektori esindajad: põllumehed, loomakasvatajad, piimatööstuste esindajad ja teised sektoriga seotud ettevõtjad ning huvilised.\n· Kell 12 osaleb maaeluminister Mart Järvik Eesti Maaülikooli peahoone aulas (Kreutzwaldi 1a, Tartu) ülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi 50. aastapäevale pühendatud vilistlaskonverentsil.\n· 4.‒5. oktoober toimuvad Kehtnas Eesti künnimeistrivõistlus ja mess "Tehnika teeviit 2019". Info ürituse kohta:http://www.eestikynniselts.ee. Maaeluministeerium toetab ürituse korraldamist.


Martin Saar hakkas rõivaid disainima | Buduaar\nMartin Saar hakkas rõivaid disainima\n1. augustil toimus Pärnu populaarses ööklubis Sugar kunstik Martin Saare T-särgi kollektsiooni esitlus. Uurisime Martinilt, millest ta inspiratisooni sai ning kust tekkis idee hakata särke disainima.\n„Inspiratsiooni sain enda maalidelt ning vastupidi, see protsess käib käsikäes,“ teab mees rääkida. „Pärast T-särkide disainimist, olen hakanud kasutama maalimisel tugevamaid toone ja jõulisemat graafikat.“\nT-särkide puhul on kunstnik kasutanud punast, kollast, sinist, roosat ning musta ja valget värvi. Põhjus, miks ta just need toonid on valis, seisneb selles, et Martini silmis moodustavad need värvid omavahel kokku värske ning suvise ilme.\nUsin kunstnik ei jää pärast enda T-särkide kollektsiooni üllitamist loorberitele puhkama, vastupidi – Martin töötab praegu vabaajariiete kollektisooni kallal. Kõigil, kes endale Martini tehtud T-särke soovivad, tuleb oodata septembrini, kuna just siis tulevad need müüki.\nVaata pilte Martin Saare disainitud T-särkidest galeriist!


Modelli babyalma proofilileht ja info - BongaCams\nKlõpsates nupul, tõstad babyalma esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. babyalma hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja babyalma kohta


Saaremaa palkas sidemängijaks šveitslase - Sport - Saarte Hääl\nSaaremaa palkas sidemängijaks šveitslase\n26. juuni 2019, 0:17\nSaaremaa Võrkpalliklubi palkas uue hooaja üheks sidemängijaks 28-aastase ja 195 cm pikkuse Šveitsi koondislase Reto Gigeri.\nEelmisel hooajal mängis Reto Giger Poola PlusLiga-s Cerrad Czarni Radomi meeskonnas, kellega saavutati tugev viies koht maailma ühes tugevamas liigas. Eelnevatel hooaegadel on ta mänginud šveitsi paremates meeskondades.\n“Loodame selle käiguga parandada sidemängijate osakonna tööd veelgi, võrreldes viimase kahe hooajaga, kus meil see positsioon oli tegelikult vägagi hästi kaetud,” ütles klubi mänedžer Hannes Sepp. “Oleme ka saanud väga positiivset tagasisidet mängumehe kohta nii Rainer Vassiljevilt kui ka Kristo Kollolt, kes on Reto tegemistega lähemalt kokku puutunud.”\nReto Giger ise ütles, et enne liitumist kuulis ta oma Eesti sõpradelt Saaremaa Võrkpalliklubi kohta väga palju positiivset. “Mulle meeldib selle klubi väga soe ja mõnus atmosfäär ning ma olen kindel, et suudame selle meeskonnaga näidata väga ilusat mängu,” märkis ta.\n“Ma ei ole varem meeskondasid selles liigas väga täpselt jälginud, kuid ma mäletan, kui me mängisime Tallinnas Eesti koondise vastu. See toetus fännidelt ja võrkpalli populaarsus selles riigis avaldas mulle väga sügavat muljet.”\nGiger lisas, et loomulikult soovib ta tiitleid võita. “Eks ma näen, kui realistlik eesmärk see on, kui olen näinud teisi võistkondasid selles liigas. Eurosarjas võtaks mäng mängu haaval ja prooviks jõuda nii kaugele kui võimalik,” selgitas sidemängija. “Mulle meeldib mängida kiiret mängu ja ma ei jaga alati väga standardseid tõsteid. Minu serv on mitmekülgne ja minu tugevuseks on kindlasti ka blokk. Suurim potentsiaal on mul areneda veel edasi võib-olla kaitsemängus.”


Anu Saagim on pigem kortsudega vanamoor kui pundunud ploom - Elu24 : Eesti staarid\nAnu Saagim on pigem kortsudega vanamoor kui pundunud ploom\nHiljuti Playboyle poseerinud bravuuritar Anu Saagim rääkis Buduaarile oma ilulõikustest ning rindade suurusest.\nAnu on käinud ilukirurgi noa all ning arvatavasti ei jää see ka viimaseks: «Olen teinud silmalau lõikuse umbes seitse-kaheksa aastat tagasi.»\n«Meelsasti trimmiksin silmaümbrust veelgi ja miks mitte tervet näopiirkondagi, kuid olen päris suur jänespüks ja pelgan, et miskit võib nihu minna või siis on muutus liiga silmatorkav. Olen selliseid naisi liialt näinud, kel nägu maskiks moondatud ning see on jube. Olen sel juhul pigem kortsudega vanamoor kui pundunud ploom,» teatas ta.\nKuigi Anu on lasknud oma rindu suurendada, arvab ta, et naiste rinnaümbermõõt polegi nii oluline: «Minu meelest on see sama vähetähtis tegelikult kui meeste reliikviate suurus. Ja suurtel rindadel on ka pahupool, näiteks suurerinnalised kurdavad sageli seljavalu ja eks sportiminegi võib suurte arbuusidega üsna tülikas olla.»\nToimetaja: Elu24.ee Avaldatud: 13. detsember 2010 kell 18:50\nAnu Saagim: olen üks olulisemaid inimesi Eesti ajaloos! Video: hüljatud Anis räägib Anule oma voodielust Anu Saagim: Eesti naised on teinud hoogsaid kannapöördeid Täiesti ogar «Ilus ja lõbus 2010» startis viigiga Playboy 2010 Grande Finale - Anu Saagim Stiilipäeviku moepolitsei patrullis Tallinna tänavatel «Ilus ja lõbus 2010» teises voorus lammutasid Mart ja Andrus Anu Saagim punnitab, et kobe välja näha Anu saagim\nBirgit jõudis tagasi kodumaale (14)\nEurovisiooni võitis Taani\t(319)\nGalerii: Rootsi ja Šveits pidasid MM-finaalis maha haarava lahingu\tVäidetav USA spioon lahkus Venemaalt\t(1)\nSakslased süüdistavad Eurovisiooni ebaedus eurotsooni kriisi\t(2)\nRäiged fotod: poksija sai jubeda silmavigastuse\t(7)


ETV ja Hiroshima Televisiooni koostöö\nEesti Televisioon ning Hiroshima linnatelevisioon teevad koostööd Eduard Tubina loomingu vahendamisel eesti ja jaapani muusikasõpradele.\nEesti Televisiooni juhatuse esimehe Ilmar Raagi ning Hiroshima TV planeerimise ja tootmise osakonna juhi Bungo Kagimoto kohtumisel arutati videomaterjalide vahetamist, et ühelt poolt propageerida Eesti muusikat Jaapanis, teisalt tutvustada Jaapani kultuuri eestlastele ning pakkuda võimalust näha ja kuulda ühe meie muusikaklassiku loomingut Jaapani sümfoonikute tõlgenduses.\nMaailmas kõrgelt hinnatud Hiroshima sümfooniaorkester on salvestanud Tubina kolmanda sümfoonia kontsertettekande, mis tänu televisioonide vahelisele kokkuleppele jõuab ka eesti televaatajani.\nBungo Kagimoto valmistab ette saadet Eduard Tubinast ning selle tarbeks käis ta Eestis tutvumas helilooja sünnikohaga Kallastel, külastas koos Tubina-asjatundja Eeva Potteriga mitmeid arhiive ja muuseume ning kohtus Tubina Ühingu liikmetega. Samuti tegi Kagimoto Hiroshimas intervjuu helilooja poja Eino Tubinaga.\nETV vaatajateni jõuab jaapanlaste materjalil põhinev saade Tubina 100.sünniaastapäeva raames.


Urantia Raamat III OSA: Urantia ajalugu; 92. Kiri, Religiooni hilisem areng – Aja viide\nUrantia Raamat III OSA: Urantia ajalugu; 92. Kiri, Religiooni hilisem areng\nReligiooni hilisem areng\n(1003.1)92:0.1 TEKKINUD religioon kuulus inimese evolutsioonilisse kogemusse loomulikult ammu enne seda, kui Urantiale hakati regulaarselt ilmutusi andma. Ent see loomulikku päritolu usund oli juba inimese looma ületavate vaimuannete vili. Arenev religioon kerkis aegamööda esile inimkonna kogemusliku elujärgu aastatuhandete jooksul tänu järgmistele ürginimest, barbarit ja tsiviliseeritud inimest mõjutanud tugevatele teguritele:\n(1003.2)92:0.2 1. palveldamisvaim—looma teadvusse ilmunud, tema võimeid ületav potentsiaal reaalsuse tajumiseks. Seda võiks nimetada inimese ürgalgseks Jumaluse vaistuks;\n(1003.3)92:0.3 2. tarkusevaim—palveldavas meeles avalduv kalduvus suunata oma jumaldav austus kõrgematesse väljenduskanalitesse ja üha avarduvatesse arusaamadesse Jumaluse reaalsusest;\n(1003.4)92:0.4 3. Püha Vaim—esmane ülimeele and, mis ilmneb alati igas bona fide inimisiksuses. See hoolitsus palveldada ihkava ja tarkust januneva meele eest loob temas võime tunnetada ise inimese ellujäämispostulaate, nii teoloogiliste mõistetena kui ka tegelike ja faktiliste isiklike kogemustena.\n(1003.5)92:0.5 Nende kolme jumaliku abilise kooskõlastatud toime on täiesti piisav, et tekiks ja areneks arenguline religioon. Hiljem lisanduvad neile Mõttekohandajad, seeravid ja Tõe Vaim, kes kiirendavad religiooni arengut. Need jõud on toiminud Urantial juba ammu ja jäävad siia seniks, kuni planeet eksisteerib asustatud sfäärina. Neil jumalikel mõjutajatel pole seni olnud võimalust suurt osa oma potentsiaalist väljendada, see avaldub eelolevatel ajastutel, kui surelike religioon tõuseb aste-astmelt morontia väärtuste ja vaimse tõe taevalikesse kõrgustesse.\n(1003.6)92:1.1 Religiooni arengut on vaadeldud alates varajastest hirmudest ja tontidest ning neile järgnenud paljudest arenguetappidest, kaasa arvatud aeg, mil püüti vaime algul sundida ja seejärel keelitada. Suguharude ebajumalatest kujunesid tootemid ja hõimu jumalad; maagilised väljendid said nüüdisaegseteks palveteks. Algul ohverdamiseks sooritatud ümberlõikamisi hakati hiljem teostama hügieenilisel eesmärgil.\n(1003.7)92:1.2 Religioon arenes inimsoo metsikus lapsepõlves looduse kummardamisest tontide palveldamise kaudu ebajumalakummardamiseni. Tsivilisatsiooni koidikul võtsid rahvad omaks müstilisemad ja sümbolistlikumad uskumused. Kuid nüüd, küpsusele lähenedes, on inimkond peagi valmis hindama tõelist religiooni, isegi tõe enda ilmutuse algust.\n(1004.1)92:1.3 Religioon tekib meele bioloogilise reaktsioonina vaimsetele uskumustele ja keskkonnale; see on viimane, mis ühes rassis hukkub või muutub. Usund on igal ajal ühiskonna reageering kõigele salapärasele. Religioon kui sotsiaalne institutsioon hõlmab riitusi, sümboleid, kultusi, pühakirju, altareid, pühamuid ja templeid. Kõigile religioonidele on iseloomulikud püha vesi, reliikviad, fetišid, amuletid, pidulikud ametirüüd, kellukesed, trummid ja preesterkond. Puhtarengulise päritoluga religiooni on võimatu maagiast või nõidusest täielikult lahutada.\n(1004.2)92:1.4 Saladuslikkus ja võim on alati religioosseid tundeid ja hirme ergutanud, kuna emotsioonid on nende väljakujunemist tugevasti suunanud. Hirm on alati olnud põhiline religioosne stiimul. Hirm kujundab arengulise usundi jumalaid ja motiveerib vähearenenud usklike usuriitusi. Tsivilisatsiooni arenedes hakkavad hirmu mõjutama aukartus, imetlus, austus ja hingeline kooskõla, hiljem kahetsus ja meeleparandus.\n(1004.3)92:1.5 Üks Aasia rahvas õpetas, et „Jumal on suur hirm”; see arusaam on välja kasvanud puhtarengulisest usundist. Jeesus, kõrgeimat tüüpi religioosse eluviisi ilmutaja, kuulutas, et „Jumal on armastus”.\n(1004.4)92:2.1 Religioon on kõige jäigem ja järeleandmatum iniminstitutsioon, kuid kohaneb siiski pikaldaselt ühiskonnas toimuvate muutustega. Lõppkokkuvõttes kajastab arenguline religioon muutuvaid kombeid, mida omakorda on võib-olla mõjutanud ilmutatud religioon. Aeglaselt ja kindlalt, ehkki vastumeelselt järgneb religioon (palveldus) tarkusele — teadmistele, mida suunab kogemuslik mõistus ja valgustab jumalik ilmutus.\n(1004.5)92:2.2 Usund klammerdub kommete külge; kõik olnu on iidne ja oletatavasti püha. Just sel ja mitte mingil muul põhjusel kasutati pronksi- ja rauaajastul veel pikka aega kivist tööriistu. See ütlus on ürikutes kirjas: „Ja kui sa teed mulle kivialtari, siis ära ehita seda tahutud kividest, sest peitli puudutus rüvetab selle!” Hindud süütavad ka tänapäeval oma altaritulesid algelise tuletikuga. Religiooni kogu arengu vältel on uudsust alati pühaduseteotuseks peetud. Sakrament ei tohi koosneda uuest ja tööstuslikult toodetud toidust, vaid kõige algelisemast toidusest: „Tulel küpsetatud liha ühes hapnemata leiva ja kibedate rohttaimedega”. Igat liiki ühiskonnatavad ja isegi seadused peavad vanadest vormidest kinni.\n(1004.6)92:2.3 Kui nüüdisaegne inimene imestab, miks erinevate usundite pühakirjades on loetletud nii palju asju, mida tuleb pidada rõvedaks, peaks ta hetkeks mõtlema sellele, et iga järgmine põlvkond on kartnud loobuda sellest, mida nende esivanemad pühaks on pidanud. See, mis ühe põlvkonna silmis on rõve, võis kuuluda eelmiste põlvkondade heakskiidetud kommete, isegi usurituaalide hulka. Suur osa religioossetest vaidlustest tuleneb just lakkamatutest katsetest ühitada vanu, kuid laiduväärt toiminguid nüüdisaegse arenenud mõistusega — leida usutavaid seletusi iidsetest ja aegunud usutavadest kinnipidamise põhjendamiseks.\n(1004.7)92:2.4 Kuid püüd religioosset arengut järsult kiirendada on siiski rumal. Rass või rahvas suudab arenenud usundist omaks võtta vaid seda, mis tema selle hetke arengutasemega piisavalt kokku sobib ja millega ta on võimeline kohanema. Religiooni arengu suunda ja kulgu mõjutavad sotsiaalsed, klimaatilised, poliitilised ja majanduslikud tingimused. Ühiskonna moraali ei määra usund ehk arenguline religioon, vaid pigem dikteerib rahva moraal tema religiooni vormid.\n(1005.1)92:2.5 Rahvad võtavad uue võõra usundi vastu vaid pealiskaudselt, nad kohandavad seda oma kommete ja vanade usutavadega. Selle heaks näiteks on üks Uus-Meremaa hõim, kelle preestrid kuulutasid pärast ristiusu ametlikku vastuvõtmist, et on saanud Gabrielilt otsese ilmutuse, mille kohaselt olla Jumal just nende hõimu välja valinud ja andnud neile loa kombelõtvu seksuaalsuhteid pidada ning arvukaid teisi vanu ja laiduväärt kombeid säilitada. Ja kõik äsjapöördunud kristlased võtsid kohe omaks selle uue ja vähemnõudliku ristiusuvariandi.\n(1005.2)92:2.6 Religioon on eri aegadel lubanud kõikvõimalikke vastandlikke ja järjekindlusetuid käitumisviise ning kunagi heaks kiitnud peaaegu kõike, mida praegu amoraalseks või patuseks peetakse. Südametunnistus ei ole iialgi olnud ega saa eales olema inimkäitumise kindel ja eksimatu õpetaja, kui see pole võtnud õppust kogemustest ega kasuta mõistuse abi. Südametunnistus ei ole inimhingega kõnelev jumalik hääl. See on vaid iga eksistentsietapi kommete moraalse ja eetilise sisu kokkuvõte; see väljendab kõigest inimese arvates ideaalset reageerimisviisi antud olukorras.\n(1005.3)92:3.1 Inimkonna religiooni uurides tuleb vaadelda möödunud ajastute igandeid säilitavaid ühiskonnakihte. Inimesenäoliste jumalate kommetes kajastub nende inimeste kõlblus, kes säärased jumalused algselt lõi. Iidsed usundid ja mütoloogia kirjeldavad tõetruult ammu hääbunud rahvaste uskumusi ja traditsioone. Need muistsed kultuslikud tavad püsivad kõrvuti uute majandustavade ja ühiskonna arenguga ning näivad muidugi äärmiselt kohatud. Säilinud kultuslikud kombed annavad täpse pildi rassi varasematest usunditest. Pidage alati meeles, et kultused ei kujune välja mitte tõe avastamise, vaid pigem vastava usu levitamise eesmärgil.\n(1005.4)92:3.2 Religioon on alati olnud suures osas riituste, rituaalide, austusavalduste, tseremooniate ja dogmade küsimus. Seda on tavaliselt varjutanud alalist pahandust tekitav eksitus, eksiarvamus, et ollakse väljavalitud rahvas. Kõik tähtsaimad usuideed — loitsimine, inspiratsioon, ilmutus, lepitus, kahetsus, lunastus, eestpalumine, ohverdamine, palvetamine, pihtimine, palveldamine, surmajärgne ellujäämine, sakrament, rituaal, väljaostmine, päästmine, heastamine, leping, rüvetatus, puhastamine, prohvetlikkus, pärispatt — pärinevad ürgse tondihirmu ajast.\n(1005.5)92:3.3 Algeline usund ei ole midagi muud kui ainelise olemasolu eest peetava võitluse jätk, mis hõlmab ka hauatagust eksistentsi. Niisuguse usu kombed kujutasid endast enesesäilitamisvõitluse ülekandmist kujuteldavasse tontide maailma. Ent kui teil tekib kiusatus arengulist religiooni kritiseerida, olge ettevaatlik. Pidage meeles, et nii tõesti oli—see on ajalooline fakt. Ja meenutage, et ühegi idee jõud ei seisne selle kaheldamatuses või tõesuses, vaid pigem kaasahaaravuses.\n(1006.1)92:3.4 Arengulises religioonis pole ruumi muutustele ega parandustele; erinevalt teadusest ei luba see endale edasiviivaid korrektiive. Arengulisest religioonist peetakse lugu, sest selle järgijad usuvad, et tegu on Tõega; „pühadele kord antud usk” peab olema teoreetiliselt lõplik ja eksimatu. Kultus avaldab arengule vastupanu, sest tõeline progress muudab või hävitab kindlasti kultuse enda; korrektiivid tuleb sellele alati peale sundida.\n(1006.2)92:3.5 Loodususundi dogmasid võivad muuta ja ülendada vaid kaks mõju: aeglaselt arenevate kommete surve ja epohhilise ilmutuse tsükliline valgustus. Pole sugugi ime, et areng on olnud aeglane; muistsel ajal tapeti edumeelsed ja leidlikud inimesed nõidadena. Kultus arenes aeglaselt põlvkondi hõlmavate epohhide ja ajastuid vältavate tsüklitena. Kuid see liikus ikkagi edasi. Arenev tondiusk pani aluse ilmutusliku religiooni filosoofiale, mis lõpuks hävitas ebausu, ehkki sellest ise pärineb.\n(1006.3)92:3.6 Religioon on paljuski pärssinud ühiskonna arengut, kuid selleta poleks olnud püsivat moraali ega eetikat, säilitamist väärivat tsivilisatsiooni. Usund on olnud suuresti ka ilmaliku kultuuri alusepanija: skulptuur sai alguse iidolite valmistamisest, arhitektuur templite ehitamisest, poeesia loitsimistest, muusika palvelauludest, draama vaimudelt juhiste saamiseks korraldatud etendustest, tants iga-aastastest usupidustustest.\n(1006.4)92:3.7 Ent juhtides tähelepanu religiooni olulisele rollile tsivilisatsiooni arengus ja säilimises, tuleb märkida, et loomulik religioon pole tsivilisatsiooni üksnes edendanud ja säilitanud, vaid ka pärssinud ja halvanud. Usk on takistanud tootmistegevust ja majanduslikku arengut, raisanud tööjõudu ja pillanud kapitali; see pole just alati perekonda toetanud; see ei ole piisavalt soodustanud rahu ja head tahet; see on jätnud mõnikord hooletusse hariduse ja hoidnud tagasi teaduse arengut; see on elu liigselt vaesustanud surma väidetava rikastamise arvel. Arenguline religioon, inimese usund, on tõepoolest kõigis nendes ja ka paljudes muudes eksimustes, vigades ja väärsammudes süüdi, kuid säilitas ometi kultuurse eetika, tsiviliseeritud kõlbluse ja sotsiaalse kokkukuuluvuse ning võimaldas hilisemal ilmutuslikul religioonil neid paljusid arengulisi vajakajäämisi heastada.\n(1006.5)92:3.8 Arenev religioon on olnud inimese kulukaim, kuid võrreldamatult tõhus institutsioon. Inimese usundit võib õigustada vaid arengulise tsivilisatsiooni seisukohalt. Kui inimene ei oleks arenenud loomast, poleks religiooni niisugusel arengulool mingit õigustust.\n(1006.6)92:3.9 Religioon hõlbustas kapitali kogunemist ja edendas teatud tegevusalasid. Preestrite küllaldane vaba aeg aitas kaasa kunsti ja teadmiste arengule — kõik varased eetikaalased vead olid inimsoole lõppkokkuvõttes väga kasulikud. Šamaanid, nii ausad kui ka ebaausad, läksid palju maksma, kuid olid kõike seda väärt, mis nende peale kulutati. Parasiitlikest preesterkondadest said alguse kutseoskusi nõudvad ametid ja teadus ise. Religioon edendas tsivilisatsiooni ja kindlustas sotsiaalse järjepidevuse; see on igal ajastul olnud ühiskonna kõlbluspolitseiks. Usund tagas selle inimliku distsipliini ja enesekontrolli, mis tegi võimalikuks tarkuse. Religioon on arengu tõhus piits, mis sunnib loidu ja kannatavat inimkonda halastamatult talle omasest loomulikust intellektuaalsest inertsusest edasi mõistuse ja tarkuse kõrgematele tasemetele.\n(1006.7)92:3.10 Looma tasemelt kõrgemale tõustes saadud püha pärandit, arengulist religiooni, peavad ka edaspidi täiustama ja õilistama ilmutusliku religiooni pidev tsensuur ning tõelise teaduse kuum sulatusahi.\n(1007.1)92:4.1 Ilmutus on evolutsiooniline, kuid alati progressiivne. Maailmaajaloo ajastute vältel on religioossed ilmutused üha avardunud ja muutunud järjest valgustuslikumaks. Ilmutuse ülesandeks on evolutsiooni käigus järjestikku tekkivaid usundeid sortida ja tsenseerida. Ent ilmutus suudab arengulisi usundeid ülendada ja täiustada vaid siis, kui need jumalikud külastused toovad õpetusi, mis ei jää nende esitamise ajastu ideedele ja hoiakutele liiga kaugeks. Seega peab ilmutus olema ja ongi alati arenguga seotud. Ilmutuslikku religiooni piirab alati inimese vastuvõtuvõime.\n(1007.2)92:4.2 Ent hoolimata silmnähtavatest seostest või kõrvalekalletest on ilmutuslikele religioonidele alati iseloomulik usk mõnesse lõpliku väärtusega Jumalusse ja mingisse kontseptsiooni isiksuse identiteedi säilimisest pärast surma.\n(1007.3)92:4.3 Arenguline religioon on sentimentaalne ja ebaloogiline. See on inimese reageering hüpoteetilise tontide maailma usule — inimlik usurefleks, mis on tekkinud tundmatu avastamisest ja hirmust selle ees. Ilmutusliku religiooni esitab tõeline vaimumaailm, see on üliintellektuaalse kosmose vastus surelike ihale uskuda universumi Jumalusi ja neist sõltuda. Arenguline religioon kirjeldab inimkonna ringikujulisi kobamisi tõe otsinguil, ilmutuslik religioon ongi see tõde.\n(1007.4)92:4.4 Religioosseid ilmutusi on toimunud palju kordi, kuid vaid viis neist on olnud epohhilise tähtsusega. Need olid:\n(1007.5)92:4.5 1. Dalamatia õpetused. Tõelist kontseptsiooni Esimesest Allikast ja Keskmest levitasid Urantial esimesena sadakond Vürst Caligastia kaaskonna kehalist liiget. See avarduv Jumaluse-ilmutus kestis enam kui kolmsada tuhat aastat, kuni sellele tegi järsu lõpu planeedi lahkulöömine ja õppetöö katkemine. Dalamatia ilmutuse mõju läks kogu maailmale peaaegu täielikult kaduma, säilides vaid Vani töös. Isegi nodiidid olid Aadama saabumise ajaks selle tõe unustanud. Kõigist sadakonnalt õpetust saanutest hoidsid punased inimesed seda kõige kauem alal, kuid indiaani religioonis oli Suure Vaimu idee vaid ähmane mõiste, mida kokkupuude ristiusuga tunduvalt selgitas ja tugevdas;\n(1007.6)92:4.6 2. Eedeni õpetused. Aadam ja Eeva kirjeldasid arenevatele rahvastele taas kontseptsiooni kõige Isast. Esimese Eedeni elukorra katkemine peatas Aadama ilmutuse veel enne, kui see oli päriselt alatagi jõudnud. Ent Aadama nurjunud õpetustööd jätkasid setiidi preestrid ja mõni neist tõdedest ei ole kunagi maailmale päriselt kaduma läinud. Setiitide õpetused mõjutasid kogu Vahemere idaranniku religiooni arengusuunda. Kuid aastaks 2500 enne Kristust oli inimkond Eedeni päevil esitatud ilmutuse suures osas silmist lasknud;\n(1007.7)92:4.7 3. Saalemi Melkisedek. See eriolukordades tegutsev Nebadoni Poeg juhatas sisse kolmanda tõeilmutuse Urantial. Õpetuse põhilised nõuded olid usaldus ja usk. Ta õpetas Jumala kõikvõimsat headust usaldama ning kuulutas, et usu kaudu teenivad inimesed endale Jumala soosingu. Tema õpetused segunesid järk-järgult mitme arengulise usundi uskumuste ja tavadega ning kujunesid lõpuks neiks religioosseteks süsteemideks, mis leidusid Urantial esimese aastatuhande algul pärast Kristust.\n(1008.1)92:4.8 4. Jeesus Naatsaretlane. Kristus Miikael esitas kontseptsiooni Jumalast kui Kõiksest Isast Urantiale neljandat korda ja see õpetus on sellest ajast saadik üldjoontes püsima jäänud. Tema õpetuse sisuks oli armastus ja teenimine, armastav palveldamine, millega loodud-olendist poeg vastab vabatahtlikult ja tunnustavalt Jumala, oma Isa armastavale hoolele. Need loodud-olenditest pojad teenivad vabal tahtel oma vendi, mõistes rõõmuga, et teenivad ühtlasi Jumal-Isa;\n(1008.2)92:4.9 5. Urantia kirjad. Kirjad, mille hulka kuulub ka käesolev kiri, on seni kõige viimane Urantia surelikele antud tõeilmutus. Need kirjad erinevad kõigist eelmistest ilmutustest selle poolest, et ei ole ühe universumiisiksuse töö, vaid paljude olendite koostatud. Kuid Kõikse Isa juurde jõudmiseni ei ole ükski ilmutus kunagi täielik. Kõik muud taevased hoolekanded on vaid osalised, ajutised ja tegelikult kohandatud kohalikele aja ja ruumi tingimustele. Ehkki niisugused mööndused võivad kõigi ilmutuste otsest jõudu ja autoriteeti kahandada, on Urantiale saabunud aeg, mil sellised avameelsed avaldused on soovitatavad isegi juhul, kui need nõrgestaksid selle viimse Urantia surelikele rassidele antud tõeilmutuse tulevast mõju ja autoriteeti.\n(1008.3)92:5.1 Arengulise usundi puhul arvatakse, et jumalad eksisteerivad inimnäolistena, ilmutuslik usund õpetab inimestele, et nad on Jumala pojad — loodud ka ise jumalikkuse piiritletud kuju järgi; ilmutuse õpetustest ja arengu tulemustest tekkinud liituskumustes on Jumala kontseptsioonis segunenud järgmised komponendid:\n(1008.4)92:5.2 1. arenguliste kultuste varasemad ideed;\n(1008.5)92:5.3 2. ilmutusliku religiooni ülevad ideaalid;\n(1008.6)92:5.4 3. suurte usujuhtide, prohvetite ja inimkonna õpetajate isiklikud seisukohad.\n(1008.7)92:5.5 Enamiku suurtest usulistest epohhidest on juhatanud sisse mõne silmapaistva isiksuse elu ja õpetused, enamik ajaloo märkimisväärseid kõlbelisi liikumisi on tekkinud kellegi eestvedamisel. Ja inimesed on alati kaldunud juhti hardalt austama, isegi juhul, kui tema õpetused selle all kannatavad: austama tema isiksust, kaotades silmist tõed, mida ta kuulutas. Ja sellel on omad põhjused: areneva inimese südames on instinktiivne igatsus kõrgelt ja väljastpoolt abi saada. Seda ihalust on vaja, et saada eelaimust Planeedivürsti ja hiljem Aineliste Poegade ilmumisest planeedile. Urantial on inimene neist üleinimlikest juhtidest ja valitsejatest ilma jäetud ning seetõttu püüab ta pidevalt kaotatut tasa teha, ümbritsedes oma inimlikke juhte legendidega nende üleloomulikust päritolust ja imepärasest elust.\n(1008.8)92:5.6 Paljud rahvad on pidanud oma juhte, kelle elukäik on tihedalt täis imepäraseid juhtumusi, neitsist sündinuiks. Need rahvarühmad ootavad igavesti oma juhi tagasitulekut. Kesk-Aasia hõimud ootavad ikka veel Tšinghis-khaani naasmist, Tiibetis, Hiinas ja Indias on oodatuks Buddha, islamimaadel Muhamed, indiaanlaste seas Hesunanin Onamonalonton, heebrealastel eeskätt Aadam kui aineline valitseja. Babüloonias elas legend Aadamast kui Jumala pojast, inimese ja Jumala vahelisest ühenduslülist, edasi jumal Mardukis. Pärast Aadama ilmumist maa peale oli maailma rahvastel niinimetatud Jumala poegi üsna palju.\n(1009.1)92:5.7 Ent vaatamata ebausklikule aukartusele, mida nende vastu sageli tunti, jääb tõsiasjaks, et need õpetajad olid ajalikud isikud-tugipunktid, kellele toetusid ilmutatud tõe hoovad, mis inimkonna moraali, filosoofiat ja religiooni edasi viisid.\n(1009.2)92:5.8 Inimajaloo miljoni aasta jooksul on Urantial olnud sadu usujuhte Onagarist guru Nanakini. Selle aja vältel on usutões ja vaimses usus olnud palju tõuse ja mõõnu ning Urantia religiooni iga taassündi on seostatud mõne usujuhi elu ja õpetustega. Uuema aja õpetajaid vaadeldes on ehk mõttekas rühmitada nad Aadama-järgse Urantia seitsmesse tähtsamasse usuepohhi:\n(1009.3)92:5.9 1. setiitide periood. Setiidi preestritest, kes Amosadi juhtimisel taas esile kerkisid, said Aadama-järgsel perioodil suured õpetajad. Nad tegutsesid kõikjal andiitide maadel ning nende mõju püsis kõige kauem kreeklaste, sumerite ja hindude seas. Viimati nimetatute hulgas püsivad nad hindu usu braahmanitena tänini. Setiidid ja nende poolehoidjad ei lasknud Aadama ilmutatud Kolmsuse kontseptsiooni kunagi päriselt kaduma minna;\n(1009.4)92:5.10 2. Melkisedeki misjonäride ajajärk. Urantia religiooni mõjutasid üsna suurel määral nende õpetajate jõupingutused, keda lähetas Machiventa Melkisedek, kui ta peaaegu kaks tuhat aastat enne Kristust Saalemis elas ja õpetas. Misjonärid kuulutasid, et Jumala soosingu pälvib usu kaudu, ja nende õpetused, mis ei sünnitanud küll otseselt uusi usundeid, lõid siiski aluse, millele hilisemad tõeõpetajad püstitasid Urantia usundid;\n(1009.5)92:5.11 3. Melkisedeki-järgne ajajärk. Kuigi sel perioodil õpetasid nii Amenhotep kui ka Ehnaton, oli Melkisedeki-järgse ajajärgu silmapaistvaim usugeenius Vahemere idaranniku ühe beduiinirühma juht, heebrea religiooni looja Mooses. Mooses õpetas monoteismi. Ta ütles: „Kuula, oo Iisrael, meie Issand Jumal on ainus Jumal” ja „Issand on Jumal. Ei ole ühtki teist jumalat peale tema.” Ta püüdis järjekindlalt oma rahva seast välja juurida tondikultuse jäänuseid, nähes sellega tegelejatele ette isegi surmanuhtluse. Moosese järeltulijad moonutasid monoteismi, kuid pöördusid hiljem paljude tema õpetuste juurde tagasi. Moosese suurus seisnes tema tarkuses ja terases mõistuses. Leidus ka ülevamaid Jumala kontseptsioone, kuid kellelgi ei õnnestunud kunagi ajendada suuri rahvahulki neid arenenud uskumusi omaks võtma;\n(1009.6)92:5.12 4. kuues sajand enne Kristust. Sel ühel suurimal religioosse ärkamise sajandil, mis Urantial kunagi on olnud, tõusid paljud inimesed tõtt kuulutama. Nende seast tuleb nimetada Gautamat, Kong Fuzit, Laozid, Zarathustrat ja džainismi õpetajaid. Gautama õpetused on laialt levinud Aasias, miljonid inimesed austavad teda hardalt Buddhana. Kong Fuzi oli hiinlaste moraalile sama tähtis kui Platon kreeka filosoofiale ja ehkki mõlemad õpetused äratasid usulist vastukaja, ei olnud kumbki mees rangelt võttes usuõpetaja; Laozi nägi Taos rohkem Jumalat kui Kong Fuzi inimlikkuses või Platon idealismis. Zarathustra oli küll väga mõjutatud tol ajal valdava duaalse spiritismi hea ja halva kontseptsioonist, kuid samal ajal ülendas ta selgelt ideed ühest igavesest Jumalusest ja lõppkokkuvõttes saabuvast valguse võidust pimeduse üle;\n(1010.1)92:5.13 5. esimene sajand pärast Kristust. Jeesus Naatsaretlane alustas tööd usuõpetajana Ristija Johannese rajatud kultuse raames ning liikus paastudest ja vorminõuetest võimalikult kaugele edasi. Lisaks Jeesusele olid selle ajajärgu suurimad õpetajad Paulus Tarsosest ja Philon Aleksandriast. Nende usukontseptsioonidel on olnud Kristuse nime kandva usu arengus määrav tähtsus;\n(1010.2)92:5.14 6. kuues sajand pärast Kristust. Muhamed pani aluse usundile, mis oli ülem paljudest tolle aja usutunnistustest. Ta protesteeris võõramaiste usundite sotsiaalsete nõudmiste ja oma rahva usuelu seosetuse vastu;\n(1010.3)92:5.15 7. viieteistkümnes sajand pärast Kristust. See periood oli tunnistajaks kahele usuliikumisele: ühtse ristiusu lagunemisele õhtumaal ja uue usundi sünteesile hommikumaal. Euroopas oli ühiskonnastatud ristiusk omandanud sellise jäikuse, et selle edasine kasv ja terviklikkus olid ühitamatud. Idamaal sünteesis Nanak koos oma poolehoidjatega islami, hinduismi ja budismi alusel sikhismi, Aasia ühe arenenuima usundi.\n(1010.4)92:5.16 Urantia tulevikku iseloomustab kahtlemata usutõe, Jumala isaduse ja kõigi loodudolendite vendluse õpetajate ilmumine. Kuid loodame, et nende tulevaste prohvetite innukad ja siirad jõupingutused ei ole suunatud niivõrd religioonidevaheliste tõkete tugevdamisele, kui just vaimse palveldava usuvendluse edendamisele nende Satania Urantiale nii iseloomulike erinevate intellektuaalsete religioonide pooldajate vahel.\n(1010.5)92:6.1 Urantia kahekümnenda sajandi religioonid pakuvad huvitavat pilti inimese palveldamisaje arengust ühiskonnas. Paljud usundid on pärast tondikultuse aega väga vähe edasi liikunud. Aafrika pügmeedel puuduvad usulised reageeringud kui eraldi reageeringuliik, ehkki mõned neist usuvad veidi vaimukeskkonda. Nad on tänapäeval tasemel, millel ürginimene oli religiooni arengu hakul. Algelise religiooni põhiuskumus oli ellujäämine pärast surma. Idee isikulise Jumala palveldamisest näitab arengulist edasiminekut, isegi ilmutuse esimest etappi. Dajakkidel olid arenenud välja vaid kõige algelisemad usutavad. Märksa hilisemate eskimote ja indiaanlaste kontseptsioonid Jumalast olid samuti väga napid, nad uskusid hingedesse ja neil oli ebamäärane ettekujutus mingil viisil ellujäämisest pärast surma. Tänapäeva Austraalia põliselanikud tunnevad vaid tondihirmu ja kardavad pimedust ning austavad tahumatul moel oma esivanemaid. Suuludel on tondihirmu ja ohverdamistega religioon alles tekkimas. Paljud Aafrika hõimud ei ole religiooni arengus ebajumalate etapist kaugemale jõudnud, hoolimata kristlaste ja moslemite misjonitööst. Ent mõned inimrühmad on juba kaua kinni hoidnud monoteismi ideest, näiteks kunagised traaklased, kes uskusid ka surematusse.\n(1010.6)92:6.2 Urantial liiguvad arenguline ja ilmutuslik religioon kõrvuti edasi, segunedes ja liitudes mitmesugusteks religioosseteks süsteemideks, mis käesolevate kirjade koostamise ajal maailmas leiduvad. Need Urantia kahekümnenda sajandi usundid on:\n(1011.1)92:6.3 1. hinduism — kõige iidsem;\n(1011.2)92:6.4 2. heebrea religioon;\n(1011.3)92:6.5 3. budism;\n(1011.4)92:6.6 4. konfutsianism;\n(1011.5)92:6.7 5. taoistlikud uskumused;\n(1011.6)92:6.8 6. zoroastrism;\n(1011.7)92:6.9 7. šintoism;\n(1011.8)92:6.10 8. džainism;\n(1011.9)92:6.11 9. ristiusk;\n(1011.10)92:6.12 10. islam;\n(1011.11)92:6.13 11. sikhism — kõige hilisem.\n(1011.12)92:6.14 Iidsete aegade kõige arenenumad usundid olid judaism ja hinduism, mis on religiooni arengu kulgu vastavalt õhtumaal ja hommikumaal oluliselt mõjutanud. Nii hindud kui ka heebrealased uskusid, et nende usund on inspireeritud ja ilmutatud ning et kõik teised usundid on tõelise usu mandunud vormid.\n(1011.13)92:6.15 India jaguneb hindude, sikhide, moslemite ja džainistide vahel, kes kõik kirjeldavad Jumalat, inimest ja universumit oma ettekujutuse kohaselt. Hiina järgib taoistlikke ja konfutsianistlikke õpetusi, Jaapanis on au sees šintoism.\n(1011.14)92:6.16 Suured rahvusvahelised, erinevaid rasse hõlmavad usud on juudiusk, budausk, ristiusk ja islam. Budism ulatub Sri Lankast ja Birmast läbi Tiibeti ja Hiina Jaapanini. See on suutnud kohanduda paljude rahvaste kommetega ning olnud võrreldav vaid ristiusuga.\n(1011.15)92:6.17 Heebrea religioon kujutab endast filosoofilist üleminekut polüteismilt monoteismile, see on arenguliste ja ilmutuslike religioonide vaheline evolutsiooniline vahelüli. Heebrealased olid ainus lääne rahvas, kes järgnes oma varajastele arengulistele jumalatele otse ilmutusliku Jumalani. Ent seda tõde hakati laialdaselt omaks võtma alles Jesaja ajal, kes õpetas taas rahvusliku jumaluse ja Kõikse Looja segaideed: „Oo Vägede Issand, Iisraeli Jumal, sina üksi oled Jumal; sina oled teinud taeva ja maa.” Kunagi oli õhtumaa tsivilisatsiooni püsimajäämise lootus heebrea ülevatel headusekontseptsioonidel ja helleni arenenud ilukontseptsioonidel.\n(1011.16)92:6.18 Ristiusk on Kristuse elu ja õpetuste religioon, mis põhineb judaismi teoloogial ja mida on hiljem mõjutanud mõne zoroastrismi ja Kreeka filosoofilise õpetuse assimileerimine. Selle on sõnastanud eeskätt kolm inimest, Philon, Peetrus ja Paulus, ning see on läbinud pärast Pauluse aega palju arenguastmeid ja õhtumaale nii omaseks saanud, et on üsna loomulik, kui paljud rahvad väljaspool Euroopat peavad ristiusku võõra Jumala võõraks ilmutuseks võõrasmaalastele.\n(1011.17)92:6.19 Islam on Põhja-Aafrika, Vahemere idaranniku ja Kagu-Aasia usulis-kultuuriline ühenduslüli. Islami muutis monoteistlikuks just juudi teoloogia koos hilisemate ristiusuõpetustega. Muhamedi järgijad komistasid arenenud õpetustele Kolmsusest, nad ei suutnud kolmest jumalikust isiksusest ja ühest Jumalusest kõnelevast doktriinist aru saada. Arengulist meelt on alati raske panna kõrgemat ilmutatud tõde äkki vastu võtma. Inimene on arenguline loodud-olend ja peab oma religiooni omandama eeskätt arengulisel teel.\n(1012.1)92:6.20 Esivanemate kummardamine oli kunagi usu arengu otsustavaks edusammuks, kuid on hämmastav ja samas kahetsusväärne, et see algeline kontseptsioon on Hiinas, Jaapanis ja Indias püsinud kõigis nende maade suhteliselt kõrgele arenenud õpetustes, näiteks budismis ja hinduismis. Õhtumaal arenes esivanemate kummardamine oma rahva jumalate austamiseks ja rahvuslikele kangelastele lugupidamise avaldamiseks. Kahekümnendal sajandil ilmneb see hardalt oma kangelasi austav natsionalistlik religioon erinevates radikaalsetes ja natsionalistlikes ilmalikes õpetustes, mis on iseloomulikud paljudele õhtumaa rassidele ja rahvastele. Umbes samasugust suhtumist võib kohata ka inglise keelt kõnelevate rahvaste suurtes ülikoolides ja suuremates tööstusringkondades. Neile kontseptsioonidele on üsna lähedane idee, et religioon on vaid „ühine hea elu otsimine”. „Rahvuslikud usundid” ei ole midagi muud kui tagasipöördumine Rooma keisri varajase kummardamise ja šintoismi juurde — riigi kui keisri perekonna kummardamise juurde.\n(1012.2)92:7.1 Religioon ei saa kunagi teaduslikuks faktiks. Filosoofia võib küll tugineda teaduslikele alustele, kuid religioon jääb alati kas arenguliseks või ilmutuslikuks või kombinatsiooniks neist mõlemast, nagu see on tänapäeva maailmas.\n(1012.3)92:7.2 Uusi usundeid ei saa leiutada, nad kas kujunevad välja või ilmutatakse äkki. Kõik uued arengulised religioonid on vaid vanade uskumuste edasijõudnud väljendused, uued kohanemised ja õigeksseadmised. Vana ei lakka olemast, see on vaid uuega ühte sulanud, nii nagu sikhism tärkas ja puhkes õitsele hinduismi, budismi, islami ja muude nüüdisaja kultuste pinnasest ja vormelitest. Algeline religioon oli väga demokraatlik, ürginimene andis ja võttis pikemalt mõtlemata ideid laenuks. Alles ilmutusliku religiooniga kaasnes autokraatlik ja sallimatu religioosne isekus.\n(1012.4)92:7.3 Kõik Urantia usundid on head, kui nad toovad inimese Jumala juurde ja annavad talle arusaamise Isast. Iga usklike rühm eksib, kui peab oma usutunnistust Tõeks, niisugune hoiak kõneleb pigem religioossest upsakusest kui veendunud usust. Igal Urantia usundil tasuks uurida ja üle võtta teistes usundites sisalduvate tõdede paremikku, sest need kõik sisaldavad tõde. Usutegelased teeksid targasti, kui laenaksid parimat osa oma naabrite elavast vaimsest tõest, selle asemel, et mõista hukka nende religiooni halvimat osa, püsivat ebausku ja aegunud rituaale.\n(1012.5)92:7.4 Kõik usundid on tekkinud inimese erinevatest intellektuaalsetest reageeringutest samale vaimsele juhatusele. Ei maksa loota, et kunagi saavutatakse usutunnistuste, dogmade ja rituaalide ühetaolisus, sest need on intellektuaalsed; ometi võib saavutada ja kunagi saavutataksegi ühtsus kõigi Isa tõelises palveldamises, sest see on vaimne. Ja on igavene tõde, et vaimus on kõik inimesed võrdsed.\n(1012.6)92:7.5 Algeline religioon oli suures osas teadlikkus ainelistest väärtustest, kuid tsivilisatsioon kõrgendab religioosseid väärtushinnanguid, sest tõeline religioon on enese pühendamine tähendusrikaste ja kõrgeimate väärtuste teenimisele. Usundi arenedes kujuneb eetika moraalifilosoofiaks ja kõlblus enesedistsipliiniks kõrgeimate tähenduste ja ülimate väärtuste, jumalike ja vaimsete ideaalide alusel. Nii saab usust spontaanne ja oivaline pühendumine, truu armastuse elav kogemus.\n(1013.1)92:7.6 Religiooni kvaliteeti näitavad:\n(1013.2)92:7.7 1. väärtuste tase — ustavus;\n(1013.3)92:7.8 2. tähenduste sügavus — üksikisikus nende kõrgeimate väärtuste idealistliku hindamise võime äratamine;\n(1013.4)92:7.9 3. pühendumise intensiivsus — mil määral neile jumalikele väärtustele pühendutakse;\n(1013.5)92:7.10 4. isiksuse tõkestamatu progress sellel idealistliku vaimse elu kosmilisel teel, arusaamine endast kui Jumala pojast ja lõputust edenemisest universumi kodanikuna.\n(1013.6)92:7.11 Religioossed tähendused arenevad eneseteadvuses edasi, kui laps kannab usu kõikvõimsusse oma vanematelt üle Jumalale. Kogu religioosne kogemus sõltub suures osas sellest, kas vanema-lapse suhtes domineerib hirm või armastus. Orjadel on alati olnud väga raske oma hirmu isanda ees Jumala-armastuse kontseptsioonidesse üle kanda. Tsivilisatsioon, teadus ja arenenud usundid peavad vabastama inimkonna neist hirmudest, mis on tekkinud kartusest loodusnähtuste ees. Nii peaks suurem valgustatus vabastama haritud sureliku Jumalusega suhtlemisel vajadusest vahendajate järele.\n(1013.7)92:7.12 Need vahepealsed ebajumalakummardamisena avalduvad kõhkluseajad, kui austus kandub inimlikult ja nähtavalt jumalikule ja nähtamatule, on vältimatud, kuid neid peaks lühendama teadlikkus sisimas elava jumaliku vaimu abistavast toetusest. Vaatamata sellele pole inimest sügavalt mõjutanud ainult tema Jumalusekontseptsioonid, vaid ka nende kangelaste iseloom, keda ta on otsustanud austada. On väga kahetsusväärne, et need, kes on hakanud austama jumalikku ülestõusnud Kristust, on jätnud kahe silma vahele inimese, vapra ja julge kangelase Joosua ben Joosepi.\n(1013.8)92:7.13 Nüüdisaegne inimene tunnetab religiooni adekvaatselt, kuid austusväärseid kombeid häirivad ja seavad halba valgusesse kiirenenud sotsiaalsed muutused ja enneolematu teaduse areng. Mõtlevad mehed ja naised soovivad, et religioon määratletaks uuesti, ja see nõue sunnib religiooni end ümber hindama.\n(1013.9)92:7.14 Praegu on inimene silmitsi ülesandega hinnata ühe põlvkonna jooksul rohkem inimväärtusi ümber, kui seda on tehtud kahe tuhande aasta jooksul. Ja see mõjutab ühiskonna suhtumist religiooni, sest religioon on samal ajal nii elu- kui ka mõtteviis.\n(1013.10)92:7.15 Tõeline religioon peab alati olema ühtaegu kõigi kestvate tsivilisatsioonide igavene vundament ja teed näitav täht.\n(1013.11)92:7.16 [Esitanud Nebadoni Melkisedek.]


Meretransport - Logistika | Ursus Forwarding\nURSUS FORWARDINGUL on enam kui 14-aastane kogemus väga erineva keerukusega kaubavedude korraldamisel ja koordineerimisel. Usaldage oma mereveo küsimused professionaalide meeskonnale. Palun täitke hinnapäringu vorm ja meie spetsialistid võtavad teiega lähiajal ühendust.\nKui olete huvitatud mereveost ja soovite saada konsultatsiooni, kasutage palun meie veebisaidi põhilehel olevat nuppu „Soovin konsultatsiooni“ ning me vastame meeleldi teie küsimustele.\nMereveo peamiseks eeliseks on kulud, mis on väiksemad kui muud liiki kaubavedudel; vahemaa võimalused, mis võimaldavad transportida kaupa maanteetranspordiga võrreldes palju kaugemale; mitmekesisus ‒ mereveoga on võimalik transportida väga erinevaid koormate tüüpe; kandevõime, mis mereveo puhu on oluliselt suurem võrreldes muude transpordiliikidega.\nMerevedu ei sõltu maanteede ehitusest, ummikutest või muudest võimalikest takistustest, mida esineb näiteks maanteeveo korral. Seetõttu kulgevad mereveod enamjaolt ilma oluliste kõrvalekalleteta algselt planeeritud tarnekuupäevadest.\nUrsus Forwarding pakub klientidele iga päev järgmiseid mereveoliike.\nSee tähendab vedu, kus veetav veos võtab kogu konteineri ruumi. Kui soovite vedada mahukat veost, mille vedamiseks on vaja kogu konteineri ruumi, on teil vajalik täiskonteiner ehk FCL-merevedu, mille raames teie koorem laaditakse ja transporditakse ainult teie koormale ettenähtud eraldi konteineris.\nMereveo üheks eeliseks on võrdlemisi madalad kulud, seetõttu kasutatakse merevedu sageli mahukate ülegabariidiliste veoste vedamiseks. Oma praktikas puutume peamiselt kokku erinevate seadmete, põllumajandusmasinate, tööstusmasinate ja nende varuosade mereveoga.\nLihtsalt öeldes on külmutuskonteinerid suured külmikud, milles veetakse kaupa, mis vajab kindlat temperatuuri. Sellist tüüpi konteineritega veetakse peamiselt selliseid kaupu nagu liha, puuviljad, kala, piimatooted, lilled, ravimid ja muud kaubad, mis vajavad temperatuurirežiimi.\nSee tähendab vedu, kus mitut erinevat veost veetakse ühes konteineris. Kui soovite vedada väikese mahuga veost, on teil vaja osa konteinerist ehk LCL-merevedu, mille raames veetakse teie veos ühes konteineris koos teiste väiksemate veostega, täites seega kogu konteineri.\nMereveod võimaldavad erinevat liiki ohtlike (ADR) veoste vedu. Selliste veoste vedu nõuab hoolikat ettevalmistust, valides veose eripärale vastava pakendi ning märgistades veetava veose õigesti. Merevedu kasutatakse sageli naftatoodete, eri liiki kemikaalide, gaasi jm transportimiseks.\nVedelate toodete merevedu toimub tsisternide või paakkonteineritega, mis jaotatakse mitmeks liigiks ja mida valitakse vastavalt veetava veose eripärale. Vedellastile mõeldud taaraga veetakse peamiselt toiduaineid, veine ja kangeid alkohoolseid jooke, õlisid, kemikaale, gaasi, kütust jm.\nOokeanid ja mered katavad 71% meie planeedi pinnast, mistõttu on merevedu väga populaarne, nõutud ja laialdaselt kasutatav kogu maailmas. Merevedu on ka üks vanimaid transpordiliike, mida kasutati juba ammu enne, kui hakkas arenema auto- ja õhutransporditööstus. Just laevadega said kaupmehed maailma eri kohtadest toimetada oma kaubad teiste maade turgudele ning tuua koju kaugetest maadest ostetud head ja paremat.\nTänapäeval on merevedu arenenud hiiglaslikuks tööstuseks, mis tagab veoste liikumise maailma kõigi mandrite vahel. Tänu laevaehituse arengule seilavad meie planeedi meredel ja ookeanidel aina suuremad ja grandioossemad laevad.\nPraegu on suurima konteinerkaubalaeva mahutavus 21 000 TEU-d (20 jala pikkust konteinerit). Merevedu toimub peamiselt merekonteinerite abil. Enamlevinud neist on 20 ja 40 jala pikkused konteinerid, mille kasutamine on üsna kasulik, sest konteiner taarana vähendab veose kahjustamise ohtu ning hõlbustab ja kiirendab peale- ja mahalaadimist.\nKorduma kippuvad küsimused merevedude korraldamise kohta.\nMillist teavet on vaja mereveo hinna arvutamiseks?\npealelaadimiskoht (aadress või sadam);\nveose tarnekoht (aadress või sadam);\nKuidas moodustub mereveo koguhind?\n1. Veokulud kaubasaatja laost sadamasse.\nSõltuvalt teie veose suhtes kohaldatavatest Incoterms‘i-reeglitest võib veo kohaletoimetamise kogumaksumus suureneda seoses lisateenustega, mis on kindlaks määratud vastava Incoterms‘i-reeglite liigiga (nt veose võtmine saatja laost (EXW) suurendab alati kogukulu võrreldes sellise veosega, mille toimetab sadamasse saatja (FOB/CFR)).\n2. Sadamakulud lähtesadamas.\nSadamakulud koosnevad sellistest teenustest nagu konteineri mahatõstmine platvormilt ja selle paigutamine konteinerite ladustamisalale, dokumentatsioon, konteineri laadimine laevapardale jm.\n3. Veotasu (tasu kauba laevaga vedamise eest).\nVeotasu on tasu laeva (või koha sellel) kaubaveoks kasutamise eest. Veotasu kujuneb veomarsruudi, veose liigi ja selle pakendi tüübi, mõõtmete ja muude oluliste nüansside põhjal. Kui teie veos tuleb liigitada ohtlikuks (ADR), tuleb arvestada, et teenuse maksumus on suurem kui tavalise veose transportimisel. Ka veose gabariidid mõjutavad oluliselt veotasu summat. Suurema veose veotasu on alati suurem kui väiksema veose puhul.\n4. Sadamakulud sihtsadamas.\nSadamakulud sihtsadamas moodustab: konteineri mahalaadimine laevalt ja selle paigutamine konteinerite ladustamisalale, dokumentatsioon, konteineri laadimine autoplatvormile lõppsaajale tarnimiseks jm.\n5. Tolliformaalsused ja -maksud.\nTolliformaalsuste ja -maksude suurus oleneb lasti liigist ja selle suhtes kohaldatavatest maksumääradest. * Kauba kohaletoimetamine sadamast lõppsaajani. Kui merekonteiner saabub sihtsadamasse, laaditakse see ümber autoplatvormile, et tarnida kaubasaajale.\nMereveo hinna arvutamisel võetakse alati arvesse kõiki kliendi soove, näiteks veosekindlustust, ukselt ukseni tarnet jne. Need on lisateenused, mis tõstavad mereveo koguhinda.\nMillised on konteinerite mõõdud?\nKõige nõutavam on 40-jalane konteiner. Selle mahutavus (sõltuvalt valitud tüübist) on piisav, et korraga vedada kaupa, mis on paigutatud kuni 30 euroalusele. Kui aga on vaja väiksema veose vedu, oleks sobivam 20-jalane konteiner, mille mahutavus on kuni 11 euroalust. Täpsemat teavet kõigi saadaolevate konteineritüüpide ja nende mõõtude kohta leiate siit: konteinerite mõõdud\nMereveo hinnad sõltuvad paljudest muutuvatest faktoritest, seetõttu võib veose praegune transpordihind erineda sellest, mille eest veeti identset veost mitu kuud tagasi. Seetõttu soovitame välja selgitada mereveo täpse hinna enne igat planeeritud transportimist. Eriti kui veoste vedamise vahel on möödunud pikk aeg.\nEORI ehk Economic Operators Registration and Identification number (lisateave siin: EORI). See tuleb registreerida ettevõtetel, FIEdel ja füüsilistel isikutel, kes ekspordivad ja/või impordivad kaupa kolmandatest riikidest/kolmandatesse riikidesse.\nMis on Bill of lading?\nBill of lading (B/L) (konossement ehk mereveose saateleht) on mereveose peamine saatedokument. Konossement on kaubasaatja ja vedaja vaheline leping, mis kinnitab veoettevõtte õigust vedada last kaubasaatja nimel määratud sihtkohta. Konossement määrab kauba omandiõiguse ja toimib ka kinnitusdokumendina selle kohta, et vedaja on kauba veoks vastu võtnud vastavalt onossemkendis märgitud kohtade arvule ja mahule. Bill of lading‘ut kasutatakse ainult meretranspordis.\nBill of lading‘ud ehk konossemendid trükitakse spetsiaalsetele laevaliinide vormidele. Eksemplaride arv võib varieeruda, kuid enamikul juhtudel koosneb konossemendi komplekt kolmest eksemplarist. Kõik koopiad sisaldavad sama teavet ja sama kuupäeva. Dokumendi originaalid väljastatakse veoettevõttele, kes transpordib kaupa, kaubasaatjale ja -saajale. Kõik konossemendi originaaleksemplarid märgistatakse tähisega „Original“. Kõik sellised eksemplarid on võrdse juriidilise jõuga.\nVeoettevõtja väljastab kaubasaatjale konossemendi tõendina selle kohta, et last on laevale laaditud. Peale lasti sihtsadamasse toimetamist peab saaja selle vastuvõtmiseks esitama ka kauba konossemendi.\nJah, Ursus Forwarding tagab kõik mereveoga seotud lisateenused, mis hõlmavad ka tolliformaalsusi ja kauba tarnimist sadamast lõppsaajani või kaubasaatjalt sadamani.\nPositiivse mainega merevedu\nParim pakkumine teenusele „merevedu“ on vaid mõne hiireklõpsu kaugusel! Kasutage nuppu "Küsi hinda" ja saage meie pakkumine lühima aja jooksul! Võtame meeleldi oma kohustuseks teie mereveose transpordi ja sellega seotud ülesanded, saades teie usaldusväärseks logistikapartneriks!


Valmistud jaanilõkkeks? Vaata, mida võib põletada! - Uudised ja teated - Põltsamaa vald\nValmistud jaanilõkkeks? Vaata, mida võib põletada!\n16.06.2020 154 Vaadatud\nPrint Valmistud jaanilõkkeks? Vaata, mida võib põletada!\nLõkkevalvuri kampaania kohta info leiate siit https://www.rescue.ee/et/uudised/teeme-jaanituled-ohutuks-hakka-lokkevalvuriks-653\nRohkem infot leiate Päästeameti veebilehelt https://kodutuleohutuks.ee/ohutu-loke/\nKeskkonnainspektsioon ja Päästeamet soovivad kõigile keskkonnasõbralikku ja ohutut jaanipäeva!


parimad xxl rakmed taanlastele: hinnangud ja arvustused\nEhkki teie koer ei pruugi olla loomadest kõige graatsilisem, kui ta on valmis jalutama, pakub dogi köitvat isiksust, mis sobib tema elus suuremast tõust. Ta on pikk ja kõhn, mistõttu on täiusliku sobiva rakmete leidmine teiste tõugudega võrreldes väljakutse.\nAga kui tegemist on teie koera käitumise juhtimisega, eriti kui on põnevaid asju, mida vaadata ja teha, peate kuulekuskoolituse kõrval olema varukava. Tahate leida suurema rakmed, sest suured koerad nagu taanlane või mastif päris palju nõuavad hiiglaslik kõik . '\nSiin uurime parimaid taanlastele mõeldud rakmeid, mis aitavad teil neid vajaduse korral ohutult hoida. Need XXL suurusega rakmed sobivad hästi ka teistele hiiglaslikele koeratõugudele. Lihtsalt veenduge, et mõõdaksite oma kutsikat, et veenduda, et see sobib!\nLühidalt: Taanlaste jaoks mõeldud ülemine rakmed\nRabbitgoo koera rakmed (eriti suured)\nOneTigrise taktikaline teenistusvest\nEXPAWLORERi suurte koerte rakmed\nüks Rakmed dogidele: ostja juhend\n1.2 Ei tõmba stiil\n1.3 Peegeldavad omadused\n1.4 Kitsas rindkere paneel\n1.5 Tõste- ja ohutuskäepidemed\n1.6 Pandlad ja rihmad\nkaks Ülemised rakmed taanlastele\n2.1 Rabbitgoo tõmbetugevuseta rakmete vest\n2.2 EXPAWLORERi suurte koerte rakmed\n2.3 Sõbrad igavesti koera rakmed\n2.4 OneTigrise taktikaline teenistuskoerte vest\n2.5 YOGADOG raskeveokite rakmed\nRakmed dogidele: ostja juhend\nSuure dogi jalutamine pole kerge saavutus isegi siis, kui nad on sõnakuulelikud ja suhteliselt hästi käitunud. Alates põnevast vingerdamisest rihma otsas kuni täieliku rabelemiseni, kui rakmed välja tulevad, võite eeldada, et teie suurel koeral on väljasuremisele suur reaktsioon.\nTaanlased on äärmiselt võimsad, nii et kaelarihmaga treenimine võib sageli tekitada terviseprobleeme, kui teie kutsikas tõesti meeldib tõmmata. See muudab rakmetega koolituse oluliseks, nii et te ei peaks maksma kulukaid loomaarsti arveid. Kõndimise hõlbustamiseks ja kõigile meeldivamaks muutmiseks jälgige järgmist, kui otsite oma taanlasele parimaid rakmeid.\nVõib-olla on teie taanlaste rakmete jaoks kõige olulisem kaalutlusmaterjal. Isegi kui teie koer ei näri, tähendab asjaolu, et need õrnad hiiglased saavad kiiresti liikuda (ja teid endaga kaasa võtta), et peaksite valmistuma rakmete jaoks suureks stressiks.\nKui võrgusilma rakmed sobivad sageli ideaalselt väiksematele koertele või tundliku hingetoruga koertele, siis taanlased vajavad purunemise vältimiseks raskemaid materjale ning tugevdatud rihmasid ja õmblusi. Suurte koerte, näiteks taanlaste jaoks on paremad mitu lukku kui takjakinnised ja võrgusilma eelistatakse polüestrit või muid materjale.\nSamal ajal on rakmed, millest on raske välja libiseda, kasulik koertele, kellel on tavaliselt suuri reaktsioone, kui juhtub midagi põnevat või hirmutavat. Kui teie koer on põgenemiskunstnik , paksemad rihmad ja täiskattega rakmed võivad olla parem valik kui kergete võrkudega Velcro-valikud.\nEi tõmba stiil\nEnamik taanlasi tõmbab mingil hetkel rihma, kuigi kuulekamad koerad kipuvad rahunema, kui neile seda meelde tuletate. Kuid enamiku suuremate koerte jaoks on ideaalne rihm, mis ei tõmba, eriti need, millel on rihma eesmine kinnitus. Sellised valikud siin võib teie hiigeltõugu kutsikale hästi sobida.\nKui teie koer vajab rihmaga kõndimise koolitust, võib eesmine kinnitus aidata teil teda tõhusamalt treenida, hoides teda selja taga kõndides rajal. Samal ajal aitab tõmmeteta rakmed jaotada survet kogu koera kehale, selle asemel, et kogu jõud asetada ühte punkti.\nÜldiselt on jõu ühtlane jaotamine tervislikum kõigile koertele, kuid see on eriti oluline rämpsuvate koerte jaoks, kes võivad endale (või teile) haiget teha. Lisaks on vähem tõenäoline, et kogu rakmed ebaõnnestuvad, samas kui krae võib veidi jõuga libiseda või rebeneda.\nKuigi tõul on palju värvivariatsioone, on kõige tavalisemad taanlased tumedama värvusega, mis võib pimedates tingimustes neid raskesti näha. Rakmete helkurniit või hästi nähtavad paneelid tähendavad, et teie kutsikal on parem võimalus öösel seiklustel näha.\nMuud valgusfunktsioonid, näiteks taskulambi hoidik, võivad samuti teie ja teie koera jaoks nähtavust aidata. Õnneks on paljudel taktikalises stiilis rakmetel lisafunktsioone, mis aitavad teid hädaolukordadeks ette valmistada, sealhulgas taskulambid käepärast.\nKitsas rindkere paneel\nKuna teie koer on nii kitsa kerega, ei pruugi laiema paneeliga rakmed pakkuda parimat sobivust. Enamik rakmete suuruse määramist sõltub kaela või rinna ja ümbermõõdu mõõtmetest, nii et jälgige nii mõõtmeid kui ka rakmete struktuuri, et selgitada välja parim sobivus.\nPaks esipaneel võib teie taanlase rinna või jalgu hõõruda, kuna see ei lange lamedalt nende kitsa keha peal. Samamoodi võivad lühema kehaga rakmed teie koera esijalgade alla sõita, kui sobivus pole õige. Täielikuma kattega rakmed võivad aidata ka kõike paigas hoida.\nTõste- ja ohutuskäepidemed\nKäepide ei pruugi teie taanlasele hädavajalik olla, eriti kui ta on kutsika staadiumist väljas. Kuid käepide võib aidata vigastada saanud või operatsiooniga koerte rehabilitatsioonil ning osutuda kasulikuks ka siis, kui teie koer erutub liigselt ja üritab põgeneda.\nKäepidemed sobivad ideaalselt ka autosõitudeks, kuna saate turvavöö läbi käepideme nöörida, et hoida koera sõidukis viibimise ajal mõnevõrra kinni. Sõltuvalt teie koera suurusest võite juhtmetest käepidemest kinni hoida ilma painutamata või kallutamata, mis võib aidata ka seikluslike stsenaariumide korral kontrolli säilitada.\nPandlad ja rihmad\nRämpsuva kutsika rakmetesse väänamine võib nende suurusest olenemata osutuda keeruliseks. Kuid taanlastega võib sellest saada kohtuprotsess! Veidi kannatamatu dogi puhul on hädavajalik otsida rakmeid, mida on kerge selga panna.\nKülje- ja ülakinnitavad rakmed on kõige lihtsamad, kuna te ei pea oma koerale midagi üle pea libistama ega nende käppadega läbi lõhe võitlema. Ideaalsed on rakmed, mille saate üks kord selga panna ja sättida ning seejärel lahti võtta. Samuti võib see säästa teie aega ja pettumust, kui olete valmis oma koeraga välja minema.\nÜlemised rakmed taanlastele\nSuurepärase dogi rakmed võivad olla eriti keerulised. Need suured koerad võtavad erilise omaniku ja rakmed, mis on minimaalselt reguleeritavad. Nende suur raam ja sügavad kastid nõuavad, et nende varustus oleks minimaalsete piirangutega kohandatud nende suurele kerele.\nKas otsite oma õrna hiiglase jaoks vastupidavaid rakmeid? Kuigi allpool olev loetelu ei ole sugugi kõikehõlmav, on teie õigele rajale viimiseks palju erinevaid võimalusi. Sõltumata sellest, kas teil on eelarve või võite endale lubada veidi rohkem, on allpool toodud loetelu meie parimatest valikutest dogi rakmete jaoks.\nRabbitgoo tõmbetugevuseta rakmete vest\nTäieliku rinnakattega tõmbetugev disain muudab Rabbitgoo rakmed suurepäraseks võimaluseks aktiivsetele taanlastele. Esiosa D-rõngas võimaldab teil treenida koera jalutusrihma jalutuskäigul ja kiirelt vabastatavad pandlad vähendavad aega, mille kulutate rakmete sisselülitamiseks või välja lülitamiseks.\nNeli reguleeritavat rihma (kaks kaelal ja kaks rinnal) võimaldavad teil koera sobivust ilma lämbumiseta ja libisemiseta kohandada. Lisaks on materjalid - pehmendusega nailon oxford - vastupidavad, kuid kergemad ka suurematele koertele.\nVoolujoonelised helkurribad aitavad öösel nähtavust parandada, nii et isegi kui valite peen musta värvi (saadaval on ka oranž, roheline ja punane), näevad möödujad teie kutsikat siiski öösel. Kuigi suuruse valikuid on ainult neli, varieerub iga suurus kuni kaheksa tolli, nii et saate suurepärase sobivuse olenemata sellest, kus teie koera mõõtmed asuvad.\nMe armastame et helkurõmblused hoiavad teie koera öösel nähtaval ja rihma kinnitamata kinnitused võimaldavad teil kohe tõmbe vastu treenida. Reguleeritavad rihmad tähendavad, et iga suuruse sobivus võib varieeruda vastavalt teie Dane'i või XXL koera suurusele ning ülemine käepide aitab kontrolli säilitada.\nEXPAWLORERi suured koera rakmed - pehmed peegeldavad…\nPAREM SUURUS ON TÄHTIS: Koera rakmete suurus L…\nTopeltkontroll on turvalisem: Disainitud on tugev kummist rõngas ...\nÜKSKI TÕMBEKUJUNDUS pole TASUTA TASUTA: Koera rakmed on loodud…\nÖÖAJA PEEGELDAV LINT on kindlam: Nailonist koer ...\nSuurimatele taanlastele on EXPAWLORERi suured koerakinnitused mugavad ja tõhusad, et säilitada ohutus ja kontroll jalutuskäikudel. Puudumise stiil jaotab ühtlaselt rõhu teie poisi rinnale ja polster aitab neid mugavalt hoida, olenemata sellest, milliseid seiklusi teete.\nPolsterdatud tagapaneelil on käepide ja D-rõnga kinnitus ning lai nähtavuse parandamiseks lai peegeldav riba. Materjal on nailon, mis on hingav ja kiiresti kuivav, aga ka vastupidavam kui võrk või muu sarnane materjal.\nIgas rihmas kasutatakse langevarjuklambreid, mis on suure koormusega, ja rihmad on laiad, et tagada mugav rindkere ja mao katvus. Rakmetel puudub esirihma polsterdus, kuid kuna see on nii lai, pole see enamiku koerte jaoks probleem.\nMe armastame et kummist käepide tagab juhtimise ja stabiilsuse ning vastupidav nailonmaterjal peab vastu ilmastikule ja närimisele. Lai peegeldav riba annab pimedas tingimustes suurepärase nähtavuse ja külgmised pandlad on suurematele koertele vastupidiselt kõhupiirkonna lukkudele kergesti kinnitatavad.\nSõbrad igavesti koera rakmed\nSuurt tõugu tõmmeteta koera rakmed - koolitus…\nLai reguleeritavus (saadaval on ainult kaks suurust) ning lihtne sisse- ja väljalülitatav stiil muudavad Friends Foreveri rakmed suurepäraseks võimaluseks suurematele taanlastele. Teie poisi tagaküljel on polsterdatud kate, millel on haardega käepide, mis aitab neid lähedal hoida.\nNii rinna- kui kererihmade õmblustel on 3M helkurmaterjal, mis tagab parema nähtavuse öösel, ja tagaküljel on ka helkur. Üks D-rõnga kinnitus on ainus rihmavariant, kuna rakmete esiosa on ainult rihm.\nEhkki tootja soovitab, et see on tõmbejooneta rakmed, pole see ideaalne, et teie poeg ei saaks tõmmata. See aga jaotab tõmbejõu teie koera kehal, nii et nad ei lämbuks ennast kõndimise ajal.\nMe armastame et sellel rakmel on lai reguleeritavus ja suurusvahemik ning vormitud käepide võimaldab teil hea haarde ilma kätele haiget tegemata. See on teie kutsika seljast hõlpsasti ligipääsetav, ilma et oleks vaja seda üle pea või käppade libistada. Laiad rihmad takistavad ka teie koera naha lõikumist.\nOneTigrise taktikaline teenistuskoerte vest\nOneTigrise taktikaline koera rakmed, ilma tõmbeta vest ...\n【Uuendatud versioon erineva suurusega | Palun viidake…\nLihtsalt reguleeritavad koera rakmed: ülemine käepide liikluse juhtimiseks, 4…\nMOLLE süsteem ja sõjaline stiil: mõlemal küljel on kaks MOLLE…\nKonksu ja aasaga paneelid moraaliplaadi kinnitamiseks: üks täispikk\nSuurte taanlaste jaoks, kes võtavad oma tööd tõsiselt, paneb OneTigrise taktikaline raketis end tundma tõelise valvekoerana. Struktuur on nailon, nii et see on vastupidav ja polster tagab, et see on mugav pikaajaliseks kandmiseks.\nNeli kiirelt vabastatavat pandlit võimaldavad rakmed hõlpsasti selga panna ja sama kiiresti ära võtta. Ja kui teil on kaasas varustus või isikut tõendav dokument, hindate konksu ja aasapaneele, mis sobivad hõlpsalt ühilduvate kotikeste või muude esemetega.\nTeie lemmiklooma jaoks on olemas isegi X-kujuline benji, näiteks värske vesi või maiustused. Ülaservas on ka käepide koera juhtimiseks vastavalt vajadusele, samuti esiküljel olev V-rõngas alternatiivse rihma kinnitamiseks või ID-sildi riputamiseks.\nMe armastame et sellel taktikalisel vestil on aasaribad, mis võimaldavad teil kinnitada MOLLE kotte või isikut tõendavat teavet, muutes selle suurepäraseks rakmeteks teenistuskoertele. Mitme kiirkinnitusega luku abil saate rakmeid koera kohale asetada ja kinnitada.\nYOGADOG raskeveokite rakmed\nYOGADOG raskeveokite koera rakmed, ennetamine ...\nVÄLISKINDLAV RÕIVAS - sobivad koerad 26–34-tollise rinnaga (mõõta…\nERIELASTILINE KÄEPIDEME KUJUNDUS - pikendatud käepidemega käepide\nSUPER MUGAV - pehme ventileeritav polster, mugav…\nOHUTU KASUTAMINE - helkurõmblused ja ilmastikukindlad nailonvööd ...\nTaanlastele, kes on eriti oravad jalutuskäikudel (või kellele lihtsalt meeldib oravatele järele minna!), On ligipääsetavam käepide ideaalne - YOGADOGi rakmed pakuvad seda. Polsterdatud rakmetel on kõrge tõmbetakistus (450 naela tootja kohta) ja see jääb teie materjalile tänu materjalikihtidele mugavaks.\nKäepide kinnitub ka otse rihma külge, nii et teie koer tunneb neid tagasi tõmmates, mis võib aidata põnevate koerte kuulekuskoolitusel.\nIga rakmete suurus (on kolm võimalust) sobib paljude rindkere mõõtudega, nii et saate oma koera kasvades alati kohandada. Kiirklõpsuga pandlad saavad rakmed kiiresti kätte, ehkki rihmade kohale jõudmiseks võib vaja minna mõnda praktikat.\nMe armastame et pikem käepide võimaldab teil hoida koera üle kontrolli ilma kallutamata. Vöö nailonist rihmad on raskekujulised ja nende nähtavuse tagamiseks on peegeldavad õmblused. Kuigi polsterdusi on palju, ei tundu rakmed seda olevat ega tundu mahukad. Tõmbamise vastu pehmendamiseks on palju polstrit ja niit on väga peegeldav, luues hea nähtavuse öösel.\nSiin on korduma kippuvad küsimused dogidega seotud rakmetega seotud probleemide kohta.\nK: Mis suurust rakmeid minu taanlane vajab?\nV: Taanlased on suured koerad, kuid on ka lahjad ja kitsad. Tavaliselt a täismõõdus dogi on 28–32 tolli pikk ja kaalub vahemikus 110–175 naela. Soovite, et sobiksid suuremad rakmed see hiiglaslik koerakast kui kavatsete oma taanlasel rakmeid kasutada.\nRakmete ostmisel pidage meeles oma taanlase rindkere ja kaela mõõtmeid, kuid ka nende kehatüübile sobivust. Erinevalt teistest suurtest koertest ei ole taanlastel laia rindkere ja nende suhteliselt väike pea võib tekitada sobivaid probleeme pea kohal olevate rakmetega.\nTavaliselt on seda lihtsam leida väiksemad rakmed sigivad nagu prantsuse buldog , nii et ärge laske end sellest heidutada, kui õige sobiva leidmine võtab veidi kauem aega. Taanlane seguneb nagu labor / taanlane võib olla veidi väiksem, nii et pidage seda meeles.\nK: Kas on mingeid dogi terviseprobleeme, millega peaksin tegelema?\nV: Paljud lemmikloomaomanikud otsivad oma koertele kaelarihmade jaoks rakmeid hingamise ja muude hingetoru probleemide tõttu. Kuid kas sama kehtib ka taanlaste kohta? Mitte just.\nKuna nad on nii suured, Suurtel taanlastel on sageli terviseprobleeme nagu puusaliigese düsplaasia ja artroos . Kahjuks on nende eluiga ka suhteliselt lühike, keskmine eeldatav eluiga on umbes kümme aastat. Kutsika tervise hoidmiseks on hädavajalik hea toitumine ja rohke liikumine.\nKuna aga taanlased on vastuvõtlikud ka haigusele, mida nimetatakse puhituseks, hoiatavad paljud veterinaararstid lemmikloomaomanikke oma koerte söömise ajal rohke liikumise eest. Loomulikult peaksite oma lemmiklooma ja tema tervisevajaduste kohta nõu pidama oma koera loomaarstiga.\nMuud terviseprobleemid, mis võivad mõjutada teie koera võimet jalutada või rakmeid kasutada, hõlmavad järgmist puusa düsplaasia , mis näitab selliseid sümptomeid nagu lonkamine, jäigad tagumised jalad, „jänku-humal” nagu jooks, jäikus, raskused tõusmisel ja lihastoonuse kadumine.\nKui teie koer on loomaarsti juba külastanud ja töötab pärast terviseprobleeme taastumise nimel, on käepidemega rakmed kõige paremini abiks nende liikumisel.\nK: Kas taanlasi on raske rihma otsas treenida?\nV: Jalutuskäikudel käimine ja piisav liikumine on ülioluline osa dogi tervena hoidmisel kogu tema elu jooksul. Kuid sellises suuruses koer võib rihma otsas jalutuskäikude eest oma raha eest jooksu anda!\nTäiskasvanud koera koolitamine võib olla keeruline, kuid kui te seda teete alustage siis, kui teie taanlane on kutsikas , on tervislike harjumuste ja harjumuste kehtestamine palju lihtsam. Isegi kui teie koer on juba täiskasvanu, pole treenimine võimatu. Teie taanlane soovib innukalt, kuid soovib ka uurida, nii et jalutusrihma koolitus peab hõlmama mugavaid ja vastupidavaid rakmeid ning palju kannatlikkust.\nSuurt dogi kontrolli all hoidmine ei ole alati lihtne, kuid meie kõigi parimate rakmete valiku korral on teil tõenäoliselt lihtsam aeg! Ja mis puutub funktsioonidesse, siis arvan, et Rabbitgoo No-Pull Rakmetevest on enamikule taanlaste omanikele suurepärane võimalus.\nRabbitgoo rakmetel on kaks rihmarõngast - üks ees ja teine taga -, nii et see on tõepoolest tõmmeteta rihm, mis sobib suurepäraselt dogi õpetamiseks õpetlikumaks kõndimiseks. Y-kujulised rakmed libisevad teie koerale üle pea ja lukustuvad kergesti ning kohandused on praktiliselt lõpmatud.\nErinevalt väiksemate tõugude rakmetest on Rabbitgoo versioon nailonoksford, millel on pehmendus, et vältida hõõrdumist. Kuigi ükski materjal ei suuda lemmikloomade närimisele tõeliselt vastu panna, on nailon oxford üks raskemaid kangaid, mida olen koera rakmetel näinud.\nAinus potentsiaalne puudus on koertel, kes ei hinda rakmete pähe panemist. Sellisel juhul on suurepärane alternatiiv EXPAWLORERi suurte koerte rakmed, mis lähevad koera selga ja seejärel pandlad, vältides neid sageli ebamugavaid libisevaid ülesandeid suurte (ja põnevate) tõugudega.


VLADIMIR PUTIN PLAANIB VENEMAA MISSIOONI MARSI UURIMISEKS 2019. AASTAL - TEADUS - 2021\nVladimir Putin plaanib Venemaa missiooni Marsi uurimiseks 2019. aastal\nVenemaa president Vladimir Putinit käsitlev dokumentaalfilm paljastas üksikasju riigi kosmoseuuringute plaanide kohta. Videol lubab Putin käivitada missioonid Marsile 2019. aastal, aasta enne NASA prognoosi jõuda planeedile ja uurida elu potentsiaali.\n„Meie spetsialistid proovivad postidele maanduda, sest on põhjust arvata, et seal võib olla vett. Seal on vaja teha edusamme, uurida ka teisi planeete, alates kosmosest, mis võib sealt alata, ”ütles riigipea. Plaan oleks alustada mehitamata missioonidega ja seejärel astronaute saata.\nSee avaldus tuli mõni päev enne seda, kui Putin valiti 76% -l häältest tema neljandaks ametiajaks, mis kestab 2024. aastani, mil ta täidab 25 aastat võimul. Taotlust iseloomustasid väidetavad eeskirjade eiramised, kusjuures ELi vaatlejad osutasid protsessis esinevatele „rikkumistele ja puudustele” ning kritiseerisid sõnavabaduse ja kandidaatide registreerimise piiranguid, mis kulmineerus kandidaadi „tegeliku konkurentsi puudumisega”. praegune president.\nVenemaa on lihtsalt üks nimi paljude seas, kes on huvitatud Marsi uurimisest. USA valitsusagentuuri NASA plaanitakse käivitama 2020. aasta juulis või augustis, kui mõlemad planeedid asuvad ideaalses maandumisasendis.\nMiljardär Elon Muskil on ka oma SpaceXi jaoks ambitsioonikas plaan, mis hõlmab tulevast Marsi koloniseerimist. Ta loodab proovilende alustada juba 2019. aastal, kui kaubaveo raketid lahkuvad Maalt 2022. Boeing on veel üks innukus ja ütleb, et suudab seda teha isegi enne Muski.\nVladimir Putin plaanib Venemaa missiooni Marsi uurimiseks 2019. aastal TecMundo kaudu\nJet pakkHalloweenNASAVideosalvestusKunst / kultuurToode