Jäätmemajanduses tõmmatakse tarbijatele kotti pähe - Eesti Kaupmeeste Liit\nJäätmemajanduses tõmmatakse tarbijatele kotti pähe\nViimastel nädalatel on keskkonnaminister ja Keskkonnaministeeriumi ametnikud andnud meedias lubadusi Riigikogus menetletava jäätmeseaduse eelnõu kohta, millele on selgesõnaliselt vastu nii ettevõtted, kohalikud omavalitsused, korteriühistud kui mitmed tootjavastutusorganisatsioonid. Ühesõnaga enam-vähem kõik osapooled, keda prügimajandus puudutab.\nKeskkonnaministri ettepanekuid toetavad prügifirmad, kellele seadusemuudatustega avaneks võimalus teenustasusid tõsta. Tarbijate ja ettevõtete jaoks oleksid ministeeriumi välja pakutud lahendused ebamõistlikud ja äärmiselt kulukad.\nMilles on probleem? Keskkonnaministeerium on jäätmeseaduse eelnõusse sisse kirjutanud kaks Eesti ettevõtete ja elanike jaoks väga kulukat mõtet: kohustusliku sorteeritud pakendite kogumise ja äraveo üle Eesti iga majapidamise ja ettevõtte juurest ning avalike prügikonteinerite üleviimise kortermajade ja eramute juurest igasse Eesti kauplusse. Ministeeriumi arvates tuleks igal hoonel, suvilast ja juuksuriärist kuni kortermajadeni, paigaldada pakendite liigiti kogumise konteinerid, kust pakendijäätmed muust prügist eraldi ära veetakse. Samuti on Keskkonnaministeerium lähtunud mõttest, et inimesed võiksid poest juustu, kingi ja seepi ostes toote sealsamas pakendist välja võtta ja lahtise kaubaga koju sõita.\nProbleem on selles, et pakendit pole mõtet sorteerida ja eraldi kokku korjata, kui ta pärast seda muude olmejäätmetega koos ära põletatakse. Ei ole läbi mõeldud, mida teha kalli raha eest korjatud jäätmetega nende taaskasutuse tagamiseks. Eestis lihtsalt puudub selline ümbertöötlusvõimekus ja odavaim lahendus on sorteeritud pakend ikkagi põletada. Põletamine loetakse kusjuures seaduseelnõu järgi samuti taaskasutuseks Täna läheb isegi puhas kaubandusvõrgust tulev hulgipakend ja veopakend vahel põletamisele, rääkimata mustadest salatikarpidest, mida kümnete miljonite eurode eest nüüd kokku koguma tahetakse hakata. Puhast pakendit kokku korjata ja ümber töödelda on mõistlik ja vajalik. Püüelda kogu pakendi ümbertöötluse poole on äärmiselt kallis ja ebavajalik ning hoopis reostab keskkonda läbi veekulu, puhastuskeemia kasutuse ja kogumiseks kulutatud kütuse.\nLisaks eelnevale on uus väljapakutud süsteem äärmiselt ebaefektiivne. Erinevalt tavalisest jäätmeveost, kus piirkonnas tegutseb üks jäätmevedaja, on pakendijäätmete äraveo puhul reaalne, et ühel tänaval sõidavad kolme erineva pakendiorganisatsiooni autod. Seoses prügiautode arvu ja nende kilometraaži märgatava suurenemisega kaasneb muudatusega täiendav koormus teedele ja keskkonnale. Loomulikult ei ole mitte kusagil analüüsitud kui palju Keskkonnaministeeriumi plaan kütust raiskab ja ummikuid suurendab. Samuti mitte, kui palju see suurendab tarbijate jaoks kaupade hinda.\nAnalüüsimata on jäänud ka avaliku prügikonteinerite pargi viimine kaupluste juurde. Kui palju on erinevates piirkondades inimesi, kui palju toodavad nad prügi, kui kaugel asub neile lähim kauplus ja kui mitu või mitukümmend prügikonteinerit peaks see kauplus oma ukse ette paigaldama, et kogu prügi ära vedada? Kuivõrd vastuvõetav on üleüldse inimeste jaoks prügi sorteerimine ja kogumine toidukaupluste ees? Tarbijale muutuks olukord oluliselt ebamugavamaks. Prügikotiga peaks minema poodi. Kuna suur osa elanikke seda ilmselt teha ei soovi, loome eelduse niiöelda isetekkelistele prügimägedele kõikvõimalikesse nurgatagustesse.\nKeskkonnaministeeriumi mõtted on lennukad ja nõuavad põhjalikku alternatiivide kaalumist, mõjuanalüüse, arvutusi ja vana head ajude ragistamist. Hetkel tundub, et näiliku olukorra parandamisega tehakse keskkonnale isegi karuteene, rääkimata majanduslikest kuludest, mille lõppkokkuvõttes maksavad kinni tarbijad. Tarbija eest saab kulude tõusu ära peita, kui see ei ole ühe reana prügiteenuse arvel, vaid peidetud sadade toodete kõrgematesse hindadesse. On ilmselge, et head seadusloome tava on selle eelnõuga eiratud. Ei saa lasta jälle tekkida olukorral, kus riik on kiirustades tegemas olulisi otsuseid, jättes nende mõju analüüsimata.\nEestil ei ole tegelikult suuri probleeme pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamisega ning seda kinnitavad ka Keskkonnaagentuuri andmed. 2014. aastal oli pakendijäätmete taaskasutuse määrad Eestis oluliselt kõrgemad kui Euroopa Liidus kehtestatud sihtarvud. Valdkonna eksperdid soovitavad eraldi sorteerida hoopis biojäätmeid. Kui need olmeprügi enam ei reosta, on kuivast prügist pakendi eraldamine kasumlikum ja lihtsam.\nPakendite kogumiseks ja uuesti ringlusse saatmiseks on meil juba töötav süsteem. Olemasolevate ja avalikes kohtades kättesaadavate pakendikonteinerite võrgustikku tuleks lihtsalt laiendada ning inimeste teadlikkust pakendite sorteerimisest suurendada. Tiheda asustusega linnades on mõistlik täiendavalt ka kohtkogumine, seda juba siin-seal tehakse. Kohalike omavalitsuste suutlikkust jäätmefirmadega läbirääkimisi pidada peab suurendama, et olemasolevat seadust ka täidetaks. Ähvardamine 100-miljonilise trahviga paistab olevat kaval hirmutamistaktika, et läbi analüüsimata meetmed kiiresti läbi suruda.\nNele Peil, Eesti Kaupmeeste Liidu juht


Ekspert: Eestil tasub kokaiini tulekuks valmis olla - Tervis\n8. november 2009, 18:00\nKuigi Eestis on kokaiini tarbimine Lääne-Euroopaga võrreldes pea olematu, tasub meil sellegi meelemürgi tulekuks valmis olla, rääkis Paul Griffiths eelmisel nädalal värske aastaraporti avaldanud Euroopa narkoseirekeskusest (EMCDDA).\nKeskuse epidemioloogia, narkokuritegevuse ja narkootiliste ainete turgude üksuse juhataja Griffiths kirjeldab ka, kuidas narkoärimehed leiutavad viimasel ajal nii palju uusi aineid, et teadlased ja riigid ei suuda nendega sammu pidada.\nÜhe huvitava asjaoluna jääb EMCDDA uuringust silma, et kui kokaiin on Lääne-Euroopas kanepi järel teine levinum narkootikum, siis Eestis on kokaiini tarbimine pea olematu. Miks see nii on?\nEsiteks tuleb vaadata imporditeid. Kokaiin sisenes kõigepealt Suurbritannia ja Hispaania ergutite turule, tõustes Suurbritannia inimeste eelistustes üsna ruttu amfetamiini asemel esikohale. Sama toimub praegu Hispaanias.\nMe peame nägema erguteid omavahel konkureerivate probleemidena. Kui riigis on palju metamfetamiini, siis ei pruugi seal olla eriti kohta kokaiinile, ja vastupidi. Erinevad ergutid võivad täita turul sama kohta.\nKui Eestist rääkida, siis teie piirkonnas on pigem amfetamiini kasutamise traditsioon, teil oli ka tõsine probleem heroiiniga ja teil on võrreldes teiste Euroopa riikidega laiemalt levinud vabaajanarkootikumide tarvitamine.\nHetkel tunduvad Baltikumis siiski tõsisemad probleemid olevat amfetamiin ja metamfetamiin. Kuid kindlasti pole võimatu, et Eestis ka muud probleemid süveneksid.\nNii et me peaksime igaks juhuks kokaiini tulekuks valmistuma?\nTe peate jälgima aktiivselt arenguid ergutiturul. Me oleme näinud näiteks metamfetamiini tootmise kasvu Leedus.\nKokaiin on jätkuvalt osade elanikkonnakihtide seas hinnatud - eelkõige trenditeadlikumas kõrgemas keskklassis. Sealt võivad narkootikumid edasi liikuda haavatavamasse elanikkonna ossa.\nKui vaadata kõiki Eestit ümbritsevaid riike, siis meil on narkootikume proovinud noorte osakaal neist kõrgem. Miks?\nMe räägime siin eksperimenteerimisest 15-16-aastaste vanuserühmas. Kui me vaatame probleemset narkootikumitarbimist, ilmneb hoopis teistsugune pilt. Me näeme õudust äratavat olukorda näiteks Venemaal. Ja ma ei teeks ühe vanusekohordi põhjal väga laialdasi järeldusi.\nEestis oli kindlasti probleem HIV-nakkus süstivate narkomaanide seas, kuid seal on märgata olukorra paranemist ning värsked andmed näitavad, et selle väga murettekitava narkootikumide tarvitamise vormi osas on liigutud palju edasi.\nEesti naabritest on näiteks Põhjamaades sotsiaal-kultuurilistel põhjustel alati vähe narkootikume tarvitatud. Kui asetada Eesti laiemale Euroopa kaardile, mahub ta tüüpiliste kiiremini arenenud majandusega Ida-Euroopa riikide sekka.\nMillisteks trendideks narkootikumide osas tuleks Eestil veel valmis olla?\nMainisime juba amfetamiini ja metamfetamiini kättesaadavust. Näib, et Põhjamaades ja Baltikumis võib metamfetamiin olla asendamas amfetamiini.\nKas metamfetamiin on amfetamiinist ohtlikum?\nSeda seostatakse üldiselt mitme probleemiga, eriti tervise- ja sotsiaalprobleemidega. Amfetamiini või metamfetamiini süstimisel on väidetavalt kõige tõsisem koht süstimine ise.\nKuid metamfetamiini on väga lihtne toota ning võib märgata, kuidas see omandab Euroopas üha tugevamat positsiooni. Seni on metamfetamiin piirdunud Euroopas vaid Tšehhiga.\nSilma on jäänud ka sünteetiliste narkootikumide turu kasv, sealhulgas mitmes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis. Need nn taimsed mõnuained (herbal highs - ingl k) võivad sisaldada laia hulka sünteetilisi tooteid, mille kohta me teame väga vähe.\nJutt käib nn Spice'ist, ma oletan?\nSpice on näidisjuhtum. Me näeme üha uusi tooteid uute nimedega ja me rõhutaksime siinkohal seda, kui kiiresti see turg areneb ja reageerib.\nSa püüad tabada liikuvat sihtmärki, kuid kui oled tuvastanud ühe mustri, on pea alati juba hilja.\nVürtsisegusid levitatakse sageli interneti teel, mis muudab ka riikliku seadusandluse kasutamise keerukamaks.\nNii et eestlane leiab internetist koha, kust mõnda nn vürtsisegu osta, tellib ja kaup tuuakse talle postiga kohale...\n...Ja selles võivad peituda narkootikumid, tundmatud segud, mida on laborites raske testida ja tuvastada. Meil on nende uute segude kohta vähe teadmisi, näiteks nende mõjust tervisele. Mõned neist meelemürkidest on väikestes kogustes väga tugevatoimelised.\nKas inimesed ostavad Spice'i valdavalt seepärast, et seal on sees sünteetiline kanep?\nJah. Pakendi kohaselt ostad sa koguse psühhoaktiivseid taimi, mida on keemiliste analüüside põhjal väga raske pidada ahvatlevateks. Küll aga leiad pakist eest köögiviljasegu, mida on töödeldud sünteetilise narkootikumiga, mida sildil kirjas pole. Mure on selles, et inimesed võivad tarbida nii kemikaale, mida nad ei tea ja mille tagajärjed on teadmata.


SIIN ON, MIKS REY NAASEB OMA JÕU JUURDE, ET ÄRATADA SOENG TÄHESÕDADES: IX JAGU - FILMID\nSiit saate teada, miks Rey naaseb oma jõu juurde, et äratada soeng Tähesõdades: IX jagu\nUus Star Wars: Episode IX aruanne pakub selgitust, miks Rey naasis oma soengu juurde The Force Awakensist.\nEelmisel reedel lavastaja J.J. Abrams võttis Twitteris foto kooslusest Tähesõjad: IX jagu , koos teatega, et filmimine on ametlikult eelseisva näpuvõtte sisse haaratud. Ja kuigi pilt ei ütle meile viimase osa osamakse kohta palju uut Tähtede sõda Jätkutriloogia, üks ebatavaline detail, mille kotkasilmsed fännid on üles korjanud, on see, et Daisy Ridley kannab sama soengut, mis oli Reyl Jõud ärkab ja uue „Tähesõdade tegemise” aruande kohaselt on selleks väga konkreetne põhjus.\nSaidi allikad on väidetavalt öelnud, et Rey juuksed on 2015. aasta filmist alates tagasi oma vana stiili juurde, et sobitada kasutamata kaadritega, milles ta jagab ekraani Leia Organaga. Nagu te teate, IX jagu sisaldab varem filmitud stseene, kus on varalahkunud Carrie Fisher, ja tundub, et vähemalt osa sellest kaadrist näitab tähte Reyga suhtlemas, mis tähendab, et Ridley välimust tuleb järjepidevuse huvides muuta.\nEhkki aruannet pole veel vaja kinnitada, on Star Wars'i tegemine siseringi intellekti osas parem kui enamikul, hoolimata Rey'i põhjustest Jõud ärkab tagasitulevaid juukseid tundudes on see endiselt kena väike detail, mis lisab praegusele triloogiale sobiva sümmeetriaastme.\nSellest rääkides on Abramsi foto kõrbes olek pannud mõned fännid seda ka ennustama Tähesõjad: IX jagu toob meid tagasi Rey koduplaneedile Jakku ja kuigi see mõte jääb esialgu spekulatsiooniks, saame vähemalt selgust, kui film jõuab kinodesse 20. detsembril 2019.\nAllikas: Tähesõdade tegemine\nkes mängib scott eastwoodi enesetapurühmas


Kohtumine põllumajandusministriga Õisu mõisas : Eesti Leader Liit\nPäeva juhatas sisse Urmas Tuuleveski ja andis sõnajärje üle ministrile.\nOma ettekannet alustas minister Eesti maaelu arengukava eesmärkide ja põhimõtete tutvustamisega. Tema sõnul ei haara maaelu arengukava kogu maaelu arengut ega kõiki maaelu probleeme, maaelu arengukava ei asenda riigi regionaalpoliitikat ega keskkonnapoliitikat, sellised ootused on ebarealistlikud.\nMinister tõdes, et käesolevaks ajaks valminud Eesti maaelu arengukava (MAK) aastateks 2014-2020 eelnõu valmimiseks tehti tööd pea 1, 5 aastat ja valminud uus maaelu arengukava jääb uue valitsuse kinnitada.\nMaaelu arengukava keskendub viiele valdkonnale, milleks on: esiteks, teadmussiire põllumajanduses, metsanduses ja toidusektoris, teiseks, põllumajanduse konkurentsivõime, kolmandaks, toidu tarneahela toimimine, neljandaks, keskkond, ja viiendaks, maaettevõtlus ja kohalik algatus.\nMinister lausus, et uuel perioodil on maaelu arengukava raames kavandanud rakendada 23 erinevat meedet, senise 80 asemel. Uuel perioodil ei jätku ebasoodsate piirkondade toetus, kiviaia taastamise toetus ning külade uuendamise ja arendamise meede.\n2007-2013 perioodil rahastas Eesti Leader-meedet 85,8 miljoni euro ulatuses. 2014-2020 perioodil on maaelu arengukava raames Leader-meetmele kavandatud 93,6 mln eurot, s.o ligi 10% programmi mahust (maaelu arengukava maht on 50,4 miljonit eurot). Avaliku sektori toetus kokku on siis 93 600 000 eurot, millest EL vahendeid on 70 200 000 eurot, arvestusega, et Eesti riigi omafinantseering on 25%. Kuna maaelu arengukava ei ole veel kinnitatud, siis võivad praegu arutusel olevad rahastamise proportsioonid ja meetmete valik veel muutuda, sest minimaalne kohustuslik omafinanseeringu nõue on 15% (va. keskkonnameetme osakaal, see peab olema vähemalt 30%). Vaadates naaberriike, siis Läti riik panustab 32% ja Soome 60%. Samas aga on kavas rakendada mitut keskkonnameedet, millede osakaal kokku on 35%, seega rohkem kui Euroopa Liidu nõue.\nSamas nentis minister, et kui teatud valdkondasid on siiani mingis mahus rahastatud, siis ei pea see rahastamine sellises mahus jätkuma, see oleks toetussõltuvuse tekitamise libe tee. Pigem peame silmas seda, kuidas kõik meie toetused viiksid tulemuseni, kus tulevikus enam toetust ei vajata. Uuel perioodil on teatud valdkondades (minister tõi näitena välja voodikohtade loomise, sel perioodil loodi 50 000 voodikohta LEADER meeteme toetusega) plaanis liikuda tagastamatu abi tagastamiselt tagastatava abi vormide kasutamisele ehk finantsinstrumendi rakendamisele, tegemist on maaelu arengukava uue elemendiga.\nFinantsinstrumentidena on ministri sõnul ette nähtud 65 miljonit eurot. Finantsinstrumentide kaudu asendatakse teatud valdkondades ja teatud tegevuste puhul senise tagastamatu abi vormi tagastata abiga. Seda selleks, et pikemas perspektiivis peame suurendama valmisolekut toetuste vähenemiseks ning finantsinstrumentide kaudu on võimalik vähendada toetussõltuvust. Samuti moonutavad finantsinstrumendid oluliselt vähem turgu toetuse saajate ning mittesaajate vahel ning võimaldavad toetada oluliselt rohkem toetuse saajaid ja projekte. Lisaks on finantsinstrument nn korduvkasutatav ja selle tulemusena tekib Eesti riigil tagasilaekuvate vahendite arvelt tulevikus nn vaba raha oma põllumajanduspoliitika elluviimiseks. Finantsinstrumendi puhul tagasilaekuv raha on vabalt kasutatav ja sinna ei laiene EL-i kehtestatud nõuded ja kriteeriumid, sõnas minister. Me saame seda ise oma riigis kehtestatud prioriteetide kohaselt ja paindlikult ning operatiivselt põllumajanduspoliitika elluviimiseks kasutada ning see on lisaväärtus, mida esialgselt võib-olla toetuse taotlejad ei tunneta, lisas ta.\nUuel perioodil ei planeerita LEADER meetmes suuri muudatusi. Ka üldeesmärk on võrreldes varasemaga sama -tegevuspiirkondade tasakaalustatud arendamine läbi LEADERi põhielementide rakendamise. Samas oodatakse, et uuel perioodil aitab LEADER suures osas kaasa maapiirkondade ettevõtjate konkurentsivõime tõstmisele ja maapiirkondade majandusliku arengu edendamisele. Maaelu arengukava 2014-2020 üheks eesmärgiks on, et maamajandus ja maapiirkonna elukeskkond on mitmekesine, pakkudes alternatiivseid tööhõivevõimalusi põllumajandusest vabanevale tööjõule ning tuginevad kohalikul ressursil ja potentsiaalil põhinevatele lahendustele. Sarnaselt eelnevale perioodile on toetuste saajana abikõlblikud kõik kolm sektorit, avalik sektor, ettevõtlussektor ja mittetulundussektor. Kuigi kohalik omavalitsus ei ole paljudes riikides abikõlblik taotleja ja on taotlejana aksepteeritav peamiselt vaesemates riikides, siis Eestis jääb ta küll üheks võimalikuks LEADER meetme taotlejaks aga kehtima jäävad ka kitsendused KOV-i abikõlblike tegevuste osas. Samas ei ole ka KOV-i projekti omafinanseering (avalik raha) väga hästi kooskõlas EL vahendite saamise tingimustega. EL vahendite saamiseks on sõlmitud hulk kokkuleppeid ja üks neist kokkulepetest on endiselt nõue, et avalikke vahendeid ei saa kasutada omafinantseeringuks.\nSenisest erinevaks kujuneb kohalike tegevusgruppide vahel vahendite jagamine. Vallad, mida iseloomustab rahvastiku kasv, madal tööpuudus ja kõrged sissetulekud, võetakse kohalike tegevusgruppide vahel vahendite jagamisel arvesse vähenduskoefitsiendi alusel ning vallasisesed linnad, mille rahvaarv ületab 4000 elanikku, lähevad kohalike tegevusgruppide vahel vahendite jagamisel arvesse samuti vähenduskoefitsiendi alusel. Sarnaselt aga eelmisele perioodile peab kohaliku tegevuspiirkonna elanike arv olema vahemikus 10 000 – 100 000, samas põhjendatud erisused kohaliku tegevusgrupi elanike arvus on lubatud. Põhjendatud erisuseks on saarelisus, kultuurilis-etniline eripära või kohaliku tegevusgrupi keskmine asustustihedus alla 10 elaniku ruutkilomeetril.\nMinistri ettekanne hõlmas laiemalt uue MAK-i tutvustust, kui antud kokkuvõttes kajastatud, kuid LEADER esindajana keskendusin peamiselt oma kokkuvõttes LEADER meetmele.


2,5cm laiune kardinasiin, valge\n15,00 €–156,00 €\nTegemist on valge lapiku alumiiniumsiiniga. Eestvaates on siini laius 2,5cm. Siiniga on kaasas kinnitused, liugurid, konksud ja otsakorgid. Tellimise aeg 1-2 nädalat.\nSiine on võimalik lõigata ka täpselt mõõtu. Täpse mõõduga siini tellimiseks valige soovitud siini pikkusest pikem mõõt ja kirjutage tellimuse käigus ilmuvasse märkuste lahtrisse soovitud siini täpne mõõt.\nSoovi korral on võimalik ka siini painutada, näiteks keerata siini otsad vastu seina või painutada siin üle toa nurga. Painutusest liigub kardin üle. Pikemate siinide või keerulise transpordi puhul saab siinide ühendamiseks kasutada ühenduslüli. Ühenduslüli kinnitub siini taga oleva soone sisse ja ühenduskohast liigub kardin üle. Soovi korral saatke hinnapäring info@kardinapood.ee.\nPikkus --- 150cm 175cm 200cm 225cm 250cm 275cm 300cm 325cm 350cm 375cm 400cm 425cm 450cm 475cm 500cm 525cm 550cm 575cm 600cm\nKinnitused --- laekinnitustega 1 rida siini 4cm seinakinnitustega 1 rida siini 12cm seinakinnitustega 1 rida siini 12cm seinakinnitustega 2 rida siini 16cm seinakinnitustega 1 rida siini 16cm seinakinnitustega 2 rida siini


Macintosh – Vikipeedia\nSee artikkel räägib arvutimargist. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Macintosh (täpsustus).\nMacintosh (uuemad mudelid kannavad nime Mac) on personaalarvuti mark, mida toodab Apple.\nEsimene Macintosh, Macintosh 128K, tuli müüki 24. jaanuaril 1984 ja see oli esimene majanduslikult edukas laiatarbearvuti, millel oli hiir ja graafiline kasutajaliides.\nIdee tavakasutajale mõeldud personaalarvutist tekkis 1970 aastate lõpus. 1979. aastal asutati Apple'is selle arendusmeeskond. Inglise keeles tähendab sõna apple õuna, aga töörühma juhi Jef Raskini lemmikõunasort oli McIntosh. Selle järgi saigi personaalarvuti nime. Kuna nimi sarnanes kõlalt väga helitehnikatootja McIntosh Laboratory nimega, pidi Apple'i juht Steve Jobs sellelt ostma nime kasutamise õiguse.\nEsimesel turustatud mudelil oli hulk puudusi. Tal oli vähe mälu isegi teiste sama aja arvutitega võrreldes, ainult 128 kB, ja seda polnud lihtne laiendada. Kõvaketast polnud ja seda ei saanud ka kergesti lisada. 1985. aasta oktoobris suurendas Apple Maci mälu 512 kB-ni ja pakkus ka ülejäänud arvutite mälu suurendamist.\n10. jaanuaril 1986 tuli müügile Macintosh Plus, millel oli 1 MB RAM ja seda sai kergesti laiendada 4 MB-ni, ning SCSI paralleelliides, mis võimaldas kuni 7 lisaseadet, mille hulgas võisid olla näiteks kõvaketas ja skanner. Flopiketta mahtu oli suurendatud 800 kB-ni. Macintosh Plus oli suure müügieduga ja seda toodeti muutmata kujul kuni 15. oktoobrini 1990 ehk 4 aastat ja 10 kuud.\nEsimene mudel saavutas suure populaarsuse ja turuosa, kuid kaotas selle 1990-ndatel, kui arvutiturul hakkas domineerima Microsoft.\nMacintoshi arvutid kasutavad macOSi operatsioonisüsteemi, mille uusim versioon on macOS Sierra (10.12). Alates 2003. aastast on uued versioonid välja tulnud üle aasta. Viimased 8 versiooni on kandnud kaslaste nimesid ja alates 2013. aastast kannavad need California kohanimesid.\n21. sajandil toodetakse tootesarju iMac, iBook, Power Macintosh, PowerBook, MacBook, MacBook Pro ja MacBook Air.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Macintosh\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Macintosh&oldid=5383372"\nLehekülje viimane muutmine: 6. juuli 2019, 16:37\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:37, 6. juuli 2019.


CIA juht: järjekordne raketikatsetus poleks mulle üllatuseks - Maailm - Postimees.ee\nCIA juht: järjekordne raketikatsetus poleks mulle üllatuseks\nLõuna-Korea elanikud vaatavad televisioonist uudistesaadet Põhja-Korea raketikatsetusest. | FOTO: Scanpix\nUSA ja Põhja-Korea vastasseisus «pole midagi otsemaid juhtumas», kuid poleks üllatav, kui Põhja-Korea teeb järjekordse raketikatsetuse, ütles USA Luure Keskagentuuri (CIA) juht pühapäeval.\nMike Pompeo tegi avalduse nädalal, mil USA president Donald Trump ähvardas Põhja-Koread ennenägematu «tule ja raevuga» ning Põhja-Korea vastas plaaniga tulistada rakette USA territooriumi Guami lähistele.\nVastuseks küsimusele, kui mures peaksid inimesed olema, ütles Pompeo telekanalile Fox News: «Praegu midagi otsemaid juhtumas pole, kuid ärgu olgu siin kaksipidi mõistmist ... Suurenenud võimalus, et Denverisse lendab tuumarakett, on väga tõsine oht.»\nPompeolt küsiti, mida ta silmas peab, kui ütleb «midagi otsemaid juhtumas ei ole».\n«Pean silmas paljude väidet, et oleme tuumasõja lävel. Puuduvad luureandmed, mis näitaksid, et oleme täna selles olukorras,» lausus Pompeo ja lisas, et USA luurel on Põhja-Koreas toimuvast üsna hea ülevaade.\nTema sõnul on ta kindel, et Põhja-Korea jätkab raketivõimekuse suurendamist riiki juhtiva Kim Jong-uni ametiajal. «Ta tegi juulis kaks raketikatsetust, mistõttu poleks järjekordne raketikatsetus mulle üllatuseks,» ütles Pompeo.\nJuulis toimunud katsetused näitasid, et Põhja-Korea arsenalis on USA mandriosani ulatuvad mandritevahelised raketid, ütlesid eksperdid.\nPäevaleht Washington Post kirjutas sel nädalal, et USA kaitseluureameti (DIA) hinnangul suutis Põhja-Korea välja töötada mandritevahelisele raketile mahtuva tuumalõhkepea.\nPompeo keeldus ütlemast, mis ajaks suudab Põhja-Korea tuumarünnata USA mandriosa. «Ilmselt on õigustatud öelda, et nad liiguvad selle suunas aina murettekitavamal kiirusel,» ütles ta.


Honda tutvustab Euroopas esmakordselt oma väikest SUV-i\n• Autonäitusel Mondial de l'Automobile esitletakse avalikkusele uut Euroopa HR-V prototüüpi\n• Kupeele sarnane kerelahendus on ühendatud linnamaasturi mitmekülgsuse ja stabiilsusega\n• Uue HR-V keskpaigutusega kütusepaak muudab kabiini ruumikamaks\n• Klassi suurimat interjööri kasutavad ära mitmekülgsed Honda Magic Seats® istmed\nHonda avaldas esimesed pildid oma väikse linnamaasturi uhiuuest Euroopa versioonist enne selle esmaesitlust, mis toimub järgmisel kuul Pariisi autonäitusel Mondial de l'Automobile 2014. HR-V on Honda uus mudel Euroopa kiirelt kasvavas väikeste linnamaasturite segmendis.\nUue HR-V prototüübi sisekujundus meenutab kupeed, kus teravad ja dünaamilised jooned ühendavad kere saleda ülaosa stabiilse ja toeka alaosaga. Kupeelik elegants on saavutatud ilma sõiduki salongi praktilisust ohverdamata.\nHR-V keskossa paigutatud kütusepaak loob üllatavalt ruumika ja kohandatava väikese linnamaasturi salongi. Honda Magic Seats® istmed kasutavad ära saavutatud universaalsust, pakkudes väga erinevaid istmeasendeid koos võimalusega teine istmerida pagasiruumi suurendamiseks täielikult kokku klappida.\nLisateavet uue Euroopa HR-V kohta avaldatakse Honda pressikonverentsil, mis toimub neljapäeval, 2. oktoobril kell 16.45 (CET) autonäitusel Mondial de l'Automobile 2014 (3. hallis).\nCivicu film "Kuum ja külm"\nHonda Motor Europe ja sõltumatu reklaamibüroo Wieden + Kennedy London esitlesid uut kampaaniat Civicutele, et näidata Honda pühendumust läbi oma toodete testimise. Kampaania aluseks on idee, et toodete testimiste tase võib olla väga erinev. Valminud film näitab dramaatiliselt, kui kaugele on tootja valmis minema oma sõiduki katsetamisel ekstreemsetes oludes.\nTestis on kasutatud spetsiaalselt kontrollitud kliimakambrit Honda tehases Suurbritannias, Swindonis. Euroopas ehitatud autosid (Civic, CR-V ja Jazz) on testitud ekstreemsetes keskonnatingimustes –30°C kuni +80°C temperatuuride juures.\n30-sekundiline film, milles külmutatakse ja seejärel kuumutatakse autot päriselt, näitab Civicu testimist ekstreemsetes keskkonnatingimustes – jääkülmast tulikuumani.\nToetudes Google kliendikäitumise uuringutele, mis näitavad kvaliteedi olulisust autovaliku, võrdluse ja soetamise juures, tõstab kampaania esile Civicu ihaldusväärset mainet turvalisuse ja usalduse seisukohalt.\nFilmi vaatamiseks kliki siia!\nJackpot on tagasi!


Trepi kuju ning astmete kõrguse ja sügavuse üle otsustades tasub lähtuda sellest, kes treppi peamiselt kasutama hakkavad.Shutterstock\nToas või õues, puust või kivist, sirge või pöördega – trepp olgu ilus, mugav ja ohutu. Kuidas oma kodule parim lahendus valida?\nTreppi valides tuleb mõelda väga paljudele asjadele. Vahel tuleb trepp ära mahutada väga piiratud ruumi või alale. Käsipuu lisab turvalisust, aga teinekord saab ilma hakkama. Väga tähtsad on astmete õige kõrgus ja sügavus, et trepist hea käia oleks.\nTrepi puhul kehtib kindlasti vanasõna, mis räägib üheksa korda mõõtmisest, et ehitades saaks piirduda ühe korraga.\nLoogiline sissepääs majja\nKõigepealt võib treppe liigitada selle järgi, kas see tuleb õue või siseruumi.\nOÜ Kivikuvand ehitab peamiselt välitreppe. Ettevõtte juhatuse liige Andrus Sibul ütleb, et majale treppi planeerides tuleb kõigepealt mõelda selle asukohale – et sissepääs majja oleks õuest tulles loogiline. Näiteks tuleb tähelepanu pöörata kõnniteede asukohale. Sibul lisab, et trepi vundament tuleb ehitada lahku maja vundamendist. Samuti soovitab Sibul mõelda kohe ka varikatuse peale ja sellelegi, kummale poole uks avaneb.\nRuumikitsikus võib probleem olla nii sise- kui ka välitrepi kavandamisel. Sibula sõnul tuleb sellises olukorras aga lihtsalt rohkem plaanimisega vaeva näha ja ehitada olenevalt olukorrast.\nTreppi kavandama asudes tuleb kõigepealt mõõta ära kõrguste vahe maapinna ja uksepaku vahel. Tavaline astme kõrgus on 150 millimeetrit, sügavus 300 millimeetrit. Selle järgi saab arvutada, mitut astet läheb vaja. Seejärel tuleb mõõta üle, kui suur peaks olema sissekäigu esine ja kui palju on selle jaoks ruumi.\nKui välisuks avaneb väljapoole, soovitab Sibul jätta ukse alaserva ja trepi vahele vähemalt 10-millimeetrise vahe. Kui aga trepi kohale ei tule varikatust, võiks see vahe olla isegi vähemalt 20 millimeetrit – et talvel võimaliku jääga ukse kenasti avatud saab.\nSeejärel tuleb mõelda materjalile, ehitusviisile ja sobivusele keskkonda. Looduskividest soovitab Sibul siseruumi ühtviisi nii graniiti, marmorit kui ka paekivi, õue aga ainult graniiti. Võimaluse korral soovitab ta vältida klinkerplaate. Looduskivist ehitades peab ka vuugimaterjal olema sellele looduskivile mõeldud.\nI, L, U või õigejalatrepp\nSisetreppi kavandades läheb mõte tavaliselt kõigepealt sellele, milline trepp võiks ruumi sobida. Trepist saab kodus kindlasti oluline sisustuselement, kuid selle võib kujundada kas pilkupüüdva disainiaktsendina või siis hoopis sulanduma interjööri.\nTrepp võib olla L-kujuline, U-kujuline, sirge ehk I-kujuline või siis keerdtrepp. U- ja L-kujulise trepi saab teha kahtmoodi – vahemademega või pööravate ehk keerdastmetega. Vahemademega trepp koosneb mitmest sirgest trepist ja vahemademest. Keerdastmetega trepil on sirged ja pööravad astmed. Mademega treppi on mugavam kasutada, ent see võtab alati rohkem ruumi kui keerdastmetega trepp.\nLisaks juba vanemast ajast tuttavatele trepitüüpidele tehakse tänapäeval veel konsool- ehk hõljuktreppe, millel puudub tala ja mille astmed toetuvad konsooltugedele seinas. Sellist treppi ei saa aga paigaldada kuhu iganes, vaid ainult kiviseina külge.\nTrepi kuju ning astmete kõrguse ja sügavuse üle otsustades tasub lähtuda sellest, kes treppi peamiselt kasutama hakkavad. Madalamad ja laiemad astmed on mugavamad. Spiraalsed ja keerdtrepid näevad küll efektsed välja ja võtavad vähe ruumi, kuid seal on keerulisem astuda. Kui peres on väikesed lapsed või eakamad inimesed, tasub valida vaheplatvormi ning käsipuudega trepivariant.\nSilmas tasub pidada sedagi, et trepp ehitatakse pikemaks ajaks. Nõnda võivad noorpaari küll võluda käsipuuta hõljukastmed, kuid kui edaspidi plaanitakse pisiperet, ei pruugi selline moekas variant tulevikus enam otstarbekas ja turvaline olla. Kes peavad lemmikloomi, peaksid treppi valides mõtlema ka neile.\nAru Grupp on puidutööstusettevõte, mille toodangust olulise osa moodustavad trepid. Lisaks puit-treppidele valmisatavad nad metallkandjatel puidust astmetega treppe.\nAru Grupi müügijuht Marko Ivainen soovitab treppi planeerides arvestada selle jaoks võimalikult suur trepiava. „Levinud on, et esimesel korrusel jäetakse piisavalt ruumi, kuid trepiava korrusepõrandas tehakse liiga väike ning seetõttu ei ole piisavalt läbikäiguruumi,” on ta kogenud.\nIdeaalis tuleks trepi jaoks mõõtu võtta siis, kui põrandad mõlemal korrusel on valmis ning seinad lõplikult viimistletud, lisab Ivainen. Trepimeistriga ühendust võtta soovitab ta see-eest võimalikult algses ehitusjärgus.\nKui ruumi trepi jaoks napib, siis tuleb Ivaineni sõnul teha pöördega trepp või kui ruumi on eriti vähe, siis õigejalatrepp (trepp, millel on vaheldumisi vasaku ja parema jala astmed – toim).\nMadalamad ja laiemad astmed on mugavamad. Spiraalsed ja keerdtrepid näevad küll efektsed välja ja võtavad vähe ruumi, kuid seal on keerulisem astuda. Shutterstock\nTrepi hinna määravad eeskätt materjali hulk ja selle kvaliteediklass. Seega mida vähemate astmetega ja sirgem trepp, seda odavam.\nSisetrepi puhul saab materjalidest valida puidu, marmori, terase ja betooni vahel. Tänapäeval tehakse ka elegantseid ja ruumi visuaalselt avaramaks muutvaid klaastreppe, kuid klaas on teiste materjalidega võrreldes kallim variant. Kuid trepp ei pea koosnema vaid ühest materjalist, vaid võib kombineerida mitut.\nAru Grupp valmistab treppe liimpuitkomponentidest. Puuliikidest kasutavad nad standardtoodangus peamiselt tamme, saart, mändi ja kaske. Ettevõtte müügijuht Marko Ivainen soovitab trepiastmed ning käsipuud teha väärispuidust – tammest, saarest – ning muud detailid männist kas siis värvituna või peitsituna.\n„Kasutame uut materjali nimega tamme/saare parkett. Soovitan seda materjali kõikidele klientidele, kuna kvaliteedi ning hinna suhe on ideaalselt paigas,” lisab Ivainen.\nViimistlus ja piirded\nPuittreppe tuleb ka viimistleda. Siingi on valikuid mitu – õli, lakk, värv, peits, sügavimmutus.\nÕli puhul on pinnakahjustusi lihtne kõrvaldada, kuid treppi tuleb hooldada. Lakitud treppi see-eest ei ole vaja kümme aastat hooldada ja seda on hõlbus puhastada. Kuid lakitud trepi pinnakahjustustest on paraku keerulisem lahti saada.\nTrepipiiretest on kõige tuttavamad tugedega puidust käsipuud. Tugedeks võib valida nii sirged postid kui ka kõikvõimalikud erikujulised variandid. Moekad on klaasist piirded, mille puhul klaas võib olla kas läbipaistev või toonitud.\nValik on tänapäeval nii lai, et igaüks leiab endale sobiva trepi kas tuppa või õue, nii kitsastesse oludesse kui ka avarale alale.\n•\tRuumi kõrgus mõõtke esimese korruse põrandast kuni teise korruse põrandani.\n•\tTrepi konstrueerimiseks on vaja teada nii ruumi kõrgust kui ka vahelae paksust.\n•\tArvestage sellega, et trepi laius ei saa olla laiem trepi ava laiusest.\n•\tTrepi ava pikkuse ja ruumi kõrguse järgi arvutab trepikonstruktor trepi pikkuse nii, et jääks piisavalt läbikäiguruumi.\n•\tLäbikäiguruum on mõõt astme pealt esimese korruse laeni (trepiastmeid ühendava mõttelise joone ja vahelae vaheline kõrgusmõõt).\n•\tTrepi valem on 2H + B = 63, kus H = astme kõrgus ja B = astme sügavus.\n•\tTrepi valemi abil on võimalik leida ja kontrollida optimaalset astme kõrguse ja sügavuse suhet.\nUued Ergorapido juhtmeta varstolmuimejad


Mulgi Piim on Viljandimaa väiketaluniku raamatupidaja - MES nõuandeteenistus\nMulgi Piim on Viljandimaa väiketaluniku raamatupidaja\nTarvastu valla Kullamäe talu lüpsikarja piima vahendab töötlejale E-Piimale Mulgi Piim, kes ühendab peale selle talu veel 35 väiketootjat.\n«Meie alla on koondunud talusid üle Viljandimaa, aga praegu tuleb kõige rohkem piima Saarepeedi kandist,» lausus tulundusühistu Mulgi Piim raamatupidaja-asjaajaja Silvia Kullamaa. «Ühistu liikmete puhul on kõige olulisem see, et nende loomad annaksid kvaliteetset piima.»\nMulgi Piim on talunikele justkui katusorganisatsioon, mille kaudu toorpiim töötleja kätte jõuab.\n«Meie ise ei saa piima kusagile vedada, sellele tullakse E-Piimast ülepäeviti järele — iga kord on ju vaja proove võtta,» rääkis Kullamaa. Et E-piima auto piima ise ära viiks, peab selle kogus olema vähemalt 100 liitrit.\nMulgi Piima juhatuse esimehe Peep Puna sõnutsi on ühistus ka väikesel piimatootjal võimalik oma kaupa müüa ja raha selle eest tähtajaks kätte saada.\nNagu Kullamaa mainis, käib mõni inimene ise piima müümas. «Aga piimaring killustab päeva nii ära, et lõpuks ei saa ühte, teist ega kolmandat korralikult ära tehtud ja keegi ei kindlusta ka, et piimast lõpuks lahti saab.»\n7000 tonni aastas\n«Oleme praegu toodangu poolest E-Piima kõige suurem liige,» tähendas Peep Puna, kuid lisas, et ühistu kogutoodang iseenesest kasvanud pole, ulatudes nagu möödunud aastalgi 7000 tonnini.\nMulgi Piim pole talunikele ainult piima realiseerimise võimalus. Ühistu kaudu on neil märksa hõlpsam ja odavam ka näiteks väetist ning seadmete tagavaraosasid hankida.\n«Ettevõtteid, kellega me koostööd teeme, on päris palju ja taludel on endal ka kergem sedakaudu majandada,» rääkis Silvia Kullamaa ning nentis: «Neil ei pea seejuures rahakott puuga seljas olema, vaid ma teen soovi korral tasaarveldust piimarahast.»\nPeep Punagi rõhutas, et Mulgi Piim teeb päris palju väikese taluniku raamatupidamistööd ja seetõttu tuleb talunikul maksta ainult ühte arvet. «Tarnijaga ei pea piimatootja ise arveldama, sest summa võetakse piimarahast maha,» rääkis Puna.\nMulgi Piima alla koondunud Viljandimaa talumehed on toodangu poolest E-Piima kõige suuremad liikmed.\n• Aktsiaseltsi E-Piim tootmine kuulub piimandusühistule E-Piim.\n• Tootmine toimub Põltsamaa ja Järva-Jaani piimandusühistus.\n• Põltsamaal tehakse Eesti tootjatelt varutud piimast juustu, Järva-Jaanist tuleb võid.\n• E-Piima ühistul on 260 liiget.\n• Piima varutakse enam kui 400 tootjalt.\n• Talupidajate toodangule sõidab E-Piim ise järele. Selle jaoks on tal seitse paakveoautot.\n• Aprillis 2010 krooniti E-Piima Harmony südamejuust Eesti parima piimatoote tiitliga.\nSigrid Koorep, Sakala (20.11.2011)\nbitweb2012-11-20T10:00:00+00:00Teisipäev, 20. november, 2012|Uudised|


Suunakood 09505 / +499505 / 00499505 / 011499505, Saksamaa\nSuunakood 09505 (+499505 / 00499505 / 011499505)\nSuunakood: 09505 (+499505)\nEesliide 09505 on Litzendorf suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 1110464 ja suunakoodi 09505 jaoks tuleb valida number 09505 1110464. Litzendorf asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1110464, suunakoodi 09505 (Litzendorf) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9505 1110464. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 09505.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 09505 (Litzendorf).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Litzendorf, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Litzendorf, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 9505. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1110464, suunakoodi 09505 (Litzendorf) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9505 1110464.


RAND | hobustkopli\nRand on sündinud Hobustkopli talus oma ema Roksi esimese varsana. Rand kergema tüübiga, elegantne, harmoonilise kehaehituse, väga korrektsete jalgade ja heade liikumistega.Ta on toreda iseloomuga - tasakaalukas, inimest usaldav, õpihimuline ja malbe. Tänu oma iseloomule ja välimusele võidab ta sinu südame esimest hetkest alates ja temaga koos veedetud aeg on puhas rõõm.\nRandi isa Rool on hea iseloomu, suurepärase liikumise ja ratsatüübilise kehaehitusega perspektiivikas täkk. Rooli sugupuus on parimatest parimad - Rool on kolmandat põlve parim täkk. Isa Rannik pärjati kõrgeima auhinna ja parima täku tiitliga. Isaisa Rolf oli samuti parim täkk, seda 2000. aastal. Ema Anja kutsuti lõppülevaatusele, kus ta sai kõrged 55 punkti. Emaisa Aku on andnud väga palju hea tüübi ja liikumisomadustega järglasi, mitmeid näitusevõitjaid ja 8 tunnustatud sugutäkku.\nRandi ema on Roksi, kelle isa on Regaal-K, kes pälvis 2002. aastal parima noortäku tiitli. Regaal oli täkuna väga kergelt käsitletava iseloomuga ja sadulas ühtmoodi hea partner nii takistusel kui ka maastikul. Regaal-K isa on Rosett, kes on eesti tõu viimaste kümnendite üks mõjuvõimsamaid täkke (177 järglast). Ta oli hea liikumise ja hüppevõimega. Rosettil on palju kõrgelt hinnatud järglasi ja 12 sugulises kasutuses olnud täkkjärglast. Regaal-K ema Priti on 1/4 araabia vereline (isaisa Posol ox), kuid ülejäänud põlvnemiselt nn. Vilsandi hobustest põlvnev. Roksi ema on Tipi, kelle ema on Ande. Must mära Ande on sündinud Kihelkonnal Saare Kaluri kolhoosi tallis ja põlvneb samuti põlistest Vilsandi hobustest. Tipi isa Timm sündis Juhan Kuuse hobusekasvanduses ja on saadud tema kahe parima mära - Elki ja Veera vere ühendamisel. Elki ja Veera on andnud esimeses põlves kokku viis sugulises kasutuses olnud täkku - peale Timmi veel Rolf, Tommi, Rojaal ja Anti ning teises põlves Rannik, Teik, Voore Tintin ja Anakee.\nRand suvel 2014\nRand 2015 suvel\nRand 2015 aasta sügisel\nRand 2016 sügisel


Justiitsminister: vaenukõne eelnõu viibib, aga tulemata ei jää - Delfi\nJustiitsminister: vaenukõne eelnõu viibib, aga tulemata ei jää\nValitsuse pressikonverents 28.01.21, Maris Lauri\nJustiitsminister Maris Lauri rääkis Delfile, et vaenukõne karmistamise eelnõud veel ei ole, kuid see tulemata ei jää. Lauri põhjendas, et justiitsministeerium peab eelnõud koostades suhtlema eri huvigruppidega, kuid koroona-olukorras on läinud palju auru kriisi lahendamisele.\nEsialgu pidi eelnõu valmima 15. aprilliks. “Kardan, et selleks ajaks me ei jõua,” sõnas Lauri. Ta ütles, et see tähtaeg on ebarealistlik, sest esialgsed plaanid luhtusid koroonaviiruse levikust tingitud suurema koormuse tõttu.\nLauri sõnul suheldakse praegu erinevate huvigruppide ja ekspertidega, et eelnõu tekst võimalikult täpselt sõnastada. Huvigruppide hulka kuuluvad tema sõnul erinevate vähemuste esindajad, ekspertidena kaasatakse juriste, advokaate, kohtunikke, prokuratuuri ja politseid.\nPärast eelnõu valmimist jõuab see valitsuse lauale, seejärel peaks see jõudma riigikogusse.\nLauri toonitas, et praegu koostab justiitsministeerium uut eelnõud, seega ei ole kõne all möödunud aasta detsembris riigikogus esitatud eelnõu.\nEelmine eelnõu lükati tagasi\n16. detsembril langes Reformierakonna fraktsiooni esitatud vaenukõne eelnõu esimesel lugemisel menetlusest.\nEelnõu tagasi lükkamise poolt oli 50 parlamendi liiget, vastu aga 39. Eelnõu lähtub Euroopa Liidu 2008. aastal vastu võetud raamlepingust, millega peavad liikmesriigid võitlema rassismi ja ksenofoobia vastu vaenukõne kriminaliseerides.\nEt Eesti ei ole siiani seda kokkulepet täitnud ja vastavaid muudatusi karistusseadustikku sisse viinud, võib riiki ähvardada Euroopa Komisjoni rikkumismenetlus ja trahv, vahendas ERR.\nEelnõu kohaselt aitaks see kaasa diskrimineerimise vähendamisele soolistel, rahvuslikel, rassilistel ja muudel alustel.\nReformierakonna alustatud eelnõu vastu on eriti valjult vastu võidelnud isamaalased. Seadus on koalitsiooniliikmete poolt tituleeritud suukorvistamiseks, lisaks on väidetud, et seadus piirab sõnavabadust ning isegi ajakirjandusvabadust.\nToonase eelnõu seletuskirja järgi rikuvad rassism ja ksenofoobia otseselt vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ja õigusriigi põhimõtteid. Kuna ohvrid on sageli eriti kaitsetud ega soovi algatada kohtumenetlust, siis tuleb tagada, et rassismi ja ksenofoobia ilminguid sisalduvate süütegude uurimine ja nende üle kohtumenetluse algatamine ei sõltuks ohvrite esitatud tunnistustest või süüdistustest, öeldakse seletuskirjas.\nEelnõus toodi välja järgmised põhilised muudatused:\nMiks on vaja vaenukõne karmistamist?\nPraegune peaminister ja toonane opositsiooni liider Kaja Kallas on varem selgitanud, et kuigi kehtivas karistusseadustikus on § 151, mis räägib vihakuritegudest, saab selle alusel kedagi karistada ainult siis, kui tekkinud on otsene kahju isiku elule, tervisele või varale. Kui aga vaenu ei õhutata konkreetse isiku, vaid ühiskonnagrupi vastu, siis sellist inimest vastutusele võtta ei saa, kuigi tagajärjed võivad olla rasked, kirjutas Kallas möödunud aasta 16. detsembri EPL-is.\n“Võimalust vihaselt kõneleda, kedagi solvata või verbaalselt rünnata ei võta keegi Reformierakonna esitatud eelnõuga ära,” sõnas Kallas. “Aga vaenamisel ei ole praegu mingeid tagajärgi. Kui kutsutakse üles vaenama inimest lähtudes tema grupikuuluvusest või kui kutsutakse üles mingi grupi vastasele vägivallale, siis ei juhtu midagi.”\nKallas lisas: “Näiteks inimene, kel on palju jälgijaid, kutsub oma kõnes üles „peksma homosid” või „ajama kindla nahavärviga inimesed Eestist ära”. Kui nüüd selle üleskutse peale üks või mitu inimest tegutsema asuvad ja tõesti kellelegi peksa annavad või kedagi süstemaatiliselt vaenavad, siis nemad kannavad küll vastutust, aga see, kes vägivallale kutsus, ei vastuta mitte millegi eest. Ometi tekitatakse sellega oht avalikule korrale, sest vägivallale kutsumine ja sellele reageerimine läheb alati käest ära. Avalik vaenamine kasvab kergesti üle tegudeks ja siis on juba hilja vägivalda tagasi hoida või kontrolli alla saada.”


Teraskonstruktsioonide tootmine - Uudised - Henan Chengming Industrial Co., Ltd.\nTeraskonstruktsioonide tehase tööohutus\nTeraskonstruktsioonide stabiilsust saab jagada kahte kategooriasse:\nEsimese teraskonstruktsiooni tüüpi stabiilsusprobleem:\nStabiliseerimisprobleem koos tasakaalustatud bifurkatsiooniga (mida nimetatakse ka harukomponendi ebastabiilsuseks) sobib ideaalselt sirge võlli kokkukleepumise ja tiheda võlli kokkukukkumise korral surve all.\nTeise tüüpi teraskonstruktsioonide materjali stabiilsusprobleem:\nKui plastilisus areneb teatud tasemeni, kaotab stabiilne kandevõime ja tasakaalustamata puksiiri stabiilsusprobleem (mida nimetatakse ka äärmise punkti ebastabiilsuseks) on ehitise terasest valmistatud ekstsentriline kokkusurumine. Kuulub sellesse kategooriasse\nÜlaltoodud klassifikatsioon ei tundu olevat piisav komponentide jaoks, mis on konstrueeritud aksiaalselt kokku suruma, ja teadustöö jätkub stabiilsuse probleemiga. Tegelikult on alati väike esialgne painutamine ja koormuse tegutsemispunkt on paratamatult ekstsentriline. Seepärast on selliste komponentide jõudluse tõeliseks juhtimiseks vaja mõista defektide mõju teda ja teistel komponentidel on ka defekt, mis probleemi mõjutaks. See on ühelt poolt põhjalik ja üks aspekt on liikumisvõimaluste uurimine pärast tuimastamist. Mitte kõik komponendid kaotavad koorma kandevõime kohe pärast tuimimist. Et tõeliselt avaldada eri tüüpi komponentide lõplikku kandevõimet, on vaja uurida komponentide püstuvust.\nPaari: Millised on teraskonstruktsioonide konstruktsiooni omadused?\nJärgmise: Millised on tehasehitiste teraskonstruktsioonide omadused?\n2 magamistoaga Modular Container House


Patrail ja Hannover edenesid Olseni supermängu toel Saksamaa karikavõistluste finaalturniirile – Käsipall24\nAvaldatud 05.12.2019; 09:16\nAutor Taavi Tibar 05.12.2019; 09:16\nEile õhtul kohtusid Saksamaa karikavõistluste veerandfinaalis Mait Patrail ja TSV Hannover-Burgdorf Rhein-Neckar Lõweniga. Kui Bundesligas pole eestlase võistkond hiljuti enam nii teravat vormi näidanud, siis pokaali eest võideldes on näidatud häid esitusi ning võiduga garanteeriti omale pääs nelja tiimi osavõtul toimuvale finaalturniirile.\nRhein-Neckar Lõwen – TSV Hannover-Burgdorf 30:31 (14:17)\nEelmises voorus Bundesliga valitseva meistri Flensburgi alistanud Hannover ei läinud ka sellele mängule võõral väljakul vastu favoriidina. Juba kohtumise algusest peale aga tõestati, et paberil kirjas olev ei näita platsil midagi. Võrdselt alanud matši järel suutis eestlase koduklubi esimese poolaja keskel teha 5:0 spurdi ning võttis vaheajale kaasa kolme väravalise edu.\nTeist perioodi alustas selgelt paremini koduvõistkond, kes tegi mängus 16 korda skoorinud Andy Schmidti väravate abil 43. minutiks seisuks juba 24:20. Kuid Burgdorf ei olnud veel alla andnud ning viimase 10 minuti eel oli tablool taas viigiseis 26:26. Viimased hetked möödusid tõelises põnevuslahingus, kus tabati kordamööda.\nMängu viimane minut kuulus fantastilist hooaega tegevale Hannoveri mängujuhile Morten Olsenile. Esmalt tabas mees 1.30 enne lõppu seitsme meetri viske ning kui selle järel Löwen suutis veel viigistada, siis viimane sõna jäi siiski 10 korda skoorinud taanlasele, kes viskas koos lõpusireeniga seisuks 31:30 ja kindlustas Burgdorfile pääsu Saksamaa karikavõistluste final-four turniirile.\nPatrail viskas kaks väravat ning rabas kõvasti kaitses, teenides ka kaks kaheminutilist karistust.\n“Mul on olnud hiljuti probleeme vormi leidmisega, kuid täna läksid asjad taas paremaks. Loodetavasti oli see suurepärase detsembrikuu algus,” kommenteeris Olsen mängujärgsel pressikonverentsil. “Ma olen väga uhke, et oleme kolmandat aastat järjest karikavõistluste finaalturniiril.”\nAprilli alguses Hamburgis toimuvale finaalturniirile olid juba koha kindlustanud MT Melsungen, THW Kiel ja TBV Lemgo. Karikavõistluste poolfinaalide paaride loosimine toimub 9. detsembril.\nEelmine Tartu Ülikool võttis kodusaalis kindla võidu\nJärgmineMeistriliiga kaheksandas voorus said kindlad võidud Viljandi HC ja HC Tallinn


Pakume suures värvivalikus tugeva konstruktsiooniga PVC-aknalaudu, mis on pikaealised ja tänu oma kriimustus-, valgus- ja niiskuskindlusele väga kergesti hooldatavad. Aknalaudu saab paigaldada nii uutele kui ka renoveeritavatele ehitistele. Tänu mitmekesisele dekoorivalikule saab aknalauast luua unikaalse ruumikujunduselemendi, mis on kombineeritav nii plastik-, puit- kui ka alumiiniumaknasüsteemidega.\nLai dekoorivalik ja tugev konstruktsioon – kergesti hooldatav, pikk kasutusiga, ainulaadne\nKergesti hooldatavad PVC aknalauad on ideaalseks lisandiks kõigile aknasüsteemidele. Tänu mitmekesisele dekoorivalikule saab aknalauad muuta omaette ruumikujunduselement. Aknalauad on kasutatavad nii uus- kui ka renoveeritavatel ehitistel. Vastupidavad ja kergesti hooldatavad siseaknalauad oma mitmekesise dekoorivalikuga sobivad iga ruumikujundusega.\nsaadaval laiusmõõdus: 150 mm - 650 mm\nesiosa kõrgus: 40 mm\naknalaua paksus: 20 mm\nmax. võimalik paigalduspikkus kuni 3 m\ntemperatuurikindlus: -30 °C kuni +60 °C\nniiskuskindel ja vetthülgav\ntavapäraste tööriistadega töödeldav\npõhimõtteliselt kõigi siseruumide plastik-, puit- ja alumiiniumaknasüsteemidega kombineeritav\nlihtne paidaldus, olgu siis uus või renoveeritav ehitus


MÕISTA-MÕISTA, MIS SEE ON… – Lasteaed Midrimaa\nMidrimaal on kokkulepe, et iga lasteaias tegutsev töögrupp korraldab vähemalt 1x aastas põneva ettevõtmise kas kõigile lastele või personalile.\nRobogrupp (robootika töörühm) otsustas kohe sügisel laste elu lasteaias veidi põnevamaks teha! Mõeldud-tehtud!\nGrupi liikmed otsustasid, et oktoobrikuu keskpaigas on paras aeg viia ellu robonädal ja aidata lastel korrata selgeksõpitud aedviljade nimetusi. Ja et õppimist veidi huvitavamaks ja väljakutseid pakkuvaks teha, pandi kokku mõistatuste pakett 3-5-aastastele lastele ja 5-7-aastastele lastele. Mõistatusi ei lahenda lapsed ka lasteaias just iga päev ning kodudes ehk vähemgi veel… Mõistatuse õigesti ära arvamist aitas kontrollida lahendust kirjeldav pilt. Lahendussõnad aga tuli kirjutada ristsõnasse, mis andis eri vanusegruppides erinevad lahendid (BEEBOT; ROBOTEGU)\nMõned õpetajad andsid oma rühma kõigile lastele ristsõna aluse ja ülesande lahendamine tuli sooritada iseseisvalt. Et 5-7-aastastele veelgi suuremat väljakutset pakkuda, tuli lahendsõna kirjutada ristsõnaruudustikku mitmuses. Oli see vast mõne lapse jaoks pähkel!\nKuidas see kõik siis robogrupiga seotud peaks olema? Ega väga palju ei olegi, kui vaid välja arvata asjaolu, et mõistatuse teadasaamiseks oli lastel vaja kasutada tahvelarvutit ja selles olevat QR-koodi lugejat (äpp). 3-5-aastaste laste mõistatused olid kollasel paberil leitavate QR-koodide taga peidus (mõistatus, aedvilja pilt ja sõnaline vastus), 5-7-aastaste laste jaoks olid rohelistel alustel QR-koodid, mille lugemisel avanes üksnes mõistatus! Seega tuli vanematel midrimaalastel tõsiselt pead murda, et mõistatusele lahend leida, see mitm usesse panna ning siis ka ristsõnasse kirjutada. Põnevust oli palju ja seda näitavad ka juuresolevad pildid!\nRobogrupi poolt loodud robonädala õppematerjalid jäävad täiendama Midrimaa raamatukogu, et soovi korral saaksid õpetajad juba olemasolevaid materjale edaspidigi kasutada. Ka otsustati robogrupis, et oktoobrikuu viimasel nädala toimuva tervisenädala tarbeks valmistatakse aedviljade nimetusi kinnistada aitavad õppevahendid ja Bee-Bot robotmesilase jaoks.\nBee-Bot robotmesilane on esimene robootikavahend, mis väga usinasti mööda Midrimaa rühmi ringi lendab ja laste igapäeva põnevust toob! Oleme väga tänulikud robogrupi liikmetele põneva QR-orienteerumise nädala eest Midrimaal!


UUS 2019! Premium sokliga\nGrand Oasis 13,0\nUUS 2019! Grand Oasis sokliga\nUUS 2019! Urban kasvuhooned\n8,3 - 12,1m²\nUUS 2019! Halls Qube\n8,3 - 9,8m²\nJuliana erilisus ja unikaalsus. Kasvuhoone ei ole vaid koht, kus kasvatada kurki-tomatit, ilus kasvuhoone on ka aia ehe.\nTugevaim ja vastupidavaim konstruktsioon\nTänapäeval pakutakse palju tugevaid ja vastupidavaid kasvuhooneid, aga kõige ERILISEMAD ja ILUSAMAD on Juliana kasvuhooned.\nParim disain. Parim viimistlus\nUUE PÕLVKONNA KÕIGE KVALITEETSEMAD JA ILUSAMAD KASVUHOONED. Taani Juliana kasvuhoonete üks põhiväärtuseid on kvaliteet ja märksõnaks on disain.\nMADAL UKSELÄVI – kasvuhoonesse on mugav siseneda ka aiakäruga või ratastooliga. Tavaliselt on ukselävi komistuskohaks.\nKahepoolsed ja kaheosalised hingedega uksed\nKAHEPOOLSED JA KAHEOSALISED HINGEDAGA UKSED, mis võimaldavad lisaõhutust. Uste ülemisi osasid saab õhutamiseks lahti teha, uste alumised osad saab kinni jätta. Samuti võimaldab lai ukseava takistusteta sisenemist kasvuhoonesse.\nJuliana kasvuhoonete profiilide disain\nPROFIILIDE DISAIN – soontega kaetud viimistlus, mis teeb kasvuhoone unikaalseks. Profiilidesse on integreeritud praktilisi lisafunktsioone, mis lihtsustavad kasvuhoone kokkupanekut ning juba kasutuses olevasse kasvuhoonesse riputuskonksude, riiulite ja lisatarvikute kinnitamist.\nKatuse räästas olevad horisontaalsed vihmaveerennid kaanega\nVIHMAVEERENNID on kaanega kaetud, kerge vajutusega saab nad avada, ning nii saab nii vihmaveerenne kui vihmaveetorusid kergelt puhastada.\nKatuseviilu kaunivormilised katted\nKATUSEVIIL on mõlemas otsas kaetud kaunivormiliste katetega, mis kaitsevad nii profiile kui ka viimistlevad kasvuhoone.\nKatuseharja kaunistus ja kolmnurkne harjaplaat\nKATUSEHARJA KAUNISTUS – saadaval lisavarustusena. Kinnitub kergesti alumiiniumprofiili külge. KOLMNURKNE HARJAPLAAT – asub ukse kohal ning lisab kasvuhoone konstruktsioonile stabiilsust.\nUkselink ja lukk\nUKSELINK JA LUKK – roostevaba, integreeritud lukuga. Praktiline ja tore lahendus.\nRoostevabast terasest poldid ja kruvid\nKvaliteedi parandamiseks tsingitud kruvide asendamine ROOSTEVABAST TERASEST POLTIDE JA KRUVIDEGA vähendab kruvide murdumise riski monteerimise käigus, parem vastupidavus, kaunim väljanägemine.\nKasvuhoone nurkade tugevdused\nKASVUHOONE NURKADE TUGEVDUSED lisavad tugevust ja vastupidavust.\nKõrge räästa kõrgus\nKÕRGE RÄÄSTA KÕRGUS lisab ruumi nii taimedele kui inimestele. Külgseinte kõrgus on 172 cm (koos vundamendi-alusraamiga, mis on 12 cm kõrgune). Kõrged seinad ning avar ruum pakuvad lõputuid võimalusi kasvuhoone sisustamiseks. Kurgidki saavad kasvada kõrgemaks ning viinamarjadel on lisaruumi.\nKATUSE KALLE on 30 kraadi, et kondentsvesi taimedele ei tilguks. Kõiki katuseaknaid on võimalik avada kuni nende horisontaalasendini. See tagab kasvuhoone parima õhutuse.\nUUED KINNITUSLIISTUD on karastatud klaasi ja polükarbonaatplaatide kinnitamiseks. Karastatud klaasi paanid on täispikad. Kinnitusliistud annavad kasvuhoonele korrektselt viimistletud välisilme.\nNurga- ja mutrite katted\nKATTED nurgapostide ja mutrite katmiseks, et üleminek musta värvi alusraamile oleks visuaalselt nauditav.\nMust on standardvärv\nTerasest alusraam-vundament, uksed, aknad, vihmaveetorud ja lisatarvikud on nüüd alati MUSTA VÄRVI nii alumiiniumvärvi (värvimata) kui ka pulbervärviga värvitud antratsiithallidel kasvuhoonetel. See teeb kasvuhooned eripäraseks ja kauniks.\nSoola 8, 51014 Tartu\n(+372) 505 1409\nNäidiste vaatamiseks meie ladudes palume ette helistada\nTallinnas Anule: (+372) 514 9947\nTartus Üllele: (+372) 505 1409


Eesti eelistab keskkonnasäästlikele vesinikurongidele raudtee elektrifitseerimist. Miks nii? - Maaleht\nSellel ajal, kui meil elektrifitseerimise töörühm koos käis, ei olnud adekvaatseid näiteid vesiniku kasutamisest välismaalt võtta. Kuigi Saksamaal hakkas vesinikurong sõitma 2018. aastal, ja teenindab see Buxtehude-Bremervörde-Bremerhaven-Cuxhaven liini, ei ole senini vesinikku laialdasemalt kasutusele rongiliikluses võetud.\nKuid Eestil ei ole kindlust vesiniku tootmise kulutõhususe kohta ega ka rongide kohta.\nKuid raudtee elektrifitseerimist teostatakse etappide kaupa. Kõigepealt uuendatakse tihedamalt kasutatavad liinid ja nii ei ole välistatud võimalus, et kui vesiniktehnoloogia areneb ning muutub konkurentsivõimeliseks ja kättesaadavaks, saab vastavalt olukorrale investeeringuid kohandada.


Pank tundis heameelt, et asutajaliikmete seas olid veeteede amet, muinsuskaitse amet, paljud vallad ning Saaremaalt veel Kaarma valla esindus ja Laidunina selts.\nVastloodud seltsi eesmärgiks on säilitada ja korrastada neid unikaalseid ehitisi ja muuta võimalikult palju tuletorne inimestele ligipääsetavaks. Praegu asuvad ainsad külalistele avatud tuletornid Hiiumaal Kõrgessaare vallas.\nMaret Panga sõnul võiks igal saarel olla avatud tuletorn, kus inimesed saavad vaadet nautida ja miks mitte ka kõhu täis süüa ja üritusi korraldada. Praegune Eesti tuletornide uudistajate arv, ligikaudu 40 000–60 000 inimest aastas, peaks Panga arvates hakkama aasta-aastalt jõudsalt suurenema.\nPank loodab, et inimesed ühinevad äsjaloodud seltsiga aktiivselt ja tõi näite, et Soomes on taolisel ühendusel liikmeid üle 400.


täpi teeb sporti: 2014\nOlümpiajooks - mõtteid mitmeid\null värk, aga jooksmine on mulle tegelikult päris meeldima hakanud. ja ma tean ka, keda selles süüdistada! Pirksaart!!! sest tema tehnikatrennid on need, mille tagajärjel on jooksmine muutunud minu jaoks kergemaks, lihtsamaks, ökonoomsemaks.\nja et Olümpiajooksu rada on selline kerge, lihtne ja ökonoomne, siis läksin laupäeval starti peris innuga. kuumus muidugi tegi meele natuke mõruks, et "ega sealt head aega loota ei ole", aga noh, loodusjõud on vähemalt andestatav vabandus.\nega jooksust palju eriti rääkida polegi, tegelesin peamiselt keskendumise ja keha kuulamisega. juba esimesel kilomeetril oli näha kõndivaid võistlejaid, kas nii vara tegi kuumus liiga? edaspidi nägin vähemalt kolmes kohas meedikuid askeldamas, eriti hull olukord tundus olevat ühel meesterahval, kes lebas silmad kinni ja siruli Atlantise lähedal. 3-4 meedikut süstalde ja värkidega ümber.\nise kallasin igas tp's endale vett pähe ja selga, see aitas kenasti jahutada. tempo hoidsin ühtlase, kogu aeg miski 5:45 per km. peale finišit oli tunda, et säärelihased veidi krambitasid, aga muidu oli olukord täitsa ok. ja selline tunne oli veel, et sellistes tingimustes jooksmise eest oleksime kõik medali ära teeninud :)\nPosted by TÄPI at 11:26 Kommentaare ei ole:\naastad pole vennad ega tiimikaaslased õed - RMK seiklus Kuremaal\neelmise aasta RMK võistlusest on mul väga super mälestus. ilus ilm, ilus kaart, meie tiimil ilus koht :P seetõttu polnud küsimustki, kas sel aastal osaleda või mitte - loomulikult osaleda!\nnüüd oli üritus Kuremaal. formaat sama: 3 inimest, jooks, ratas, kanuu. alustasime rattaga, siis kanuu, siis jälle ratas ning lõpetuseks jooks. jagasime edukalt ülesandeid, rattal lugesin kaarti mina, kanuus ja jooksus Triin, Mari toetas seal kus vaja. kanuus sain seekord proovida tüürimist, nagu hakkas midagi lõpuks ka välja tulema...\nkaardid olid sel aastal minu meelest veidi igavad. ehk siis liiga lihtsad jällegi "vaata ja vajuta" kui tsiteerida klassikuid. kanuus tegelikult oli veidi nuputamist ja ekslemist kui üks liige pidi võsast punkti leidma, aga meil tegeles sellega õnneks Triin, kes näitas paljudele tiimidele seal kandu :P\njooksuosa olla olnud mingi päevaku rada\nafterparty traditsiooniliselt vahva. saun ja joogid ja auhinnad. järgmisel aastal on üritus Järvamaal, vaatab kas sinna viitsib minna.\nPosted by TÄPI at 12:55 Kommentaare ei ole:\nXT kevadrogain, rattarada\nolen oodanud selle taga, et saaksin korraldajate poolt kaardi kuhu oma raja saaksin joonistada. trikk on nimelt selles, et järjekordselt ei sõitnud ma tiimi koosseisus vaid üksiküritajana. ja seetõttu ei läinud mu tulemus ametlikult kirja. ja seetõttu ei saa ma nende kodulehel oma rada joonistada. nõme :(\nenivei, kunagi tegelen oma paberkaardi pildistamisega ja panen siis siia üles.\nmuidu, Kehra kant oli ratturile suht igav. korrapärane sihtide võrgustik ja eks kaart oli ka tehtud jalgsirogaini silmas pidades. üldiselt sain suurepäraselt selle kaardiga ka hakkama, vaid paaris kohas mõtlesin et oleks võinud teedeklassid ikka niimoodi märkida, et ratturile ka kasu oleks.\nkogusin 129 punni, millega ma oleksin olnud naistest esimene ja üldarvestuses kümnes ning 6 minutit jäi veel varu. kripeldama jäi vaid punkt 81, kus ma absoluutselt ei näinud seda kraavi ja raiskasin kindlasti oma 5-6 minutit otsimisele. kui selle oleksin ilusti kätte saanud, oleksin arvatavasti jõudnud võtta ka punktid 40 ja 50, mis oleks teinud punnide kogusummaks 138. tulemused siin.\nPosted by TÄPI at 11:41 Kommentaare ei ole:\njaa jaa, ei ole siia tükk aega midagi kirjutanud, ei ole... aga kus ma nüüd teile alles kirjutan!!\nesiteks, vahepeal on olnud paar võistlust, kõik on läinud hästi. trennid on ka hästi läinud. tööl on ka paar õnnestunud asja. mida veel tahta.\naga kõigepealt - alla on läinud! nii alla, et ma oma teadlikus elus ei mäletagi sellist madalseisu! :P\nkehakaal on nimelt alla läinud :) viimased 4 päeva näitab massin mulle numbrit 71,x ja ma tean, et see väheneb veelgi!\nvõtsin aprilli keskel asja käsile ja kurtsin Ivikale, et liigun palju ja söön 5 korda päevas, aga kaal ei muutu. tegime jällegi kehakoostise analüüsi ja seekord analüüsisime lisaks mu menüüd. Ivika soovitusel hakkasin sööma täpselt samu asju, kogused suurenesid, aga muutus see millal mida sõin. süsivesikud päeva esimeses pooles ja valgud päeva teises pooles.\nigatahes, trikk minu puhul töötab ja kõik on suurepärane :) saan süüa kommi ja kooki ja moosi ja rasvast liha. aga olen avastanud endas armastuse köögiviljade ja puuviljade vastu ning kavatsen hullult hakata püreesuppe ning smuutisid tegema. jei!\nPosted by TÄPI at 10:59 Kommentaare ei ole:\naastad pole vennad ega tiimikaaslased õed - RMK se...


Anders Peterseni näitus inimesena iseendaks olemisest – Portail\nHomsest, 30. oktoobrist võõrustab Fotografiska Rootsi ühe legendaarsema fotograafi Anders Peterseni näitust “Lehmitzi värvid”. Hamburgi kirevas sadamapiirkonnas 1960. aastate lõpus jäädvustatud intiimne ja aus fotoseeria on tõstnud Peterseni Euroopa tunnustatumate fotograafide hulka. Lisaks fotodele eksponeeritakse näitusel kontaktkoopiaid, mis avavad noore Andersi värvilise kaamerataguse ja loomingulised mõtisklused.\n“Anders Peterseni mustvalged fotod on oma olemuselt dokumentaalsed, aga samas intiimsed ja hüpnootilised. Fotod peegeldavad üht konkreetset ajastut Hamburgi sadamapiirkonna ajaloos, aga tema fotokäekiri on andnud olulise panuse dokumentaalfoto kui kunstivormi arengusse,” räägib Maarja Loorents, Fotografiska Tallinna kaasasutaja ja näituste juht, mille poolest on näitus eriline. “Ta ei pildistanud ühiskonna äärealade elulaadi, vaid inimesi, kes olid valmis kaamera ees jagama autentset hetke nende endi elust. Fotograafina tähendas see eelkõige sideme loomist inimestega, keda ta parasjagu pildistas. Tema fotod pole seega inimestelt röövitud hetked, vaid intiimsed ja ehedad olustikuportreed.”


Vanade eestlaste jaanipäeva traditsioonid, mida peaks siiani aus hoidma - KROONIKA\nVanade eestlaste jaanipäeva traditsioonid, mida peaks siiani aus hoidma\n23.juuni 2013 19:00\nJaanipäev on Eesti rahvakalendris väga eriline päev, samuti paljude meie kaasmaalaste poolt armastatud. Sellest päevast edasi hakkavad ööd taas pikemaks muutuma. Öös on asju ja eriti jaaniöös. Järgenvalt toome välja mõned müstilised tegevused ja traditsioonid oma esivanematelt, mis võiksid olla siiani aus.\nJaanipäeva juurde kuulub rida maagilisi, kuid igal juhul romantilisi ettevõtmisi. Näiteks sõnajalaõie otsimine. Sõnajalaõit tuli otsida metsast üksinda, seejuures ei tohtinud pöörata tähelepanu häältele enda ümber ega kohkuda ka kõige koledamatest olenditest, kes lähedale kippusid. Ei tohtinud ka hüüdmise peale ringi vaadata ega sellele vastata. Leitud õis tuli viia kohe metsast välja.\nSõnajalg õitseb uskumuse järgi kord aastas jaaniööl lühikeseks ajaks ja õnnelik leidja on hoobilt rikas, valdab erilisi oskusi ja salakeeli. 20. sajandil oli jaanitulelt tavaks minna kahekesi sõnajalaõit otsima. Ikka koos kalli kaaslasega.\nKunagistest ohvripaikadest ja -kommetest on säilinud üksnes jaanipäeval Meeksi kirikust paremal, Meeksi oja teisel kaldal asuvale Jaanikivile andide viimise tava. Legendi järgi olevat kivil istunud ja jalgu puhanud püha Jaan. Jaanikivi kohta räägib vana hoiatusjuttu, et kohalik mõisnik olevat lasknud kivi tükkideks lõhkuda ja tükid karjalauda sisse müürida. Selle järel olid alanud õnnetused, loomad surnud ja mees ise jäänud haigeks. Viimaks lasknud ta kivitükid vanasse kohta tagasi viia. Rahvaluulearhiivis on mitmeid fotosid Jaanikivile ohverdamisest. Tänapäevani käivad haiged vigastatud kätt või jalga kivi vastu surumas ja sinna ande viimas.\nPaljud rahvad seostasid jaanituld algselt päikesepüha ja -kultusega. See kehtib ka eestlaste kohta. Jaanilõkkeks koguti aegsasti puid ja muud põletusmaterjali. Veel 20. sajandi keskpaiku tehti eri Eesti piirkondades erineval viisil tuld. Näiteks Lääne-Eestis ja saartel oli tavaks süüdata tuli ridva otsa pandud tõrvatünnis, vahel ka elava, laasitud puu otsa viidud katlas.\nSellist tuld on kutsutud "leedutuleks". Sagedasti valiti tuletegemiseks kõrgem koht, kas mõni mägi või kõrgemal asuv kiige- ja jaanitulepaik, kus lõke süüdati. 19. sajandi teisest poolest 20. sajandi viimaste kümnenditeni on olnud kombeks suurema jaanitule juurde ehitada ka kiik.\nLõkkeplats ehiti kaskede ja (paber)laternatega, hiljem elektriküünaldega. Jaanilaupäeval koju ja kiige juurde toodud kased kandsid erinimetust jaanikased, mis osutab, kui tähtsaks neid peeti. Lisaks lõkkeplatsile ehiti kaskedega ka tube, nagu suvitsepühade ajalgi.\nNoormehed viisid väljavalitu akna alla hommikuks armukase. Poiste toodud kased olid staatuse sümbol – see näitas, et neiu oli tähelepandav. Kuid palju rõõmu tõi oma perega kaskede järel käimine – eriti lastele, kellel see käik alustaski pühad. Kaseoksi raiuti toodud puude küljest kohe ka jaanisauna viha jaoks. Noorte lehtedega kasevihad muutsid sauna ja saunalised eriliselt lõhnavaks.\n20. sajandi algupoole peeti jaanitule suitsu tervendavaks, mistõttu oli tavaks juhtida piimakari ümber tule, inimestel aga käia läbi selle suitsu. Viimane juhtub lõkke ääres istudes tavaliselt nagunii. Ida-Eestis oli levinud tava hüpata üle tule (peetakse pigem slaavi kombeks) ja Lõuna-Eestis tava ehtida lehmi pärgadega (peetakse balti-mõjuliseks kombeks).\nJaanitule juures on läbi sajandite tantsitud ja lauldud, sinna kutsuti alati pillimehi või ansambleid. Kära- ja rahvarohkete pidude kõrval on aga alati süüdatud tuli oma kodumaja juures, kuhu kogunes pere, palgalised ja linnasugulased. Tänapäeval teevad oma elamises, kamina või tuleaseme juures, veekogu kaldal või kenal aasal ühistuld sagedasti sõbrad või sõpruskonnad.\nLaste jaoks oli see öö, mil võis olla päikesetõusuni üleval, samuti nagu aastavahetusel nääride ajal.\nLoe lähemalt Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasist Berta.\nMiks puudus võidupüha paraadilt Evelin Ilves? (74) 23.06.2013\nPUBLIKU VIDEO: Vaata, mida on Eesti staarid soovitanud jaanipäeval süüa (4) 23.06.2013\nDELFI VIDEO ja FOTOD: Keila jaanitulel sütitas tantsu vihtuma Jan Uuspõld (19) 21.06.2013\nVanarahvas teab, millistel kuudel abiellujaid ootab ees õnnelik tulevik (38) 27.12.2012\nRäppari nihu läinud salasepitsused? R. Kelly sõbrad arreteeriti tunnistajate ahistamise tõttu


Taimede paljundamine on uus aastatuhandete pikkune armastuskeel - Elu - 2020\nSee on taimede vanemate uus armastuskeel\nTaimede paljundamine võib tunduda hirmutav ülesanne, kuid me ei räägi siin rahvuspargi taasasustamise kunstist. See kunst, kuidas oma vana taime osast uut taime aretada, on meie põlvkonna armastuskeel. Arvame, et see sarnaneb aastatuhande taguse lemmikloomade kinkimise viisiga ilma lemmikloomade üürimiseta.\nPaljundada saab vee või seemnete kaudu. Meie lemmiktaimed, mida The Sillil levitada on pothose taim (Epipremnum aureum) ja südamiku filodendron (Philodendroni hederaceum). Neid iludusi on kõige lihtsam sõbraga jagada, sest nende elu on sentimentaalne juhtum, kus öeldakse lihtsalt vett lisada!\nKui tunnete kedagi, kellel pole kodus taimi või kui soovite oma koju oma taime, järgige allpool toodud lihtsaid juhiseid selle levitamiseks:\nKoguge kõik materjalid: taim, käärid, veega täidetud klaasanum.\nNuusutage oma taime!\nKüpsel viinapuul vaadake otse lehe või varre / viinapuu ristmikust allapoole ja näete pisikest pruuni juursõlme. Need pisikesed muhud on võti pothode ja filodendronite paljundamiseks. Peate eemaldama paar tolli terve varre vahetult enne sõlme ja lisama lõikamisega sõlme või kaks.\nEemaldage sõlmele liiga lähedal olevad lehed, mis võivad sattuda veetaseme alla, kui kleepite lõike oma klaasanumasse veega.\nAsetage klaasanum koos taimede lõikamisega kohta, mis muutub ereda või mõõduka kaudse valgusega. Ärge asetage tugevasse otsese valguse ega eriti hämara valguse kätte. Mõni tuhm päike sobib ideaalselt uueks lõikamiseks.\nOle kannatlik! Kontrollige juurte kasvu sõlmest iganädalaselt. Lisage vajadusel värsket toatemperatuuril vett.\nVõite vett asendada igal nädalal või asetage anum mageda veega lihtsalt madalale. Kui vesi on hägune, soovitame selle asendada nii esteetika kui ka juurestiku tervise huvides.\nKui soovite oma lõikuse klaasnõust siirdamisseguga istutusse siirdada, soovitame oodata, kuni juur on tolli või rohkem. See peaks võtma 4 kuni 6 nädalat.\nKui lõikamise juured on potti pandud värskesse potisegusse, valage segu küllastuma ja asetage ere kaudse valguse kätte. Seejärel laske kuivada ja töödelge nagu tavalist toataime.\nKui soovite hoida seda vees määramata aja jooksul, on see ka võimalik! Olge siiski ettevaatlik, kuna mida kauem teie lõikamine vees asub, seda raskem on see potiseguga kohaneda.\nOota, mis on jälle pothod ja filodendronid?\nVõimalik, et teil on kas pothose taim (Epipremnum aureum) või sama populaarne südamekujuline filodendron (Philodendroni hederaceum). Nende järeltaimede eest on suhteliselt lihtne hoolitseda, nii et nad on uskumatult tavalised maja- ja kontoritaimed. Olete ilmselt kaks varem segi ajanud, sest nad näevad nii sarnased välja.\nKuid astuge veidi lähemale ja näete erinevusi!\nFilodendroni lehed kipuvad olema rohkem südamekujulised, sellest tulenevalt on selle üldnimi, samas kui pothose lehed on pigem pisarakujulised. Filodendroni viinapuud on saledad ja elastsemad ning selle lehed on õhemad. Pothose viinapuud on paksemad ja selle lehed on vahajasemad. Filodendron kipub liikuma otse mullast, samas kui pothos kipub ülespoole kasvama ja seejärel välja minema.\nVaata videot: "Puuduta mind:" Kreet Rosin Pindmaa õpetab end ise tervendama (November 2020).\nCopyright 2020 \_ Nõuandeid igaks otstarbeks - ilu, tervise ja elu kohta \_ See on taimede vanemate uus armastuskeel


Buduaari foorum - akne ja depressioon\nPostitatud: 23-01-2017 15:40 Jälgi teemat\nilmselt teemasid akne kohta on juba väga palju, aga ma ei tea, mida enam teha.. nimelt on mul viimased u.4 aastat akega probleemid. ilmselt hormonaalsel põhjusel, sest punnid on nahaalused ja valulikud, on nahal kaua ja kui ära kaovad jätavad punase jälje. samuti tihti kohe kui üks ära kaob, tekib uus.. ja punnid tekivad tavaliselt paari kaupa.\nolen käinud nahaarsti juures mitu korda.. ikka samad rohud, mis ei aita. olen kasutanud benzüülperoksiidi.. nahaaluste punnide vastu see ka ei aita. olen käinud kosmeetiku juures mitu kuud.. korraks aitab, aga u. nädala pärast on punnid tagasi, seega nagu raha tuulde loopimine. olen teinud glükoolhappe koorimist, kasutanud AHA kreemi..\nsiis hakkasin oma toitumist muutma.söö tervislikult, üritan vältida piimatooteid, nüüdsest ka gluteeni, magusat.. armastan kohvi, aga tundub, et ka see mõjutab hormoone niiet loobun ilmselt ka sellest..\npoint on aga sellest, et ma ei tea enam mis tunne on elada ilma punnideta.. söön asju pidevas kartuses, et kohe tekib mõni uus punn. hommikul katsun esimese asjana nägu, et teada, kas on uusi punne.. see on väsitav, ma olen pidevalt stressis, meigita ei julge kuskile minna. tööle minna on raske, ei taha kellegiga suhelda.\nühesõnaga, see on nii palju minu elu mõjutama hakanud ning ma ei suuda välja mõelda, mida teha :( jah, beebipillid ilmselt aitaksid, aga neid ei saa ju igavesti võtta.. olen kuulnud, et pärast tuleb hullemini tagasi.\nei oska enam midagi teha ja tunnen, kuidas elukvaliteet aina halveneb. muidugi on palju hullemaid asju, mis saaks olla, aga see akne, mis koguaeg valutab, tuletab ennast koguaeg meelde ja ei tahakski muud teha kui kodus istuda.\non keegi saanud leevendust hormonaalsele aknele ka mingil muul moel peale beebipillide? olen võtnud looduslikke toidulisaneid, mis peaksid hormoonide taset reguleerima, aga senini tulemusteta :S\nPostitatud: 23-01-2017 15:53\nMinul tegid pillid 50x paremaks, muu ei aidanud ikkagi.\nPostitatud: 23-01-2017 16:19\nMinul oli ka samasugune akne, punnid valusad, suured, nahaalused, tihtipeale ei tulnud neile mädapäid otsa, nägu oli lihtsalt nagu kuumaastik. Aitasid antibiootikumid, kuigi nii endokrinoloog kui nahaarst kinnitasid, et tegu on hormonaalse aknega (tehti igasugu proove, määrati hormoonide olukord, loomulikult ka maksa- ja neeruproovid enne antibiootikumiravi). Beebipillid ei aitanud absoluutselt, võtsin neid aastaid ja kasu oli suur 0.\nPostitatud: 23-01-2017 16:53\nKas proovid tehti alles siis kui antibiootikum määrati? Kui kaua sul ahk pärast antibiootikume puhas on olnud?\nPostitatud: 23-01-2017 17:37\nProovi veganlust, loe ja uuri selle kohta internetist. Taimetoit.ee on palju retsepte, ei pea ainult paljasy porgandit närima.\nSöö palju juurvilju, köögivilju, lisa rohelisi lehti smuutidesse. KÕIK lehmapiimatooted menüüst välja ( või, hapukoor, majonees, keefir, jogurtid, kohukesed jne )\nLoodan, et sa ei pea antibiootikume tarvitama, ausalt. Niigi tarvitatakse neid liiga palju.\nPostitatud: 22-02-2017 14:50\nMinul aitavad naha puhul toitumine, õhk ja igapäevane nahahooldus (vahetan pidevalt vistrikupulki, kasutan pesugeeli, korra nädalas mask, kookosrasv või näokreem jne). Samas täielikult ei ole suutnud aknest vabaneda.\nMis puudutab depressiooni, kui tunned, et enam ei suuda, siis ära häbene psühhiaatri poole pöörduda. :)\nPostitatud: 16-08-2017 16:26\nKas sa võtad mingeid vitamiine ka?\nPostitatud: 19-08-2017 16:48\nmingitesse maskidesse ja kreemidesse ma ei usu, seestpoolt tuleb ikka "ravida" ja kõigepealt teha oma mõtlemine ja hing korda.\nPostitatud: 08-10-2017 23:23\nProovi siis toidulisandeid. Mõtle positiivselt. Vanusega kaovad ehk mingi hetk ka ise.\nPostitatud: 08-10-2017 23:29\nMul on sama teema, aga komedoonidega, mis on üle terve näo ja neist on tekkinud ka inetid armid. See on suht stressi tekitav, kui ükski asi ei aita. Täiesti mõttetu. Ei toidu reguleerimine, meigivabadus, erinevad näohooldused, vitamiinid, ravimid... mitte midagi. Samuti nõutu.\nPostitatud: 29-10-2017 21:49\nKõik algab õigest toitumisest ja sellele lisanduvad muidugi õiged nahahooldus- ning jumestustooted. Uuri Pure Cosmetics Eestis ning proovi nende tooted. Samuti võtab see artikkel antud mõtte väga hästi kokku; http://www.paljasporgand.ee/enesemurgitamine-labi-naha/


Paberikaubad, ümbrikud - Liige paksuse suurus\nViskoossus pole kvaliteedinäitaja Viskoossuse järgi eristatakse rohkem või vähem pakse ja vedelaid õlisid. Kui ta on aga töötemperatuuril liiga vedel, ei suuda ta tagada piisava paksusega õlikelmet, mis kaitseks kulumise eest. Põlemata jäänud kütus mittetäielik põlemine on muutnud õli vedelamaks. Viskoossuse sõltuvus rõhust on samuti määrdeainespetsiifiline näitaja, mida võib enamasti jätta tähelepanuta, kuna alla bar rõhkudel ei oma see näitaja erilist tähtsust. Vedelaid määrdeõlisid nimetatakse sageli ka väheviskoosseteks ja pakse määrdeõlisid suure viskoossusega õlideks. Õli on saastunud tahma, tolmu, vee või alternatiivkütuste jääkidega.\nPaberi pinnasiledus Näitab kui ebaühtlane poorne on pind. Mida siledam pind seda parem on väljatrüki kvaliteet ja tooneri ökonoomia. Liiga kare pind kulutab ka masinate trumleid. Mahulisem paber on kompaktsem ning madalamatel grammkaaludel jäigem, mis on oluline jooksvuse seisukohalt.\nFiled under Uudised Viskoossus on õli tähtsaim füüsikaline suurus ja üks põhiomadusi, millel on õige määrdeaine valikul otsustav roll. Viskoossus sõltub temperatuurist ning on mõjutatav spetsiaalsete manustega.\nViskoossus võib õli kasutamise ajal muutuda. Kui me räägime tänapäeval viskoossusest, peame selle all silmas määrdeõli või hüdroõli voolavuse määra. Mida suurem viskoossus nt. Ja mida väiksem viskoossus nt.\nVedelaid määrdeõlisid nimetatakse sageli ka väheviskoosseteks ja pakse määrdeõlisid suure viskoossusega õlideks.\nViskoossus pole kvaliteedinäitaja Viskoossuse järgi eristatakse rohkem või vähem pakse ja vedelaid õlisid. Ühtlasi on viskoossus ka parameeter, mis kirjeldab õli võimet moodustada kahe liikuva detaili vahele eraldava õlikelme.\nMasina käivitamisel ei tohi õli olla liiga paks, kuna muidu ei jõua ta õigeaegselt voolata määritavatesse kohtadesse. Kui ta on aga töötemperatuuril liiga vedel, ei suuda ta tagada piisava paksusega õlikelmet, mis kaitseks kulumise eest.\nKui õli kasutatakse töövedelikuna hüdrosüsteemis, peab ta olema teatud voolavusega, et üleüldse võimaldada jõuülekannet. Vead määrdeaine viskoossuse valikul võivad Liige paksuse suurus kiiremini drastiliste ja äärmiselt tõsiste tagajärgedeni, kui vale tüüpi õli kasutamine.\nViskoossuse sõltuvus temperatuurist Temperatuuri langedes muutub õli järjest paksemaks ehk viskoossemaks. Hiljemalt tahkumistemperatuuri saavutamisel on õli muutunud niivõrd paksuks, et ei voola enam.\nTemperatuuri tõusmisega kaasneb aga viskoossuse vähenemine. Õli võib muutuda väga vedelaks.\nNeid temperatuurist sõltuvaid muutusi peab arvestama määrdeaine valimisel. Kuid seejuures peab olema ettevaatlik, sest viskoossuse sõltuvus temperatuurist on iga õlitüübi puhul individuaalne.\nErinevate tootjate sama klassi õlid, mille viskoossus on 40 °C juures sama, võivad 0 °C või °C temperatuuril käituda täiesti erinevalt. Õli temperatuurisõltuvuse kirjeldamiseks kasutatakse viskoossusindeksit VImis tuletatakse 40 °C ja °C temperatuuril mõõdetud kinemaatilisest viskoossusest. Viskoossusindeks näitab töövedeliku voolavuse sõltuvust temperatuurist, s.\nViskoossuse sõltuvus rõhust Ka rõhu tõustes muutuvad õlid paksemaks. Viskoossuse sõltuvus rõhust on samuti määrdeainespetsiifiline näitaja, mida võib enamasti jätta tähelepanuta, kuna alla bar rõhkudel ei oma see näitaja erilist tähtsust.\nViskoossus muutub rõhu tõustes bar võrra ebaproportsionaalselt vähem, kui temperatuuri tõusmisel 10 °C võrra. Kõrge jõudlusega hüdrosüsteemide ja -komponente projekteerijad arvestavad alati koos rõhu mõjuga viskoossusele ka samaaegset temperatuuri mõju. Määrdeaine peab lisaks muudele ülesannetele kaitsma liikuvate detailipaaride pindu kulumise eest, moodustades vastupidava määrdeainekelme.\nSeejuures on positiivne, et enamike määrdeõlide puhul suureneb viskoossus õlikelmes valitseva rõhu tõttu sellisel määral, et pinnad püsivad üksteisest lahus. Viskoossuse suurenemise peamised põhjused: Õli on töö käigus sidunud endaga temperatuuri mõjul hapnikku, õli on oksüdeerunud.\nOksüdatsiooniinhibiitorid ehk vananemist Liige paksuse suurus manused on lagunenud. Õlisse on kogunenud vananemisproduktid ja oksüdatsioonisaadused, nagu happed ja õlis mittelahustuvad ained.\nMoodustunud on lakilaadsed setted, nagu vaigud ja šlamm. Õli on saastunud tahma, tolmu, vee või alternatiivkütuste jääkidega. Kasutatud või lisatud on vale õli.\nViskoossuse vähenemise peamised põhjused: VI parendid ei olnud vastupidavad nihkepingele ja lagunesid. Põlemata jäänud kütus mittetäielik põlemine on muutnud õli vedelamaks. Kasutatud või lisatud on liiga vedelat õli või vale tüüpi õli. Süsteemi puhastati enne täitmist vedelama loputusõliga. Õli on segunenud loputusõli jääkidega.


WWW.Working BD Subtitle Indonesia - MegumiNime\nMegumi Chan 20 September 2018 1 comments. 1391 Views.\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 01 720p MegumiNime.mkv – 113.4 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 02 720p MegumiNime.mkv – 128.7 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 03 720p MegumiNime.mkv – 119.6 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 04 720p MegumiNime.mkv – 125.8 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 05 720p MegumiNime.mkv – 128.0 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 06 720p MegumiNime.mkv – 131.9 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 07 720p MegumiNime.mkv – 139.3 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 08 720p MegumiNime.mkv – 118.6 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 09 720p MegumiNime.mkv – 126.8 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 10 720p MegumiNime.mkv – 133.5 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 11 720p MegumiNime.mkv – 132.3 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 12 720p MegumiNime.mkv – 115.0 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 13 720p MegumiNime.mkv – 110.8 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 01 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 02 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 03 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 04 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 05 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 06 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 07 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 08 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 09 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 10 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 11 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 12 720p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 13 720p MegumiNime.mkv\nWWW.Working BD 720p MegumiNime.rar – 1.6 GB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 01 480p MegumiNime.mkv – 60.1 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 02 480p MegumiNime.mkv – 60.7 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 03 480p MegumiNime.mkv – 61.5 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 04 480p MegumiNime.mkv – 82.7 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 05 480p MegumiNime.mkv – 83.4 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 06 480p MegumiNime.mkv – 61.8 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 07 480p MegumiNime.mkv – 61.8 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 08 480p MegumiNime.mkv – 62.3 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 09 480p MegumiNime.mkv – 62.0 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 10 480p MegumiNime.mkv – 61.8 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 11 480p MegumiNime.mkv – 60.7 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 12 480p MegumiNime.mkv – 61.6 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 13 480p MegumiNime.mkv – 62.7 MB\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 01 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 02 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 03 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 04 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 05 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 06 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 07 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 08 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 09 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 10 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 11 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 12 480p MegumiNime.mkv\n[Aizukara] WWW.WORKING!! BD – 13 480p MegumiNime.mkv\nWWW.Working BD 480p MegumiNime.rar – 843.0 MB


Simonjani avalik kiri Kaljulaidile seoses Sputnik Eesti kohtlemisega - Sputnik Eesti\n14:30 19.12.2019 (Uuendatud 16:01 19.12.2019)\nTALLINN, 19. detsember — Sputnik. On raske ette kujutada, et Eesti võimud on valmis kõikvõimalikke õigusi ja vabadusi rikkudes Sputnik Eesti töötajad trellide taha saatma, märkis MIA Rossija, RT ja Sputniku peatoimetaja Margarita Simonjan avalikus pöördumises president Kersti Kaljulaidi poole.\nSimonjan pöördus riigipea pole oma Twitteri-kanalis nii vene kui ka eesti keeles:\n"Lugupeetud proua president Kersti Kaljulaid! Ma ei tea, kas Te olete teadlik oma riigi julgeolekujõudude tegevusest, mis ähvardab Sputnik Estonia ajakirjanikke ja Eesti kodanikke kriminaalvastutusele võtmisega selle eest, et nad teevad oma kutsetööd.\nNeile esitati ennekuulmatu ultimaatum: lahkuda Sputnikust enne 1. jaanuari 2020 või olla valmis vanglakaristuseks.\nAusalt öeldes on mul raske ette kujutada, et Eesti on valmis kõikvõimalikke õigusi ja vabadusi rikkudes kolmkümmend ajakirjanikku vanglasse saatma.\nKahjuks aga sunnib elu mind Rossija Segodnja peatoimetajana seda ohtu tõsiselt võtma, kuna meie kolleeg Kirill Võšinski veetiski oma kutsetöö pärast nelisada päeva Ukraina vanglas.\nMa tean, et meie riikide suhted väärivad paremat. Oleme teadlikud Teie valmidusest rahumeelseks dialoogiks Venemaaga ja tunnustame Teid selle eest. Meie, nagu Teiegi, ei soovi Eesti pärast häbeneda. Ärge laske, palun, sellel juhtuda!"\nInfoagentuuri Rossija Segodnja pressiteenistus on juba teatanud, et Eesti võimuasutused ähvardavad Sputnik Eesti töötajaid kriminaalvastutusega, kui nad 2020. aasta 1. jaanuariks oma töökohalt ei lahku.\nSellise ähvarduse ettekäändeks osutus RIA Rossija Segodnja peadirektori Dmitri Kisseljovi kandmine tema seisukoha tõttu Ukraina sündmuste suhtes Euroopa Liidu sanktsioonide alla kuuluvate isikute nimekirja.\nSamas aga ei ole Vene riigile kuuluv RIA Rossija Segodnja ise mitte üheski sanktsioneeritavate nimekirjas ja mitte üheski Euroopa Liidu riigis tema töötajate suhtes selliseid meetmeid ei rakendata. Sellele vaatamata külmutasid rahvusvaheliste pankade Eesti filiaalid juba 2019. aasta oktoobri lõpul töötasude, maksude ja Sputnik Eesti büroopinna renditasu ülekanded.\nEesti võimude tegevust Sputnik Eesti suhtes on infoagentuur Rossija Segodnja nimetanud omavoliks ja lubanud pöörduda vastavate avaldustega ÜRO, OSCE, Euroopa Inimõiguste Kohtu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide poole. Olukord on tekitanud Venemaal tõsist vastukaja.\npoliitika, meedialahingud, ähvardus, vahistamine, Kersti Kaljulaid, Margarita Simonjan, sõnavabadus, Sputnik Eesti


Lahutuse hind: 20 miljardit krooni!\nLahutuse hind: 20 miljardit krooni! (12)\nTriin Tael, 26. august 2010 06:59\nRupert ja Anna MurdochFoto: Getty Images/AOP\nSeksiskandaaliga rüvetatud golfiäss Tiger Woods, kelle abielulahutus esmaspäeval avalikuks sai, peab oma naisele Elin Nordegrenile maksma summa, mis võib ulatuda 100 miljonist dollarist 500 miljonini (ligi 6,2 miljardi kroonini). Ent kõigi aegade kalleima lahutusega on seotud hoopis Eesti!\nBriti leht Daily Telegraph on koostanud kõigi aegade kalleimate abielulahutuste esikümne, milles figureerib nii ärihiide kui ka meelelahutusstaare.\n1. Rupert ja Anna Murdoch – 20 miljardit krooni\nPutin kurameerib meediamagnaat Murdochi eksnaisega?! (21)\nPetetud naine Tiger Woodsi kaisus tagasi? (27)\nAustraalias sündinud Ameerika meediamagnaadi Rupert Murdochi abielu Eesti päritolu Anna Tõrvaga kestis 32 aastat. Kolme lapsega paar läks lahku 1998. aastal, kui Rupertil oli tekkinud armulugu oma firmas töötava tõlkija, Annast tunduvalt noorema Wendi Dengiga. Lahutus jõustus 1999. aasta juunis, mil Rupert nõustus Annale jätma 1,7 miljardit dollarit. 17 päeva hiljem pidas ta Wendyga pulmad.\n2. Adnan ja Soraya Khashoggi – 10,6 miljardit krooni\nSaudi ärimees Adnan kogus Saudi kuningliku perekonna rahvusvahelise relvaärimehena määratu rikkuse. Seejärel asutas ta Šveitsis oma firma Triad, millele kuulus panku, hotelle ja kinnisvara üle kogu maailma. Sorayaga abiellus ta 1961. 19 aastat hiljem jõustunud lahutusega sai naine endale kuulu järgi 874 miljonit dollarit.\n3. Craig ja Wendy McCaw – 5,6 miljardit krooni\nCraig McCaw’ jõukuse võti oli hädise kaabeltelevisiooniteenuse muutmine edukaks äriks, mille ta viimaks 755 miljoni dollari eest maha müüs. 1981. aastal hankis Craig mobiiltelefonide litsentsid ja müüs need telefonifirmale AT&T umbes 12 miljardi dollari eest. Oma tulevase naisega tutvus ärihiid Stanfordi ülikoolis. Abielu kestis 21 aastat. 1995. aastal andis lahutuse sisse Wendy, kes nõudis Craigilt toetust luksusliku elu jätkamiseks. Naine oli harjunud iga kuu kulutama 200 000 dollarit.\n4. Roman ja Irina Abramovitš – 2,8 miljardit krooni\nEsialgu sahistati, et abielu purunemine teeb Irinast kõigi aegade rikkaima eksnaise. Ühel hetkel usuti, et Vene naftaoligarh peab talle välja laduma vähemalt miljard dollarit. Ent Vene allikate väitel leppis proua Abramovitš 300 miljoni dollariga. Selle summa sisse kuuluvad luksuskodud Suurbritannias ja Moskvas, jaht ja eralennuk.\n5. Michael ja Maya Polsky – 2,25 miljardit krooni\n1975. aastal Ukrainas abiellunud paar maandus järgmisel aastal USAs, kaasas vaid neli kohvrit ja 500 dollarit. 2003. aastal nõudis Maya energiamagnaadilt lahutust, viidates ületamatutele erimeelsustele. Oktoobris 2006 otsustas Chicago kohus, et proual on õigus vähemalt poolele paarikese varadest.\n6. John "Jack" Welch ja Jane Beasley – 2,2 miljardit krooni\nEndine General Electricu juht Welch abiellus 1989 ning lahutas 2003. Ehkki kuulu järgi oli mees sõlminud abieluvaralepingu, kaotas see kümne aastaga kehtivuse ja naine sai lahutusega umbes 180 miljonit dollarit.\n7. Michael ja Juanita Jordan – 2 miljardit krooni\nEndine Chicago Bullsi tõmbenumber Michael Jordan abiellus Juanita Vanouyga aastal 1989. Lahutati 2007. aastal, ehkki esimest korda oli naine lahutuspaberid sisse andnud viis aastat varem.\n8. Neil Diamond ja Marcia Murphey – 1,6 miljardit krooni\nKui Ameerika laulja Neil Diamond Marciaga tutvus, oli ta alles abielumees. Kireleekidest sündinud teine abielu purunes 1994. aastal – taas kord ületamatute erimeelsuste pärast. Diamond on väitnud, et loobus hiigelsummast Marcia kasuks täiesti vabatahtlikult.\n9. Steven Spielberg ja Amy Irving – 1,2 miljardit krooni\nPiltilusa näitlejatari Amy Irvingi läbimurdeks sai õudusfilm "Carrie", kus ta ainsana veresaunas ellu jäi. Menurežissöör Spielbergiga abiellus ta 1985. aastal. Ent juba neli aastat hiljem oli abielu läbi. Steven kandis hoolt, et tema poja Maxi ema oleks elu lõpuni kindlustatud.\n10. John ja Beverly Charman – 1,15 miljardit krooni\nHilisem Londoni kindlustusturu kuningas John Charman tutvus oma tulevase naisega 1969. aastal keskkoolis. 1976. aastal paari minnes polnud kummalgi erilist vara. 2003. aastal tegi Charman abielule lõpu, öeldes naisele, et kolib Bermuda saarele. Algul üritas kindlustuskunn Beverlyle nende mõistes vaid sandikopikaid visata, kuid kohtunik otsustas, et õiglane oleks jätta naisele 37% Charmani varadest. Mees kaebas otsuse edasi, kuid kaebust ei rahuldatud. Seda peetakse Suurbritannia kulukaimaks lahutuseks.\nPutin kurameerib meediamagnaat Murdochi eksnaisega?!\nPetetud naine Tiger Woodsi kaisus tagasi?


TALI TULEB: miks on kasulik hankida autole talverattad? | Tarbija\nTALI TULEB: miks on kasulik hankida autole talverattad? (4)\nToimetas Vidrik Võsoberg, 23. oktoober 2018 22:06\nHoolimata ilmateatest, aastakümnetesse ulatuvast elukogemusest ja kontidesse hiilivast jahedusest, tuleb talv autokasutajate jaoks peaaegu alati ootamatult. Et talveks alati valmis olla, on mõistlik osta talverataste komplekt – sel on mitmed praktilised plussid.\nKui kaalukeelel on talverattad või talverehvid, peaks eelistama esimest ehk komplekti, kus koos rehvid ja veljed. Esialgset väljaminekut aitab kompenseerida suurem turvalisus, mugavus ja kõrgem väärtus järelturul, kinnitab Toyota järelteeninduse ekspert Lauri Ert. Sobiva komplekti valimiseks soovitab tema eeskätt ametliku edasimüüja poole pöördumist.\nMis on rataste eelised rehvide ees?\nIlm pöörab külmaks: alanud nädalal kisub temperatuur miinusesse ja puhub jahe tuul\nILMAPROGNOOS: järgmisel nädalal sajab lörtsi ja lund (9)\nUuel nädalal pöörab ilm tagasi soojemaks (2)\nTalverataste eelis ümbertõstmist vajavate rehvide ees on aeg. Sõltuvalt sõidukist ja rataste seisukorrast võib rattavahetusele aeg olla rehvivahetusele kuluvast ajast isegi kaks korda lühem. Nii ei ole tarvis autot töökotta jätta ja sealt siis ühistranspordiga või muul moel päevaks tööle ja õhtul sealt tagasi ukerdada, vaid väärtuslik aeg jääb autoomaniku kasutada.\nKas ratastega saab vahetusse kiiremini kui rehvidega?\nHoolimata sellest, kas hoiustad rehve kodus või rehvihotellis, tuleb vahetuse puhul arvestada umbes ühe tunniga. Rataste eemaldamine, tasakaalude eemaldamine veljelt, rehvieemaldus veljelt, rehvi paigaldamine, rehvi tasakaalustamine ja ratta paigaldamine, pingutamine õige momendini. Hoides vahetusrattaid aga hotellis, on tasakaalustamine juba eelmise hooaja lõpus tehtud ning tarvis on vaid üks komplekt eemaldada, teine peale tõsta, pingutada ja rõhk kontrollida. Kuna rataste vahetus on kiirem, leiab töökoda ka ootamatu talve saabudes vaba aja hõlpsamalt, sest väiksemaid „auke“ tekib tõenäolisemalt kui tunnipikkusi aegu.\nKuidas talveratas turvalisem on?\nSuuremad ja laiemad veljed ning madalamad rehvid on paljude arvates kenad vaadata. Talvel on need aga kaunikesti ebapraktilised, isegi ohtlikud. Näiteks kui sul on suverattad 18-tollisel veljel, siis talveks on mõistlik soetada 16-tollised veljed ning kõrgem ja kitsam rehv.\nKõrgem ja kitsam rehv on tark valik linnas, kus on palju rööpas sõitu ja auklikke teid. Eriti kõrge väärtusega on selline komplekt kevadises linnas, kus auke on juurde tekkinud ohtralt, ent parandama pole neid veel jõutud. Sõites sellistes tingimustes 18-tollise rehviga, võid lõhkuda nii velje, rehvi kui vedrustuse.\nAuto kõrgem väärtus järelturul\nEelmisel ööpäeval pidas politsei kinni 22 joobes roolikeerajat (2)\nSõiduk, mille müügikuulutuses seisab täiendus „talverehvid“, leiab ostja kiiremini kui ilma selleta. Kui autoga on kaasas aga talverataste komplekt, on ostja leidmine tõenäoliselt veelgi hõlpsam ning väärtus järelturu silmis kõrgem.\nMida silmas pidada, kui tahan ise autol rattaid vahetada?\nKui vanasti kuulusid varuratas, tungraud ja tõkiskingad iga auto kohustusliku varustuse hulka, siis tänapäeval asendavad neid sageli kompressor ja rehviparandusgeel. Isegi, kui n-ö avariitungraud kodus olemas, ei tohiks spetsialistide sõnul asuda sellega ühe hooaja rattakomplekti teise vastu vahetama. See on pigem mõeldud ootamatu töö jaoks hädaolukorras. Ka tõkiskingadega takistades on auto liialt ebastabiilne ning võib halvimal juhul rattavahetajale peale kukkuda.\nSpetsialistid märgivad ka seda, et kodune vahetaja peaks lisaks tungrauale soetama momentvõtme (hind ca €80), mille abil tehase poolt ette nähtud pingutusmomendini jõuda. Harilikult on sobiv pingutusmoment antud njuutonmeetrites ja tavalise mutrivõtmega töötades seda niisama lihtsalt välja ei raali. Liiga nõrgalt või liiga tugevalt pingutades võid rikkuda aga keerme ning see võib viia õnnetu olukorrani, kus ratas sõidu ajal alt ära tuleb ja see omakorda ohtliku õnnetuseni viib.


Lexus on enim müüdud hübriidsõidukite automark | tehnikamaailm.ee\nEelmisel aastal müüdi Eestis 94 Lexuse hübriidajamiga uut sõidukit, mis on läbi aegade parim tulemus alates Lexuse hübriidmudelite turuletoomisest aastal 2005. Kaheksa aasta jooksul on Eestis müüdud 535 uut Lexuse hübriidsõidukit ning need on läbinud kokku hinnanguliselt 30 miljonit kilomeetrit.\nAlates turuletoomisest 2005. aastal on kolmes Balti riigis kokku müüdud 1821 Lexuse h-tähisega mudelit, mis teeb Lexusest edukaima hübriidmudelite automargi kõikide automarkide arvestuses.\nKohaliku autoturu populaarseim ja eelistatuim täishübriidmudel on jätkuvalt premium-klassi linnamaastur RX 450h. Alates RX 400h turuletoomisest aastal 2005 on maailma esimest luksusklassi hübriidmaasturit Eestis müüdud kokku 333 sõidukit. Märkimist väärib aastate jooksul üha suurenev hübriidi eelistajate arv, mis eelmisel aastal ulatus RX-i kogumüügist Eestis lausa 93%-ni.\nKasvav hübriidiomanike arv räägib klientide usaldusest Lexuse hübriidtehnoloogia vastu, mille kogemus on Lexusel pikem kui ühelgi teisel premium-klassi automargil. Lexuse hübriidmudeli väiksem kuluosade arv võrreldes tavaautodega annab hübriidsõidukile suurema usaldusväärsuse ja töökindluse. Lisaks väärtustavad kliendid Lexuse hübriidmudelite väiksemat kütusekulu, väiksemat emissiooni CO, NOx ja peenosakeste sisalduse poolest ning hübriidajami tõhusat võimsust linnarežiimil.\nLaienev mudelivalik lubab klientidel üha tihemini otsustada hübriidmudeli kasuks. Eelmisel aastal tõi Lexus turule ülimenuka sedaani IS hübriidversiooni IS 300h, pakkudes keskkonnasäästlikumat alternatiivi bensiinimootoriga mudelitele ning tehes kogu Lexuse mudelivaliku kättesaadavaks hübriidajamiga. Mudelivalikus on nüüd 6 hübriidajamiga mudelit, mis teeb Lexusest kõige laiema täishübriidse mudelivalikuga automargi.


Maldiivid puhastavad hämmastaval moel ookeanit - Kasulik - Reisile\nMaldiivid puhastavad hämmastaval moel ookeanit\n23. juuni 2017, 15:21\nMaldiivid on tuntud ideaalse puhkusepaigana, kus vesi on kristallselge, kuid mida tavaliselt ei teata on see, kui palju vaeva tuleb selle saavutamiseks näha.\nMaldiividel tekib iga päev umbes 500 tonni prügi, millest suur osa on teistelt maadelt randa uhtunud. Saare ainuke prügikeskus asub Thilafushi saarel ja on oma võimekuse piiril, raskustesse on sattunud ka saare elanikud ja loomad, vahendab Lonely Planet.\nRiigi valitsus tuli välja aga ambitsioonika plaaniga saareriiki kaitsta. Valitsus asus koostööd tegema kalalaevadega, kes kalaretkede ajal püüavad ookeanist kokku ka kõik prügi, toimetavad selle seejärel pealinna Malesse, kus see omakorda pannakse kaugliini laevadele ja saadetakse plastiku taaskasutuskeskustesse.\nMaldiivid teevad muuhulgas koostööd ka Adidasega ja üheskoos on juba viit miljonit plastikpudelit kasutatud plätude, jooksutossude ja spordiriiete tootmisel. Muuhulgas on sel viisil riided selga saanud Hispaania jalgpalliklubi Real Madrid.\nVarasemalt on Maldiivide valitsus appi kutsunud koolilapsed, kes moodustasid koristussalgad ja randasid prügist puhastasid. Lisaks viidi 2015. aastal sisse 400 protsendiline plastikumaks kõikidele sissetoodud kilekottidele. Sellest hetkest alates on Bodufolhudhoo, Maalhose, Ukulhasi ja Keyodhoo saared muutunud täielikult kilekottide vabaks ja loodetavasti laieneb see varsti ka teistele saartele.