LG pesumasina veakood UE - ülemise koormusega seibid - Pesumasina Remont\nPõhiline / Pesumasina Remont /LG pesumasina veakood UE - ülemise koormusega seibid\nLG pesumasina veakood UE - ülemise koormusega seibid\nMida tähendab UE kood LG pesumasinas? Kas teie LG ülemise koormusega pesumasin saab UE veakood ? UE veakoodi kuvamiseks võib olla mitu põhjust. UE veakood ülemisel koormusel LG pesumasin ekraan näitab tasakaalustamata koormat, vanni asendit või masina taset. Suured rõivakoormad, tekkide või rätikutega ületäitumine, ühele küljele surutud pesu, valesti asetatud vann ja pesumasin, mis pole maapinnal täielikult tasane, võib põhjustada UE-tõrke.\nkuidas ma saan oma teleri Internetiga ühendada\nLG ülekoormusega pesumasina UE veakood\nUE veakood parandatakse tavaliselt riiete ümberjaotamise ja pesuri tasandamise abil. The 'EL' või 'EL' veakood näitab tasakaalustamata koormust. Teie LG pesumasin püüab koormust tasakaalustada, kui tajub tasakaalustamatust. Kui pesumasin tunneb ülekoormust ja / või tasakaalustamatust, vilgub pesumasin “uE”. Teie LG pesumasin proovib ennast 3 korda parandada. Kui pesur ei õnnestu pärast kolme katset, kuvatakse see või vilgub UE-kood. Kui kuvatakse veakood UE, on tasakaalustamata koormuse kõrvaldamiseks vaja käsitsi abi.\nLG Top Load Seibide UE veakoodi kolm põhjust on TUB POSITION, WASHER NOT TASE ja RÕIVAMASK, MIDA EI JAGA LÕPPENUD.\n1 - vanni asend / pesumasin:\n-Veenduge, et pesemisvann oleks õiges asendis.\n-Ava seibi kaas ja vaata sisse.\n-Kontrollige plastkaitset, et näha, kas see on ühel küljel rohkem kui teine.\nLG pesumasina UE veakood - TUB POSITION FIX\n-Kui vanni kuvatakse rohkem ühel kui teisel küljel, tõstke külg, mille külge vann toetub.\n-Seda tehakse seibi jalgade tasandamise abil seibi põhjas.\n-Seibi tõstmiseks keerake jalg päripäeva.\n-Seibi langetamiseks keerake jalg vastupäeva.\nLG pesumasina UE veakoodi parandus - tasandage seibi jalad pesuri põhjas\n2 - rõivad pole tasakaalus või ühtlaselt jaotatud:\n-Veenduge, et pesutrumli sees olev rõivaste kaal oleks ühtlaselt jaotatud, mitte kõik ühele küljele.\n-Kui riietus või pesukoorik on kõik ühel küljel, ilmub uE või UE veakood.\nLG pesumasin - ülemine koormuse tasakaalustamine ja UE viga\nIga pesutsükli alguses saab teie LG pesumasin tuvastada, kas pesukoormus on tasakaalust väljas.\nKuidas teie seib iga koormust automaatselt tasakaalustab ja toimingud, mida tuleb teha UE-teate ilmnemisel.\nUE veakoodi vältimiseks oma ülekoormatud LG pesumasinas:\nKuidas vältida UE veakoodi väiksemate pesukooremite korral:\n-Lisa kaalu ühtlasemaks jaotamiseks lisage pesumasinasse mõned väiksemad esemed.\n-Vähendage tsentrifuugimiskiirust madalaks või määrake pesumasin väiksemate pesukoormuste korral pöörlemata.\nKangasegude koormuste UE-tõrke kood:\n-Peske ühesuguseid kangatüüpe.\n-Peske särke särkide või rätikutega teiste rätikutega.\nUE-tõrkekoodi ärahoidmine erinevat tüüpi pesukoormuste korral:\n-Seadke pesumasin vaipade, rätikute, linade, tekkide või patjade jaoks suureks või suureks tsükliks.\n- Seadke pesumasin tsentrifuugimiskiiruse vähendamiseks - seadke madalale või pöörlemata üldse.\n-Suurte esemetega - jaotage pesukogus käsitsi ümber, et vältida UE-koodi.\nkuidas blokeerida valgust magamistoas\nMÄRGE: LG tippkoormusega pesumasina nutikas tasakaal on teadaolev probleem ja UE veakood ilmub mõnikord ka ilma pesupesemiseta. Selle probleemi lahendamiseks on uuematele LG ülemise koormusega seibidele tehtud tarkvaravärskendus.\nKas teil on küsimusi või kommentaare UE-tõrkekoodi saamise kohta LG pesemise pealmise pesemise kohta? Jätke oma küsimus allpool ja aitame hea meelega.\nscepter tv sinine tuli pole pilti\nwhirlpool imperial series külmkapi veefilter\nkõige paremini sisseehitatud nõudepesumasin osta\nkuidas parandada minu vizio teleriekraani\nLG nutiteleri ekraan läheb mustaks\nminu mullivanniga nõudepesumasin ei tühjenenud


Vangla sisekorraeeskiri – Riigi Teataja\nVangla sisekorraeeskiri - sisukord\n§ 1 Sisekorraeeskirja kohaldamisala\n§ 11 Direktori otsustuspädevus\n§ 12 Üksuse juhi otsustuspädevus\n§ 13 Teabe- ja uurimisosakonna juhataja otsustuspädevus\n§ 14 Korrapidaja otsustuspädevus\n§ 15 Otsustuspädevuse erijuhud Harku ja Murru Vanglas\n§ 16 Justiitsministeeriumi otsustuspädevus\n§ 17 Inspektori-kontaktisiku otsustuspädevus\n2 VANGLA PÄÄSLAKORD JA JULGEOLEKUMEETMED\n§ 2 Pääslakord\n§ 3 Isiku ja asjade läbiotsimine pääslas\n§ 4 Sõiduki läbiotsimine pääslas\n3 KINNIPEETAVA VANGLASISENE PAIGUTAMINE JA LIIKUMINE\n§ 5 Kinnise vangla osakonnad ja kinnipeetavate eraldamine\n§ 6 Kinnipeetava vanglasisene paigutamine\n§ 7 Toa, kambri ja kartseri sisustus\n§ 8 Kinnipeetava liikumine\n§ 81 Kinnipeetavate riietus\n§ 82 Suitsetamisest loobumise korraldus\n4 VANGLA MEDITSIINITEENINDUS\n§ 9 Tervisekontroll\n§ 91 Tervisekaart\n5 VANGLA PÄEVAKAVA\n§ 10 Päevakava\n6 KINNIPEETAVA ÜMBERPAIGUTAMINE\n7 ISIKLIK TOIMIK\n§ 27 Isikliku toimiku avamine, vormistamine ja hoidmine\n§ 28 Isikliku toimiku dokumendid\n§ 29 Isikliku toimikuga tutvumine\n§ 30 Isikliku toimikuga tehtavad toimingud kinnipeetava lahkumisel vanglast\n71 VANGLAS KINNIPIDAMISE ÕIEND\n§ 301 Vanglas kinnipidamise õiendi väljastamine\n§ 302 Kinnipidamisõiendi väljastamise taotluse rekvisiidid\n§ 303 Kinnipidamisõiendi väljastamise taotluse rahuldamata jätmine\n§ 304 Kinnipidamisõiendi vorm ja sellele kantavad andmed\n8 LÜHIAJALISED KOKKUSAAMISED\n§ 31 Lühiajalise kokkusaamise tingimused\n§ 32 Kokkusaamise taotlemine\n§ 33 Kokkusaamise taotluses esitatavad andmed\n§ 34 Kokkusaamise võimaldamine ilma kokkusaaja taotluseta\n§ 35 Loa andmine\n§ 36 Kokkusaamisele lubamisest keeldumine\n§ 37 Kokkusaamise korraldus\n§ 38 Kokkusaamise registreerimine\n§ 39 Vahistatu lühiajalised kokkusaamised\n9 KINNIPEETAVA PIKAAJALISED KOKKUSAAMISED\n§ 40 Sätete kohaldamine\n§ 41 Pikaajalise kokkusaamise korraldus\n§ 411 Pikaajalise kokkusaamise kulude määrad ja arvestamine\n§ 412 Pikaajalise kokkusaamise kulude hüvitamise kord\n§ 42 Pikaajalise kokkusaamise taotlus\n§ 43 Taotluse rekvisiidid\n§ 44 Kokkusaamiste graafik\n§ 45 Pikaajaliste kokkusaamiste sagedus\n§ 451 Loa andmisest keeldumine\n§ 46 Pikaajalisele kokkusaamisele kaasavõetavad asjad\n10 KIRJAVAHETUS JA TELEFONI KASUTAMINE\n§ 461 Sissetulev kiri\n§ 47 Kinnipeetava kirjavahetuse kulud\n§ 48 Kirja saatmine ja registreerimine\n§ 49 Kirja väljasaatmine\n§ 491 Vaide ja kahju hüvitamise taotluse tõlkimine\n§ 50 Kinnipeetavale saadetud kiri\n§ 51 Telefoni kasutamine\n§ 511 Telefonikõnede registreerimine\n§ 52 Vahistatu kirjavahetus ja vangla telefoni kasutamine\n11 VANGLASISESEKS KASUTAMISEKS JÄETUD RAHA KASUTAMINE\n§ 53 Summa suurus ja arveldamine\n§ 54 Raha kasutamise taotlus\n§ 55 Isikuarvega tutvumine\n§ 56 Vahistatu isikuarve\n12 KINNIPEETAVALE VANGLAS LUBATUD ASJAD\n§ 57 Kinnipeetavale lubatud asjad\n§ 58 Kinnipeetavale lubatud asjade loetelu\n§ 59 Kinnipeetavale erandkorras lubatud asjad\n§ 591 Elektriseadmete kasutamise kulude määrad\n§ 592 Elektriseadmete kasutamise kulude arvestamise kord\n§ 593 Elektriseadmete kasutamise kulude hüvitamise kord\n§ 60 Kartseris lubatud asjad\n§ 61 Vanglas lubatud asjade hoidmine\n§ 62 Asjade hävitamine\n§ 63 Vanglas lubamatute asjadega toimimine\n§ 64 Isiklike asjadega toimimine kinnipeetava vanglast lahkumise korral\n13 KEELATUD JA LEITUD ESEMED\n§ 641 Keelatud esemete ja ainete loetelu\n§ 65 Keelatud esemetega toimimine\n§ 66 Leitud esemega toimimine\n§ 67 Leitud eseme võõrandamine\n§ 68 Leitud eseme hävitamine\n§ 69 Leitud raha ja dokumentidega toimimise erisused\n§ 70 Vahistatule saadetud pakist äravõetud esemega toimimine\n§ 71 Leitud eseme kohta akti koostamine\n§ 72 Pakist äravõetud eseme kohta akti koostamine\n§ 73 Dokumentide hoidmine\n§ 74 Sisseostude tegemise ja ostu eest tasumise kord\n15 VAHISTATU PAKKIDE SAAMISE KORD\n§ 741 Pakis lubatud esemed\n§ 75 Käsipaki vastuvõtmine ja vahistatule üleandmine\n§ 76 Postipaki edasisaatmine\n§ 77 Kartseris oleva vahistatu pakk\n16 LÜHIAJALINE VÄLJASÕIT JA VÄLJAVIIMINE\n§ 78 Lühiajalise väljasõidu üldtingimused\n§ 79 Väljasõiduplaan\n§ 80 Väljasõidu alus ja taotluse lahendamise tähtaeg\n§ 801 Lühiajalise väljaviimise kulude määrad ja arvestamine\n§ 802 Lühiajalise väljaviimise kulude hüvitamise kord\n§ 81 Taotluse rekvisiidid ja lisad\n§ 82 Taotluse rahuldamise otsustamine\n§ 83 Loa andmisest keeldumine\n§ 84 Väljasõidutunnistus\n§ 841 Registreerimisleht\n§ 85 Toimingud enne kinnipeetava väljasõidule minemist ja sihtkohta saabumisel\n§ 86 Tagasisaabumine ja selle edasilükkumine\n§ 87 Kinnipeetava toimetamine vanglasse enne väljasõidutähtaja möödumist\n§ 88 Dokumentide tagastamine\n§ 89 Väljasõiduplaani arutamine\n17 KINNIPEETAVA ÕPPIMINE VÄLJASPOOL VANGLAT\n§ 90 Väljaspool vanglat õppima lubamine\n§ 91 Loa saamise taotlus ja selle lahendamine\n§ 92 Taotluse lahendamisel arvesse võetavad asjaolud\n§ 93 Loa vormistamine ja loa tähtaeg\n§ 94 Loa andmisest keeldumine ja loa kehtetuks tunnistamine enne tähtaja lõppemist\n§ 95 Õpingute ajaks tööst vabastamine\n§ 96 Väljasõidutunnistus\n171 KINNIPEETAVA TÖÖTAMINE VÄLJASPOOL VANGLAT\n§ 961 Väljaspool vanglat tööle lubamine\n§ 962 Loa taotlemine\n§ 963 Taotluse lahendamisel arvesse võetavad asjaolud\n§ 964 Loa vormistamine ja loa tähtaeg\n§ 965 Loa andmisest keeldumine\n§ 966 Loa kehtetuks tunnistamine\n§ 967 Loa kehtivuse peatumine\n§ 968 Väljasõidutunnistus\n18 DISTSIPLINAARMENETLUSE PROTOKOLL\n§ 97 Protokolli rekvisiidid\n§ 98 Protokolli lisad\n§ 99 Distsiplinaarkaristuse kohaldamine\n19 KARTSER JA LUKUSTATUD KAMBRI ERISUSED\n§ 100 Karterisse paigutamine\n§ 101 Lukustatud kambri erisused\n20 TULIRELVA JA ERIVAHENDITE KANDMISE ÕIGUS JA KASUTAMINE\n§ 102 Tulirelva ja erivahendi kandmise õigus\n§ 103 Tulirelva ja erivahendi arvestus\n§ 104 Tulirelva ja erivahendi kasutamise otstarbe hindamine\n§ 105 Toimingud pärast tulirelva kasutamist\n§ 106 Tulirelva ja erivahendi kasutamise arvestus ja kasutamisest teatamine\n§ 107 Keeld kasutada tulirelva ja erivahendit\n§ 108 Määruste kehtetuks tunnistamine\n§ 109 Kinnipeetavate isiklike asjade kaalu määruses sätestatud normi viimine\n§ 110 Suitsetamise korralduse määruses sätestatuga kooskõlla viimine\n§ 111 Telefonikõnede registreerimiseks andmete esitamine\n§ 112 Väljasõidutunnistuse vormide kasutamine\nRT I, 24.07.2019, 10\nVastu võetud 30.11.2000 nr 72\nRTL 2000, 134, 2139\n06.06.2002 RTL 2002, 66, 1030 22.06.2002\n17.04.2006 RTL 2006, 36, 622 30.04.2006, osaliselt 01.07.2006\n25.07.2006 RTL 2006, 61, 1099 15.08.2006\n01.02.2007 RTL 2007, 13, 192 11.02.2007\n01.02.2007 RTL 2007, 13, 192 15.02.2007\n01.02.2007 RTL 2007, 13, 192 01.07.2007\n11.09.2007 RTL 2007, 73, 1258 01.10.2007\n24.10.2007 RTL 2007, 82, 1399 01.11.2007\n24.10.2007 RTL 2007, 82, 1399 01.02.2008\n24.10.2007 RTL 2007, 82, 1399 01.06.2008\n25.03.2008 RTL 2008, 29, 425 15.04.2008\n29.05.2008 RTL 2008, 45, 619 08.06.2008, rakendatakse alates 01.06.2008\n15.09.2008 RTL 2008, 78, 1092 26.09.2008\n29.12.2008 RTL 2009, 1, 4 01.03.2009\n27.05.2009 RTL 2009, 45, 614 06.06.2009\n25.06.2009 RT III 2009, 37, 279 25.06.2009\n07.07.2009 RTL 2009, 57, 825 20.07.2009\n22.02.2010 RTL 2010, 10, 172 08.03.2010\n22.06.2010 RT I 2010, 41, 244 15.07.2010, osaliselt 01.09.2010\n13.01.2011 RT I, 20.01.2011, 1 15.02.2011\n04.04.2011 RT I, 08.04.2011, 3 25.04.2011\n25.05.2011 RT I, 27.05.2011, 2 01.06.2011\n05.07.2011 RT I, 09.07.2011, 5 01.09.2011\n05.10.2012 RT I, 12.10.2012, 2 15.10.2012\n30.05.2013 RT I, 04.06.2013, 6 01.01.2014\n08.07.2013 RT I, 12.07.2013, 26 15.07.2013\n07.02.2014 RT I, 12.02.2014, 11 15.02.2014, osaliselt 01.04.2014\n17.12.2014 RT I, 19.12.2014, 7 01.01.2015\n30.04.2015 RT I, 05.05.2015, 6 08.05.2015\n12.04.2016 RT I, 21.04.2016, 2 24.04.2016, osaliselt 01.06.2016\n06.10.2016 RT I, 11.10.2016, 5 01.10.2017\n03.10.2017 RT I, 06.10.2017, 1 09.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt 2017. aasta 1. oktoobrist\n09.04.2018 RT I, 25.04.2018, 10 28.04.2018, osaliselt 01.05.2018\n21.02.2019 RT I, 01.03.2019, 5 04.03.2019\n19.07.2019 RT I, 24.07.2019, 2 01.08.2019\nMäärus kehtestatakse vangistusseaduse § 8 lõike 1, § 15 lõike 3, § 17 lõigete 2 ja 3, § 181 lõike 6, § 24 lõike 2, § 25 lõigete 2 ja 5, § 28 lõike 1, § 31 lõike 4, § 32 lõike 8, § 321 lõike 4, § 33 lõike 21, § 35 lõike 4, § 41 lõike 11, § 44 lõike 2, § 45 lõike 1, § 48 lõike 1, § 64 lõike 3, § 94 lõike 4, § 96 lõike 1, § 98 lõigete 1 ja 4 ning § 105 lõigete 11 ja 2 alusel.\n[RT I, 06.10.2017, 1 - jõust. 09.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt 2017. aasta 1. oktoobrist]\n§ 1. Sisekorraeeskirja kohaldamisala\n(1) Sisekorraeeskirjas sätestatakse „Vangistusseadusega” kehtestatud vangistuse ja eelvangistuse kandmise tingimused ning täideviimise kord.\n(2) Kinnipeetava kohta käivaid sätteid kohaldatakse ka vahistatule, kui „Vangistusseadusega” või sisekorraeeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti.\n[RTL 2003, 41, 593 - jõust. 01.04.2003]\n§ 11. Direktori otsustuspädevus\n(1) Direktori pädevuses on teha otsus vangistusseaduse § 15 lõike 4, § 28 lõike 4, § 33 lõigete 1 ja 2, § 39 lõike 4 ja § 99 alusel ning otsustada kinnisest vanglast kinnipeetava väljapoole vanglat õppima või tööle lubamine vangistusseaduse § 22 alusel käesolevas määruses sätestatud korras.\n(2) Direktor vaatab läbi vaide, mis on esitatud üksuse juhi otsuse peale või seoses täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamisega, kinnipeetava avavanglasse või tagasi kinnisesse vanglasse paigutamisega, välja arvatud juhul, kui otsuse on teinud vangla direktor, ning muu vanglas töötava, kuid üksuse koosseisu mittekuuluva isiku, haldusakti või toimingu peale.\n(3) [Kehtetu - RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.06.2016]\n§ 12. Üksuse juhi otsustuspädevus\n(1) Üksuse juhi pädevuses on teha otsus vangistusseaduse § 8 lõike 2, § 32, § 38 lõike 21, § 39 lõike 3, § 43 lõike 3, § 69 lõike 4 esimese lause ja § 103 alusel.\n(2) Avavangla või kinnise vangla avavanglaosakonna juht võib otsustada kinnipeetava väljapoole vanglat õppima või tööle lubamise „Vangistusseaduse” § 22 alusel käesolevas määruses sätestatud korras ja teha otsuse „Vangistusseaduse” § 10 lõike 2 alusel.\n(21) Üksuse juht vaatab läbi vaide, mis on esitatud inspektori-kontaktisiku või muu selle üksuse koosseisus oleva isiku haldusakti või toimingu peale.\n(3) Lõigetes 1, 2 ja 21 sätestatut kohaldatakse ka Viru Vangla avavanglaosakonna juhataja suhtes ning üksust juhtiva muu vanglateenistuse ametniku suhtes.\n(4) Edasilükkamatul juhul võib „Vangistusseaduse” § 8 lõike 2 alusel teha otsuse kõrgeim kohalviibiv vanglateenistuse ametnik.\n§ 13. Teabe- ja uurimisosakonna juhataja otsustuspädevus\n(1) Teabe- ja uurimisosakonna juhataja pädevuses on teha otsus „Vangistusseaduse” § 12 lõike 2, § 28 lõike 3 ja § 29 lõike 3 alusel.\n(2) [Kehtetu - RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.06.2016]\n§ 14. Korrapidaja otsustuspädevus\nKorrapidaja pädevuses on teha otsus „Vangistusseaduse” § 63 lõike 4 alusel.\n§ 15. Otsustuspädevuse erijuhud Harku ja Murru Vanglas\n[Kehtetu - RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.06.2016]\n§ 16. Justiitsministeeriumi otsustuspädevus\nJustiitsministeeriumi otsustuspädevus „Vangistusseaduse” alusel on määratud justiitsministri 8. juuli 2003. a määruses nr 50 „Vanglate osakonna põhimäärus”.\n§ 17. Inspektori-kontaktisiku otsustuspädevus\n(1) Inspektori-kontaktisiku pädevuses on teha otsus vangistusseaduse § 24 lõike 1, § 25 lõigete 1 ja 2, § 30 lõike 2, § 31 lõike 2, § 63 lõike 4, § 64 lõike 4, § 65 lõike 2, § 651 lõike 4 ning § 93 lõigete 3 ja 7 alusel.\n2. peatükk VANGLA PÄÄSLAKORD JA JULGEOLEKUMEETMED\n[Kehtetu - RTL 2003, 41, 593 - jõust. 01.04.2003]\n§ 2. Pääslakord\n§ 3. Isiku ja asjade läbiotsimine pääslas\n§ 4. Sõiduki läbiotsimine pääslas\n3. peatükk KINNIPEETAVA VANGLASISENE PAIGUTAMINE JA LIIKUMINE\n[RTL 2008, 29, 425 - jõust. 15.04.2008]\n§ 5. Kinnise vangla osakonnad ja kinnipeetavate eraldamine\n(1) Kinnise vangla ühest või mitmest kinnipeetavate majutamiseks mõeldud hoonest või hoone osast moodustatakse osakond, kus asuvad kambrid.\n(2) Osakondi ja kambreid eraldades tuleb järgida kinnipeetavate eraldihoidmise kohta kehtestatud nõudeid ja julgeoleku tagamise põhimõtteid.\n[RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n§ 6. Kinnipeetava vanglasisene paigutamine\n(1) Vanglas paigutatakse kinnipeetav ühe- või mitmekohalisesse tuppa või kambrisse.\n(2) Kamber on kinnipeetava majutamiseks ettenähtud ruum kinnises vanglas. Uks on väljastpoolt lukustatav.\n(3) Tuba on kinnipeetavatele ettenähtud eluruum avavanglas või kinnise vangla avavanglaosakonnas.\n(4) Vangla kambri või toa uks võib olla seestpoolt lukustatav, kui ust on võimalik väljastpoolt kohe avada.\n(5) Toa või kambri uksel on kinnipeetavate nimekiri. Vahistatute kambri uksel ei ole nimekirja.\n(6) Kinnipeetavale on toas ette nähtud vähemalt 2,5 m2 põrandapinda ja kambris vähemalt 3 m2 põrandapinda.\n[RT I, 04.06.2013, 6 - jõust. 01.01.2014]\n§ 7. Toa, kambri ja kartseri sisustus\n(1) Toa või kambri sisustusse kuuluvad:\n1) ühe- või kahekordsed voodid;\n2) isiklike asjade hoiukoht;\n4) istekoht igale kinnipeetavale;\n5) võimaluse korral valjuhääldi;\n7) võimaluse korral pesemiskoht;\n8) võimaluse korral WC.\n(2) Vangla direktor võib avavanglas, avavangla osakonnas, emade ning laste osakonnas või uimastisõltuvusvabas osakonnas lubada kambri sisustusse lõikes 1 sätestamata esemeid, kui see on kooskõlas vangistuse täideviimise eesmärkidega.\n[RT I, 01.03.2019, 5 - jõust. 04.03.2019]\n(3) Meditsiiniteenuse osutamiseks kasutatava kambri sisustus võib tulenevalt meditsiiniteenuste osutamise eripärast erineda lõike 1 punktides 3 ja 4 sätestatust.\n(4) Kartseri sisustusse kuuluvad:\n1) päevaks ülestõstetavad ja seina külge kinnitatavad või põrandal asuvad kõvad lavatsid;\n2) põranda või seina külge kinnitatud laud ja istekohad tulenevalt kohtade arvust kambris;\n3) võimaluse korral valjuhääldi;\n[RTL 2008, 45, 619 - jõust. 08.06.2008, rakendatakse alates 01.06.2008]\n§ 8. Kinnipeetava liikumine\n(1) Kinnipeetav, välja arvatud avavanglas või avavanglaosakonnas viibiv kinnipeetav, ei ole kohustatud viibima kambris, kui ta on hõivatud taasühiskonnastava tegevusega. Väljaspool kambrit oma osakonna piires võib kinnipeetav liikuda kodukorras selleks sätestatud vabal ajal. Oma osakonnas liikumiseks ettenähtud vaba aega peab olema vähemalt neli tundi.\n(11) Taasühiskonnastava tegevusega hõivatud kinnipeetaval võib oma osakonnas liikumiseks ettenähtud vaba aega olla vähem kui neli tundi päevas. Sellisel juhul peab sellist ettenähtud vaba aega nädalas olema keskmiselt vähemalt neli tundi päeva kohta.\n[RT I 2010, 41, 244 - jõust. 15.07.2010]\n(2) [Kehtetu - RTL 2008, 78, 1092 - jõust. 26.09.2008]\n(3) Väljaspool oma osakonda võib kinnipeetav liikuda koos saatjaga. Seoses tööülesannetega võib vangla direktori määratud vanglateenistuja lubada kinnipeetaval liikuda väljaspool oma osakonda ka saatjata.\n(4) Lõikes 1 sätestatud liikumisõigust ei ole kinnipeetaval, kes viibib kartseris, eraldatud lukustatud kambris, raske distsiplinaarrikkumise korral enne distsiplinaarmenetluse lõpetamist eraldi kambris, vastuvõtuosakonnas, vangla meditsiini- või tervishoiuosakonna statsionaaris või seoses kohtuistungi või menetlustoiminguga ajutiselt teises vanglas.\n(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata vahistatule.\n§ 81. Kinnipeetavate riietus\n[Kehtetu - RTL 2009, 1, 4 - jõust. 01.03.2009]\n§ 82. Suitsetamisest loobumise korraldus\n[RT I, 11.10.2016, 5 - jõust. 01.10.2017]\n(1) Kinnipeetava vastuvõtmisel selgitatakse välja, kas kinnipeetav suitsetab ja kas ta soovib suitsetamisest loobuda. Kui kinnipeetav soovib suitsetamisest loobuda, tagatakse talle vanglasisene nõustamine.\n(2) [Kehtetu - RT I, 11.10.2016, 5 - jõust. 01.10.2017]\n(21) [Kehtetu - RT I, 11.10.2016, 5 - jõust. 01.10.2017]\n(3) Avavanglas või kinnise vangla avavangla osakonnas viibiv kinnipeetav annab tootja poolt kokku pandud suitsetatavad tubakatooted ja tuletikud vanglateenistusele hoiule või hoiustab kinnipeetav need vanglateenistuse poolt määratud kohas ajaks, kui tal ei ole õigust viibida kohas, kus on lubatud suitsetada.\n4. peatükk VANGLA MEDITSIINITEENINDUS\n§ 9. Tervisekontroll\n(1) Kinnipeetava füüsilist ja vaimset tervist kontrollitakse vastavalt vajadusele. Haigestunud kinnipeetavat ravitakse vanglateenistuse võimaluse piires.\n(11) Kinnipeetavale tagatakse HIV ja teiste nakkushaiguste vabatahtliku nõustamise ja testimise teenus. Naiskinnipeetavatele tagatakse vanglasse vastuvõtmisel esmase günekoloogilise läbivaatuse võimalus.\n(2) Kui kinnipeetav vajab ravi, mille andmiseks puudub vanglateenistuses võimalus, saadetakse arsti saatekirja alusel kinnipeetav valve all ravile asjakohase eriarstiabi osutaja juurde teise vanglasse või tervishoiuasutusse.\n(21) [Kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n(3) Vanglas korraldatakse:\n1) kinnipeetavate kliinilisi uuringuid ravi vajaduse ja töövõime selgitamiseks;\n2) ambulatoorset ja statsionaarset üld- ja eriarstiabi;\n(4) Vanglas sisustatakse eraldi pesemisvõimalusega ruumid rasedatele ja kuni kolme aastast last kasvatavatele kinnipeetavatele. Vajadusel luuakse vanglasse eraldi emade ning laste osakond.\n§ 91. Tervisekaart\n(1) Kinnipeetava kohta peetakse tervisekaarti tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 42 lõike 2 alusel kehtestatud määruse kohaselt.\n[RT I, 19.12.2014, 7 - jõust. 01.01.2015]\n(2) Tervisekaarte hoitakse viisil, mis tagab isikuandmete terviklikkuse, käideldavuse ja konfidentsiaalsuse.\n(21) Kinnipeetava vanglast vabastamisel väljastatakse talle soovi korral koopia või väljavõte tervisekaardist.\n(3) Vangla direktor määrab tervisekaartide säilimise eest vastutava vanglateenistuja.\n5. peatükk VANGLA PÄEVAKAVA\n§ 10. Päevakava\n(1) Vangla direktor kinnitab vangla päevakava, milles nähakse ette kinnipeetavate äratus, loendus, tualett, söömine, tööle saatmine, töötamine, õppimine, kultuuri- ja spordiürituste jm ajad ning direktori vastuvõtuajad.\n(11) Kinnipeetaval on õigus vangla päevakavas ettenähtud ajal osaleda usutalitusel. Vaimulikul on õigus kasutada usutalituse pidamiseks vajalikke vahendeid, sealhulgas armulauaveini.\n(2) Kinnipeetavaile on ette nähtud 8-tunnine pidev uneaeg ja oma äranägemisel kasutatav vaba aeg. Julgeoleku tagamise eesmärgil võib katkestada kinnipeetava uneaega või vabalt kasutatavat aega.\n(3) Loendus viiakse läbi vangla direktori määratud korras.\n(4) Katlamaja, sauna, pesumaja või muu pideva töötsükliga objekti normaalse töörütmi tagamiseks võib vangla direktor kehtestada seal töötavatele kinnipeetavatele söömiseks eraldi korra. Kinnise vangla vastuvõtuosakonnas, eelvangistuses, kartseris või eraldatud lukustatud kambris olev kinnipeetav sööb kambris.\n(5) [Kehtetu - RT I, 27.05.2011, 2 - jõust. 01.06.2011]\n6. peatükk KINNIPEETAVA ÜMBERPAIGUTAMINE\n[Kehtetu - RTL 2008, 29, 425 - jõust. 15.04.2008]\n7. peatükk ISIKLIK TOIMIK\n§ 27. Isikliku toimiku avamine, vormistamine ja hoidmine\n(1) Isiklikus toimikus hoitakse kinnipeetava isikudokumente, kohtudokumente ja tema karistuse täideviimist kajastavaid dokumente.\n(2) Isiklikku toimikut peetakse paberkandjal.\n(3) Isikliku toimiku esimeses ja teises osas olevad dokumendid nummerdatakse ja loetletakse toimikus eraldi lehel, kuhu märgitakse ka toimiku lehtede arv. Ümbrikus hoitavate dokumentide loetelu on isikliku toimiku tagumise kaane siseküljel.\n(4) Isikliku toimiku kaane esiküljele märgitakse kinnipeetava ees- ja perekonnanimi ja isikukood, toimiku alustamise ja lõpetamise aeg ning kinnipeetava kood.\n(5) Isiklikku toimikut hoitakse seifis või metallkapis.\n[RTL 2001, 135, 1949 - jõust. 24.12.2001]\n§ 28. Isikliku toimiku dokumendid\n(1) Isiklik toimik koosneb kahest osast.\n(2) Isikliku toimiku esimeses osas on järgmised dokumendid:\n1) jõustunud kohtuotsus;\n2) teatis kohtuotsuse jõustumise kohta;\n3) kinnipidamise akt;\n4) vahi alla võtmise määruse koopia;\n5) politsei dokument isikusamasuse tuvastamise kohta;\n6) kinnipeetava ankeet;\n7) sõrmejälgede kaart, signaleetilised fotod ja koopia DNA-proovi võtmise vormist;\n[RT I, 05.05.2015, 6 - jõust. 08.05.2015]\n8) kinnipeetava allkiri selle kohta, et talle on tutvustatud sisekorraeeskirju;\n9) [kehtetu - RTL 2001, 135, 1949 - jõust. 24.12.2001]\n10) dokumendid vanglas oleku ajal saadud töövõime kaotamise kohta;\n11) kinnipeetavaga toimunud õnnetusjuhtumi akt;\n12) koopia surmateatisest;\n13) [kehtetu - RT I, 05.05.2015, 6 - jõust. 08.05.2015]\n14) ümberpaigutamise otsus;\n15) vabastamisõiendi koopia;\n16) kinnipidamisõiend, pärast kinnipeetava vabanemist.\n(3) Isikliku toimiku teises osas on järgmised dokumendid:\n1) kinnipeetava suhtes täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamise dokumendid;\n2) [kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n3) individuaalne täitmiskava;\n4) kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamise menetluse dokumendid;\n5) vanglakomisjoni dokumendid kinnipeetava kohta;\n6) otsus kinnipeetavale väljasõidu võimaldamise kohta;\n7) [kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n8) kinnipeetavat ja tema vanglaväliseid suhteid iseloomustavad muud andmed;\n9) [kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n10) muud kinnipeetavaga seotud dokumendid.\n(31) Isikliku toimiku lõpus on ümbrik, milles hoitakse:\n1) isikut tõendavat dokumenti;\n2) naiskinnipeetavaga koos elava lapse sünnitunnistust;\n3) muid dokumente, mida ei ole otstarbekas hoida isikliku toimiku esimeses ega teises osas.\n(4) Vahistatu isiklikus toimikus on lõigetes 2 ja 3 nimetatud dokumendid, välja arvatud lõike 2 punktides 1 ja 2 ning lõike 3 punktides 3–8 nimetatud dokumendid.\n§ 29. Isikliku toimikuga tutvumine\n(1) Teenistusliku järelevalve korraldajal, kohtueelsel menetlejal ja kohtunikul on õigus tutvuda kinnipeetava isikliku toimikuga vastavalt vajadusele.\n(2) Kinnipeetaval ja tema kaitsjal, vanglakomisjoni liikmel, vanglateenistujal, prokuröril ja kriminaalhooldajal on õigus tutvuda isikliku toimikuga põhjendatud taotluse ja vangla direktori või tema määratud isiku loa alusel.\n(21) Vangla direktori määratud vanglateenistuja otsustab loa andmise taotluse esitamisest alates viie tööpäeva jooksul.\n(3) Isikliku toimikuga tutvumise juures viibib isiklike toimikute säilimise eest vastutav vanglateenistuja.\n(4) Isikliku toimikuga tutvumise kohta tehakse toimikus eraldi lehel ja kronoloogilises registris märge, mis peab sisaldama toimikuga tutvuda sooviva isiku ees- ja perekonnanime ning isikukoodi või sünnikuupäeva ja ametikohta, tutvumise kuupäeva ja kellaaega, toimiku nimetust, viidet taotlusele ja direktori loale ning vastutava vanglateenistuja nime ja allkirja.\n§ 30. Isikliku toimikuga tehtavad toimingud kinnipeetava lahkumisel vanglast\n(1) [Kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n(2) Vabastatud või surnud kinnipeetava isiklik toimik paigutatakse vangla arhiivi, kus seda säilitatakse kaks aastat.\n(3) Isiklik toimik antakse arhiivi tähestikulise üleandmisloetelu alusel. Tähestikuline üleandmisloetelu koostatakse paberil kahes eksemplaris ja allkirjastatakse oma käega, millest üht eksemplari säilitatakse vanglas, või elektrooniliselt ja allkirjastatakse digitaalselt.\n(4) Kinnipeetava isiklik toimik arhiveeritakse, hävitatakse või antakse avalikku arhiivi „Arhiiviseaduses” ja Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruses nr 181 „Arhiivieeskiri” sätestatud korras.\n71. peatükk VANGLAS KINNIPIDAMISE ÕIEND\n§ 301. Vanglas kinnipidamise õiendi väljastamine\n(1) Vanglas kinnipidamise õiend (edaspidi kinnipidamisõiend) väljastatakse kinnipeetava kirjaliku taotluse alusel.\n(2) Lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamine otsustatakse taotluse saamisest alates ühe kuu jooksul.\n§ 302. Kinnipidamisõiendi väljastamise taotluse rekvisiidid\nKinnipidamisõiendi väljastamise taotlus peab sisaldama järgmiseid andmeid:\n1) kinnipeetava ees- ja perekonnanimi;\n2) sünniaeg või isikukood;\n3) kinnitus selle kohta, et kinnipeetaval ei ole muud kehtivat isikut tõendavat dokumenti.\n§ 303. Kinnipidamisõiendi väljastamise taotluse rahuldamata jätmine\n(1) Vangla direktori määratud vanglateenistuja jätab taotluse rahuldamata, kui:\n1) kinnipeetaval on olemas kehtiv isikut tõendav dokument;\n2) kui kinnipeetavale on juba väljastatud kinnipidamisõiend.\n(2) Kinnipidamisõiendi väljastamise taotlust ei saa rahuldamata jätta, kui kinnipeetavale on juba väljastatud kinnipidamisõiend, kuid see on hävinud või kaduma läinud.\n§ 304. Kinnipidamisõiendi vorm ja sellele kantavad andmed\n(1) Kinnipidamisõiendile (lisa 13) kantakse järgmised andmed:\n7) vanglateenistuse ametniku ees- ja perekonnanimi, ametikoht ja allkiri ning vangla pitser;\n[RT I, 25.04.2018, 10 - jõust. 01.05.2018]\n8) õiendi väljaandmise kuupäev.\n(2) Kinnipidamisõiendi vorm on ühepoolne taustamustriga beežist paberist blankett mõõtmetega 147 × 210 mm, millele on kujunduselemendina trükitud sõna „KINNIPIDAMISÕIEND” ja vanglateenistuse vapi kujutis. Kinnipidamisõiendi vasaku serva ülaosas on turvaelemendina hõbedane väikese riigivapi kujutis.\n(3) Kinnipidamisõiend kinnitatakse vangla direktori määratud isiku ja kinnipeetava allkirjaga ning vangla pitseriga.\n8. peatükk LÜHIAJALISED KOKKUSAAMISED\n§ 31. Lühiajalise kokkusaamise tingimused\n(1) Lühiajaline kokkusaamine toimub vangla territooriumil kokkusaamisruumis või muus kokkusaamiseks ettenähtud kohas vanglateenistuja järelevalve all.\n(2) Kokkusaamisruumis või muus kokkusaamiseks ettenähtud kohas eraldatakse kinnipeetav ja temaga kokkusaamisele tulnud isik (edaspidi kokkusaaja) klaasist vaheseinaga.\n(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud viisil eraldamiseta võib kokkusaamise võimaldada:\n1) avavanglas või avavanglaosakonnas viibivale kinnipeetavale;\n2) vangistusseaduse § 26 lõikes 1 loetletud isikutega ning riigi- ja kohalike omavalitsuste asutuste ametiisikutega, kui see on nimetatud isikutele vajalik oma tööülesannete täitmiseks;\n3) vangla poolt korraldatavate tegevuste raames vangistusseaduse § 23 lõikes 1 sätestatud isikutega ja eesmärgil;\n4) muude isikutega õigusaktist tuleneval alusel.\n(3) Kinnipeetavale võimaldatakse kokkusaamine korraga kuni kahe täisealise isikuga. Täisealisel kokkusaajal lubatakse kaasa võtta alaealisi lapsi vanglateenistusega eelnevalt kooskõlastatud arvul.\n(4) Kinnipeetava kokkusaamisele vangistusseaduse §-s 26 nimetatud isikuga kohaldatakse lisaks käesolevas peatükis sätestatule ka välislepingutes ja muudes õigusaktides sätestatut.\n§ 32. Kokkusaamise taotlemine\n(1) Kokkusaamine toimub kinnipeetava või kokkusaaja kirjaliku taotluse alusel või kokkusaaja suulise taotluse alusel, kui kinnipeetav on kokkusaamisega nõus.\n(2) Saabunud taotluste põhjal koostatakse kokkusaamiste graafik, millesse märgitakse ka telefoni teel taotletud kokkusaamine. Kui kokkusaamist ei taotlenud kinnipeetav, siis selgitatakse välja, kas kinnipeetav soovib taotluse esitanud isikuga kokku saada.\n§ 33. Kokkusaamise taotluses esitatavad andmed\n(1) Kokkusaamise taotluses märgitakse:\n2) selle isiku ees- ja perekonnanimi, kellega kokkusaamist taotletakse;\n3) kui kokkusaamisele võetakse kaasa laps, siis märge selle kohta;\n4) soovitav kokkusaamise aeg;\n5) taotleja allkiri ja kuupäev.\n(2) Peale lõikes 1 nimetatud andmete märgib kokkusaaja taotluses ka järgmised andmed:\n1) oma sünniaeg ja -koht ning isikukood;\n3) isikut tõendava dokumendi number ja dokumendi väljaandmise kuupäev;\n4) suhe kinnipeetavaga (perekonnaliige, sõber, tuttav, elukaaslane vm).\n(3) Kui kinnipeetav või kokkusaaja taotleb kokkusaamist määruse § 31 lõikes 21 sätestatud viisil, peab ta taotluses märkima kokkusaamise põhjuse ja selgitama, miks ta vajab kokkusaamist nimetatud viisil.\n§ 34. Kokkusaamise võimaldamine ilma kokkusaaja taotluseta\n[Kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n§ 35. Loa andmine\n(1) Kui luba ei anta kokkusaamiseks määruse § 31 lõikes 21 sätestatud viisil, kaalutakse kokkusaamise võimaldamist määruse § 31 lõikes 2 sätestatud viisil.\n(2) Otsus tehakse taotluse esitamisest arvates kümne tööpäeva jooksul.\n(3) Haldusakt tehakse kinnipeetavale ja kokkusaajale teatavaks haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.\n§ 36. Kokkusaamisele lubamisest keeldumine\n(1) Kokkusaamisele ei lubata isikut, kes on ilmsete alkoholi- või narkojoobe nähtudega.\n(2) Kokkusaajal on õigus nõuda, et vangla arst teeks talle joobe tuvastamise meditsiinilise kontrolli, mille tulemus on kokkusaamisele lubamise alus.\n§ 37. Kokkusaamise korraldus\n(1) Enne lühiajalisele kokkusaamisele lubamist:\n1) kontrollitakse kokkusaaja isikusamasust isikut tõendava dokumendi alusel;\n2) tutvustatakse kokkusaajale kokkusaamise korda;\n3) tehakse kokkusaajale ettepanek anda kokkusaamise ajaks hoiule asjad, mis ei ole kinnipeetavale lubatud.\n(2) Enne ja pärast kokkusaamist otsitakse kinnipeetav ja kokkusaaja läbi.\n(3) Läbiotsimisel kokkusaajalt leitud vanglas keelatud asjad võetakse hoiule ja tagastatakse talle pärast kokkusaamise lõppemist.\n(4) Kui kokkusaaja keeldub asjade hoiule andmisest või läbiotsimisest, siis teda kokkusaamisele ei lubata.\n(5) Kinnipeetaval ja kokkusaajal on keelatud teineteisele üle anda asju.\n(6) Kokkusaamise katkestamise korral teatab rikkumise avastanud teenistuja juhtunust viivitamata kõrgeimale vanglas viibivale vanglateenistujale, kes otsustab kokkusaamise jätkamise või lõpetamise.\n§ 38. Kokkusaamise registreerimine\nKokkusaamise kohta registreeritakse järgmised andmed:\n1) kokkusaaja isiku- ja elukoha andmed;\n2) kokkusaamise kuupäev;\n3) kokkusaaja seos kinnipeetavaga (perekonnaliige, tuttav, sõber vm).\n§ 39. Vahistatu lühiajalised kokkusaamised\n(1) Kokkusaamise taotluses tuleb peale paragrahvis 33 nimetatud andmete märkida ka kokkusaamise põhjus.\n(2) Kokkusaamisi võimaldatakse vähemalt üks kord kuus ja kokkusaamise kestus on kuni kolm tundi.\n9. peatükk KINNIPEETAVA PIKAAJALISED KOKKUSAAMISED\n§ 40. Sätete kohaldamine\nPikaajalisele kokkusaamisele kohaldatakse 8. peatüki sätteid, arvestades käesolevas peatükis sätestatud erisusi.\n§ 41. Pikaajalise kokkusaamise korraldus\n[RTL 2007, 73, 1258 - jõust. 01.10.2007]\n(1) Pikaajaline kokkusaamine toimub vangla territooriumil pikaajalise kokkusaamise ruumides, kus kokkusaajal ning kinnipeetaval on võimalik ilma pideva järelevalveta suhelda, süüa, pesta ja magada.\n(11) Pikaajalisel kokkusaamisel toitlustatakse kokkusaajat ja kinnipeetavat vanglas pakutava toiduga.\n(2) [Kehtetu - RTL 2008, 45, 619 - jõust. 08.06.2008, rakendatakse alates 01.06.2008]\n(3) [Kehtetu - RTL 2008, 45, 619 - jõust. 08.06.2008, rakendatakse alates 01.06.2008]\n§ 411. Pikaajalise kokkusaamise kulude määrad ja arvestamine\n(1) Pikaajalise kokkusaamise kulud on kinnipeetavale ja kokkusaajale eraldatud ruumide kasutamise, toitlustamise ja hügieenivahendite kulud.\n(2) Pikaajalise kokkusaamise ruumide kasutamise kulu määraks on Tallinna Vanglas 1,12 eurot, Tartu Vanglas 0,90 eurot ja Viru Vanglas 1,13 eurot ruutmeetri kohta ööpäevas.\n(3) Pikaajalise kokkusaamise ajal toitlustamise ja hügieenivahendite kulud arvestatakse kulupõhiselt ja väljastatud hügieenivahendite arvu järgi.\n(4) Pikaajalise kokkusaamise ruumide, toitlustamise ja hügieenivahendite kulude arvestamise väikseim ühik on üks ööpäev.\n§ 412. Pikaajalise kokkusaamise kulude hüvitamise kord\n(1) Pikaajalise kokkusaamise ruumide tasu ning toitlustamise ja hügieenivahendite kulud arvestatakse enne pikaajalist kokkusaamist hinnakirja alusel, mis tehakse kättesaadavaks kokkusaajale ja kinnipeetavale.\n(2) Kui pikaajalise kokkusaamise eest tasub kinnipeetav, esitab ta koos kokkusaamise taotlusega taotluse arvestada kulud tema vanglasiseselt isikuarvelt maha.\n(3) Kui pikaajalise kokkusaamise eest tasub kokkusaaja, kannab isik kokkusaamiste kulu vanglateenistuse määratud arvelduskontole. Pikaajalise kokkusaamise kulud tasutakse kolm tööpäeva enne pikaajalist kokkusaamist vanglateenistuse arvelduskontole või pangakaardiga kohapeal.\n§ 42. Pikaajalise kokkusaamise taotlus\n(1) Pikaajalise kokkusaamise taotluse esitab kinnipeetav.\n(2) Taotlus peab olema esitatud vähemalt üks kuu enne taotletavat kokkusaamist.\n§ 43. Taotluse rekvisiidid\n[Kehtetu - RT I, 09.07.2011, 5 - jõust. 01.09.2011]\n§ 44. Kokkusaamiste graafik\n(1) Taotluste põhjal koostatakse kokkusaamiste igakuine graafik.\n(2) Graafiku kinnitab vangla direktori määratud vanglateenistuja ja graafik tehakse kinnipeetavale teatavaks.\n§ 45. Pikaajaliste kokkusaamiste sagedus\nKinnipeetavale võimaldatakse vähemalt üks pikaajaline kokkusaamine üks kord poole aasta jooksul.\n§ 451. Loa andmisest keeldumine\n[Kehtetu - RT I, 19.12.2014, 7 - jõust. 01.01.2015]\n§ 46. Pikaajalisele kokkusaamisele kaasavõetavad asjad\n(1) Kokkusaaja võib kokkusaamisele kaasa võtta mõistlikus koguses enda tarbeks vajalikke riideesemeid ja kosmeetikat, kammi, hambaharja ning tema poolt tarvitatavaid ravimeid, lisaks mõistlikus koguses fotosid.\n(11) Kosmeetika peab mahtuma ühte ühe liitri suurusesse läbipaistvasse kilekotti ning ühe pakendi maht võib olla kuni 100 ml. Hügieenivahendite olemasolu kokkusaamise ajal tagab vanglateenistus. Naissoost kokkusaaja võib kokkusaamisele kaasa võtta ka hügieenisidemeid või tampoone.\n(12) Ravimite kaasatoomise korral on vanglateenistusel õigus küsida näha nende tarvitamise vajadust tõendavat arsti antud dokumenti. Ravimid tuleb enne kokkusaamisruumi sisenemist anda teenistuja kätte hoiule. Teenistuja toob kokkusaajale ravimeid vastavalt vajadusele.\n(2) Kui kokkusaamisele võetakse kaasa eelkooliealine laps, võib kaasa võtta lapse hooldamiseks vajalikke tarbeesemeid, mänguasju ja spetsiaalset toitu.\n(3) Kinnipeetav võib kokkusaamisele kaasa võtta mõistlikus koguses enda tarbeks vajalikke riideesemeid ning tualett-tarbeid.\n(31) Kinnipeetaval või kokkusaajal on õigus võtta kokkusaamisruumi kaasa väikeses koguses mahla, kohvi, teed, kohvikoort, suhkruasendajat, limonaadi, vett, küpsiseid, šokolaadi, kartulikrõpse, pähkleid, kuivatatud ja värskeid puuvilju, jogurtit ning teisi vangla poolt pakutavaid toiduaineid, kui need on kokkusaamise eel tellitud ja ostetud vanglateenistuse vahendusel või vanglast asuvast kauplusest.\n(4) Kui kokkusaaja ei soovi pärast kokkusaamise lõppemist endaga kaasa võtta neid asju, mis ta kokkusaamisele kaasa võttis, siis need asjad hävitatakse ettenähtud korras.\n10. peatükk KIRJAVAHETUS JA TELEFONI KASUTAMINE\n§ 461. Sissetulev kiri\n[Kehtetu - RT III 2009, 37, 279 - jõust. 25.06.2009]\n§ 47. Kinnipeetava kirjavahetuse kulud\nKinnipeetava kirjad saadetakse kinnipeetava kulul. Õiguskantslerile, vanglatele, Presidendi Kantseleile, prokurörile, uurijale, vanglakomisjonile või kohtule adresseeritud kirjad saadetakse vangla kulul.\n§ 48. Kirja saatmine ja registreerimine\n(1) Kinnipeetav annab oma kirja avatud ümbrikus üle kirjavahetuse eest vastutavale vanglateenistujale, kes kontrollib ümbriku sisu. Seejärel kleebib kinnipeetav vanglateenistuja juuresolekul ümbriku kinni ja kirjutab ümbriku tagaküljele oma nime ning kirja vanglateenistujale edastamise kuupäeva. Seejärel kinnitab kinnipeetav kirja üleandmist allkirjaga.\n(2) Kirja saatmisel „Vangistusseaduse” § 29 lõikes 1, § 97 lõikes 1 ja § 108 lõikes 1 nimetatud asutustele ja isikutele võib kinnipeetav kirja vanglateenistujale kinnises ümbrikus anda. Ümbriku tagaküljele kirjutab kinnipeetav oma nime ja kirja vanglateenistujale edastamise kuupäeva.\n(3) Kinnipeetava kohta peetaval kirjavahetuse kaardil registreeritakse järgmised andmed:\n1) adressaadi ees- ja perekonnanimi või asutuse nimi;\n3) kirja üleandmise kuupäev;\n4) kinnipeetava kinnitus kirja üleandmise kohta.\n(4) Vahistatu kirja saatmisel registreeritakse ainult kirja üleandmise kuupäev ja kinnitus kirja üleandmise kohta.\n(5) Kirjavahetuse registreerimise kaarti peetakse kalendriaasta kaupa. Kaarti säilitatakse vähemalt üks aasta. Kirjavahetuse registreerimise kaarti säilitatakse viisil, mis tagab isikuandmete kaitse.\n(6) [Kehtetu - RT I, 24.07.2019, 2 - jõust. 01.08.2019]\n§ 49. Kirja väljasaatmine\nVäljaminev kiri postitatakse, vanglateenistujale kirja edastamisest alates, kolme tööpäeva jooksul.\n§ 491. Vaide ja kahju hüvitamise taotluse tõlkimine\n(1) Vangla saadab justiitsministeeriumile vangla direktori haldusakti või toimingu peale esitatud võõrkeelsed vaided ja vangla direktorile muu vanglateenistuja haldusakti või toimingu peale esitatud võõrkeelsed vaided koos lisadega ning võõrkeelsed kahju hüvitamise taotlused justiitsministeeriumile või vanglale koos lisadega (edaspidi dokument) enne menetlusse võtmist tõlkijale, kellega on sõlmitud leping.\n(2) Enne võõrkeelse dokumendi vastuvõtmist võtab vangla kinnipeetavalt allkirja nõusoleku kohta, et võõrkeelse dokumendi tõlkimisele kulunud summa arvestatakse tema vanglasiseselt isikuarvelt maha. Tasu makstakse tõlkija esitatud arve alusel. Tõlketeenuste hinnakiri ja tasu arvutamise kord tehakse kinnipeetavale teatavaks enne allkirja võtmist.\n(3) Kui kinnipeetav keeldub nõusoleku andmisest, kuid tal on vanglasisesel isikuarvel olemas vahendid teenuse eest tasumiseks, edastatakse kinnipeetava võõrkeelne dokument menetlejale. Menetleja põhjendab oma vastuses kinnipeetavale võõrkeelsete dokumentide menetlusse võtmata jätmist ning selgitab dokumentide tõlkimise protsessi.\n(4) Kui kinnipeetaval puuduvad vanglasisesel isikuarvel rahalised vahendid, edastab vangla kinnipeetava võõrkeelse dokumendi tõlkijale ning tõlketeenuse eest tasub vangla.\n(5) Kui kinnipeetav keeldub tõlketasu maksmisest ja vangla on veendunud, et kinnipeetav valdab eesti keelt tasemel, mis võimaldab tal oma õigusi kaitsta, jätab vangla võõrkeelse dokumendi tõlkijale edastamata. Sellisel juhul edastab vanglateenistuja kinnipeetava kirjutatud võõrkeelsed dokumendid otse menetlejale. Menetleja põhjendab oma vastuses kinnipeetavale võõrkeelsete dokumentide vaidemenetlusse või kahju hüvitamise taotluse menetlusse võtmata jätmist ning selgitab dokumentide tõlkimise protsessi.\n(6) Tõlkija edastab dokumendid koos eestikeelse tõlkega määratud menetlejale. Menetleja arvestab menetluse tähtaegasid eestikeelse dokumendi saabumisest. Tõlkimiseks kulunud aega arvestatakse üldjuhul tähtaja ennistamise alusena.\n(7) Tõlkimise täpsem korraldus sätestatakse vangla ja tõlkija vahel sõlmitavas lepingus. Lepingus nähakse ette muu hulgas ka tõlkija konfidentsiaalsuskohustus ning tõlkimise ja tõlke edastamise tähtaeg.\n[RT I 2010, 41, 244 - jõust. 01.09.2010]\n§ 50. Kinnipeetavale saadetud kiri\n(1) Kiri edastatakse kinnipeetavale allkirja vastu kirja vanglasse saabumisest alates seitsme tööpäeva jooksul.\n[RTL 2009, 57, 825 - jõust. 20.07.2009]\n(11) Vanglateenistus registreerib kinnipeetavale saabunud kirja § 48 lõikes 3 nimetatud viisil. Vahistatule kirja saabumisel registreeritakse ainult kirja saabumise kuupäev ja kinnitus kirja kättesaamise kohta.\n(2) „Vangistusseaduse” § 29 lõikes 4 ja §-s 107 sätestatud isikutelt ja ametiasutustelt kinnipeetavale saabunud kiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu viivitamata kätte suletud ümbrikus.\n(3) Äravõetud esemete suhtes kohaldatakse käesoleva määruse § 70, § 72 ja § 73 sätteid.\n[Esimene lause kehtetu - RT III 2009, 37, 279 - jõust. 25.06.2009]\n§ 51. Telefoni kasutamine\n(1) Kinnipeetav võib kasutada talle helistamiseks ettenähtud kohakindlat või teisaldatavat telefoni ning talle vanglateenistuse poolt väljastatud telefonikaarti. Telefoni kasutamise korral tagatakse kinnipeetavale telefoni teel edastatava sõnumi kaitse.\n(2) Kinnipeetavale võimaldatakse telefoni kasutada vähemalt üks kord nädalas. Telefoninumbri valib kinnipeetav või selleks määratud teenistuja. Täpsem telefoni kasutamise aeg ja kestus nähakse ette vangla kodukorras.\n(3) Määruse § 8 lõikes 4 nimetatud kinnipeetavad ja vahistatud ning kinnipeetavad, kellel ei ole õigust oma osakonna piires vabalt liikuda kodukorras ettenähtud telefoni kasutamise ajal saavad helistada kirjaliku taotluse alusel.\n(4) Taotluses märgib kinnipeetav järgmised andmed:\n2) kambri number;\n3) isik või asutus ja andmed isiku kohta, kellele kinnipeetav soovib helistada, kui andmeid ei ole varem käesoleva määruse §-s 511 sätestatud korras esitatud;\n4) soovitav helistamise kuupäev ja kellaaeg;\n5) muu oluline teave;\n6) taotluse esitamise kuupäev.\n(5) Vahistatu märgib vanglateenistusele esitatavas taotluses lõike 4 punktides 1, 2 ja 4–6 sätestatud andmed.\n(6) [Kehtetu - RT I, 15.03.2013, 23 - jõust. 18.03.2013]\n§ 511. Telefonikõnede registreerimine\n(1) Telefonikõnede registreerimiseks on kinnipeetav kohustatud ühe nädala jooksul vanglasse vastuvõtmisest või süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisest esitama vanglateenistusele kirjalikult määruse lisa 14 vormil andmed nende isikute kohta, kellele kinnipeetav soovib vangistuse jooksul helistada.\n(2) Kui kinnipeetav helistab isikule, kelle kohta ta ei ole vanglateenistusele andmeid esitanud, esitab kinnipeetav andmed hiljemalt telefoni kasutamisele järgneval päeval.\n(21) Vangla direktor või tema määratud ametnik võib erinevalt lõikes 2 sätestatust otsustada, et kinnipeetav on kohustatud andmed esitama enne telefonikõne tegemist. Nõuetele vastavate andmete saamisel võimaldatakse kõne teha viivitamata, välja arvatud juhul, kui vangla kodukorra kohaselt ei ole kinnipeetavale sel hetkel telefoni kasutamine lubatud või tema õigust telefoni kasutada on piiratud vangistusseaduse või kriminaalmenetluse seadustiku alusel.\n(3) Vanglateenistuse ametnik kannab kinnipeetava esitatud andmed kinnipeetavate, vahistatute, arestialuste ja kriminaalhooldusaluste andmekogusse.\n(4) Kinnipeetava esitatud andmed lisatakse isiklikku toimikusse.\n(5) Käesoleva paragrahvi sätteid ei kohaldata vahistatule.\n§ 52. Vahistatu kirjavahetus ja vangla telefoni kasutamine\n(1) Süüdistuskokkuvõtte, kohtumääruse või kohtuotsuse koopia antakse vahistatule allkirja vastu viivitamata üle.\n(2) Telefoni kasutamise korraldus peab välistama eri kambritesse paigutatud vahistatute omavahelise sidepidamise ja kokkusaamise.\n(3) [Kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n(4) Prokuratuuri või kohtu määrus piirata kirjavahetuse pidamist või telefoni kasutamist paigutatakse vahistatu isiklikku toimikusse.\n(5) Prokuratuuri või kohtu määrusest piirata vahistatu kirjavahetuse pidamist või telefoni kasutamist teatatakse asjaomastele vanglateenistujatele.\n11. peatükk VANGLASISESEKS KASUTAMISEKS JÄETUD RAHA KASUTAMINE\n§ 53. Summa suurus ja arveldamine\n(1) Kinnises vanglas arveldatakse isikuarvel olevate summadega sularahata. Sularaha võib kinnipeetavale anda vaid järgmistel juhtudel:\n1) järelevalveta väljaspool vanglat töötamise ajaks;\n2) väljaspool vanglat õppimise ajaks;\n3) lühiajalise väljasõidu ajaks;\n4) lühiajalise väljaviimise ajaks;\n5) vabanemisel vabanemistoetusena.\n(2) Avavanglas või kinnise vangla avavanglaosakonnas võib maksta kinnipeetavale vanglas kasutamiseks jäetud summa välja sularahas.\n(3) Kinnipeetava isikuarvel raha liikumise, sularahata arvelduste ja makstava töötasu arvestust peetakse arvelduste kaardil (lisad 2 ja 3). Elektroonilise arvestuse korral ei pea kaardi vormi järgima.\n§ 54. Raha kasutamise taotlus\nVanglas raha kasutamiseks esitab kinnipeetav finants- ja majandusosakonna juhatajale taotluse, kuhu märgib järgmised andmed:\n1) isikuarvelt mahaarvatava summa suurus märgitakse nii numbrite kui ka sõnadega, välja arvatud juhul, kui taotluses taotletakse kestvat mahaarvamist ja summa suurust on võimalik arvutada muudel alustel;\n2) kas soovib raha välja võtta sularahas või ülekannet muule arveldusarvele või raha mahakandmist vangla kasuks või sisseostude tegemiseks;\n3) kui soovib ülekannet, siis arveldusarve number ja panga nimetus ning arveldusarve kasutaja nimi;\n4) asjade ostmise korral nende nimetus ja kogus;\n5) avaldaja nimi ja allkiri ning kuupäev.\n§ 55. Isikuarvega tutvumine\n(1) Kinnipeetaval on õigus vähemalt üks kord kuus saada teada oma isikuarve jääk.\n(2) Kinnipeetav kinnitab arvega tutvumist allkirjaga.\n§ 56. Vahistatu isikuarve\nVahistatu võib isikuarvet kasutada kogu seal oleva summa ulatuses.\n12. peatükk KINNIPEETAVALE VANGLAS LUBATUD ASJAD\n§ 57. Kinnipeetavale lubatud asjad\n(1) Kinnipeetaval on õigus hoida enda juures või kinnipeetavate isiklike asjade laos (edaspidi ladu) vanglasse saabumisel kaasa võetud asju ja vanglateenistuse vahendusel soetatud isiklikke asju.\n(11) Avavangla või kinnise vangla avavanglaosakonna juht võib lubada kinnipeetava taotluse alusel soetada asju vanglateenistuse vahenduseta, kui vanglateenistuse vahendusel asjade soetamine ei ole otstarbekas.\n(2) [Kehtetu - RT I, 27.05.2011, 2 - jõust. 01.06.2011]\n(3) Kinnipeetava enda juures olevate ja laos olevate asjade kaal kokku ei või ületada 30 kilogrammi.\n[RTL 2007, 13, 192 - jõust. 15.02.2007]\n(4) Vahistatu võib pakiga saada kahe kuu jooksul kuni kümme kilogrammi asju.\n§ 58. Kinnipeetavale lubatud asjade loetelu\n§ 59. Kinnipeetavale erandkorras lubatud asjad\n§ 591. Elektriseadmete kasutamise kulude määrad\n(1) Kinnipeetav on kohustatud hüvitama isiklike elektriseadmete kasutamise kulud vastavalt järgmistele normidele:\n1) 10–30 W seadme eest kuus 0,63 eurot;\n2) 31–100 W seadme eest kuus 2,23 eurot;\n3) üle 100 W seadme eest kuus 2,87 eurot.\n(2) Mitme seadme kasutamisel maksab kinnipeetav iga seadme kasutamise eest.\n[RTL 2008, 45, 619 - jõust. 09.06.2008, rakendatakse alates 01.06.2008]\n§ 592. Elektriseadmete kasutamise kulude arvestamise kord\nKui kinnipeetav viibib ajutiselt vanglast eemal, annab ta oma elektriseadme vanglateenistuse lattu hoiule. Vanglateenistus vähendab kinnipeetava poolt makstavat tasu proportsionaalsest ajaga, millal isik ei kasutanud elektriseadet, kui kinnipeetav taotleb summa vähendamist ja tasub 0,63 eurot arvestusega seotud lisakulud.\n§ 593. Elektriseadmete kasutamise kulude hüvitamise kord\n(1) Koos elektriseadmete kasutamise loa taotlusega teeb kinnipeetav vanglale taotluse, et elektriseadmete kasutamise kulud arvataks tema isikuarvelt maha.\n(2) Kinnipeetava poolt isiklike elektriseadmete kasutamisest tekkinud kulu arvab vangla finantsteenistus kinnipeetava isikuarvelt vangla kasuks maha arvestuskuule eelneva kuu 15. kuupäevaks.\n§ 60. Kartseris lubatud asjad\n(1) Kartseris võivad kinnipeetaval olla kaasas pühakiri, tema õiguste kaitseks vajalikud õigusaktid (eelkõige „Eesti Vabariigi põhiseadus”, „Vangistusseadus”, „Vangla sisekorraeeskiri” ja „Vangla kodukord”), abielusõrmus, ususümbolid, mõistlikus koguses õppe- või usukirjandust, kirjapaberit, kirjutusvahendeid, kirjamarke, ümbrikke, tema kohta tehtud kohtuotsuseid ja -määrusi, süüdistuskokkuvõtteid, tema kirjadele saabunud vastuseid, üks telefonikaart, seep, kamm, hambapasta, hambahari, käterätt, tualettpaber ning naiskinnipeetaval hügieenisidemed.\n(2) [Kehtetu - RT I, 15.03.2013, 23 - jõust. 18.03.2013]\n§ 61. Vanglas lubatud asjade hoidmine\n(1) Vanglasse vastuvõtmisel paigutatakse kinnipeetavaga kaasas olevad paragrahvis 63 nimetamata asjad lattu hoiule või antakse kinnipeetava soovil tema juurde kambrisse või tuppa, arvestades paragrahvi 57 lõikes 3 ja paragrahvi 61 lõikes 11 toodud piirangut.\n(11) Kinnipeetav annab isiklikud riided, mille kandmiseks tal puudub luba, vanglateenistuse lattu hoiule.\n(2) Kinnipeetava juurde kambrisse või tuppa ning lattu hoiule antavatest asjadest koostatakse ühtne nimekiri, millest peab nähtuma, kas asi on kinnipeetava käes või laos. Nimekiri koostatakse kahes eksemplaris, millest üks antakse kinnipeetavale, teine lao eest vastutavale teenistujale. Kinnipeetava üleviimisel teise vanglasse lisatakse vanglateenistuse käes olev nimekiri kinnipeetava isiklikku toimikusse.\n(3) Lattu hoiule antud asjad pakitakse viisil, mis tagab nende säilimise.\n(4) Asjad antakse lattu hoiule ja väljastatakse kinnipeetavale laos oleva nimekirja alusel. Asjade hoiuleandmist ja laost väljastamist kinnitavad lao eest vastutav teenistuja ja kinnipeetav allkirjadega nimekirja mõlemal eksemplaril.\n§ 62. Asjade hävitamine\n(1) Hügieeninõuete täitmise tagamiseks võib vangla direktor või vangla direktori määratud direktori asetäitja arsti ettepanekul tehtud otsuse alusel hävitada kinnipeetavale kuuluvaid asju, kui ta on sellest kinnipeetavale allkirja vastu teatanud.\n[RT I, 27.05.2011, 2 - jõust. 01.06.2011]\n(2) Kui kinnipeetava asjade kaal ületab 30 kilogrammi, tehakse kinnipeetavale ettepanek saata piirkaalu ületav kogus asju lähedastele või muudele isikutele väljaspool vanglat. Kui kinnipeetav sellest keeldub, hävitatakse piirkogust ületavad asjad, arvestades võimaluse korral kinnipeetava soovi.\n§ 63. Vanglas lubamatute asjadega toimimine\n(1) Vanglasse vastuvõetavalt kinnipeetavalt võetakse ära temaga kaasas olevad isiklikud asjad, mida tal ei tohi vanglas olla. Asjadega toimitakse järgmiselt:\n1) raha kantakse vanglasisesele isikuarvele;\n2) väärisesemed ja välisvaluuta pannakse pitseeritud ümbrikusse ja asetatakse selleks ette nähtud seifi;\n3) dokumendid pannakse ümbrikusse ja paigutatakse isiklikku toimikusse;\n4) muud asjad pannakse lattu hoiule või kui see on ebaotstarbekas, siis hävitatakse ettenähtud korras.\n(2) Kinnipeetavalt äravõetud asjade ja dokumentide kohta koostatakse akt kahes eksemplaris, millest üks antakse kinnipeetavale allkirja vastu.\n(3) Kui kinnipeetavalt äravõetud asjade hulgas ei ole dokumente, antakse akti teine koopia vangla finantsteenistusele. Kui kinnipeetavalt äravõetud asjade hulgas on dokumente, paigutatakse akti teine koopia kinnipeetava isiklikku toimikusse.\n(4) Hoiule võetud keelatud asjad antakse kinnipeetavale tagasi, kui ta vanglast vabastatakse.\n(5) Äravõetud toiduained hävitatakse.\n§ 64. Isiklike asjadega toimimine kinnipeetava vanglast lahkumise korral\n(1) Kui kinnipeetav vanglast vabastatakse, tagastatakse talle hoiul olevad asjad.\n(2) Kinnipeetava teise vanglasse saatmise korral saadetakse sinna ka tema asjad.\n(3) Kinnipeetava surma korral edastatakse asjad kinnipeetava omastele.\n(4) Kui kinnipeetav jätab pärast vanglast lahkumist oma asju vanglasse ega tule neile ka hiljem järele, siis asjad hävitatakse kinnipeetava vanglast lahkumisest alates ühe kuu pärast. Vanglateenistus peab enne asjade hävitamist kontrollima asjade omaniku võimalikku taas vanglas või arestimajas viibimist. Juhul kui isik viibib arstimajas või vanglas, kuuluvad asjad temale tagastamisele.\n(5) Kui kinnipeetav lahkub vanglast ajutiselt, jäetakse asjad vanglateenistuse hoiule. Kinnipeetava soovil võib asjad talle kaasa anda, kui see on võimalik.\n(6) Kinnipeetavale antakse asjad üle allkirja vastu.\n13. peatükk KEELATUD JA LEITUD ESEMED\n§ 641. Keelatud esemete ja ainete loetelu\nKinnipeetavale on vanglas keelatud:\n1) esemed, millega saab tekitada või on võimalik tekitada vigastusi, nagu relvad ja laskemoon, erivahendid, sõjariistad, torke- lõike- ja raierelvad, nõelad, vardad, nöörid, niidid, võtmed, köied ja traadid;\n2) lõhkeained, sealhulgas ained, mille kokku segamise tulemusena saadakse lõhkeaineid, radioaktiivsed, oksüdeerivad, söövitavad, kergelt süttivad või muud mürgised ained või gaasid;\n31) suitsetatavad tubakatooted ja esemed, millest ja mille abil on võimalik suitsetatavaid tubakatooteid kokku panna või neid suitsetada;\n4) narkootilised, psühhotroopsed ja muud uimastava või tugeva toimega ained;\n5) retseptiravimid, välja arvatud arsti ettekirjutusel;\n6) optilised riistad, välja arvatud prillid arsti loal;\n7) alkohol ja alkoholi sisaldavad ained;\n8) tööriistad ja ehitusmaterjalid;\n9) spordivahendid, välja arvatud avavangla kinnipeetaval;\n10) mobiiltelefonid ja muud elektroonilised või tehnilised sidepidamisvahendid, sealhulgas raadiosaatjad, pihu- ja personaalarvutid, mille kaudu on võimalik infot edastada ja vastu võtta;\n11) fotoaparaadid, videokaamerad;\n13) kalad, loomad ja linnud;\n15) vägivalda, vihkamist, rassismi jne propageerivad trükised ning pornograafilised teosed;\n16) sularaha, väärtpaberid, pangakaardid, välja arvatud avavanglas või kinnise vangla avavangla osakonnas;\n18) väärisesemed, välja arvatud abielusõrmus või religioosne sümboolika;\n19) suhkur, pärm, karamellikompvekid, kartulid ja toorained, millest on võimalik lõpp-produktina saada alkoholi sisaldavat vedelikku, välja arvatud avavanglas või kinnise vangla avavangla osakonnas;\n20) tekstiiltooted ruumi sisustamiseks, sealhulgas vaibad, kardinad.\n§ 65. Keelatud esemetega toimimine\n(1) Vangla, mille territooriumilt on ese leitud, korraldab eseme hoidmise, võõrandamise, tagastamise ja hävitamise ning kannab hoidmise, tagastamise ja hävitamisega seotud kulud.\n(2) Kriminaalasjas ja väärteoasjas erikonfiskeeritud vara ning muudel kui käesolevas korras ette nähtud riigi omandisse üleläinud vara hävitamise ja võõrandamise menetlust reguleeritakse vastavates seadustes või nende alusel kehtestatud muudes õigusaktides.\n§ 66. Leitud esemega toimimine\n(1) Leitud esemest, mille omanikku ei suudeta tuvastada ja mille väärtus on üle 50 euro, teatatakse politseile ja ese antakse politseile üle tema nõudmisel. Kui eseme omanikku ei selgu, antakse ese üle kohaliku omavalitsuse tervishoiu- või hoolekandeasutusele, hävitatakse või pööratakse riigi tuludesse seaduses sätestatud tähtaja jooksul.\n(2) Leitud ese kas võõrandatakse, hävitatakse, kantakse riigieelarve tuludesse või tagastatakse kinnipeetavale, kui:\n1) eseme omanikku ei ole eseme leidmise päevast alates kahe nädala jooksul kindlaks tehtud ja eseme väärtus on alla 50 euro;\n2) ese on sattunud kinnipeetava või vahistatu kätte omaniku tahtel või\n3) kui tuvastatakse, et leitud eseme omanik on kinnipeetav või vahistatu ise.\n§ 67. Leitud eseme võõrandamine\nParagrahvi 66 lõikes 2 nimetatud juhul leitud ese võõrandatakse riigivara võõrandamist reguleerivates õigusaktides sätestatud korras. Kui võõrandamiskulu on maha arvatud, kantakse võõrandamisest saadud raha riigieelarve tuludesse võõrandamisest alates kolme pangapäeva jooksul.\n§ 68. Leitud eseme hävitamine\n(1) Eseme hävitab vangla direktori määratud komisjon.\n(2) Ese hävitatakse viisil, mis ei ole ohtlik elule, tervisele ega keskkonnale ja mis välistab eseme taaskasutamise.\n(3) Hävitamise kohta koostatakse akt, kuhu kantakse eset või ainet iseloomustavad andmed, hävitamise aeg, koht ja viis, hävitamist läbiviivate teenistujate nimed ja allkirjad ning hävitamise kuupäev.\n(4) Akti kinnitab vangla direktori määratud vanglateenistuja.\n§ 69. Leitud raha ja dokumentidega toimimise erisused\n(1) Kui leitakse sularaha, kantakse see riigieelarve tuludesse. Välisvaluuta konverteeritakse arvelevõtmise päeva Euroopa Keskpanga päevakursi alusel eurodesse ja kantakse riigieelarve tuludesse.\n(2) Kinnipeetava dokumendid paigutatakse isikliku toimiku juurde ja tagastatakse kinnipeetavale tema vabanemisel.\n§ 70. Vahistatule saadetud pakist äravõetud esemega toimimine\n(1) Kui äravõetud esemete väärtus on üle 6,39 euro, saadab vanglateenistus vahistatule pakis keelatud esemeid saatnud isikule asjakohase selgituse selle kohta, milliseid esemeid on pakis lubatud saata ning informatsiooni saadetud asjade kättesaamise võimaluste kohta. Kui isik ei ole kahe kuu möödumisel teabe saatmisest esemele järele tulnud, siis ese võõrandatakse, hävitatakse või kantakse riigieelarve tuludesse. Kui sama isik saadab paki teel teist korda keelatud esemeid, siis äravõetud esemeid ei tagastata, vaid võõrandatakse, hävitatakse või kantakse riigieelarve tuludesse olenemata äravõetud esemete maksumusest.\n(2) Kui äravõetud esemete väärtus on 6,39 euro või alla selle, siis ese võõrandatakse, hävitatakse või kantakse riigieelarve tuludesse. Kui paki saatjat ei suudeta kindlaks teha, edastatakse ese politseile, võõrandatakse, hävitatakse, kantakse riigieelarve tuludesse või tagastatakse vahistatule vabanemisel vastavalt käesolevale korrale.\n§ 71. Leitud eseme kohta akti koostamine\n(1) Leitud eseme kohta koostab läbiotsimisrühma juht akti (lisa 4), kuhu märgitakse:\n1) leitud eseme kirjeldus ja vajaduse korral ka selle eeldatav rahaline väärtus;\n2) leidmise kuupäev ja kellaaeg;\n3) selle kinnipeetava nimi, kelle juurest on ese või aine leitud, või eseme või aine leidmise koht;\n4) ettepanek eseme tagastamise, võõrandamise või hävitamise kohta;\n5) eseme või aine leidnud vanglateenistuja nimi ja allkiri ning leidmise kuupäev.\n(2) Akti kinnitab vangla direktori määratud vanglateenistuja, kes otsustab ka politseile eseme edastamise või eseme võõrandamise, hävitamise, riigi tuludesse pööramise või kinnipeetavale tagastamise.\n§ 72. Pakist äravõetud eseme kohta akti koostamine\n(1) Vahistatule saadetud pakist keelatud eseme leidmise kohta koostab akti paki sisu kontrolliv vanglateenistuja (lisa 5).\n(2) Akti märgitakse:\n1) leitud eseme kirjeldus;\n3) paki saaja nimi ja isikukood või selle puudumise korral sünnikuupäev;\n4) paki saatja nimi ja aadress või kui need pole teada, siis paki edastanud postiasutuse andmed;\n5) ettepanek eseme hävitamise või saatjale tagastamise kohta;\n6) akti koostanud vanglateenistuja nimi ja allkiri ning eseme leidmise kuupäev.\n(3) Akti kinnitab vangla direktori määratud vanglateenistuja, kes otsustab ka saatjale eseme tagastamise või politseile eseme edastamise, eseme võõrandamise, hävitamise, riigi tuludesse pööramise või vahistatule vabanemise korral tagastamise.\n§ 73. Dokumentide hoidmine\nEseme leidmise ja äravõtmise ning hävitamise aktid ja võõrandamise dokumendid koos riigieelarve tuludesse laekunud summa ülekandmise kohta tehtud maksekorralduse koopiaga säilitatakse kolm aastat.\n14. peatükk SISSEOSTUD\n§ 74. Sisseostude tegemise ja ostu eest tasumise kord\n(1) Kinnipeetav teeb sisseoste vanglateenistuse kontrolli all.\n(2) Kinnipeetav tasub sisseostu eest oma isikuarvelt.\n(3) Avavanglas või kinnise vangla avavanglaosakonnas võib kinnipeetav sisseostu eest tasuda sularahas.\n(4) Sisseoste võimaldatakse teha vähemalt üks kord kuus.\n15. peatükk VAHISTATU PAKKIDE SAAMISE KORD\n§ 741. Pakis lubatud esemed\nVahistatule võib pakis saata järgmisi esemeid:\n1) riideesemed ja jalanõud;\n2) küünelõikur ja kamm;\n3) kirjatarbed, sealhulgas paberid, kirjutusvahendid, ümbrikud, margid, postkaardid;\n4) raamatud, perioodilised väljaanded, õigusaktid;\n5) [kehtetu - RTL 2007, 73, 1258 - jõust. 01.10.2007]\n6) religioosne sümboolika;\n8) prillid arsti loal, välja arvatud päikeseprillid.\n§ 75. Käsipaki vastuvõtmine ja vahistatule üleandmine\n(1) Paki toonud isik esitab taotluse (lisa 6) koos pakiga vanglateenistujale. Paki toonud isiku juuresolekul kontrollib teenistuja paki sisu ja kaalu, annab taotluse ühele eksemplarile allkirja paki vastuvõtmise kohta ning tagastab taotluse paki toojale.\n(2) Taotluse teisele eksemplarile annab vahistatu allkirja paki kättesaamise kohta.\n§ 76. Postipaki edasisaatmine\nTeise vanglasse üleviidud vahistatu nimele saabunud pakk saadetakse edasi vahistatu uude asukohta vanglateenistuse kulul. Vabastatud või surnud vahistatu nimele saabunud pakk tagastatakse saatjale.\n§ 77. Kartseris oleva vahistatu pakk\nKartseris oleva vahistatu nimele toodud käsipaki või postiga saadetud paki võtab vastu vanglateenistuja ja see antakse vahistatule kätte pärast distsiplinaarkaristuse ärakandmist.\n[RT I, 20.01.2011, 1 - jõust. 15.02.2011]\n16. peatükk LÜHIAJALINE VÄLJASÕIT JA VÄLJAVIIMINE\n§ 78. Lühiajalise väljasõidu üldtingimused\n(1) Lühiajaliseks väljasõiduks (edaspidi väljasõit) määratud aega võib kasutada osade kaupa.\n(2) [Kehtetu - RTL 2007, 13, 192 - jõust. 11.02.2007, rakendatakse alates 01.02.2007]\n§ 79. Väljasõiduplaan\n(1) Kinnipeetava väljasõidutaotlus peab sisaldama väljasõiduplaani, mida arvestatakse taotluse rahuldamist otsustades.\n(2) Väljasõiduplaani koostab kinnipeetav kontaktisiku abiga.\n(3) Väljasõiduplaani koostamise eesmärk on kirjeldada, kuidas kinnipeetav kavatseb väljasõidu ajal korraldada vanglast vabanemise puhuks töö-, õppimis-, eluaseme- ja muid asju.\n(4) Kui väljasõit toimub erakorralise perekondliku sündmuse puhul, ei ole väljasõiduplaani koostamine kohustuslik.\n§ 80. Väljasõidu alus ja taotluse lahendamise tähtaeg\n(1) Väljasõidu taotluse esitab kinnipeetav.\n(2) Väljasõidutaotluse rahuldamine otsustatakse taotluse saamisest alates ühe kuu jooksul.\n(3) Erakorralise perekondliku sündmuse puhul toimuva väljasõidu taotluse rahuldamine otsustatakse taotluse saamisest alates kolme tööpäeva jooksul.\n§ 801. Lühiajalise väljaviimise kulude määrad ja arvestamine\n(1) Lühiajalise väljaviimise kulud koosnevad vanglateenistuse saatemeeskonna ja vanglateenistuse transpordi kasutamise kuludest ning muudest kulutustest.\n(2) Lühiajalise väljaviimise kulude määraks vanglateenistuse saatemeeskonna kasutamisel on Tallinna Vanglas 6,71 eurot, Tartu Vanglas 6,07 eurot ja Viru Vanglas 6,96 eurot tunnis ühe saatemeeskonna liikme kohta. Väikseimaks kuluarvestuse ühikuks on kolmkümmend minutit.\n(3) Lõikes 2 nimetatud kuludele lisanduvad lühiajalisel väljaviimisel kasutatava vanglateenistuse transpordi kulud ühe kilomeetri kohta. Transpordikuluna arvestatakse kulu konkreetse sõiduvahendi kütusele, remondile ja hooldusele, rehvidele, kindlustusele ja kaskokindlustusele, sõiduki rendi kulu ning muid vajalikke kulusid, nagu kulu autokeemiale, pesemisele ja muule. Vastavad arvutused teeb iga vangla finantsosakond.\n(4) Lisaks lõigetes 2 ja 3 nimetatud kuludele lisanduvad kulutused, mis tulenevad konkreetse lühiajalise väljaviimise eripärast nagu praamipiletid, parkimistasud, tasulised sissesõidud või muud reaalsed kulutused.\n§ 802. Lühiajalise väljaviimise kulude hüvitamise kord\n(1) Koos lühiajalise väljaviimise taotlusega teeb kinnipeetav taotluse, et lühiajalise väljaviimise kulud arvataks tema isikuarvelt maha. Lühiajalise väljaviimise kulud arvestatakse enne lühiajalist väljaviimist hinnakirja alusel, mis tehakse kättesaadavaks kinnipeetavale.\n(2) Juhul kui kinnipeetaval ei ole lühiajalise väljaviimise taotluse esitamise või taotluse rahuldamise hetkel vanglasisesel isikuarvel raha, võib vangla direktor anda erandkorras loa, et kinnipeetav tasub lühiajalise väljaviimise kulud pärast lühiajalise väljaviimise toimumist. Pärast lühiajalist väljaviimist kulutuste tasumise kohustuse kohta annab kinnipeetav allkirja.\n§ 81. Taotluse rekvisiidid ja lisad\n(1) Väljasõidutaotluses märgitakse:\n2) väljasõidu põhjus;\n3) väljasõidule soovitav aeg ja väljasõidu kestus;\n4) sihtkoha täpne aadress;\n5) isikute nimed, kelle juurde tahetakse minna;\n6) kinnipeetava kinnitus selle kohta, et talle on tutvustatud väljasõidu tingimusi ning et teda on hoiatatud tagasipöördumistähtaja rikkumise ja muu õigusrikkumise toimepanemise tagajärgede eest.\n(2) Kui väljasõitu taotletakse erakorralise perekondliku sündmuse puhul, esitab kinnipeetav seda sündmust kinnitava dokumendi.\n§ 82. Taotluse rahuldamise otsustamine\n(1) Taotluse rahuldamist otsustades arvestatakse järgmisi asjaolusid:\n1) kinnipeetava toimepandud kuriteo laad;\n2) kinnipeetava isiksuseomadused või kriminogeensed riskid;\n3) kinnipeetava käitumine vanglas;\n4) väljasõiduplaani täitmine eelmiste väljasõitude ajal;\n5) individuaalse täitmiskava järgimine;\n6) väljasõidu eesmärk;\n7) väljasõidu eeldatav mõju kinnipeetavale.\n(2) Väljasõidule lubamise või väljasõidutaotluse rahuldamata jätmise otsus vormistatakse käskkirjana ja otsus peab olema põhjendatud.\n(3) Otsus tehakse kinnipeetavale allkirja vastu teatavaks otsuse tegemisest alates kolme tööpäeva jooksul.\n§ 83. Loa andmisest keeldumine\nVäljasõiduloa andmisest võib keelduda, kui:\n1) kinnipeetav on taotluses või sellele lisatud dokumentides teadlikult esitanud valeandmeid;\n2) lähedalasuvatesse piirkondadesse samal ajal väljasõiduks on esitanud taotluse rohkem kui üks kinnipeetav ja on alust arvata, et kinnipeetavad hakkavad väljasõidu ajal omavahel suhtlema;\n3) kinnipeetava väljasõiduplaanis ei ole piisavalt kajastatud see, milliseid toiminguid ja mis eesmärgil peab kinnipeetav väljasõidu ajal tegema;\n31) kinnipeetavale kohaldatud distsiplinaarkaristus kehtib;\n4) muul põhjusel on alust arvata, et väljasõit on vastuolus vangistuse täideviimise eesmärkidega.\n§ 84. Väljasõidutunnistus\n(1) Käskkirja alusel antakse kinnipeetavale väljasõidu ajaks väljasõidutunnistus, mis on väljasõidu ajal kinnipeetava isikut tõendav dokument (lisa 7).\n(2) Väljasõidutunnistusele märgitakse järgmised andmed:\n1) tunnistuse väljaandnud vangla nimetus;\n2) väljasõidutunnistuse number;\n4) kinnipeetava isikukood või selle puudumise korral sünniaeg;\n6) kinnipeetava peatumiskoha aadress;\n7) asutuse nimi;\n8) asutuse aadress;\n9) väljaspool vanglat lubatud viibimise aeg;\n10) väljasõidutunnistuse kehtivuse algus;\n11) väljasõidutunnistuse kehtivuse lõpp;\n12) vanglateenistuse ametniku ees- ja perekonnanimi, ametikoht ja allkiri;\n13) vangistusseaduse § 32 lõike 41 alusel kohaldatud lisatingimused;\n14) kinnipeetava omakäeliselt kirjutatud ees- ja perekonnanimi koos allkirjaga;\n15) vangla korrapidaja telefoninumber.\n(21) Väljasõidutunnistus vormistatakse taustamustriga sinisele blanketile mõõtmetega 180×120 mm, millele on kujunduselemendina trükitud sõna „VÄLJASÕIDUTUNNISTUS” ja vanglateenistuse vapi kujutis ning turvaelemendina vasaku serva ülaosas on hõbedane väikese riigivapi kujutis. Väljasõidutunnistuse blanketile on trükitud ka väljad käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud andmete märkimiseks.\n(22) Vormistatud väljasõidutunnistuse blankett murtakse pooleks ja lamineeritakse. Lamineeritud väljasõidutunnistus moodustab kahepoolse andmekandja mõõtmetega 90×120 mm.\n(3) Väljasõidutunnistus kinnitatakse vangla direktori määratud isiku ja kinnipeetava allkirjaga ning vangla pitseriga.\n§ 841. Registreerimisleht\n(1) Käesoleva määruse § 84 lõikes 1 nimetatud väljasõidutunnistuse lisa on registreerimisleht (lisa 71).\n(2) Registreerimislehele märgitakse järgmised andmed:\n1) väljasõidutunnistuse number;\n2) kinnipeetava ees- ja perekonnanimi;\n3) kinnipeetava vanglast lahkumise kuupäev, kuu, aasta ja kellaaeg;\n4) asutuse märge kinnipeetava saabumise ja lahkumise kuupäeva, kuu, aasta ja kellaaja kohta;\n5) kinnipeetava vanglasse saabumise kuupäev, kuu, aasta ja kellaaeg.\n(3) Kinnipeetava vanglast lahkumine ja vanglasse saabumine kinnitatakse vangla direktori määratud isiku allkirjaga. Asutuse märge kinnipeetava saabumise ja lahkumise kohta kinnitatakse asutuse juhi määratud isiku allkirja ja pitseriga.\n§ 85. Toimingud enne kinnipeetava väljasõidule minemist ja sihtkohta saabumisel\n[Kehtetu - RT I, 06.10.2017, 1 - jõust. 09.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt 2017. aasta 1. oktoobrist]\n§ 86. Tagasisaabumine ja selle edasilükkumine\n(1) Väljasõidule lubatud kinnipeetav on kohustatud saabuma viimasel väljasõidupäeval tagasi vanglasse väljasõidutunnistusel märgitud kellaajaks ja kainena.\n(2) Kui kinnipeetava vanglasse naasmine on haiguse või muu temast mitteoleneva mõjuva asjaolu tõttu takistatud, peab ta sellest viivitamata teatama vangla korrapidajale ning saabudes esitama vanglasse hilinemise asjaolusid tõendavad dokumendid.\n(3) Kui kinnipeetav paigutatakse väljasõidu ajal haiglasse, viiakse ta esimesel võimalusel üle vanglasse.\n§ 87. Kinnipeetava toimetamine vanglasse enne väljasõidutähtaja möödumist\nKui kinnipeetav on väljasõidu ajal toime pannud õigusrikkumise või kui ta on kinni peetud kuriteo toimepanemises kahtlustatavana, katkeb väljasõit viivitamata ja kinnipeetav toimetatakse vanglasse tagasi.\n§ 88. Dokumentide tagastamine\n(1) Väljasõidult naasnud kinnipeetavalt võtab vangla väljasõidutunnistuse ja registreerimislehe hoiule.\n(2) Väljasõidutunnistuse kehtivuse lõppemisel või soodustuse kohaldamise lõppemisel pannakse väljasõidutunnistus kinnipeetava isiklikku toimikusse.\n(3) Registreerimislehte ei panda isiklikku toimikusse.\n(4) Registreerimislehte säilitatakse vähemalt üks aasta.\n§ 89. Väljasõiduplaani arutamine\n(1) Kui kinnipeetav on väljasõidult naasnud, arutab kontaktisik temaga kahe päeva jooksul:\n1) väljasõiduplaanis ettenähtud ülesannete täitmist;\n2) milliseid toiminguid kinnipeetav tegi ja millised on nende tulemused;\n3) millised toimingud jäid tegemata ja mis põhjusel;\n4) millised ülesanded tuleb kinnipeetaval väljasõiduplaani kohaselt täita järgmise väljasõidu ajal.\n(2) Kontaktisik annab väljasõiduplaani täitmisele hinnangu ja esitab oma ettepanekud järgmise väljasõidu kavandamise kohta. Hinnang ja täidetud väljasõiduplaan lisatakse kinnipeetava isiklikku toimikusse.\n17. peatükk KINNIPEETAVA ÕPPIMINE VÄLJASPOOL VANGLAT\n§ 90. Väljaspool vanglat õppima lubamine\nKinnipeetavale võib anda loa sooritada väljaspool vanglat asuva õppeasutuse sisseastumiseksamid ja loa alustada või jätkata seal õpinguid (edaspidi õppimine väljaspool vanglat).\n§ 91. Loa saamise taotlus ja selle lahendamine\n(1) Väljaspool vanglat õppima asumiseks esitab kinnipeetav taotluse ja lisab sellele dokumendid.\n(2) Taotlusse märgitakse:\n1) kinnipeetava nimi;\n2) õppeasutuse andmed;\n3) kas, millega seoses ja millal on kinnipeetaval vaja viibida väljaspool vangla territooriumi (õppetöö või eksamid);\n4) vanglast lahkumise ja sinna saabumise ajad;\n5) kas ja mis ajaks taotleb kinnipeetav enda vabastamist töötamiskohustusest.\n(3) Taotlusele lisatakse tõend sisseastumiseksamite toimumise täpse aja ja koha kohta või tõend enda arvamise kohta kooli õpilaste nimekirja ning õppeasutuse väljastatud ja õppeasutuse juhi allkirjaga kinnitatud tunniplaan.\n(4) Taotlus lahendatakse 30 päeva jooksul.\n(5) Loa andmise või sellest keeldumise, loa muutmise või kehtetuks tunnistamise põhjendatud otsus vormistatakse käskkirjana ning tehakse kinnipeetavale allkirja vastu teatavaks otsuse tegemisest alates kolme tööpäeva jooksul.\n§ 92. Taotluse lahendamisel arvesse võetavad asjaolud\n(1) Taotluse lahendamisel arvestatakse kinnipeetava:\n1) isiksuseomadusi ja kriminogeenseid riske;\n2) käitumist karistuse kandmise ajal;\n3) suhtumist töösse ja õpingutesse;\n4) väljaspool vanglat toimuva õppe laadi ja kestust;\n5) individuaalses täitmiskavas ettenähtud eesmärke.\n(2) Taotluse lahendamisel võib peale lõikes 1 käsitletud asjaolude arvestada ka muid tegureid.\n(3) [Kehtetu - RT I, 19.12.2014, 7 - jõust. 01.01.2015]\n§ 93. Loa vormistamine ja loa tähtaeg\n(1) Loas märgitakse:\n3) väljaspool vanglat viibimise täpsed ajad, kui see on vajalik;\n4) loa andmise täpne põhjus (eksamite sooritamine või õppetöö).\n(2) Loa tähtaja pikendamisele kohaldatakse loa andmise kohta käivaid sätteid.\n(3) Luba antakse eksamite ajaks või üheks õppeaastaks.\n§ 94. Loa andmisest keeldumine ja loa kehtetuks tunnistamine enne tähtaja lõppemist\n(1) Loa andmisest võib keelduda või loa enne selle tähtaja lõppemist kehtetuks tunnistada, kui:\n1) kinnipeetav on taotluses teadlikult esitanud valeandmeid;\n2) kinnipeetav on toime pannud uue õigusrikkumise;\n3) kinnipeetav ei jõua õpingutes edasi;\n4) muul põhjusel on alust arvata, et kinnipeetava õppimine väljaspool vanglat on vastuolus vangistuse täideviimise eesmärkidega.\n(2) [Kehtetu - RT I, 19.12.2014, 7 - jõust. 01.01.2015]\n§ 95. Õpingute ajaks tööst vabastamine\nKinnipeetava soovil vabastatakse ta õppesessiooni ajaks tööst vanglas.\n§ 96. Väljasõidutunnistus\n(1) Koos väljaspool vanglat õppimiseks ettenähtud loaga antakse kinnipeetavale väljaspool vanglat liikumiseks paragrahvis 84 ettenähtud väljasõidutunnistus.\n(2) Registreerimislehele teeb märke õppeasutus.\n(3) [Kehtetu - RT I, 06.10.2017, 1 - jõust. 09.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt 2017. aasta 1. oktoobrist]\n171. peatükk KINNIPEETAVA TÖÖTAMINE VÄLJASPOOL VANGLAT\n§ 961. Väljaspool vanglat tööle lubamine\nVangla direktor võib anda kinnises vanglas karistust kandvale kinnipeetavale loa järelevalve all või järelevalveta töötamiseks väljaspool vanglat (edaspidi luba). Avavanglasse või kinnise vangla avavanglaosakonda paigutatud kinnipeetavale loa andmise otsustab üksuse juht.\n§ 962. Loa taotlemine\n(1) Kinnipeetava väljaspool vanglat tööle lubamine otsustatakse kinnipeetava ja tööandja taotluse alusel.\n(2) Kinnipeetava taotluses märgitakse:\n1) kinnipeetava andmed (nimi, isikukood või sünniaasta);\n2) töökoht, töö ülesanded;\n3) tööandja andmed;\n4) kinnipeetava oskused ja varasem kogemus antud töökohal töötamiseks;\n5) kinnipeetava kinnitus, et ta on teadlik õigusrikkumisega kaasnevast vastutusest;\n(3) Tööandja taotluses märgitakse:\n3) töökoht, töö ülesanded;\n4) kas tööandja soovib kinnipeetavat tööle võtta tähtajalise või tähtajatu lepinguga;\n5) tööaja algus ja lõpp;\n6) kinnipeetava võimalikud liikumise marsruudid töö ajal väljaspool vanglat, mis on seotud tööülesannete täitmisega;\n7) töö toimumine õhtusel ja ööajal või graafiku alusel, kui töid teostatakse väljaspool tavapärast tööaega;\n8) tööandja kinnitus selle kohta, et tööandja on teadlik väljaspool vanglat töötavale kinnipeetavale kohaldatavast regulatsioonist.\n§ 963. Taotluse lahendamisel arvesse võetavad asjaolud\n(1) Taotluse läbivaatamisel arvestatakse kinnipeetava:\n1) isiksuseomadusi või kriminogeenseid riske;\n4) väljaspool vanglat toimuva töö laadi ja kestust;\n5) individuaalses täitmiskavas ettenähtud eesmärke;\n6) kuriteo toimepanemise raskust ja asjaolusid.\n§ 964. Loa vormistamine ja loa tähtaeg\n(1) Luba vormistatakse käskkirjaga ja selles märgitakse:\n3) väljaspool vanglat viibimise täpsed ajad;\n4) tööandja andmed;\n5) kinnipeetava väljaspool vanglat viibimise võimalikud asukohad;\n6) muud tingimused.\n(2) Luba antakse tähtajaliselt, või tähtajatult kuni kinnipeetava vabastamiseni. Loa tähtaja pikendamisele kohaldatakse loa andmise kohta käivaid sätteid.\n(3) Loa andmise või sellest keeldumise põhjendatud otsus tehakse kinnipeetavale allkirja vastu teatavaks otsuse tegemisest kolme tööpäeva jooksul.\n(4) Vangla direktor võib moodustada komisjoni, mis esitab direktorile ettepaneku kinnipeetava tööle lubamise või mittelubamise kohta.\n§ 965. Loa andmisest keeldumine\n(1) Loa andmisest võib keelduda, kui:\n2) kinnipeetav omab kehtivat distsiplinaarkaristust;\n3) kinnipeetav on põgenemiskalduvusega;\n4) kinnipeetav on enda või teiste isikute suhtes vägivaldne;\n5) muul põhjusel on alust arvata, et töötamine väljaspool vanglat on vastuolus vangistuse täideviimise eesmärkidega;\n6) kinnipeetav kannab eluaegset vanglakaristust.\n(2) Loa andmisest keeldumine vormistatakse käskkirjana ja seda tuleb põhjendada. Loa andmisest keeldumise käskkiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu.\n§ 966. Loa kehtetuks tunnistamine\n(1) Luba tunnistatakse kehtetuks, kui:\n1) kinnipeetaval puudub tööandjaga töösuhe või see on katkenud;\n2) kinnipeetav paigutatakse ümber teise vanglasse.\n(2) Loa võib tunnistada kehtetuks, kui:\n1) kinnipeetava liikumine väljaspool vanglat võib ohustada tema enda, vangla või teiste isikute julgeolekut;\n2) kinnipeetav keeldub tööle minemast, töötamast;\n3) kinnipeetav paneb toime uue õigusrikkumise;\n4) kinnipeetava tervislik seisund ei võimalda tal töötada.\n(3) Loa kehtetuks tunnistamine vormistatakse käskkirjana ja seda tuleb põhjendada. Loa kehtetuks tunnistamise käskkiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu.\n§ 967. Loa kehtivuse peatumine\n(1) Loa kehtivus peatub:\n1) pikaajalise kokkusaamise ajal;\n2) lühiajalise väljasõidu ajal;\n3) lühiajalise väljaviimise ajal.\n(2) Loa kehtivuse võib peatada tähtajaliselt ning kinnipeetava ajutiselt töölt kõrvaldada:\n1) kinnipeetava suhtes alustatud distsiplinaar-, kriminaal-, või väärteomenetluse ajaks;\n2) tööandaja taotlusel;\n3) ajutise töökohustustest vabastamise ajal.\n(3) Loa kehtivuse peatamine vormistatakse käskkirjana ja seda tuleb põhjendada. Loa kehtivuse peatamise käskkiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu.\n§ 968. Väljasõidutunnistus\n(1) Koos väljaspool vanglat töötamiseks ettenähtud loaga antakse kinnipeetavale väljaspool vanglat liikumiseks §-s 84 ettenähtud väljasõidutunnistus.\n(2) Registreerimislehele teeb märke tööandja.\n18. peatükk DISTSIPLINAARMENETLUSE PROTOKOLL\n§ 97. Protokolli rekvisiidid\n(1) Kui kinnipeetavat süüdistatakse distsipliinirikkumises, koostatakse distsiplinaarmenetluse protokoll.\n(2) Protokolli märgitakse järgmised andmed:\n1) distsipliinirikkuja ees- ja perekonnanimi ja isikukood või selle puudumise korral sünnikuupäev;\n2) distsipliinirikkumise aeg ja koht;\n3) distsipliinirikkumise asjaolude detailne kirjeldus;\n4) viide õigusakti sättele, mida on rikutud;\n5) viide kinnipeetavalt võetud seletusele, sealhulgas sellele, kas isik tunnistab oma süüd või mitte;\n6) viide tunnistajatelt võetud seletustele, sealhulgas asjaolude kirjeldus, mis tõendavad distsiplinaarsüütegu;\n7) viide muudele tõenditele ja nende asukohale;\n8) loetelu asjaoludest, millest peab selguma, milliste faktide ning tõendite alusel luges menetluse läbiviija süü tõendatuks;\n9) põhjendatud ettepanek distsiplinaarkaristuse kohta;\n10) protokolli koostamise aeg;\n11) protokollile lisatud materjalide loetelu;\n12) protokolli koostanud vanglateenistuse ametnik nimi ja ametinimetus;\n13) kinnipeetava allkiri protokolliga tutvumise kohta;\n14) distsiplinaarmenetluse protokolli tutvustanud vanglateenistuse ametnik nimi ja ametinimetus.\n(3) Protokollile kirjutab alla selle koostanud vanglateenistuse ametnik.\n§ 98. Protokolli lisad\n1) tunnistajate seletused;\n2) distsipliinirikkumise avastanud teenistuja ettekanne;\n3) kinnipeetava seletus ja kirjalikud märkused protokolli kohta.\n4) [kehtetu - RTL 2009, 1, 4 - jõust. 10.01.2009, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2009]\n5) [kehtetu - RTL 2009, 1, 4 - jõust. 10.01.2009, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2009]\n§ 99. Distsiplinaarkaristuse kohaldamine\n[Kehtetu - RTL 2009, 1, 4 - jõust. 10.01.2009, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2009]\n19. peatükk KARTSER JA LUKUSTATUD KAMBRI ERISUSED\n§ 100. Karterisse paigutamine\n(1) Kinnipeetava võtab kartserisse vastu järelevalveametnik vangla korrapidaja juhendamisel. Kartserisse paigutatud kinnipeetav registreeritakse ja otsitakse läbi ning talle antakse kartseri arvel olev riietus.\n(2) Kinnipeetava juures kambris olnud isiklikud asjad antakse lattu ning tagastatakse kinnipeetavale pärast kartserist vabastamist.\n(3) [Kehtetu - RTL 2003, 41, 593 - jõust. 01.04.2003]\n(4) Distsiplinaarkaristuse aja lõppedes vabastatakse kinnipeetav kartserist vangla direktori poolt määratud vanglateenistuja juuresolekul.\n(5) Käesoleva paragrahvi sätteid kohaldatakse ka vahistatule.\n§ 101. Lukustatud kambri erisused\nKinnipeetavat, kes õpib üld- või kutsekoolis, lukustatud kambrist tundidesse ei viida, kuid tal võimaldatakse iseseisvalt õppida ja saada õppejõududelt konsultatsioone.\n20. peatükk TULIRELVA JA ERIVAHENDITE KANDMISE ÕIGUS JA KASUTAMINE\n§ 102. Tulirelva ja erivahendi kandmise õigus\n§ 103. Tulirelva ja erivahendi arvestus\n§ 104. Tulirelva ja erivahendi kasutamise otstarbe hindamine\n§ 105. Toimingud pärast tulirelva kasutamist\n§ 106. Tulirelva ja erivahendi kasutamise arvestus ja kasutamisest teatamine\n§ 107. Keeld kasutada tulirelva ja erivahendit\n21. peatükk RAKENDUSSÄTTED\n§ 108. Määruste kehtetuks tunnistamine\n§ 109. Kinnipeetavate isiklike asjade kaalu määruses sätestatud normi viimine\nKinnipeetavad, kelle juures ja laos olevate asjade kaal ületab 30 kilogrammi, peavad viima asjade kaalu määruses sätestatud normini ühe aasta jooksul alates 2007. aasta 1. veebruarist.\n§ 110. Suitsetamise korralduse määruses sätestatuga kooskõlla viimine\nParagrahvis 82 sätestatud suitsetamise korraldusele minnakse vanglates üle järgmiselt: Harku Vangla osakonnas, kus on naiskinnipeetavad koos lastega, hiljemalt 2010. aasta 31. märtsist ja Harku Vanglas tervikuna hiljemalt 2010. aasta 26. aprillist, Tartu Vanglas hiljemalt 2010. aasta 26. aprillist, Murru Vanglas hiljemalt 2010. aasta 10. maist, Viru Vanglas hiljemalt 2010. aasta 17. maist ning Tallinna Vanglas hiljemalt 2010. aasta 31. maist.\n[RTL 2010, 10, 172 - jõust. 08.03.2010]\n§ 111. Telefonikõnede registreerimiseks andmete esitamine\nKinnipeetav peab hiljemalt 2013. aasta 31. märtsiks esitama vanglale määruse lisa 14 vormil andmed isikute kohta, kellele kinnipeetav soovib vangistuse jooksul helistada.\n§ 112. Väljasõidutunnistuse vormide kasutamine\nVäljasõidutunnistuse vorme, mis olid kasutuses enne 1. septembrit 2017. a, võib kasutada kuni nende lõppemiseni.\nLisa 1 Protokoll\nLisa 1¹ Kinnipeetava taotluse vorm\n[Kehtetu - RTL 2009, 45, 614 - jõust. 06.06.2009]\nLisa 1² Vaide vorm\n[Kehtetu - RT I, 24.07.2019, 2 - jõust. 01.08.2019]\nLisa 1³ Kinnipidamisõiendi vorm\nLisa 1.4 Isikud, kellega kinnipeetav telefoni teel suhtleb\nLisa 2 Kinnipeetava töötasu arvestuse kaart\nLisa 3 Kinnipeetava isiklikul arvel oleva raha liikumise ja sularahata arvelduste kaart\nLisa 4 Läbiotsimise akt leitud esemete kohta\nLisa 5 Keelatud esemete avastamise akt\nLisa 6 Taotlus\nLisa 7 Väljasõidutunnistuse vorm\nLisa 7¹ Registreerimisleht\nLisa 8 Distsiplinaarmenetluse protokoll\nLisa 9 Õiend kartserisse panemise kohta\nLisa 10 Direktori käskkiri


Kui telefon heliseb | Iibisepesast\nveebruar 21, 2015 by iibis\nKui telefon heliseb\nAvastasin end täna keset laupäeva üksinda kodust. Väikevend on teist päeva loodussõprade talvelaagris, Kõrreke oli Mamma juures klaveritunnis ning Suur Vend läinud staadionile, küsides enne isegi luba. Ma ohkasin ja ütlesin, et kui on vaja traumapunkti minna, eks ta siis helistagu.\nSest neljapäeval – nojah, olin just end tööarvutist välja loginud, et minna poodi ja siis joogasse, kui helises telefon. Suur Vend, kes oli minult veel hommikul kasseerinud viiskümmend senti uisulaenutuse raha, oli kehalises mänginud hoopis jalgpalli, kukkunud randmele ning kooliarst oli soovitanud traumapunkti minna.\nKäisin poest läbi – olin tol päeval oma kaasatehtud praemunavõileiva loovutanud ennist Väikevennale – ning sõitsin paari kulinaarialeti kotleti ning karbi salatiga koju. Jõudsin parasjagu süüa ning arvutist oma trenni tühistatud, kui helises jälle telefon.\nVäikevend oli trennist koju sõites ajanud bussi numbri segamini ning istus nüüd nutuselt Tähtvere piiril, Jannseni bussipeatuses. Guugeldasin siis oma lapse asukoha ning peatselt istusid mõlemad poisid autos. Väikevend oli Suure Venna õnnetusest kuuldes ülimalt erutatud.\nTraumapunktis tehti pilt – luumurd ja kips. Viies, nagu teadis sedalaadi asjades täpne Suur Vend.\nSiis panka ja apteeki. Kui ma juba olin parasjagu apteegis, helistasin Mammale ka – mu meelest on teda sagedamini vaja varustada ravumite kui toiduga. Ja trenni ma enam nagunii ei jõudnud, võin siis juba Mammale kah kraami viia. Öelgu ainult. Mammal ei olnud neljapäeva õhtul ei toidupoest ega isegi apteegist midagi tarvis.\nSeevastu reedel, kui olin viinud Väikevenna laagribussile, helistas Mamma ja teatas, et tal on nüüd kohe pikem nimekiri. Öö jooksul oli tekkinud terav puudus näiteks heeringast ja kassitoidust ja pikeerimismullast ja seal oli veel sada asja. Käisime Suure Vennaga siis õhtul poes.\nMamma ei soovinud koti lahtipakkimisel abi. Aga veel enne, kui Mandariinid algasid, helises telefon ning ma sain kuulda loetelu asjadest, mis ma valesti olin ostnud. Teatasin igal juhul resoluutselt, et ma sel õhtul enam poodi ei lähe ja midagi ümber ei vaheta.\nSaime Kõrrekese ja Suure Vennaga filmi rahus ära vaadatud. Jõime teed, sõime kuivikleiba ja kooki.\nFilm meeldis kõigile ning veel hommikulgi tuli jutuks. Et kes need tšetšeenid on, ja siis ma rääksin veel Džohhar Dudajevist ja mis ma teadsin ja mäletasin ise sellest ajast. (Aga jah, film oli suurepärane ja ega seda ju see Oscari saamine või mittesaamine ju ei muuda?)\nÕnneks jõudis ka Suur Vend staadionilt koju. Täna pääsesime luumurdudest. Ja isegi valestivalitud kassitoidust või heeringast. Ainult Väikevend, kui ma ta parasjagu telefonilt kätte sain, oli rahulolematu. Lapsed pandud seal plakatit tegema. (No tõesti, ega ise kah ei viitsiks!)\nThis entry was tagged koer poiss sõitis jänest, kuidas me elame.


Mida teha kui telefon ei lähe tööle fincacorasol.be\nfincacorasol.beMida teha kui telefon ei lähe tööle\nAnnan mõned soovitused, mida kontrollida ja millele ise tähelepanu pöörata, kui telefon tööle ei lähe. Mitmedki soovitused on väga lihtsad põhitõed, kuid ka neid tasub üle korrata. Telefon ei lülitu sisse Hoia sisselülitamise nuppu 4-5 sekundit all. Mõned telefonid vajavad sisse lülitamisel mõni sekund aega ning hakkavad siis kenasti tööle.\nSinu telefon või tahvelarvuti ei lähe käima? Too see Netiabisse – teeme korda! netiabi@netiabi.ee +372 5850 1010 Anton Rütman teenindusjuht Sinu nutitelefon või tahvelarvuti ei lülitu sisse? Mida teha? Olukorras, kus tahvelarvuti või ka nutitelefon ei käivitu, on mõistlik kõigepealt tuvastada, ega akupinge ei ole lihtsalt liiga madalaks läinud.\nEriti arvestades, et nutitelefoniga saab teha rohkem asju kui eales varem, näiteks viipemakseid. Mõnede jaoks on aga ekraanilukk väga ebamugav ning selle tõttu ei soovita seda sisse lülitada. Kuid õnneks on Androidi operatsioonisüsteemides olemas selline asi nagu Smart Lock, millest saavad eriti palju kasu inimesed, kes kasutavad nutikellasid.\nKui kahtlustad, et oled nakatunud koroonaviirusega: Võta ühendust oma perearstiga. Perearst hindab testimise vajalikkust, annab tervisenõu ning vajadusel vormistab ka töövõimetus- või hoolduslehe (nn haigusleht). Juhul, kui sa ei saa ühendust oma perearstiga, helista perearsti nõuandeliinile 1220 (634 66 30).\nJärgi asukohariigi ametkondade soovitusi ja korraldusi. Teavita oma olukorrast lähedasi. Kui vajad konsulaarabi, (infot edasiseks tegutsemiseks, vajalike kontaktide otsimiseks, keeleabi vms) võta ühendust Eesti Välisministeeriumiga ööpäevaringsel valvetelefonil +372 5301 9999 või Veebikonsuli Facebooki kaudu.\nSeega on tööandjal reeglina soovitatav edastada töötajale kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoiatus ja määrata viimane tähtaeg tööle tulemiseks. Alles siis, kui töötaja vaatamata hoiatusele tööle ei tule, on turvaline öelda tööleping erakorraliselt üles.\nSiinkohal mõned nipid, kuidas hommikul ikkagi õigeks ajaks tööle jõuda. Esmalt kuus punkti, mida talvisel ajal autot käivitades jälgida: 1. Esiteks rakenda käsipidur, juhul kui see veel ei olnud rakendatud. 2. Seejärel lülita välja kõik voolutarbivad seadmed, ehk puhur, raadio, tuled, istmesoojendused jms.\nKatsun siinkohal meelde tuletada mõned asjad arvuti paigutamisel ja temaga töötamisel. Asjad mida tuleks silmas pidada, ent mis ometi teinekord ka kogenud kasutajal ikka meelest läheb. Lauaarvuti Lauaarvuti paigutamisel tuleks tähelepanu pöörata sellele, et ventilaatorite õhuvool ei oleks takistatud.\nKui ta nüüd selle võimaluse käest laseb, siis ei lähe ta enam kunagi tööle. Ta on juba kodus istudes loodriks muutunud ja näeb, et niimoodi oleskledes saab ka hakkama. Kui lased tal nüüd sealt töökohast minema kõndida, siis jäädki üksi kogu pere ülalpidajaks. Mina näitaks sellisele mehel ust. 0 0 Kasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt\nTunneta, kui oled tõeliselt näljane, armasta ennast sellisena, nagu sa oled, ja ära võrdle oma keha kellegi teise omaga. Samuti alusta psühholoogia õppimist, näiteks emotsionaalset intelligentsust. See aitab teemasse süveneda ja paremini mõista, mis on põhjus ja kuidas seda lahendada. Lisateabe saamiseks külastage veebisaiti Toitumine ja Peaasi . 0\nTöötaja töötas vaid ühe päeva, järgmisel päeval oli töötajal vaba päev ning pärast seda enam tööle ei ilmunud. Põhjus: töötaja sõnul helistas tööandja vabal päeval ning süüdistas töötajat CV-s olevate valeandmete edastamises. Selle peale töötaja solvus ning tööle ta enam ei naasnud.\nKui välismaal töötades tekib sul tööandjaga probleeme, võid pöörduda vastava riigi asutuse poole, kes tegeleb töötingimuste kontrolliga. Näiteks Eestis on selleks tööinspektsioon. Infot selle kohta, milline asutus konkreetses riigis nende küsimustega tegeleb, aitab välja selgitada EURES.\nSeejuures on tootjad reguleerimiskruvid teinud sellise kujuga, et ühegi tavakeeraja-võtmega neile ligi ei pääse. Kui trimmer üldse tööle ei taha minna tuleks kontrollida, kas bensiinipaagis on bensiini-ja õlisegu piisavalt.\nKui laadimine ei aita, võib viga olla laadijas või laadimispesas. Netiabi Hoolduskeskusest on võimalik osta oma nutiseadmele uus laadija. Parandame ja vahetame ka töö lõpetanud laadimispesasid. Juhuks, kui kävitumisprobleemi ei põhjusta laadimine, teeme põhjalikuma veatuvastuse – tuvastamaks, mis on probleemide täpne põhjustaja.\nKui probleemi ei lahendata, kontrollige rauda juhtivust. Me demonteerime telefoni, peame pääsema USB-porti ja helistama. Ilma multimeetrita ei saa seda teha. Miinus kaldub sadama naha vastu ja pluss kondensaatorile, nagu joonisel näidatud. Kontrollige USB pordi multimeetrit. Kui vool ei läbi, peate sadama ise asendama või pöörduma ...\nmida teha kui inimene ei lähe tööle . kuri moor 08. september 2009, kl 14.49: to kuri moorile ,eriti : palun löö lahti kasvõi Eesti Ekspress -seal tööpakkumisi ,samuti saaks 20aastane meeldiv suhtleja neiu kindlasti tööle postiljoniks või Maximasse,Säästukasse kassapidajaks ... aga selge-sellised kohad ei sobi ju !Siia muide ongi ...\nMaskina ei lähe arvesse sall, torusall, krae, visiir või muu ese, mis ei ole selgelt mõeldud kaitsemaskina kandmiseks. Eelistatud on meditsiiniline või sellega võrdsustatud mask (nt FFP1-3 mask või N95 respiraator), mis tõkestab koroonaviiruse delta tüve edasikandumist tõhusalt. Viimati uuendatud: 15.11.2021 16:41\nArvuti jooksis täna ajalehe lugemise ajal kinni. kuna ükski nupp (ctrl-alt-del jm) ei töötanud, siis panin arvuti nupust lihtsalt vägivaldselt kinni. peale seda arvuti enam tööle ei lähe. pildi võtab tegelikult ette, aga see on topelt. ekraan jaguneb keskelt pooleks. ja siis on ekraanil mingi kiri a\n10 arvutirumalust, mida ei tohiks teha. Pahatihti juhtub, et arvuti taga töötades unustame elementaarsed tõed arvuti kasutamisest. Katsun siinkohal meelde tuletada mõned asjad arvuti paigutamisel ja temaga töötamisel. Asjad mida tuleks silmas pidada, ent mis ometi teinekord ka kogenud kasutajal ikka meelest läheb. Lauaarvuti.\nTrimmeritega annab ära teha väga palju erineva kirjeldusega töid. Mida teha siis kui trimmer ei lähe tööle või sureb kohe välja. Vastuse leiad meie blogist.\nGümnaasium sai 2010 läbi. Siis ei teadnud kohe mida teha ja võtsin vaba aasta, puhkasin niisama kodus. Nüüd on taaskord suvi, aga veel ei tea endiselt mis huvitaks. Midagi lihtsalt õppimise pärast ma ülikooli või kõrgkooli õppima …\nMis on küberkiusamine? Sel juhul saadetakse sotsiaalmeedia kaudu ähvardavaid, halvustavaid ja õelaid kirju ja teateid või halvustavaid kommentaare. Mida teha kui olen sattunud küberkiusamise ohvriks? Kindlasti ei tohi seda enda teada jätta, vaid murest on vaja teistele rääkida.\nLeia kiirelt! Mida teha, kui Telia ei võta vastu viitenumbriga e-arveid? Uuendatud 28. jaanuar 2020. Standard Books programmist saadetavad e-arved sisaldavad automaatselt ka viitenumbrit. Kui saadad e-arveid Teliale (ja mõnel erandjuhul), siis viitenumbrit e-arvega ei nõuta. Kui saadad e-arveid Teliasse, siis toimi järgnevalt: – ava ...\nkuidas autot pestakus on kõige odavam lei koodi tehakus on minu kodukuidas puhastada wc pottirein raud mis on kultuurmis juhtub kui õhufilter ummistub?kus müüakse spinnereidkuidas teha puitpõrandatkui palju maksab naise steriliseeriminemis on prussia\nkui ja koma\nmis on platseeboefekt\nme saame muuta kui me näeme\nkus asuvad mandlid\nmis on kohaliku omavalitsuse täitevvõimu organ?\nkuidas sõita diisel autoga\nmis on kooslus\nkui kaua piparkoogid ahjus\nleelo tungal kui ma\nmida teha kui kassil kõht kinni\nkui vana on sünne valtri


27.juunil kella 19.00 paiku Kohtla-Järvel Mõisa teel asuvas korteris 14-aastane poiss kasutades vägivalda võttis teiselt 14-aastaselt poisilt ära mobiiltelefoni. Kahju 1 600 krooni.\n1.juuli öösel Toila vallas Martsa külas asuvast aiandusühistu Martsa Rand ühe suvila aiast varastati järelvalveta jäetud aiakäru ja aia taga olevalt maa-alalt muruniiduk. Varaline kahju kokku 3 500 krooni.\n7.juulil kella 07.30 ajal avastati Kalina külas Mäetaguse vallas KV Viru territooriumil angaari kõrval lõhutud transformaator TSMA 320/6 ja lähedal metsas avastati kaabli põletus koht. Esialgsete andmete kohselt tekitati kahju 40 000 krooni.\n2.juunil kella 17.10 ajal Kohtla-Järve Ahtme linnaosas Estonia pst asuva kaupluse Elektra müügisaalis tabati juuksehooldustoote varguselt 33-aastane Aleksandr. Kahju oleks võinud olla 55.90 krooni. Pisivaras on ka varem karistatud taolise kuriteo eest.\n9.juunil kella 16.55 ajal Kohtla-Järve Ahtme linnaosas Estonia pst asuva kaupluse Elektra müügisaalis tabati sokolaadikreemi Nutella varguselt 72-aastane Jevgenia. Kahju oleks võinud olla 19.80 krooni. Eakas naisterahvas on ka varem pisivargusega vahele jäänud.\n10.juunil kella 18:15 paiku Jõhvis Keskväljakul asuva kaupluse Rimi müügisaalis tabati aerosooli OFF varguselt 18-aastane Irina, kes on ka varem pisivarguse sooritanud. Kahju oleks võinud olla 31.90 krooni.\n10.juunil Kohtla-Järvel Mõisa teel asuvas kaupluses T-Market tabati sokolaadi Snikers varguselt 19-aastane Irina, kes on ka varem karistatud varguste eest. Kahju oleks võinud olla 4.90 krooni.\n13.juunil kella 13.45 ajal Kohtla-Järve Ahtme linnaosas Estonia pst asuva kaupluse Elektra müügisaalis tabati viie sokolaaditahvli varguselt 30-aastane Sergei. Kahju oleks võinud olla 134 krooni.\nMöödunud ööpäeva jooksul tabati Lääne- ja Ida-Virumaal kokku 5 joobes sõidukijuhti ning 15 piirkiiruseületajat /kiiruseületus rohkem kui 20km/h/