november 2010 – Õpikeskkonnad ja -võrgustikud\nKontseptuaalse disaini esitlus\nAuthor Hans PõldojaPosted on november 27, 2010 Categories EsitlusedLeave a comment on Kontseptuaalse disaini esitlus\nAuthor Hans PõldojaPosted on november 25, 2010 Categories Ülesanded1 Kommentaar autorilt Õpikeskkondade kontseptuaalne disain\nAuthor Hans PõldojaPosted on november 24, 2010 Categories KokkuvõttedLeave a comment on Standardinädala kokkuvõte\nSelle nädala teema on eelmistest mõnevõrra tehnilisem. Selle eesmärgiks on anda teile ülevaade olulisematest tehnoloogiatest ja spetsifikatsioonidest ning standarditest, mis on seotud õpikeskkondadega. Standardidokumendid on mõeldud eelkõige e-õppe vahendeid loovatele tarkvaraarendajatele, seetõttu proovisin teile lihtsamad lugemismaterjalid välja valida. Keerulisemad tehnilised osad võite lihtsalt vahele jätta.\nÕpitehnoloogia standardiseerimise protsessi ja selle olulisuse mõistmiseks soovitan ma teil lugeda Erik Duvali artiklit “Learning Technology Standardization: Making Sense of it All“. Eesti keeles on õpitehnoloogia standardiseerimisest kirjutanud Mart Laanpere ja Kaido Kikkas artiklis “Õpitehnoloogia standarditest I. Õpihaldussüsteemide koostoimimise suunas“.\nSuur osa õpitehnoloogia standardeid on seotud õppesisuga ning neid käsitleme me kevadel toimuvas digitaalsete õppematerjalide kursuses. Lisaks on mitmed arenemisfaasis spetsifikatsioonid, mis on pigem seotud õpidisainiga. Nende kohta leiate viited Martin Sillaotsa esitlusest “Õppedisaini standardid“.\nKõige olulisemaks õpikeskkondadega seotud standardiks on SCORM. Enamus suuremaid õpihaldussüsteeme võimaldab importida SCORM standardile vastavaid õppematerjalide sisupakette. SCORM võimaldab salvestada õpilaste õppematerjaliga seotud tegevusi (vaadatud materjalid, neile kulutatud aeg, vastused küsimustele jne). SCORM kohta ülevaate saamiseks soovitan ma esitlust “An introduction to SCORM 2004” ning eestikeelset lühiülevaadet LeMill keskkonnas.\nE-portfoolio keskkondade omavahelist koostalitust reguleerib IMS ePortfolio Specification, mille kohta annavad lühikese ülevaate Scott Wilsoni kolm blogipostitust: 1. osa, 2. osa, 3. osa. Reaalses elus ei leidnud 2005. aastal avaldatud IMS ePortfolio spetsifikatsioon kuigi laia kasutust. Suurbritannias on õppija andmete kirjeldamiseks koostamisel The Leap2A specification for e-portfolio portability spetsifikatsioon.\nRSS ja Atom on kaks suhteliselt sarnast tehnoloogiat, mida kasutatakse mingi veebilehe uuenduste edastamiseks. Tuntud ajaveebikeskkondadest kasutab Blogger vaikimisi Atom tehnoloogiat ning WordPress RSS tehnoloogiat.\nKasutajate poolt valitavad märksõnad on alternatiiviks põhjalikele metaandmete standarditele, mida näiteks õpiobjektide kirjeldamisel kasutatakse. Õpikeskkondade puhul on tüüpiline näide märksõnade kasutamisest kursuse märksõna, mida kasutatakse kursusega seotud materjalide kirjeldamiseks erinevates Veeb 2.0 keskkondades (Twitter, Delicious, Flickr, YouTube jne). Kõik need keskkonnad pakuvad ka märksõnapõhist RSS voogu. Sellist kasutajate poolt vabalt valitud märksõnade kasutamist nimetatakse folksonoomiaks. Folksonoomia puhul eristatakse kitsast ja laia folkosnoomiat. Sellest räägib Thomas Vander Wali blogipostitus “Explaining and Showing Broad and Narrow Folksonomies“.\nVeeb 2.0 vahenditel põhinevates õpikeskkondades kasutatakse sageli vistutamist (ingl. k. embedding). See tähendab veebisaidi poolt pakutava interaktiivse komponendi kuvamist teise veebilehe sees (näiteks YouTube videod). Tehniliselt nimetatakse selliseid interaktiivseid komponente widgetiteks (eesti keeles oleme me neid vidinateks nimetanud). Lisaks widgeti mõistele on paralleelselt kasutusel hulk erinevaid mõisteid: portlet, gadget, badge, snippet, flake jne. Widgetite standardiseerimisega tegeleb W3C (Widget Packaging and Configuration). Õpitehnoloogia valdkonnas on üheks widgetite tehnoloogiaks Wookie. Selle abil on loodud näiteks widgetitel põhinev õpihaldussüsteem, nn. Moodle Wave (artikkel “Moodle Wave: Reinventing the VLE using Widget technologies“, pdf).\nNeljandaks õpikeskkondade seisukohalt lootusrikkaks tehnoloogiaks on mikroformaadid. Nende abil on võimalik kirjeldada veebilehel erinevaid andmeid nagu kontaktandmed, sündmused, geograafilised koordinaadid jne. Mikroformaatide tuge pakub järjest enam veebilehekülgi, kuid nende kasutamiseks on vajalik oma brauserisse vastav plugin lisada. Firefox brauseri jaoks on terve rida erinevaid mikroformaatide pluginaid. Lihtsamaks näiteks mikroformaatide kohta on kontaktandmete kirjeldamiseks mõeldud hCard.\nTeie ülesandeks on tutvuda siin postituses viidatud materjalidega ning teha selle põhjal lühike kokkuvõte. Millistest standarditest-spetsifikatsioonidest-tehnoloogiatest olite varem teadlik? Milliseid neist kasutanud olete? Millised tehnoloogiad ja standardid on seotud teie kavandatava rühmatöö teemaga? Suure tõenäosusega omate te juba mingis keskkonnas (näiteks Google või WordPress) OpenID tunnust. Proovige seda mõnes OpenID toega veeb 2.0 keskkonnas registreerumisel ja sisselogimisel kasutada.\nAuthor Hans PõldojaPosted on november 15, 2010 Categories ÜlesandedÜheksas nädal: tehnoloogiad ja standardid kohta on 2 kommentaari\nKaheksas nädal (8.11-14.11): vahenädal\nSee nädal on nö vahenädal, mis on mõeldud neile, kel muu eluga on olnud väga kiire ning ei ole jõudnud õigeks ajaks oma koduseid töid esitada. Ja peame tunnistama, et osalejate “read” on aina hõredamaks muutunud. Kindlasti tasuks meeles pidada, et arvestuse saamiseks on vaja esitada kõik kodutööd hiljemalt viimaseks kontaktpäevaks (11.12).\nKuna sellel nädalal uusi ülesandeid ei tule, on aeg vaadata tagasi ja reflekteerida, mis on tehtud ja mis on tegemata. Ka seekord soovitame soojalt heita pilk oma õpilepingutele, võrrelda tegelikku olukorda ja kirjapandut ning vajadusel seda täiendada/muuta, Lisaks tuleb kindlasti kasuks ka võtta ette mõni inglise keelne artikkel eelmiste nädalate lisalugemiste alt.\nAuthor Terje VäljatagaPosted on november 8, 2010 november 8, 2010 Categories KursusLeave a comment on Kaheksas nädal (8.11-14.11): vahenädal\nAuthor Terje VäljatagaPosted on november 8, 2010 november 8, 2010 Categories KokkuvõttedLeave a comment on Kokkuvõte kodutöödest: õpivõrgustikud\nAuthor Terje VäljatagaPosted on november 1, 2010 november 1, 2010 Categories ÜlesandedSeitsmes nädal: õpivõrgustikud kohta on 4 kommentaari


Esitatud otsuse eelnõu järgi on linnakordniku ametikoht vajalik kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses esitatud ülesannete täitmiseks ja järelevalve teostamiseks.\nKordniku ülesanne olekski tagada avalikkust puudutavate seaduste ja eeskirjade täitmine Paide linna piires, st kordnik hakkaks jälgima, et linnas täidetaks heakorra eeskirja - et tänavad oleksid puhtad, platsid niidetud, kõnniteed lumest puhastatud, prügikastid tühjendatud. Vajadusel kordnik hoiatab korrastamata kinnistu omanikku või ka trahvib.\nEelnõus on tehtud ettepanek töötada välja ühe kuu jooksul vastav ametijuhend ning korraldada kordniku tegevuse alustamine juba alates 1. märtsist 2004. a.\nEelnõu on läbinud arutelu kahes komisjonis. Paide Linnavalitsus otsuse eelnõud ei toeta, mistõttu pole tõenäoline ka otsuse vastuvõtmine volikogus. Ilmselt on üheks peamiseks küsimuseks sellise ametikoha rahastamise võimalused ja see, kas kordniku ülesandeid ei võiks täita juba praegu linnas avaliku korra järelevalvega tegelevad ametnikud.\nSiiski on sellega tõstatatud arutelu Paide linna kordniku vajalikkuse üle. Kuivõrd peab tegelema ja kuivõrd saab hakkama Paide linna avaliku korra järelevalvega politsei, milline oleks linnakordniku funktsioon politsei kõrval jne.\nOotame linnavalitsuse ja volikogu liikmete ning kõigi linnakodanike arvamusi ja kommentaare.


Kolmikliidul üks kandidaat presidendivalimistel\nMart Laar ütles, et kolmikliidu koalitsioonil on kavas presidendivalimiste lähenedes korraldada nn eelvalimised, sest õige on ühiselt toetada ühte kandidaati. «Kandideerib see, kelle toetus on kõige suurem,» lisas Laar.\n«Meil on pigem vedanud, sest tegemist on tugevate kandidaatidega,» lausus Laar. «Mina olen valmis neist toetama ükskõik keda.»\nPeaminister pidas presidendikandidaatidena silmas Tunne Kelamit Isamaaliidust, Mõõdukate esimeest Andres Tarandit ja riigikogu esimeest Toomas Savi Reformierakonnast. «Ilmselt nemad kandidaatidena üles kerkivadki,» sõnas Laar.\nTõsiseid hõõrumisi presidendivalimised 2001. aastal Mart Laari väitel Isamaaliidu, Mõõdukate ja Reformierakonna vahel kaasa tuua ei tohiks.\nRiigikogu võiks Laari sõnul suunata valimised otse valimiskokku, selle asemel et püüda ise kedagi välja valida. Praeguse seisuga ei saaks riigikogus ükski kandidaat vajalikku toetust.\n«Tuleb otsustada, kas president valitakse kohe valimiskogus või kehtestada otsevalimised,» ütles Laar. «Praegune süsteem ei tööta.»


Teisenda kN mõõtühikuks Pond (Kilonjuuton mõõtühikuks Pond)\nKilonjuuton to Pond\nKui palju on Pond ühes Kilonjuuton?\n1 Kilonjuuton [kN] = 101 971,621 297 79 Pond - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilonjuuton mõõtühikuks Pond teisendamiseks.\nTeisenda Kilonjuuton mõõtühikuks Pond (kN mõõtühikuks Pond):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '768 Kilonjuuton'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilonjuuton' või 'kN'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Jõud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '74 kN na Pond' või '37 kN to Pond' või '12 Kilonjuuton -> Pond' või '84 kN = Pond' või '89 Kilonjuuton na Pond' või '16 Kilonjuuton to Pond'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(19 * 73) kN'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '768 Kilonjuuton + 2304 Pond' või '56mm x 44cm x 55dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Teisenda Gibraltar Pounds (GIP) ja Primecoins (XPM) : Valuutakalkulaator\nGibraltari nael (GIP) ja Primecoin (XPM) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Gibraltari nael ja Primecoin muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 11 aprill 2021.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Gibraltari nael. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Primecoin default valuutat. Klõpsake Primecoins või Gibraltar Pounds teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nGibraltari nael on valuuta Gibraltar (GI, GIB). The Primecoin on valuuta ei riikides. Sümbol GIP saab kirjutada G. Sümbol XPM saab kirjutada XPM. Gibraltari nael jaguneb 100 pence. Vahetuskurss Gibraltari nael viimane uuendus 11 aprill 2021 pärit Yahoo Finance. Vahetuskurss the Primecoin viimane uuendus 4 detsember 2019 pärit coinmarketcap.com. GIP teisendustegur on 5 tüvenumbrini. XPM teisendustegur on 12 tüvenumbrini.


Brasiilia keskklassi ähvardab taas vaesumine\nKadrin Karner • 24. september 2011 kell 13:38\nBrasiilia majandusbuumist võitis ligi 40 miljonit inimest, kellest said nn kesklassi rahvas alates 2003. aastast, kui paljud neist said esimest korda hakata lubama endale ostlemist, televiisorit, autot ja konditsioneeri.\nNüüd aga on ilmnemas märgid, et paljusid brasiillasi, tuntud ka kui uut C-klassi, (new C Class) ähvardab taas vaesus, kirjutas Reuters.\nEriti tõsised võivad olla vaesumise tagajärjed president Dilma Rousseffile, mitmetele suurtele Brasiilia ettevõtetele ja riigi majandusele laiemalt, eriti kuna Brasiilia majandus on viimastel aastatel olnud maailma üks võimsamaid kasvajaid.\n„Kui me ei vaata ette, põhjustab rahvusvahelise stsenaariumi halvenemine meile tagasilöögi,“ ütles Brasiilia strateegiaminister Wellington Moreira Franco, kes vastutab riigi pikaajaliste strateegiate juhtimise eest. „Mida me saavutada tahame, on tõmmata pidurit, et ennetada Brasiilia vaesusesse tagasi langemist.“\nStrateegiaministeeriumis nn uue keskklassi projekti kallal töötav Alessandra Ninis ütles, et inimesed on justkui tarbimise hullusest pimestatud ja vajavad toime tulemiseks rahanduslikku harimist.\nNäiteks 2009. aasta majanduskriisi ajal oli Brasiilial mitu massiivset rahanduspoliitilist stimuleerimisprogrammidega, mis hoidsid tarbijakindlustunnet kukkumast.\nMuidugi nüüd on riigi võimalused piiratumad, kuna majandus kannatab nn kõrvalmõjude all, milleks on riigieelarvega laiutamine ja inflatsioon, mis nüüd on juba umbes prognoositust suurem ehk umbes 7,3% aastas. Brasiilia majanduskasv aeglustub sel aastal umbes poole võrra. Möödunud aastal kasvas Brasiilia majandus 7,5%.\nKeskklassi kuulub Brasiilias jämedalt umbes 55% elanikkonnast. Pea sama suur hulk inimesi olid vaesed veel 2003. aastal, kui presidendiks tõusis Luiz Inacio Lula da Silva.


TARTUMAA ARENDUSSELTS: Alustab koolitusprogramm Tartumaa puidu- ja metalliettevõtjatele\n22. jaanuar 2016. a\nHead Tartumaa puidu- ja metalliettevõtjad!\nKutsume teid osalema koolitusprogrammi “Tootmisettevõtete meistriklass – kompass puidu- ja metallisektori ettevõtetele oma uue arenguhüppe leidmiseks”, mille eesmärgiks on toodete ja allhanketeenuste kvaliteedi ja tootmisprotsesside efektiivsuse tõstmine ning müügi suurendamine Eestis ja rahvusvahelisel turul.\nKoolitusprogrammi kestvuseks on veebruar – mai 2016. Vaata koolituskutset ja täpsemat programmi.\nOma osalemise soovist palume teada anda hiljemalt 9. veebruariks 2016, täites ära käesoleva registreerimisvormi: http://goo.gl/forms/Cm2LgJFDC4.\nKoolitust korraldavad Tartumaa Arendusselts ja Tartu Ärinõuandla koostöös Puidutöötlemise ja mööblitootmise kompetentsikeskusega TSENTER, Tartu Ülikooli Ettevõtlus- ja Innovatsioonikeskuse ja Tartu Teaduspargiga.\nLisainfo: Triin Lääne, triin@tas.ee, +372 5302 9203.


Esileht › Koolilaps › Mis saab septembris? Keegi veel on mõelnud koduõppele ka sügisel ning edasi?\nTundub, et tulevikus ei saa enam üldse milleski kindel olla … kas keegi veel on avastanud, et kodune õppimine on tegelikult täitsa hea viis? Jätkaks seda hea meelega ka septembrist? Eriti kui olukord on ikka veel jätkuvalt segane ja ei tundu tavaellu tagasi minevat. Kas saaks üldse sedasi? Kas haridusasutused mõtlevad sellele, et oleks koduõppe/distantsõppe võimalus ka edaspidi? Nt kui lapsed on riskirühmast ja viirus jälle laialt levib. Mul näiteks algklassilaps on astmaatik ja pereisa ka.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 7 korda. Täpsemalt 16.05 23:36; 18.05 22:32; 18.05 22:32; 18.05 22:40; 18.05 22:42; 18.05 23:02; 23.05 13:12;\nVäga loodan, et uut distantsõppe perioodi ei tule. Praegu see kaks kuud olin ise kodus ning koordineerisin ja juhendasin. Pidasime vastu ja saime hakkama. Ma ei tea, mis saab, kui sügisel ise tööl käin ja lapsed ise kodus hakkama saama peavad. Või mis veel hullem- kui minu töökoht taas uksed peab sulgema ja ma taas sunniviisilisel “puhkusel”.\nOmal soovil saab ju koduõppele ikka jätta, see pole ju kunagi keelatud olnud?\nÕppimisega saaks hakkama kuigi ega see meelakkumine pole. Aga lapsed on sõpradest ja sotsiaalsest kasvatusest ära lõigatud. Üks laps läheb 1. klassi, lasteaiasõpradega on nüüdseks kõik ja kui koolist uusi ei saa, siis omavanustega kontakt kaob täielikult. Suuremal on õnneks oma kommuun olemas kellega skypes ja whatsappis suhtlevad ja videokõnesid teevad.\nMeie jaoks on see paratamatu reaalsus kuna elame välismaal. Hommikul käivad lapsed Saksamaal koolis ning iga päev teevad kahed kodutööd. Koormus on suur, kuid mis parata. Ma ole ikka nende üle nii tohutult uhke.\nHaiguseid liigub kogu aeg, ega sellepärast tavainimene end tuppa ei müüri. Paljud need gripivaktsiinigi teevad. Riskirühm peab ettevaatlik olema.\nmulle ja minu lastele väga meeldib. lapsed muidugi suured (põhikool ja ülikool) ja nende meelest võiks kaugõpe jätkudagi. vaba aega on kohutavalt palju tekkinud ärajäävate ürituste arvelt 🙂 sõpradega suheldakse virtuaalselt ning minu meelest isegi rohkem kui varem, sest kõigil on vaba aega rohkem.\nneed, kes armastasid kusagil hängimas käia, neil muidugi raske, sest kaubanduskeskustesse enam ei saa 🙂\nSeda küll, aga see omal soovil koduõpe pole üldse ju samasugune, kui on praegune koduõpe. Enamik õpetajaid ei jaksa ju korraga teha koduõppe tunde ja veel tavaklassile tavatunde. See vanema soovil koduõpe on pigem töökava järgi ise õppimine ja aeg-ajalt mingite testide tegemine, et näidata, et midagi on ka omandatud. Muidugi saaks teha mingid üldriiklikud ümberkorraldused, eraldada lisaraha igale klassile koduõpetaja palkamiseks, vanemas astmes iga aine jaoks veel eraldi ja teha mingi koduõppekooli, kuhu siis astuks need, kes sellist õpet vajavad, ja saaks ehk ka isegi korraldada nii, et seal õppima asumiseks ei pea oma vanast koolist lahkuma ja pärast saab sinna tagasi, aga eks see ole kõik väheke keeruline korraldada ja raha ju ka ei taheta suurt kulutada, nii et pole kindel, kas selline asi võimalikuks saab.\nÕpetajana meeldib mulle oluliselt rohkem ikkagi kontaktõppes läbi viia. Mind võimestab just vahetu suhtlemine õpilastega, tundides toimuvad arutelud, hea energia, mis tihtipeale tunnis tekib. Teen küll online-tunde ka, aga need ei tekita ikkagi sama tunnet ning õpilased on nendes oluliselt passiivsemad kui tunnis. Ning on ka õpilasi, kes online-tundides ei käi. N-ö päristunnis saan ka paremini aru, kes õpilastest vajab rohkem tuge, millistele oskustele tuleb kellegi puhul rohkem tähelepanu pöörata, kui palju aega on vaja mingile teemale pühendada jne.\nDistantsõppe puhul on ka väga raske öelda, kuidas õpilastel päriselt läheb. Online-tundides küll suhtleme, kuid jääb ära võimalus märgata kui õpilasel on mure ja näiteks vahetunnis uurida, millega saan aidata. Paraku on mul ka kahtlus, et esitatud tööde puhul ei ole alati autoriks õpilane ise, vaid lapsevanem, vanem õde või vend. Keeruline on koostada õpitulemuste kontrollimiseks selliseid ülesandeid, kus saaks tagada, et autor on kindlasti just õpilane ise. Õpetan klassides 7-12.\nLapsevanema vaatenurgast ei ole ka just distantsõppe fänn. Jah, laps saab kõik tehtud, aga puudu jääb sotsiaalsest poolest – aruteludest omaealistega, rühmatöödest ning kollektiiviga arvestama õppimisest. Lapsel ei ole väljaspool klassi ja trenni sõpru, kuna meie tutvusringkonnas ei ole samaealisi lapsi. Nüüd on ta sõpradest ära lõigatud. Teine asi on see, et mul ja abikaasal ei ole oma töö kõrvalt aega lapsele süvitsi teemasid seletada. Jah, jõuame kõik üle vaadata ning muidugi saab laps küsida, kui tunneb, et miski jäi arusaamatuks. Aga puudu jääb kindlasti teoreetilistest seletustest, näidetest ja sügavamatest aruteludest nendel teemadel, mida laps õpib. Laps õpib I kooliastmes.\nAlgklassi lapse puhul usun, et distantsõpe võib isegi mõnel juhul efektiivne olla (kui sellega ei kaasne täielikku sotsiaalset isoleeritust), kuid minu arvates peaks üks vanem sellisel juhul kodune olema (just kodune, mitte kodus töötav), et päriselt ja sisuliselt last suunata.\nKoduõpe on hoopis midagi muud, kui praegune distantsõpe.\nMeie ootame kooli. Ma kahtlustan, et paljud koduõppe nautijad naudivad suures ulatuses seda, et ära on jäänud väga ajamahukas logistika. Meil on koolid üks 12 ja teine 7 min jalutuskäigu kaugusel ja seetõttu on päevas rohkem aega ja kooliskäik tekitab vähem stressi nii lastele kui meile, kes me ei pea neid transama.\nÕppimisega saame hakkama, aga laps vajab ka sõpru. Teiseks – ikkagi lonkab kodus see kohustuste süsteem, magatakse kauem, loodatakse rohkem vanemate peale jne. ka trennid jäävad ära.\nMeie perele sobib väga. Elame koolist 1 km kaugusel, seega logistika probleemiks ei ole. Üks laps algklassides ja teine põhikoolis, kumbki ei taga enam üldse kooli minna. Samamoodi olen ma ise avastanud, et olen kodukontoris palju produktiivsem- tööd jõuan teha palju rohkem, vaatamata sellele, et vahepeal lapsi õpetan ja süüa teen. Kaalun tõsiselt töökoha vahetust- avatud kontor ei ole minu jaoks sobiv ja riigiametnike jaoks saab kodukontori võimalus kahjuks homsega otsa. Kooli- ja tööväliselt oleme terve perega väga sotsiaalseid, meelehärmi tekitab hoopis muu sotsiaalse suhtluse järsk ära lõppemine. Virtuaalne suhtlus pole ikka päris see nii pika aja jooksul.\nNii huvitav, et siin mitmetele distantsõpe ei meeldi – oma suhtlusringkonnas on just pea kõik väga rahul ja loodavad, et suur osa õppetööst ka normaaloludes nii toimima hakkaks.\nKui mu lapsed riskirühmast oleks, siis võib-olla mõtleks koduõppele. Aga praegu loodan, et sügisel õppetöö koolides ikka taastub ja sellist kogu eesti laste koju õppima saatmist ei tule, et kui tekib kuskil viirusepuhang, siis tegeletakse asutusepõhiselt, mitte ei suleta kõiki koole.\nEnda laste pealt näen ka seda, mis koduõppel vajaka jääb – ei ole koos arutamist (no ise muidugi arutan nendega teemad läbi, aga see pole päris see, kui õpetaja ja kaasõpilastega arutletaks), et osad asjad jäävad ühekülgseks, tundub, et teatud teemad kinnistuvad ka seetõttu raskemalt. Praegu ei ole ka kuigi palju veebitunde, nii et ka uusi osi peavad lapsed ise kodus pusides endale selgeks tegema. Põhiliselt häiribki ühekülgsus õppimisel ja see tunne, et ikka jääb midagi vajaka ja teemasid kodus nii põhjalikult läbi võtta ei õnnestu, et tekiks seosed ja laiem pilt. Muudkui, et loe läbi ja tee tv ülesanded või töölehed, üsna kuiv ja üheülbaline, nii et sinna juurde tuleb vanemana mõelda ja otsida asju, mis teemat ilmestaksid ja lapsel selle omandamist aitaksid.\nÜks suur pluss on see, et hommikul ei pea vara tõusma, et 8ks kooli jõuda, mitte et lapsed kaua põõnaks, aga nende tavaline unerütm oleks selline, et u 7.30 ajal tõusevad, koduõppel ongi saanud selle ajani magada, siis ärkavad ise, ei pea kedagi kooliminekuks äratama.\nAga üldiselt loodan ikka, et saavad kooli minna. Lapsed ise tahavad ka väga, neile koduõpe ei meeldi. Tahavad sõpru näha, ka õpetajaid igatsevad. Praegu on näha, et stress ja motivatsioonipuudus kuhjuvad. Trennid on ka ära jäänud, käime küll kogu perega väljas, aga vaatan, et liikumist ja kehalise poole pealt arendamist on ikka vähem. Ootame lihtsalt suvevaheaega ja üritame vastu pidada.\nKuna lapsed on algklassides, siis on õpetamine ka meilt vanematena palju aega võtnud, kohati ajab hulluks see zˇonglöörimine enda töö ja laste küsimuste vahel. Tuleb leida see aeg, et ise teemasse süveneda, tihtipeale ka lisamaterjali otsida jne. Alustan küll enda päeva varakult, et saaks neile päeva keskel mõni tund sellist puhast õpetamisaega, aga päevad venivad nii pikaks, et on tunne, et päev koosnebki lõpututest töö- ja kooliga seotud kohustustes ja pole enda puhkeaega. Isegi hoolikalt aega planeerides võtab see killustatus mitme asja vahel läbi. Kodus töötamine pole mulle midagi uut, meil on see võimalus alati olnud ja kui lapsed olid väiksemad, siis nende haiguste ajal kasutasin seda tihti, aga suur vahe on, kas töötad ja lihtsalt jälgid, et haige lapse eest saaks hoolitsetud, või pead päeva jooksul ka õpetama ja juhendama.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 17.05 13:10; 18.05 19:46; 19.05 17:52;\nMis asjad on kahed kodutööd?\nOlen kaalunud ja kooliga arutanud lapse koduõppele jäämist juba enne eriolukorda. Seni on laps siiski koolis, sest kool on vastu (ilmselt peaks selleks kooli vahetama) ja mul on paari mitte-põhiaine õppe korraldamisega natuke probleeme, sest ise ei oska piisavalt ja/või oleks seda minul kooliväliselt keeruline korraldada. Kui lapse olukord koolis ei parane, siis peab muidugi selle tee ette võtma. Lapsel on teatud erivajadused, mis koolile ei sobi. Erivajadused ei ole käitumuslikud ja ei ole tegu vähese vaimse võimekuse või probleemidega edasijõudmises. Praegu loodame psühhiaatri juurde saada ja diagnoosi saada, võibolla diagnoosi alusel suudaksid õpetajad tema eripäradesse mõistvalt suhtuda ja mitte nõuda, et laps kõiges nagu teisedki oleksid.\nDistantsõpe sobib meile ideaalselt.\nMõned kuud võib niimoodi läbi ajada, kuid hariduse tase jääb kindlasti kehvemaks distantsõppel. Ainus arvestatav alternatiiv oleks koduõpe, aga see arusaadavalt paljudele ei sobi.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 18.05 04:19; 19.05 10:19; 19.05 18:01;\nMina päris samamoodi või kõikides ainetes, nagu hetkel, lapse õppimist edaspidi ette ei näe. Tunnen , et osades ainetes tekivad siiski puudujäägid. Kas peab vahetuma õpetaja või õpetaja muutma oma “õpetamis”stiili. Mõned õpetajad on väga tasemel ning suudavad ka distantsilt suunata, selgitada ehk tõesti olla õpetajad. Mõne õpetaja õpetamine tähendab ainult lapsel ise õpikust/internetist uue osa lugemist, ise küsimustele vastamist, ise ülesannete lahendamist. Ning ei mingeid suunavaid selgitusi, näitlikke ülesannete lahendamisi jne. Me ise mehega ei ole ju kodused, vaid teeme oma tööd ehk siis võimalik meie abi saab toimuda ka alles õhtul peale oma tööpäevi väsinud peaga või nädalavahetusel ja tegelikult teen oma tööpäevale lisaks mõne õpetaja tööd. Me ei ole ju vastavate ainete koolitatud õpetajad ja laps pole enam algkkassides (kus õppimised sellised, mida siiski täiskasvanuna üsna kiirelt hoomasin ja suutsin vajadusel ka selgitada), et igas õppeaines (kus vajadus tekib) osata anda edasi õigeid teadmisi.\nSamuti pole õpetajatel ühtset süsteemi, kuhu, kuidas nö õppeülesaneid üles pannakse (e-koolis viidet pole, ja laps peab ise aimama, et kuskil e-opiku keskonnas oli viide). Samuti tundub, et e-kool ei pea ka koormustele/mahtudele vastu, sest aeg-ajalt tekib jälle olukord, kus õpetaja pani üles, lapsel kõiki nö pandud ülesandeid, tegemisi ei näitagi. Teebki juba pilte, sest probleemid, miks pole tehtud ning sellega saab tõestada, et temal näitas niimoodi.\nkoduõppes õpivad lapsed vaevalt 30% materjalist, lisaks sellele peab ise pidevalt jälgima, õpetama, kaasa tegema. milleks üldse koolidele riigirahastus? kui sügisel peaks distantsõpe jätkuma, siis palkan lapsele põhiainetes eraõpetajad , kulu ca 500 eur kuus. kes mulle selle kompenseerib?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.05 11:15; 18.05 22:21;\nSellisel kujul küll ei soovi. Minu lapse koolis pannakse ainult stuudiumisse järgmised ülesanded, mingit sisulist õpetamist ei toimu. Maht on kõvasti väiksem, kui varem oli ja no sisu pole üldse.\nMiks mitte arendada mingi üldriiklik distantsõppe programm? Salvestatud loengutega, igale klassiastmele. Kontrolltöid käiksid koolis vastamas, aga muidu õpiksid kodus. Kui hakkama ei saa, siis suunatakse tavaklassi tagasi.\nVõidaksid need lapsed, kes on muidu nutikad, aga kooli lärmakas keskkond hoopis pärsib õppimist. Või lapsed, keda kiusatakse. Tugiisiku abiga osaliselt ka õpiraskustega lapsed (praegu sunnitakse nad kõik tavaklassi, kus tekivad probleemid nii õpetaja kui klassikaaslastega ja see ei ole ok). Lapsed, kes elavad maapiirkonnas koolist kaugel.\nKäisin ühes teises distantsõppe teemas sama idee välja, et kui tekib taas vajadus pikema distantsõppe järele, siis peaks olema üldiselt kättesaadavad materjalid ja veebiloengud jmt teemade kaupa. Ja teatud kokkulepped, et nt uusi teemasid peavad õpetajad veebitunnis lastele selgitama, et selle põhjal saaks iseseisvat tööd teha jne. Sain hulga miinuseid ja vastuseid, et mis vanem ma olen, kui oma last ise rõõmuga õpetada ei taha 😀 Praeguse distantsõppe probleem ongi see, et osad õpetajad jätavad kõik iseseisva tööna, ei toimu veebitunde, nii et omandatakse kõike üsna üheülbaliselt, teadmistes jäävad augud jne.\nPraegu on muidugi midagi leitav Taskutarga lehelt, aga seal ei vasta ka päris igale klassile ja tv-õpiku komplektile need videod ja lisamaterjalid, nii et ikka tuleb koos lapsega vaadata, et mis on puudu, mis on üle. Kui isegi õpetaja paneb mingi teema juurde need Taskutarga lingid ja viited, siis olen tähele pannud, et tihtipeale see ikka päris ei klapi tunni teemaga. Ei ole sellist üks-ühele selgitavat veebimaterjali, mis toetaks töövihiku-õpiku komplekti. On, millest ise otsida ja üht-teist leiab, aga vanemale on see päris suur hulk lisatööd, eriti kui enda töö tahab ka tegemist.\nHuvitav, mu poeg tuli mulle kuuenda klassi algsues (praegu lõpetab 11ndat) rääkima, et ta tahaks minna internetis toimuvasse kooli hoopis – selline asi siis ON ikkagi kuskil olemas? Tema puhul oli arvatavasti samuti asi läbisaamises klassikaaslastega, või siis ehk oli tal klassi helgeima peana lihtsalt igav. Läks seitsmendas teise kooli ja pole sel teemal mitte üks piiks enam tulnud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.05 21:29; 19.05 03:11;\nTore kui teil kõigil nii helged pead kodus on. Minu 8-ndik on paras karupea ja tuulepea, seega distantsõpe on sama hea kui mahavisatud aeg.\nKas mina emana peaksin täiskohaga õpetajaks hakkama, et mu laps mingigi hariduse saaks v?\nSina ei pea mitte midagi. Kas sina suudad aru saada, et on olemas lapsi, kellele sobib distantsõpe paremini ja on teisi, kellele sobib näost-näkku õpe paremini? Aga kõigiga võiks tänapäeval olla võimalik arvestada, eks? Selles ongi teema mõte. On selgunud selle aja jooksul, et nii mõnigi õpib distantsõppevormis paremini (neid polegi nii vähe) ja tõhusamalt. Nende jaoks võiks olla ideaaljuhul võimalik sedasi jätkata ka. Loomulikult on palju neid, kellele vana-traditsiooniline vorm sobib paremini, st iseseisev töötamine (kohusetunne, vastutus) on kehvakene …\nLisaks – huvitav on see, et nädal enne, kui kontaktõpe koolides (osaliselt) jälle lubatud sai, ütles meie koolijuht, et need, kellel on palju distantsõppel tegemata töid, peavad kooli õppima tulema. Kes aga tahavad distantsõppel kooliaasta lõpuni olla, likvideerivad oma võlad nädalaga ära. Ja arvake, mis sai? 99% võlglastest tegid oma tegemata asjad ära.\nMida sellest järeldada? Suur osa ikkagi päris-päriselt EI TAHA tegelikult koolis käia?\nJa siis väljendusviis ka koolijuhi poolt – distantsõpe on ikkagi nagu boonus, hea asi ju? Kui saab sellega ähvardada, et tuled kooli, kui ei tee asju ära. Kui kõik lapsed kooli niiväga igatseksid, oleks nad meelega jätnud asju tegemata?\nSiit edasi arendades – kas koolis olevat last saaks ka tõhusalt ähvardada, et kui sa praegu tunnis kaasa ei tee, aru-ei-saa, siis oled järgmisest nädalast koduõppel ja õpid iseseisvalt? 🙂 Kas see töötaks sedapidi ka sama hästi?\nAga Ameerikas karistataksegi lapsi koolis halvasti käitumise eest muuhulgas sellega, et ei lubata nädal aega kooli tulla. (Või on need vanemad, keda sellega karistatakse, ja kes seetõttu on motiveeritud lapsi kasvatama?)\nSuur osa ikkagi päris-päriselt EI TAHA tegelikult koolis käia?\nMuidugi ei taha lapsed koolis käia ja parem, kui ei peaks üldse õppima. Koolis peab ikka rohkem tööd tegema, tunnis osalema jne.


Fat Boss kasiino arvustus 2022 🌟 Võta 350 € + 100 keerutust kohe!\nFat Boss Online Casino ülevaade\nFatBoss on üsna uus bitcoini veebikasiino, mille on loonud kasiinooperaator Mobile Technology Marketing Ltd, kellel on Curacao eGamingi välja antud Master Gaming License (CEG-IP / 2014-0112). Aastal 2019 asutatud ettevõte on endiselt sama kasiinooperaatori omandis ja seda haldab, mis on olnud selle kiire kasvu jaoks oluline.\nFatBossil on tohutu valik mänge. Mängijatel on proovimiseks palju RNG-mänge, sealhulgas võrguautomaadid, baccarat, blackjack, rulett ning hulgaliselt kohese võidu mänge ja jackpotte. Staažikatele mänguritele, kes otsivad veebist kasiinokogemust, on reaalajas kasiino, kus on palju live-mängijaid.\nTäpselt nagu saadaolevad sissemaksemeetodid, on olulised ka väljamakse meetodid. Õnnelikud võitjad saavad oma raha välja võtta samadel viisidel, mida kasutatakse hoiustamisel. Üks asi, mida FatBoss lubab, on kiire tagasimakse pööre, mida enamik kasiinosid ei taga. Niikaua kui konto on kinnitatud, on väljamaksed edukad.\nKindlustamaks, et mängijatel oleks panuste suuruse muutmisel sujuv kogemus, on FatBossil multivaluuta platvorm, mis toetab populaarseid rahvusvahelisi valuutasid, nagu euro, USA dollar, Suurbritannia nael, Kanada dollar, Austraalia dollar, Vene rubla ja Uus-Meremaa dollar. Fiat valuutade kõrval toetab FatBoss ka krüptoraha. Praegu saavad mängijad bitcoini kasutada.\nMiski ei ime nagu kasiino ilma usaldusväärse klienditeeninduseta. Õnneks on FatBossil spetsiaalne klienditoe meeskond, mis on saadaval vestluses, kuigi mitte 24/7. Lisaks vestlusele on olemas ka e-posti aadress, mille kaudu mängijad saavad ettevõttesse jõuda. Teine suurepärane ressurss mängijatele on FatBossi KKK jaotis.\nSelle kasiino mängijaskonna eksponentsiaalse kasvu põhjuste hulgas on tulusad kampaaniad ja hüved. Uutele mängijatele pakutakse alati tervituspakkumist, mis premeerib neid esimese sissemakse boonuse ja tasuta keerutustega. Lisaks tervituspakkumisele on FatBossil regulaarsed täiendusboonused, iganädalased rahalised auhinnad ja muud head.\nÜks valdkondi, kus FatBossi kasiino vajab täiendamist, on keelevalikud. Erinevalt enamikust oma konkurentidest, kellel on mitmekeelseid veebisaite, mis toetavad kõiki rahvusvahelisi keeli, toetab FatBoss vaid viit keelt; Inglise, prantsuse, vene, saksa ja jaapani keel. Tõenäoliselt lisatakse rohkem keeli, et kõik mängijad saaksid mängu pääseda.\nFatBossi kasiino on üks paremaid võimalusi bitcoini mänguritele. See on saadaval kohese mänguna ja on optimeeritud mobiilse kasiino mängimiseks. RNG kasiinomängude ja live-diilerimängude lai valik muudab selle koduks nii vabaaja kasiinomängijatele kui ka kogenud kasiinomänguritele.\nSellise muljetavaldava mänguvaliku saladus on kasiino pikk tarkvaratarnijate nimekiri. Mõned leibkonna nimed, mis töötavad ka FatBossiga, hõlmavad LuckyStreak, Evolution Gaming, Play 'n GO, Authentic Gaming, Playson, Visionary iGaming, Relax Gaming, BetSoft, NetEnt, Pragmatic Play Ltd, Red Rake Gaming ja Ezugi.\nFatBoss mõistab, et üheks teguriks, mida mängijad parima veebikasiino valimisel arvestavad, on saadaolevad sissemaksemeetodid. Sel põhjusel on ettevõte teinud koostööd kõigi suuremate veebimaksete pakkujatega, alates krediitkaartidest ja lõpetades e-rahakottidega. Sissemakse võimaluste hulka kuuluvad VISA, MasterCard, Paysafecard, Skrill, Neteller ja nii edasi.


Politsei leidis Erki Noole pere auto üles - Äripäev\nPolitsei leidis Erki Noole pere auto üles\nÜlo Toomsalu 29. mai 2001, 08:24\nTallinna politseil õnnestus eile kätte saada olümpiavõitja Erki Noole perelt tänavu veebruaris varastatud Audi A6, kirjutab SL Õhtuleht.\nAuto leiti Lasnamäelt ühest parklast, ütles Tallinna kriminaalpolitsei autojälitusgrupi komissar Jevgeni Gritsai. Seni pole politsei varguses kahtlustatuna kedagi kinni pidanud, kuid töö selles vallas käib, lisas ta. Uurimise huvides ei soovinud komissar eile juhtumit lähemalt kommenteerida.\n1998. aastal valmistatud Audi A6 Avant kadus tänavu veebruaris olümpiavõitja pere maja eest Kadriorust. Nool kinnitas toona Postimehele, et ta ei hakanud masinat ise otsima, vaid helistas kohe politseisse. Noole hinnangul polnud tema elukaaslase auto minema viinud kurjategijad mingid juhuslikud sinnakanti sattujad, vaid inimesed, kes täitsid kellegi tellimust.


Bassein Prisma pakkumised ja hinnad | Minu Kataloogid\nAvaleht > ... > Tooted > Bassein\nPrisma Bassein hinnad ja pakkumised\nVaadake selle nädala kauplus Prisma pakkumisi seoses tootega bassein, mis kehtivad alates -. Saage siit uusimaid kauplus Prisma – toot bassein kliendilehed ja pakkumisi ning säästke raha.\nKui soovite ostudelt tõsiselt kokku hoida ja võimalikult palju säästa, peaksite hoolikalt jälgima kõiki meie veebisaidil kuvatavaid viimaseid iganädalasi kliendilehed ja pakkumisi. Esitame kauplus Prisma toot bassein pakkumisi regulaarselt ja meil on uusimad iganädalased kliendilehed kauplus Prisma toot bassein saadaval kohe, kui need väljastatakse.\nSee ei pea olema ainult kauplus Prisma toot bassein pakkumine, vaid saate otsida toote bassein pakkumisi ka teistelt jaemüüjatelt, näiteks Bauhof, K-rauta, või vaadata suurepäraseid kliendilehed, pakkumisi ja soodusmüüke, millest meie teised kliendid huvituvad. Viimastel päevadel on populaarseimate pakkumiste hulgas kampaania järgmistele kaupadele: beaujolais, bluetooth kölar, beef jerky, beefeater, beko, b.tan, ben 10, bose, baby born, babybel. Avaldame aasta webside Minu Kataloogid iga päev tuhandeid uusi kliendilehed ja kui soovite parimaid pakkumisi, peaksite meid tihedamini külastama!\nBassein - jaemüüjad


anal sügelema (pruritus ani) juhend – põhjused, sümptomid ja ravivõimalused – Jeraldo\nanal sügelema (pruritus ani) juhend – põhjused, sümptomid ja ravivõimalused\nAnal sügelema, mida tuntakse ka sügelus ani, on ärritav, sügelustunnet päraku ümbruses (ava, mille kaudu väljaheites läheb läbi keha). Anal sügeluse on sümptom, mitte haigus, ja see võib olla palju erinevaid põhjuseid. Enamikul juhtudel isiku anal sügeluse ei ole haigus päraku või pärasoole. Selle asemel sügelustunnet on märgiks, et üks või mitu alljärgnevat on ärritunud naha piirkonnas; Väljaheites nahal ümber päraku ava – Kui päraku piirkonnas ei ole korralikult puhastatud pärast roojamist, väike kogus väljaheites võib jääda nahal, põhjustades piirkonnas sügelema. Harvemini vesine väljaheide võib lekkida anal avamist ja põhjustada sügelust. Seda juhtub, muidu tervetel inimestel, kelle toitumise hulka kuuluvad väga suurtes kogustes vedelikke .; Dieedi sisaldavate toitude ja jookide mis ärritavad anus – Mitmed toidud ja joogid võivad ärritada anus, sealhulgas vürtse ja vürtsikas toit, kohv (nii kofeiini ja kofeiiniga), tee, koola, piim, alkohoolsed joogid (eriti õlu ja vein) , šokolaad, tsitrusviljad, vitamiin C tabletid ja tomatid. Kui inimene sööb või jooke midagi, mis võib ärritada anus, kulub tavaliselt 24-36 tundi enne anal sügelus hakkab. See on aeg, mis kulub toidu reisida läbi seedetrakti .; Ravi antibiootikumidega – Mõned võimsaid antibiootikume, mis töötavad vastu palju erinevaid bakteriliike võivad vallandada anal sügelema häirimisega normaalne ökoloogia sooled. Neid ravimeid nimetatakse laia toimespektriga antibiootikume ja sisaldavad tetratsükliinid ja erütromütsiin (nii müüakse mitme erineva brändi nimed) .; Kohalik keemiline ärritus või naha allergia päraku piirkonnas – tundlikel inimestel, kemikaalid ja ravimid, mis kantakse päraku piirkonnas võib põhjustada paikset ärritust või allergilisi reaktsioone. Mõned suured süüdlased hulka värvained ja lõhnaained kasutada tualettpaberit (eriti lõhnastatud tualettpaber), naiselik hügieeni pihustid ja muud deodorandid piirkonnas päraku või suguelundite, ravim- Talgipulbrid ja ravimsööda nahapuhastusvahendite ja seebid, eriti lõhnastatud seebid. Anal sügelema ka võib vallandada üle leti ravimid (suposiidid, kreemid, salvid) raviks mõeldud anal probleeme .; Intensiivne puhastamine pärast roojamist – Kuigi päraku piirkonnas tuleb puhastada pärast iga roojamist, selle puhastamine peab olema õrn. Agressiivne hõõrudes ja puhastamine, eriti seebid või muud naha puhastusvahendid, võib ärritada nahka ja tekitada päraku sügelus.\nAnal sügelema on ärritav tunne päraku ümbruses, mis vabaneb ajutiselt kriimustada või hõõrudes. Probleem on sageli raskem öösel ja võib tekitada unehäireid. Enamikul juhtudel naha valdkonnas on punane .; Kui anal sügelema muutub krooniliseks (pikaajaline) probleem, nahk päraku ümbruses võib saada toores ja pakkumise korrata kriimustada või see võib paksendamiseks ja saada nahkjad. Korduv kriimustada võib põhjustada ka katkestused anal nahale, mis võib põhjustada valulikku paiksete infektsioonide .; Diagnoos; Selleks, et aidata selgitada põhjus teie anal sügelema, võib arst paluda teil kirjeldada oma praegust toitumist ja ravimeid, sooletegevuses ja kuidas sa igapäevaselt puhastada oma päraku piirkonnas pärast roojamist. Arst vaatab oma haiguslugu, sealhulgas põdenud päraku probleeme (hemorroidid, lõhesid või fistulas) või nahahaigused (psoriaas, ekseem või seborröa). Arst küsimustele järgnevad füüsilise kontrolli oma päraku piirkonnas ja mõnikord, mida päraku kontroll. Kui teil on esinenud naha sümptomid hõlmavad muu kehaosades, arst võib soovida, et uurida neid nahapiirkondadele samuti .; Kui teie anal sügelema põhjuseks on kohaliku ärritust päraku piirkonnas, arst tavaliselt saab diagnoosida probleemi põhineb teie ajalugu, toitumine ja isikliku hügieeni rutiini ja tulemusi oma füüsilise läbivaatuse. Mõnikord, arst paluda väljaheiteproovi, kui ta kahtlustab ussi või parasiit infektsioon. Harva võib arst uurida ala, lisades spetsiaalse vaatamise vahend nimetatakse anoscope oma anus. See aitab teie arst otsustada, kas sügelised on põhjustatud probleem sees oma pärasoole .; Eeldatav kestus; Kaua anal sügelema kestab sõltub selle põhjus. Kui sügelema põhjuseks on lihtne nahaärritust, probleem tavaliselt kaob kiiresti, kui teil tuvastada allikas ärritust ja seda vältida. Enamasti lihtne ravi meetmeid pakkuda leevendust ühe nädala jooksul ja ravi probleemi täielikult ühe kuu jooksul .; Ärahoidmine; Paljudel juhtudel saab vältida anal sügelema võttes järgmisi samme; Hoia anal hügieen – Kui võimalik, õrnalt puhastab päraku piirkonnas pärast iga roojamist abil märg tualettpaber (lõhnastamata ja värvi-free) või märja washcloth. Pühi õrnalt või kustuta valdkonnas. Kunagi hõõruda või võsa. Kui olete avalikus WC, kasutada kuiv WC-paberit ajutiselt, siis lõpeta puhastamise režiimi, kui sa koju .; Kasutada ainult vett puhastada päraku piirkonnas, kunagi seepi .; Vältige raviomadustega pulbrid, lõhnastatud pihustid või deodorandid kohta päraku piirkonnas .; Söö mõistlik toitumine, mis on madala toidud ja joogid, mis teadaolevalt põhjustavad anal ärritust .; Kandke puuvillast pesu, mis ei ole liiga pingul .; Kui te kasutate suukaudseid antibiootikume, süüa jogurtit, et aidata taastada normaalne ökoloogia oma käärsoole.\nSelleks, et aidata selgitada põhjus teie anal sügelema, võib arst paluda teil kirjeldada oma praegust toitumist ja ravimeid, sooletegevuses ja kuidas sa igapäevaselt puhastada oma päraku piirkonnas pärast roojamist. Arst vaatab oma haiguslugu, sealhulgas põdenud päraku probleeme (hemorroidid, lõhesid või fistulas) või nahahaigused (psoriaas, ekseem või seborröa). Arst küsimustele järgnevad füüsilise kontrolli oma päraku piirkonnas ja mõnikord, mida päraku kontroll. Kui teil on esinenud naha sümptomid hõlmavad muu kehaosades, arst võib soovida, et uurida neid naha valdkondades.\nKaua anal sügelema kestab sõltub selle põhjus. Kui sügelema põhjuseks on lihtne nahaärritust, probleem tavaliselt kaob kiiresti, kui teil tuvastada allikas ärritust ja seda vältida. Enamasti lihtne ravi meetmeid pakkuda leevendust ühe nädala jooksul ja ravi probleemi täielikult ühe kuu jooksul.\nPaljudel juhtudel saab vältida anal sügelema võttes järgmisi samme\nEnamasti anal sügeluse saab ravida\nKui ravivad anal sügelema ise ei vabasta sügelema pärast kolm kuni neli nädalat, võtke ühendust oma arstiga.\nVäljavaade on hea, sest enamik inimesi, kes on sügelus päraku piirkonnas ei ole haigus, mis hõlmab päraku või pärasoole. Üldiselt umbes 90 protsenti patsientidest leevendust leida vältides kriimustada ja muid lihtsaid raviviise.\nPrevious Previous post: atenolooli ja kloortalidoonil (suukaudne) Enne kasutamist\nNext Next post: allergiline nohu ja heinanohu


Suur jalutuskäik: november 2011\nVee vaatamise kohti 591 000 € eest\nKas ilma nende märkideta ei oska linnarahvas platvorme kasutada? Kahe alumise tegevuse peale muidugi poleks tulnud.\nLinnamajanduse osakonna juhataja asetäitja Andres Pooli sõnul valiti nii kaldteede kui ka platvormide kattematerjaliks Hiinas toodetud plastlauad, kuna need on stabiilsemad ega ole ka nii libedad kui puit.\n«Märjas keskkonnas on puit nagunii libe. Teiseks tulevad puidule kiiremini peale vetikad ja seened, mis teevad selle veelgi libedamaks,» selgitas Pool materjali valikut, kuid möönis, et ka plastlauad võivad talvel olla üsna libedad.\nSiiani said Emajõe vasakkaldal Võidu silla ja Turusilla vahel liikujad jõge vaadelda vaid kaugelt, nüüd viivad plastlaudadega kaetud kaldteed veepiirile ehitatud vaateplatvormidele, kust saab vaadata nii jõge kui ka vastaskaldaid.\nPosted by Aki at kolmapäev, november 30, 2011 Kommentaare ei ole:\nPosted by Aki at teisipäev, november 29, 2011 Kommentaare ei ole:\nLabels: Lasteaiad, Päevakaja\nSaksa okupantide eesmärgiks oli eestlaste kui "alama rassi" iseseisva kultuurielu täielik lämmatamine, mis aga ei õnnestunud, sest et vabadust maitsnud rahvas ja selle intelligentsi eesrindlikum osa ei lasknud end okupantidel jalge alla tallata, vaid kaitses visalt oma ajalooliselt kujunenud kultuurikoldeid.\nTartu kunstimuuseum sai oma tööd jätkata esmalt nn haridusdirektooriumile, 1942.a. juulist peale Tartu linnavalitsusele alluva muuseumina. Personali vähendati, eelarve kärbiti miinimumini.\nV.Erm "20 aastat nõukogulikku kunstielu Tartus"\nKoguteos "Siin Tartu" 1961\nLeelo Tungal "Jõulumaa"\nKesk tänaval elasid I maailmasõja ajal lätlased - sõjapõgenikud. Õnne - Kuu - Vabaduse - Kesk tänava rajoonis moodustasid nad terve koloonia. Siin pidasid eesti ja läti poisikesed omavahelisi "lahinguid".\nKesk tänaval asus ka põgenike lastele määratud lätikeelne kool.\nHillar Palamets "Lugusid toonasest Tartust"\nPosted by Aki at esmaspäev, november 28, 2011 Kommentaare ei ole:\nLabels: Aeg küpsetab asju\n"Ja pealegi," lisas Kalle, "kui on tarvis jälitada kedagi, kes on maja sees, siis tuleb nimelt oodata, kuni pimeneb ja inimesed panevad tule põlema. Seda tuleb teha enne, kui nad ruloo ette tõmbavad. Igaüks, kellel on vähimatki aimu kriminaaltehnikast, teab seda."\n"Jontel pole rulood," tähendas Eva-Lotta.\n"Seda parem," arvas Kalle.\nAstrid Lindgren "Meisterdetektiiv Blomkvist" lk162\nPosted by Aki at pühapäev, november 27, 2011 Kommentaare ei ole:\nPosted by Aki at laupäev, november 26, 2011 Kommentaare ei ole:\nSinine lind trükimuuseumi juures\nPosted by Aki at reede, november 25, 2011 Kommentaare ei ole:\nOtt Arder "Eesli jõulupuu"\nPosted by Aki at neljapäev, november 24, 2011 Kommentaare ei ole:\nValin endale sõbraks Päikese\ntemale võib olla alati kindel\net ta oleks jäänud põõnama\nvõi läinud puhkama\nPosted by Aki at kolmapäev, november 23, 2011 Kommentaare ei ole:\nKarlova - aedlinnast parklalinnaks\nMoraaliks sobiks see tänavakunsti pilt.\nLabels: Kõik halb tuleb autodest\nRiia ja Kalevi nurk\nKohtumaja ehitati siia nurgale alles hiljuti, 2002. aastal.\nEnne seda, 1980-ndate lõpul hakati sellele sõja ajast tühjaks jäänud nurgale ehitama uut parteimaja, uue aja tulles aga polnud enam kommunistlikku parteid ja hoone müürid jäid pikaks ajaks seisma.\nMingil ajal otsustati sinna ülikooli keeltemaja teha, 1991.a 1.mail pandi pidulikult nurgakivigi ära, aga ei saanud ka sellest mõttest asja.\n1998.a räägiti linnavalitsusele haldushoone ehitamisest, seegi mõte jäi sinnapaika.\nPraeguse kohtumaja alune oli populaarne kelgutamiskoht. See foto on tehtud 1984.a talvel.\n1919.aastast II Maailmasõjani oli sellel nurgal tütarlaste gümnaasium. 1923-1936 oli tütarlaste gümnaasiumi direktoriks Jaan Roos, kelle nime järgi nimetasid õpilased end roosinupukesteks.\nEnne gümnaasiumi oli samas hoones reaalkool.\nPosted by Aki at teisipäev, november 22, 2011 Kommentaare ei ole:\nPosted by Aki at pühapäev, november 20, 2011 Kommentaare ei ole:\nVarem olen pildistanud sellist nägu.\nJa sellist nägu.\nPosted by Aki at laupäev, november 19, 2011 Kommentaare ei ole:\nPargi asemele ökoametnike maja\nKeskkonnahariduse keskuse ehitamiseks saetakse kõigepealt pargist puud maha.\nJalutuskäik jõe ääres\nKas siia tehakse jalutustee või hoopis sadam?\nEravalduse sildiga maa on Siili t 48 - üldkasutatav maa 100%\nMaa-ameti andmetel läheb üldkasutatav maa ehk jalutustee üle selle punase platsi, kinnistu piir läheb korvpalli posti kohalt.\nAed peaks olema lõkkeplatsi taga.\nKollane joon on kinnistu piir, hall joon olemasolev metallaed.\nPunane plats on alumine nelinurk, lõkkekoht on ümmargune, ümara otsaga golfiplatsi kõrval.\nParalleelsete kollaste joonte vahel peaks jalutama.\nSiili 40, see lõkkekoht on ka jalutustee peal, aed peaks selle taga olema.\nLõkkekoht on pildi keskel olev täpp, kuhu läheb S-kujuline jalgrada.\nAerofoto keskel on Siili 30 ja 32 vahel olev 3m laiune jalakäijate rada, mis viib tänavalt jõe äärde.\nTegelikkuses pole jalakäijate teed olemas.\nOrienteerumise hõlbustamiseks paigaldati eile Siili 30 ette selline asi. Jalakäijate tee peaks sellest paremalt mööda minema.\nPosted by Aki at reede, november 18, 2011 1 kommentaar:\nLabels: Vale kuradi peapadi\nneljapäev, 17. november 2011\nKalevi tänava koobas\nPosted by Aki at neljapäev, november 17, 2011 Kommentaare ei ole:\nEks igaüks vaeb asju muidugi iseenda omaenda rikutuse tasemelt. Võiks ju edasi minna ja väita, et krestomaatiline katkend „Hüljatutest“, Cosette’i lugu (mis meie NUKUs nüüd jõulutükina etendub), on klassikaline näide kommionu teemast. Õilsa Jean Valjeani, kes kõigi poolt hüljatud Cosette’ile tema unistuste nuku kingib ja julma kõrtsmiku perekonnast ära viib, võiks tänapäeva mõõdupuude kohaselt vabalt tembeldada pedofiiliks. Selliseks, kelle eest hoiatab Charles Perrault oma „Punamütsikeses“.\nPosted by Aki at kolmapäev, november 16, 2011 2 kommentaari:\nKoputamine levib kiiremini kui heli.\nAntropoloogia I seadus Antropovi ajal.\nAeg küpsetab asju (140)\nAutovaba nädal (11)\nHeade mõtete linn (10)\nIlu on vaataja silmades (27)\nJalgrattasõit on ajavõit (31)\nKarlova päevad (10)\nKuri koer (13)\nKõik halb tuleb autodest (56)\nLilled ja liblikad (11)\nLinnast väljas (6)\nMinu kodu on minu kindlus (51)\nSalme tänav (16)\nTänavakunst väljaspool Tartut (109)\nVale kuradi peapadi (5)\nVeneaegsed kauplused (8)\nVõõrastele keelatud (8)


Tõhusa ajakasutuse saladused | kodutohter.ee\nTeadlased aga kinnitavad, et suurem osa inimestest ülehindab oma võimet teha mitut asja samal ajal. | Shutterstock\nKuni meil ei ole arukaid roboteid, kes kõik ebameeldivad või hädavajalikud tööd meie eest ära teevad, peame ise hakkama saama. Mõnigi kord võib rööprähklemine tunduda hea idee. Teen süüa, koristan köögikappi, õpetan last murdudega liitma ja lahutama ning samal ajal jälgin telerist lemmiksarja – no mis see siis ära ei ole!\nTeadlased aga kinnitavad, et suurem osa inimestest ülehindab oma võimet teha mitut asja samal ajal. Tegelikult nõuab ühelt ülesandelt teisele hüppamine meilt rohkem aega kui ühe asja korraga tegemine, kuna aju peab end aina uue tegevusega kurssi viima. Nii aeglustub meie sooritus- ja keskendumisvõime ning lõppkokkuvõttes läheb kõigega rohkem aega või teeme oma ülesandeid ülejala.\nUtah’ ülikooli teadlased, kes rööprähklemist uurisid, leidsid muu hulgas, et seda kipuvad rohkem tegema impulsiivsed inimesed.\nMeie oma ajuteadlane Jaan Aru kinnitab samuti, et kui kogu aeg kuskil midagi vilgub ja häälitseb, on ajul raske keskenduda. Seega tuleb keskendumiseks segajad eemaldada. "Pane telefon laualt ära; klõpsa kinni kõik arvutiaknad, mida sa otseselt ei vaja; kui võimalik, tööta vaikses ruumis. Ideaalis lähed oma mõtlemise kapslisse. Katsed on näidanud, et isegi siis, kui telefon on laua peal, segab see tööd ja keskendumist," kinnitab teadlane.\nEneseabiraamatute autor Martin Bjergegaard soovitab ajakasutuses jälgida 8-8-8-printsiipi.\nÖöpäevas on 24 tundi, millest umbes kaheksa me töötame, kaheksa magame ja kaheksa jääb niinimetatud oma aega. Et olla tõhus, pead vaatama, et sa pidevalt ei näpistaks töö jaoks aega unest ja oma ajast – just need kaks on tegude tõhususe vundament.\nAmeerika teadlased Florida ülikoolist leidsid sellele ka teadusliku põhjenduse. Nimelt avastasid nad, et katsealused, kes kasutasid oma nutitelefone töötamiseks pärast kella üheksat õhtul, magasid vähem, olid järgmisel hommikul ärgates väsinumad ja nende keskendumisvõime oli viletsam kui inimestel, kes õhtul tööd ei teinud.\nSeega tuleks seada endale aeg, millest alates sa enam tööasjadega ei tegele. Kindlasti tuleb anda endale õhtul ka veidi ergutavat ja loovat tegevust, olgu see kasvõi pool tundi arvuti- või lauamängude mängimist või pargipingil taevatähtede uurimist. Sellised tegevused aitavad tööpäevast taastuda ja tuua ellu rahulolutunnet.\nSea oma ümbrus korda\nKui su ümber valitseb korralagedus ja segadus, võtab sul vajalike asjade leidmine rohkem aega. Lisaks mõjub asjade tohuvabohu kammitsevalt, sest need tuletavad sulle meelde tegemata koristustöid.\nIgaüks peab leidma endale sobiva viisi, kuidas oma ümbrus korras hoida.\nÜks võimalus on kasutada iga päev niinimetatud kolme karbi süsteemi: ühte pane asjad, mida tahad alles hoida; teise karpi lähevad arhiveerimisele või ärapanemisele minevad esemed ning kolmandasse äraviskamisele või taaskasutusele minevad asjad. Vaata karbid vähemalt kord kuus läbi, pane asjad oma kohale tagasi või viska prügikasti.\nTeine võimalus on viia koristamine kokku tegevusega, mida sa niikuinii iga päev teed. Näiteks tööl arvutit sulgedes vaata üle oma töökoht ja aseta kõik paberid oma kohale või järgmiseks päevaks valmis – nii on sul hommikul selge ülevaade, mida on vaja teha. Kodus aga korista näiteks köögikapp ja -pinnad kohe pärast nõude masinasse panemist.\nÄra kuluta nendele tegevustele üle 15 minuti, muidu muutuvad need liiga suurteks töödeks, millest võid tüdineda, hakates nendest kõrvale hiilima.\nUnista koos armsamaga\nAeg-ajalt tasub igapäevasest elust veidike väljapoole astuda ja teha ühes armsamaga nimekiri asjadest, mida soovite koos teha, olgu see reis Pariisi või ratsutama õppimine. Võite teha aasta, viie või kümne aasta plaani.\nKoos unistamine annab tunde, et teil on suund ja eesmärk, mille poole pürgida. Unistuse täitumisel saate valida uue seikluse, mis koos ette võtta. See kõik annab tõuke õnne- ja rahulolutunde tekkimiseks. Õnnetunne omakorda aitab sul olla tootlikum, väidetakse ühes Warwicki ülikooli uuringus, kus leiti, et õnnelikumad inimesed on tööl 12 protsenti tõhusamad kui teised.


On aeg pidutseda. Võimsalt.\n20 aastat unustamatuid kogemusi. 20 aastat võiduhetki. 20 aastat PokerStarsi.\nSee on olnud üks pikk ja võrratu teekond. Tänutäheks, et olete sellel teekonnal meiega, on pidustuste keskpunktis just meie mängijad.\nBig 20 võimendus\nOn aeg tähistada nagu oleks sinu sünnipäev.\nSaa oma lemmikmängudes osalemise eest veel rohkem. 1. novembrist on meie Spin & Go edetabelite ja rahalaudade päevaedetabelite auhinnad tavalisest palju suuremad.\nMängi edetabeli tipu saavutamise nimel ja võid teenida tõeliselt uuri auhindu. Alustamiseks liitu iga pakkumisega oma väljakutsete aknas.\nBig 20 Rewind\nAitäh, kõigi heade aegade eest.\nMeenutame kahe aastakümne parimaid hetki 20 eriturniiriga, mille võitjaid ootavad loomulikult suured auhinnad. Need turniirid algavad 14. novembril.\nBig 20 finaal\n20 möödunud aasta ja järgmise 20 aasta mängude tähistamiseks.\nPidustuste tipphetkeks on 5. detsembril toimuv finaal, mille auhinnafondis on garanteeritud viis miljonit dollarit. Sisseost on kõigest 55 dollarit.\nBig 20 pidustustel jagame rohkelt auhindu. Muu hulgas on kavas igapäevased piletimasina loosimised, millelt võib võita pääsmeid Big 20 finaali. 8. novembrist on mängijatel võimalik kvalifitseeruda ka tasuta.


“Kondoom teeb homoks!” väidab noor ekrelane - Uudis.eu\n57 min. tagasi Tartu Postimees 0 3 Link\n60 min. tagasi Sakala 0 3 Link\n“Kondoom teeb homoks!” väidab noor ekrelane\nTäna ilmus Tartu Postimehes arvamuslugu seksuaalselt frustreeritud noore ekrelase Kenno Põltsami sulest, kelle hinnangul teeb kondoom homoks. Oma arvamusloos kurdab Põltsam, et kondoomide kasutamisel on üks salajane mõju, mida laialt ei teata....\n10.09.2019 11:01 15 0\nTäna ilmus Tartu Postimehes arvamuslugu seksuaalselt frustreeritud noore ekrelase Kenno Põltsami sulest, kelle hinnangul teeb kondoom homoks. Oma arvamusloos kurdab Põltsam, et kondoomide kasutamisel on üks salajane mõju, mida laialt ei teata. #nohomo „Tehes seksuaalakti kaitsevahendite abil viljatuks, on see võrreldav homoseksuaalsusega, kus peamine eesmärk on füüsiline hetkeline nauding, kuid mis välistab uue elu võimaluse,“ […]\nThe post “Kondoom teeb homoks!” väidab noor ekrelane appeared first on LUGEJAKIRI.\nMichael Schumacher on väidetavalt salaravil Pariisi haiglas\nAnneli Proosväli tõi rahvusvaheliselt turniirilt pronksmedali\nArst: pinged kodus ja tööl tapavad rohkem kui vähk\nSalapärase kaaslase seltsis Uudo Sepp: mu elus on keegi eriline\n4 kuud tagasi Elu24 0 60 Link\nKatri Kats elu tõusudest, mõõnadest ja edust tiheda konkurentsiga sotsiaalmeedias: ainus variant on jääda autentseks ja olla sa ise!\n26 päeva tagasi Kroonika 0 10 Link\nVIDEO | Igal naisel võiks olla vibraator: millist endale valida?


Emakakaela konisatsioon - Terviseuudised\n25. mai 2016 14:39\nEmakakaela konisatsioon on kirurgiline diagnostika- ja ravimeetod, mille käigus eemaldatakse emakakaela välimine osa, kui sellelt on leitud ebatüüpilisi epiteelirakke. Eemaldatav koetükk on enamasti koonusekujuline, mistõttu nimetatakse protseduuri konisatsiooniks.\nEnamasti tekitab muutused emakakaela epiteelis papilloomiviirus. Papilloomiviiruse mõned tüübid on ohtlikumad ning põhjustavad oluliselt sagedamini emakakaelavähi teket. Protseduuri ajal eemaldatud emakakaela osa saadetakse histoloogilisele uuringule.\nKonisatsioonile suunamisel tehakse eelnevalt mitmeid uuringuid, et teha kindlaks, kas muutused emakakaela pinda katvates epiteelirakkudes on sedavõrd tõsised, et muutunud rakkudega emakakaela osa on otstarbekas eemaldada:\n- emakakaela pinnalt võetakse kaapimise teel proove (onkotsütoloogiline preparaat);\n- kolposkoopia – emakakaela muutustega piirkonda uuritakse mikroskoobiga ja vajadusel võetakse koetükikesi;\n- vajadusel teostatakse ka papilloomviirusinsfektsiooni analüüs.\nEmakakaela konisatsiooni teostatakse enamasti üldnarkoosis. 6 tundi enne protseduuri ärge sööge ega jooge, samuti ei tohi närida nätsu ega suitsetada, et vältida oksendamist ja happelise maosisu sattumist kopsudesse.\nTüsistuste tekkimise riski vähendamiseks informeerige arsti:\n- haigustest ja tarvitatavatest ravimitest (operatsioonipäeval võib kasutada ainult arsti poolt lubatud ravimeid);\n- tervislikust seisundist operatsioonile tulles (nt viirusinfektsioon);\n- teadaolevast ülitundlikkusest ravimitele.\nTeile teostatakse lühiajaline narkoos.\nOsa emakakaelast eemaldatakse skalpelli või elektrinoaga.\nEmakakaela pinnal tekkiv veritsus suletakse õmbluste või diatermokoagulaatoriga kõrvetamise teel ning tuppe asetatakse tampoon.\nTavaliselt tuleb viibida haiglas jälgimisel järgmise päevani. Hea enesetunde korral võidakse Teid koju lubada pärast täielikku narkoosist toibumist.\nNarkoosiks kasutatavad ravimid aeglustavad reaktsioonikiirust, seetõttu ei tohi Te juhtida autot kuni 24 tundi pärast narkoosi.\nHistoloogilise uuringu vastus saadetakse Teie raviarstile umbes 2 nädala möödudes. Raviarst koostab saadud informatsiooni alusel edasise ravi ja jälgimise plaani.\n2–4 nädala vältel võib esineda vähest veritsust ja ebameeldiva lõhnaga voolust. Rohke vereerituse, palaviku või kõhuvalu korral pöörduge koheselt arsti poole.\n4–6 nädala jooksul vältige suguelu, samuti rasket füüsilist pingutust ja raskuste tõstmist üle 5–6 kg ning kõhukinnisust. Ei ole soovitatav käia vannis ja ujumas.\n4–6 nädalat pärast protseduuri ärge kasutage tupetampoone (ka menstruatsiooni ajal).\nPöörduge naistearsti juurde järelkontrolli 1–2 kuu möödudes või vastavalt raviarsti soovitusele.\nVeritsus emakakaela haavast – kõige ohtlikum periood veritsuse tekkimiseks on esimene konisatsioonijärgne ööpäev ning haava katvate koorikute eemaldumise aeg umbes 2 nädala möödudes. Tekkinud verejooks võib vajada korduvat õmblemist või koaguleerimist (kõrvetamist).\nKui eemaldatud koetükk oli suur, võib konisatsioonijärgselt tekkida emakakaela puudulikkus. Emakakaela puudulikkuse korral on oluliselt suurem risk rasedusaegsete tüsistuste tekkeks: raseduse katkemiseks ja enneaegseks sünnituseks. Emakakaela puudulikkust saab raseduse ajal korrigeerida emakakaelale tugevdava õmbluse tegemisega ning üldjuhul kulgeb rasedus selle protseduuri järgselt normaalselt.\nHarva tekib emakakaelapõletik või emakapõletik. Põletikku ravitakse enamasti tablettidega.\nEmakakaela naabruses paiknevate organite (kusejuha, kusepõis, emakas) vigastust esineb üliharva.\nNarkoosist tingitud tüsistused võivad olla seotud ravimallergiaga. Söömata ja joomata oleku nõude eiramisega enne narkoosi võib järgneda oksendamine narkoosi ajal, oksemasside sattumine hingamisteedesse ning sellest tingitud lämbumine.


T��tajate manifest n�uab kollektiivlepinguid k�ikidesse ettev�tetesse\nKolmap�eval sotsiaaldemokraatide ja ameti�hingute allkirjastatud t��tajate manifest n�uab t��inimest kaitsvate kollektiivlepingute s�lmimist k�igis ettev�tetes ning riigi- ja omavalitsusasutustes.\nSamuti tuleks t��tajad kaasata otsustamisse k�igis ettev�tetes ja asutustes, sealhulgas peavad t��tajate vabalt valitud esindajad kuuluma aktsiaseltside n�ukogudesse. �leriiklike harukondlike palgalepetega tuleb tagada sama t�� eest sama korralik tasu ja aus konkurents ettev�tjate vahel, seisab manifestis.\nManifestile kirjutasid alla sotsiaaldemokraatide riigikogu fraktsiooni esimees Eiki Nestor, Transpordi Ameti�hingu esimees Peep Peterson, Eesti Tervishoiut��tajate Ameti�hingute Liidu esinaine Piret Kruuser, Kultuurit��tajate Ametiliidu esimees Ago Tuuling ja Raudteelaste Ameti�hingu esimees Oleg T�ubarov.\n"Tahame teha tulemuslikku ja h�sti tasustatud t��d Eestis, tahame areneda ja edasi �ppida," seisab manifestis. "T��tajates tuleb n�ha ennek�ike inimest, mitte tootmisvahendit."\nAllakirjutanud n�uavad valitsuselt t��puuduse alandamist nelja aastaga neljale protsendile, ettev�tlus- ja palgatoetuste ning t��tute t�iend- ja �mber�ppe rahastamine suurendamist v�hemalt kahekordseks.\nManifest n�uab kohustusliku pensioniea kaotamist, nii et iga�ks v�iks valida pensionile mineku aja 60. ja 65. eluaasta vahel. Hiljem pensionile minejal v�iks manifestis esitatud ettepaneku j�rgi olla suurem pension.\nErisoodustusmaksust tuleks manifesti j�rgi vabastada t��andjate panus t��tajate koolitusse ja tervisesse.\nHaigekassasse peaksid solidaarselt maksma k�ik, n�uab manifest. Esmane arstiabi tuleks aga tagada kindlustusest s�ltumata riigieelarvest.\nKolme kuu v�rra tuleks pikendada t��tuskindlustush�vitise maksmist ja h�vitist t�sta 70 ja 50 protsendini palgast, seisab manifestis.\nHariduse ja koolituse vallas n�uab manifest tasuta �ppekohtade arvu suurendamist �likoolides.\n"K�ik t��andjad vajavad Ettev�tluse Arendamise Sihtasutuse toel regulaarset koolitust, et tulla toime uuenenud t��suhetega ja t�sta tootlikkust," seisab manifestis. "K�igi t��tajate t�iendkoolitamine v�hemalt kord nelja aasta jooksul peab olema t��andjatele kohustuslik."\nSamuti tuleks luua innovaatiline t��tajate t�iend- ja �mber�ppefond, mis ammutaks oma vahendid ettev�tte tulumaksust.\nT���iguse rikkumise eest m��ratavad trahvid peaksid manifestile allakirjutanute n�udel suurenema mitu korda, et tagada t��andjate �iguskuulekust. "T��inspektsiooni �igused t��tingimuste tagamisel tuleb taastada," lisab manifest.\nManifest n�uab ka riigit��tajatele teistega v�rdset streigi�igust ja toetusstreikide v�imaluse p�simist.\nSotsiaaldemokraatliku erakonna teatel on t��tajate manifest liitumiseks avatud k�igile �hendustele ja t��andjatele.\nT��tajate manifest on vastuseks augusti l�pul T��andjate Keskliidu poolt avaldatud t��andjate manifestile. T��andjate manifest soovitas koosk�las eluea pikenemisega t�sta riikliku vanaduspensioni iga v�hemalt 67. eluaastani, seada t��tasult makstavale sotsiaalmaksule �lempiir ja kaotada toetusstreikide korraldamise v�imalus.


Kiirlaen intressita; sooviks osta maja aga tahan laenu saada sellele samale ajale\nTagatiseta kiirlaen on ka ilma käendajata, puudub vajadus tülitada häid sõpru või pereliikmeid endale laenu käendajaks. Kui näiteks enam kui pool su sissetulekust läheb olemasolevate laenude tasumiseks, ei saa sa kindlasti uut laenu. Kiirlaenud erinevad teistest laenudest muugi kui üksnes kiiruse poolest. See vahemik katab enamikud hädaolukorrad, kus on vaja raha kiiremas korras. Kui olete sattunud olukorda, kus teil palju palju erinevaid kalleid laene, võiksite mõelda laenude refinantseerimise peale. Kiirlaenu taotlemine on väga lihtne ning kui majanduslik seis on parasjagu piisavalt hea, et laenu saada, võidakse üsna mõtlematult mitu kiirlaenu võtta, mõistmata, kas seda oleks hiljem võimalik tagasi maksta. Kiirlaen intressita; sooviks osta maja aga tahan laenu saada sellele samale ajale. Eesti pangakonto – laenusumma kätte saamiseks peab sul olema mõnes Eestis tegutsevas pangas arvelduskonto.\n. Põgus eelnev kodutöö aitab tunduvalt vähendada eitava vastuse tõenäosust. Siin on mõned olulised eripärad, mis iseloomustavad kiirlaene: Kiirlaen on kõrgema intressiga kui tagatisega või tarbimislaen. Laenufirma soovib eelkõige näha, et taotlejal ei oleks olnud probleeme ning kui nad näevad, et sul on veel paar kuud tagasi olnud maksehäire, on see nende jaoks ohumärk ning kahjuks sa sel puhul laenu ei saa.\n- Laenud Internetist -\n. Selline laen on mõeldud uutele klientidele, kellel ei ole veel varasemalt kontot laenufirma juures; sisuliselt on see promopakkumine, mille eesmärk on pakkuda erakordsete tingimustega laenu uutele huvilistele. Maksehäired – kiirlaenu ei saa mitte kunagi, kui sul on mõni kehtiv maksehäire. kiirlaenud erilised ning kuidas kiirlaenu taotleda hõlpsalt. See tähendab, et laena pigem pikemaks ajaks, kui sa ei ole kindel, et suudad laenu lühema aja jooksul ära maksta. Kiirlaenud, nagu nimigi vihjab, on laenud, mis laekuvad väga kiiresti ning kus tavapärane pikk laenuprotsess jääb täiesti ära. See ei pea alati olema palk: see võib olla ka pension, toetused vms. Kiirlaenu taotlemiseks pead leidma enda jaoks meeldiva laenufirma, kes vastab su soovidele – teisisõnu, pakub sulle sobivaid maksetingimusi. Sellised laenud, mida kutsutakse ka nö palgapäevalaenudeks, on iseenesest olemuselt väikelaenud, kuid kiirlaene iseloomustab eelkõige igasugune tagatise puudumine ja laenusumma väljastamine juba samal päeval. Mõni laenufirma võib ka soovida, et taotlusesse märgitud elukoht klapiks rahvastikuregistris oleva kandega, kuid seda ei nõua kõik laenufirmad.. Enamjaolt ei saa laenu isegi siis, kui maksehäire on äsja lõpetatud. Kui soovid, et laenusumma laekuks sulle ka väga kiiresti, oleks mõistlik valida laenufirma, kes kasutab sama panka, mida sinagi – pankadevahelised ülekanded laekuvad kohe, seda ka nädalavahetusel. Stabiilne sissetulek – see on põhimõtteliselt kõige tähtsam asjaolu. See on ka üks peamiseid kiirlaenu puuduseid, kuid arvestades, et tegemist on tagatiseta laenuga, ei ole see sugugi niivõrd ebamõistlik. Enne taotlemist tasuks kindlasti pilgu peale visata sellele, kas sa sobid ka laenufirma kehtestatud tingimustega.\nEraisikult eraisikule laenamiseks on avatud online laenuportaalid. Laen ilma kuumaksuta; auto liisingu intressid. Kui oled kõikidele asjaoludele mõelnud, ei tohiks laenu saamisel ja selle kasutamisel tekkida sinu jaoks mitte mingeid muresid ja saad oma probleemi kenasti lahendatud. Elukoht – laenu saavad taotlejad, kellel on Eestis elukoht ning kes on Eesti kodanikud või pikaajalise elamisloaga. Seetõttu tuleks enne laenu taotlemist mõelda järgmistele asjaoludele: Kiirlaenud on kahtlemata head kriitilise häda korral, kuid enne laenu võtmist peaks kaaluma väga põhjalikult, kas pole mitte ühtegi teist võimalust. Väga paljud laenufirmad töötavad nädalavahetusel ja kuna peaaegu eranditult alati antakse vastus mõne minuti jooksul, saad sa rahamure lahendatud väga kiiresti. See kõik on oluline riskide maandamiseks, kuid selle punkti täitmisega ei tohiks küll enamikel taotlejatel probleemi olla. Ka summade piiratud suurus on üksnes kaitsemehhanism, kuna tagatiseta laenu on väga ohtlik väljastada suurtes summades. kiirlaenud nii eelistatud. Lisaks on võimalik leida intressivabasid kiirlaene. Laenutaotlust esitades käib isikutuvastus ID kaardiga ning selle saab otse internetis kodust lahkumata ära teha. Tagatiseta refinantseerimine võimaldab koondada mitmest eri kohast võetud laenud ühe laenuandja alla, et saada lõplikud laenudega kaasnevad kulutused madalamaks ning koostada taskukohane maksegraafik. Kõrge intress on üksnes laenuandja kaitseks ja riskide maandamiseks – see tagab, et kui mõni laenuvõtja jääb maksmisega hätta, siis ei jää laenufirma siiski miinustesse ja saab oma tegevusega jätkata. Kiirlaene võetakse peamiselt ootamatute kulutuste katteks või väiksemate parasjagu üle jõu käivate väljaminekute finantseerimiseks. Kuna võib olla ka pikema perioodiga, on väga oluline, et laenu saaks üksnes taotleja, kes suudab kindlasti laenu tagasi maksta. Kiirlaenud on madalama summaga kui tagatislaenud. väikelaenud, on ka mugavalt taotlemiseks kättesaadavad internetis. Intressita laene on võimalik saada erikampaaniate käigus, mida laenufirmad korraldavad, et meelitada endale uusi kliente. väikelaen ega muu laenuliik. Raha laen eraisikult; laen независимый от местоположения. Kiirlaen intressita; sooviks osta maja aga tahan laenu saada sellele samale ajale. Kohustusi ei ole juba liiga palju – lisaks sissetuleku olemasolule vaadatakse ka seda, et sul ei oleks liialt suur kohustusekoorem.\nKergesti saadavad kiirlaenud; laenud ilma tagatiseta\nPensionääride laen; kiirlaenu intress päevas


Juhtumisi: Minu tõeline pale\nKui lõuna paiku helistasin, et õhtuste plaanide osas kokku leppida, siis telefoni ta ei võtnud. Murelikuks muutusin siis, kui ta poolteist tundi hiljem tagasi helistas ja ära rääkis miks. Nii need illusioonid hetkega kildudeks purunevad. Olin siiani arvanud, et see, et mu mees tänaval lühikestes seelikutes võõrastele kassidele järele ei vaata, on seotud vaid minu võluva isikuga.\nMõned aastad tagasi hakkas ta rääkima, et võiks uue teleka osta. Suurema. Avaldasin imestust, sest vana oli täitsa korralik ja üsna suur ka. Selgitas, et tema ei nägevat subtiitreid lugeda. Mina jällegi arvasin, et äkki peaks siis prillid muretsema pigem uue teleka asemel.\nTema (siin ja edaspidi sisisedes): "Mul ei ole mingeid prillisid vaja, see kiri on liiga väike!"\nPeale seda on ta vormelit, Tour de France'i, olümpiat jne vaadates pidevalt nõudnud, et ma talle ekraanil olevaid numbreid ette loeks. Minu tagasihoidlike vihjete peale, teadagi:\n"Mul ei ole mingeid prillisid vaja, see kiri on liiga väike!"\nSeda üllatavam on, et ta täna lõunaajal tõesti prillipoes ära käis. Sealne okulist saatis ta edasi silmakliinikusse, sest tema juhtumiga tegelemiseks puudus neil piisav aparatuur. Igaks juhuks mainis ka, et sinna minnes ettevaatlik oleks, sest tema lühinägelikkus olevat tasemel, mis autoroolis juba ohtlikuks võib muutuda.\nNende aastate sees, mil ta oma tugitooli telekale järjest lähemale on nihutanud, olen mina muretsenud kaks last, mõned kortsukesed ja hallid karvad. Selle aja jooksul on mu elus olnud liiga palju head toitu ja halbu harjumusi ning liiga vähe und ja sporti. Kui nüüd peaks osutuma, et ta minu suhtes tõesti vahepeal mingis uduses ettekujutuses elanud on, siis tagajärgede eest sisimas silmaarsti on vist palju meeldivam süüdistada, kui noori naisi ja keskeakriisi?\nKirjutas Alli Kass kell 17:07


Mil eostati Kristus ?\nKuidas mõjuvad ?\nPalju inimesi oli ?\nMillal toimus rahva kasv ?\nKui vähem tähtsaid ei pandud kirja ?\nMillistest ühendustest sündinud lapsed täieõiguslikud ?\nKust tuli rahvastiku kasv ?\nKuidas toimus üleminek ühelt süsteemilt teisele ?\nMillal muutus loendavaks ühikuks ?\nKes on nüüd rüütel ja kes pole ?\nKellel õigus rüütliks saada ?\nKus antiigiajal polnud ?\nKes valitses keskaegset linna ?\nMillises vahekorras Kristuse jumalik ja inimlikosa ?\nMilline seal vahekord ilmaliku ja kirikliku võimu vahel ?\nKeskajal indulgentsidele teoloogiline kriitika ehk kas head teod on ülekantavad ?\nMiks reformatsioon puhkes just Saksamaal ?\nKuidas teostada misjonit ?\nKui dominiiklane. Assisi Franciscus ( ?\nKui vääritu preester jagab sakramenti, on see siis kehtiv ?\nKestis u 1000 aastat. Keskaja mõiste lõid 14. sajandil humanistid . Ladina keel lihtsustub laiematesse (mitte laiadesse!) hulkadesse levimise tõttu. Keskaja ladina keel oli keskmise osa ladina keel. Keskaeg kandnud negatiivset märki, allakäiguaeg (ladina keele moondumine). Kõikidele tuli 17. sajandi periodiseering kui saksa keele õppejõud Horn ja Keller levitasid/kujundasid mõiste kasutust . Inkvisitsioon , nõiaprotsessid 17.-18.sajandil, nimetatud keskaegseteks, iganenuteks. Romantikud idealiseerisid keskaega ; kangelasajastu, rüütlid, gooti kunst . Historitsism – objektivsuse püüe.\n313 Milano ususallivuse edikt\n375 hunnid tungivad Euroopasse, suur rahvasteränne.\n476 langes Lääne – Rooma keisririigi keiser\n495-496 Clodovech sai kristlaseks\n711 araablased maabusid Hispaanias\n1453 türklased vallutavad Konstantinoopoli\n1492 Kolumbus avastab Ameerika\n1494 Itaalia sõjad\n1517 Lutheri deesid Wittenbergi uksel\nPrantsusmaal keskaeg kuni Prantsuse revolutsioonini (1789-1799), Venemaal keskaeg Peeter I eelne aeg.\nNn pikk keskaeg – võtta üheks perioodiks kokku terve Euroopa ajalugu kuni tööstuslikupöördeni.\nVarakeskaeg kuni 11. sajandini\nKõrgkeskaeg 11. - 13. sajand 1\nHiliskeskaeg 13. sajandi II pool – 15. - 16. sajandi vahetus\nMurrang 11. sajandil, aastal 1000 toimus feodaalrevolutsioon. Või 13. sajandi keskpaik , mil tekkisid moodsad ning rahvusvahelised riigid ja keskvõim.\nKeskaeg on küll väljamõeldud periood aga piisavalt tugevalt juurdunud. Otsitud keskajast vaimupimedust, eeskujusid , vaimulätteid.\nKeskaja inimesed arvasid, et on viimase aja inimesed. Asjad saavad minna ainult hullemaks. Maailma lõpp tulemas iga hetk!\nPüha Augustinus jagas kõik kuueks ajastuks , viimane oli Kristuse ajastu (ta võib tulla kohe). Babüloonia, Pärsia, Kreeka ja Rooma – Püha Hieronymuse neli suurt perioodi.\nTsükliline maailmavaade – ring (lineaarne maailmavaade ehk algus on maailma loomine ja lõpp on maailmalõpp).\n12-13. sajandil hakati arvama , et muutused võivad olla ka head. Kuni hiliskeskajani puudus Euroopas ühtne ajaarvamine . Gregorianuse kalender kehtestati alles 1582. aastal.\n6.sajandil loodi ajaarvamine Kristuse sünni järgi (abt Dionysius Exigus arvutas aja). Aastal 4 või 6 enne Kristuse sündi sündis Kristus tegelikult. Astronoomiliselt, jõulutähe järgi. Kristuse kalender võeti kasutusele keskaja lõpul. Ajaarvamise moodus valitsejate valitsusaastate järgi.\n1.jaanuaril Kristuse ümberlõikamispüha. Tüüpilisel jõuluaastal oli 24.detsember aasta alguseks. Tüüpilisel maarjaastal oli 25.märts, mil eostati Kristus?, aastavahetuseks. Ka lihavõtted mõnelpool aasta alguseks, liikuv aasta.\nRoomapärane dateerimine, hiliskeskajal päeva määratlemine kirikupühade järgi. Pühakute tähtsuse loend (paikkonniti erinev), mille järgi arvestasid preestrid oma kalendrit .\nFeodalisimi samastatakse keskajaga, feodalism on valesti mõistetud. Feodalism ei ole keskaeg, see on kasutusele tulnud hiljem, tähistab omanikusuhteid. Feodalism on vana korra ühiskonna korraldus.\nAadel valitsev kiht.\nÜhiskond jaguneb privileegidega seisustesse (läänikord Francois gaanshoff = feodalism 11. - 13. sajandil). 2\nTeenistuse tasuks teenisvaldus (maapalk).\nVõim on killustunud.\nFeodalism (Nõukogude mõistes) on majandustüüp, kus olulisim sõltumatute talupoegade töö mõisnike heaks, ilma majandusliku sunnita vaid kohustuse pärast. Kui lugeda feodalsmist, siis vaata enne, mida autor feodalismiks peab, muidu võib möödarääkida üksteisest.\nBastard feodalism – värdjaslik feodalism ehk palgaline leping vormistati ning vasall sai raha mitte maad. Skandinaavias, v.a Taanis , ja Preisimaal polnud feodaalkorda. Ristirahvas, christianitas, oli määrav, Euroopa mõiste ei omanud tähtsust.\n1054 Ida - ja Lääne – Rooma vaheline võitlus, kirikujuhid panid üksteist kirikuvande alla. Lõhe katolikukirikus! Lõuna – Itaalia kaudu lisandus araabia kultuuri, nt teoste tõlkimine.\nKeskaja lõpul hakkavad kujunema võimualad, millest hiljem kujunevad rahvusriigid. Saksa – Tšehhi vastuolud, Prahast sai üleriigiline keskus.\nAjalooallikad ehk igasugune tunnistus , mis aitab vastata meie küsimustele, nendeks on kirjapanekud, asjad, sõnad. Allikaid ei saa jagada väärtuslikeks ja väärtusetuteks. Allikad muutuvad ALLIKAKS ajaloolase käes, kõik allikad, mida kasutame olid omal ajal kirjapandud hoopis teise mõttega kui meie küsimustele vastamine. Sõnad, jutustused, jutustus sündmustest. Faktiline – näiteks kiri, mis saadeti. Fiktiivne – jutustus sündmustest, mis leidsid aset enam – vähem nii. Normatiivne tekst – kui palju normi sisaldab?\nKeskajal kirjutamine vaimuliku töö. 13. - 14. sajandi tekstid põhiliselt vaimulike\npoolt kirjapandud, ladina keeles. Lugeja tunneb Piibli konteksti sama hästi kui tekstide kirjutaja. Üleminek rahvakeelsele kirjandusele esimesena kõrgkeskajal Itaalias. Rüütlilood rahvakeelsed. Hiliskeskajal “idiote”-de jaoks kirjandus, “idiote” on see, kes pole kirjakunsti pühendatud. Iglesia ehk ristirahvas, kogudus . Hiliskeskajal vaimulikuks ka linnakodanikud , mitte ainult aadlid nagu varem. 3\nHistorigraafilised – vahendab sündmusi, näitab kuidas neid sündmusi väärtustati. Vahendavad fakte, mis peaks olema tõde. Terviklik jutustus - alates maailmaloomisest, alates mingi institutsiooni loomisest ja tema ajaloost, mingist maast ja tema ajaloost. Annaalid – lühikesed, aastate kaupa kirjapanekud tähtsamatest sündmustest. Nt kuningas suri, troonile sai tema poeg jne. Varasemast keskajast meieni jõudnud ainult Püha Nikulause annaalid, mille ajaloolisus on küsitav.\nKagiograafilised – pühakute elulood . Keskaja levinuim žanr. Ahtosantoorium - elulugude kogumik (4000 vitat ehk elu). Pühaku elulugu lähtub žanri reeglitest, nt tõendada tema pühakuks olemist. Peamine, et pühak peab tegema imetegusid. Eluloo eesmärk pole inimese eluloo rääkimine.\nÕigusesse puutuvad kirjutised – õigusnormide kogud (õiguspeeglid), kohtumaterjalid (inkvisitsioon), diplomaatilised allikad. Paavsti nimel väljaantud tekstid on bullad, ka pliist pitseriga väljaantud dokument on bulla (pliist pitser valitsejatel). Karl IV kuldbulla, pitser, mis oli kuldplekist. Diplomaatika uurib ürikuid, ürik on õiguslikujõuga dokument (kindlas vormis dokumenteeritud). Ürik on näiteks testament , vasalli leping. Vahest on ürikud võltsitud ehk algusest peale tehtud mitte sellepoolt, kelle poolt välja antud ta väidab end olevat. Teiseks võib ürik olla koostatud võltsitud ürikute põhjal. Ürikud valmistati väljaandja kantseleis ( paavst , keiser, piiskop). Et oleks juriidiliselt korrektne tuli panna kirja nt kõik, mis oli maatükil. Suur osa ürikuid pole säilinud orginaalis, kas koopia või ümberkirjutus. Koopiaraamatud – näiteks kirjutatud ühe piiskopkonna privileegid ühte raamatusse. Seadustekogud. Kirikuõiguste allikad (kanooniline) – sinodite, paavstide otsused, kloostireeglid jne. Akt – jooksva asjaajamise dokument, pole õigusliku jõuga. Aktid on näiteks vakuraamatud, arveraamatud, kirjavahetused. Säilinud hiliskeskajast. Kirjalik asjaajamine alates 14. sajandist. Dokumenteerivad linnaelu . Kirikorrespondents st kaupmeeste omavaheline kirjavahetus .\nKirjandus - traktaadid, liturgiad, palveraamatud, nekroloogiad ja memoriaalraamatud.\nIlukirjandus. Kataloogid (loendid). Pealiskirjad. Kirjad esemetel.\nKeskaegseid allikaid säilinud arhiivides ja raamatukogudes, eriti olulised kiriku raamatukogud. Kloostri sekulasriseerimisega hävisid tihti raamatukogud.\nKuningad teostavad võimu ringireisimise ajal, suur osa allikaid jõudnud keskaegsetesse raamatukogudesse. Institutsioonidel oma arhiiv, näiteks Saksa Ordu arhiiv Viinis. Keskaja allikaid massiliselt publitseeritud 17. - 19. sajandil. Et teha kättesaadavamaks, muuta ajaloo uurimine lihtsamaks “Monumenta Germania Historia” esimene köide 1826 (mgh.ee). Itaalia ajaloolane Ludovicio Muratori andis 18. sajandil välja 25 köidet Itaalia ajaloost. Prantsusmaa vaimulik Prantsusmaa ajaloost. 19. sajandil anti välja palju territoriaalseid materjalide kogumikke. Register – allikate kogum.\nAllikate tähtsus nende kaasajas ?\nMeieni jõudnud varakeskajast vaid fragmendid . Hiljem minek suuliselt asjaajamiselt kirjalikule. Kristlik kirik on raamatukirik, põhineb kirjalikul traditsioonil. Varasemal keskajal polnud näiteks mille peale kirjutada. Pärgament – eriliselt pargitud lamba/vasika nahk – on kallis! Materjali polnud raisata, kirjutati seotud kirjas (kursiiv kirjas ning lühenditega). Hiliskeskaja kirja raskem lugeda, sest seal rohkem lühendeid. Pärgamenti sai uuesti kasutada kui vana tekst maha nühkida nahalt. Tänapäeva teadus lubab kustutatud kirja lugeda – leitud antiikteoseid! Koodeksid ehk raamatud tänapäevasel kujul. Info palju kiiremini leitav (järjehoidjad). Konvoluut – eri tööde ühtede ja samade kaante vahele kokkuköitmine. Hiliskeskajal kirjalik materjal paber, Õhtumaal 13. sajandil kasutusel mustandid. Tänu paberile kirjutiste maht kasvab. Kirjaoskus vaimulike amet. Lõid traditsiooni, kuidas peab kirjutama. Kirjasõna kubiseb topostest ehk kohtadest (common place ) – mõtteväljendus skeemid , mis korduvad teosest teosesse. Näiteks rüütel – õilis, kuningas – vapper , pagan – julm. Keskaegsete tekstide retood (teksti toimemehhanism) tuleb jälgida.\nMiks koostatud? Kuidas mõjuvad?\nAllikad dendentslikud, lähtuvad ebateaduslikust mõtteskeemist. Sellise retoorika uurimine kirjeldab keskaegset inimest. Ürikud ei olnud kehtiv seadus vaid kui relv , mida hoiti kindlas kohas lukutaga. Nende sisu ei kontrollitud, rivaalidel võis olla samad õigused kirjas. Võltsing on nõrgema poole dokument, aadlil vähem sõdureid kui rivaalil, laseb kuningal teha kirjaliku dokumendi, et küla on tema oma. Kas ta suudab ka seda küla sõdurite eest kaitsta on teine asi. Ürikud kajastavad, kuidas minevik pidi olema aga kas see ka nii oli? Kuurvürstid on need, kes võivad valida Saksamaa kuningat. Petrarca tõestas, et Austria vürsti kuurvürsti dokument on võltsing, kasutatud keele abil (dokumendil). Peetakse diplomaatia alguseks. Peale suulise info oluline žestide, piltide keel. Žest võis olla vormel ja õigusliku jõuga, 13. sajandil pandi ka žeste kirja. Esimesed lääniürikud kirjeldavad toimepandud žeste, hiljem saab dokument õigusliku sidemeloojaks. 14. - 15. sajandi kõnepruugis tähendas risti suudlemine Venemaal lepingu sõlmimist. 12.sajandil kasvas kirja kasutamine, kloostrite arv 13.sajandil kasv jätkub.\n280 kirja ----> 720 – 5000 kirja aastas\n12.saj algus ----> 13.sajandi algus\nMaastikupilt nägi väga teistsugune välja, kirjade kohale jõudmine aeglasem . Massikaupade vedu mõeldav ainult veeteed pidi. Laevad tänapäeva mõistes väikesed, võttis peale ainult 2 veoauto koormatäit. Suureks reisitakistuseks mäestikud. Kurud talvel läbipääsmatud. Kuningas jõuab päevas edasi 6 – 23 km, sest kaaskond suur. Läbides mingi valitseja valduse, kas on turve (valitseja kaitse), kui pole siis oli ta lindprii . Turbesund – võeti turbe eest maksu. Keskaja jooksul ehitati sildu , teid, hobused arendati suuremaks ja tugevamaks, rajati kulleriteenistused. Kasulik saata ühest kirjast mitu eksemplari, kirjad eri teid pidi ja eri inimestega ( voorimehed , tavainimesed). Laevade kandvus muutus suuremaks.\nÜLEVAADE AJALOOLISEST DEMOGRAAFIAST\nPalju inimesi oli? - Ei tea.\nMillal toimus rahva kasv? Seotud majandusega. Mida rohkem võimalusi/elatist, seda rohkem inimesi.\nKliima ja selle muutumine.\nAbieluline käitumine ehk millal abielluti ja lapsi saadi.\nArheoloogiliste asulate arv = külade arvu kasv = inimeste kasv\nInimeste arvu saab vaadata:\nKiriku suuruse järgi.\nLinna müüriga piiratud alade järgi.\nSamas need võivad ka eksitada, nt linn võis olla väga tihedalt täisehitatud samas ka hõredalt. Kirik võis mahutamise pärast suur olla aga ka prestiiži pärast. Andmed lokaalsed , ühe linna, ühe küla, ühe mõisa kohta. Näiteks maksuloendid (perede ja majapidamiste arv aga pereliikmete arvu pole kirjas), maksualuste loendid (linnakodanik aga kodanikud pole elanikud, maksuvabad paljud aadlikud ja vaimulikud ). Statistiline materjal on koostatud teistel eesmärkidel, mitte et anda aimu inimeste arvust.\nMaksuloendid koostatud eri printsiipidest lähtudes, ei saa võrrelda! Paremini dokumenteeritud linnade elanikud, hiliskeskaja elanikkond. Linnade tekke - ja arengu eeldus on rahvaarvu kasv. Tavaliselt võetakse pere suuruseks viis inimest. 9. sajandi Pariisis olevas majandusloendis mainitud üle 8000 inimese, kirjas ka naised ja lapsed. Tüdrukuid vähem – kas kui vähem tähtsaid ei pandud kirja? Või surid rohkem?\nTaani hindamisraamatus puuduvad mõned asulad, mille olemasolu on arheoloogiliselt kindel.\nMarginaalid on äärmusrühmadesse kuuluvad inimesed, kellelt pole makse võtta, nt prostituudid, kerjused jm. 1/3\nelanikkonnast elas almustest. 5\nSündimus = abielu viljakus = abiellumise vanus ( abielunaise noorus, tavaliselt 12.a)\nAbielu = majanduslik ja/või poliitiline tehing (tütar kapital )\nTalupoegade seas abielu eelduseks võime peret ülal pidada.\nTaludes naisevõtmine = võimalus hankida lisa tööjõudu\nSuur osa rahvastikust ei saanud lubada abiellumist, abieluväliste laste ellujäämine kaheldav. Näiteks käsitöösellidel ja vaimulikkonnal piirangud abiellumisele, piirangud tulenevad kristlikust korrast ja ühiskonna korraldusest. Millistest ühendustest sündinud lapsed täieõiguslikud? Pärimisküsimus.\nSuremus on suur, eriti laste ja sünnitajate. Eluloolisi andmeid (abielu, lastesünd, surmapäev) olemas vaid aaselkonna ja hiljem linnakodanikest, talupoegadest andmed puuduvad. Rahvast piirasid: nälg, haigused ja sõjad. Keskaja lõpul rahvaarv jälle kasvab, võimalus paremini süüa sada, peale katku hakati laste eest paremini hoolitsema. Nälg oli keskaegse inimese jaoks igapäevane oht. Ikaldused, polnud transporti, mis tooks nt vilja, et ikaldust leevendada. Ainult meretranspordist sõltuvad linnad – Madalmaad, Itaalia – said transportida vajalikku. Leib, viljasaadused peatoidus. Ülemikihid saavad paremat toitu, sh liha. Vilja puuduses rikkamad ostsid vilja kokku, hind tõusis veelgi ja lihtrahvas ei jaksanud vilja osta. Nälja ajal võis süüa asju, mida varem ei söödud, minna linna almuseid kerjama.\nViljasaak sõltub otseselt kliimast , keskajal muutus kliima mereliseks, soojemaks ja niiskemaks. Alates 14. sajandi algusest muutusid Lääne – Euroopas paljud alad kõlbmatuks. Väike jääaeg 14.sajand – uusaja algus. 1315 – 1317 halva ilma periood. Paljudes linnades suri kuni 10% rahvastikust.\nIkaldused, loomataudid (nt sõnniku hulk vähenes ja põldu ei saanud väetada). Epideemiad käivad käsikäes toidupuudusega. Katk 1347 – 1352, mida nimetatakse mustaks surmaks. Katkulained juba hilisantiigi ajal (541.a keiser Justianuse ajal tuli Egiptusest). Pidalitõbised (leepera haiged) paigutati hospidali. Ergotism (Püha Antoniuse palavik ) on tunglatera haigus, kui rukkiteras kasvavad seened, mis jäävad vilja sisse ning seda süües tekivad hallutsinatsioonid ja liikmete gangreen. 6\n1340 tuli katk Aasiast Krimmi, Kaffasse. 1347 toodi katk Kaffast laevaga Sitsiiliasse ja levis sealt üle Euroopa.\nKatk on nakkus , mida kannavad edasi kirbud , eelistatavalt rottide omad.\nTavaline vorm on muhkkatk (lümfisõlmede paistetus), kopsukatk (piisknakkuse teel).\nIndias suremus katku ajal 10% - kas tegu ikka sama arvuga?\nEuroopa mõnedes riikides suremus üle 50%. Euroopas suri rahvastikust 20 – 30%, II maailmasõja ajal kaotas Lääne – Euroopa 5% rahvastikust.\nRahvas asub tihedamalt elama, parema saagikusega aladele . Töötootlikus tõuseb. Sõda on ülehinnatud rahvastiku ajaloolise tegurina , sest inimhulk sõdades oli väike. Lahingutes langenute hulk tühine, pigem võeti vastaseid vangi, et neid perekonnale tagasi müüa. Nt otsustavates lahingutes on langeinud rüütleid võib – olla kümme. Sõjaliselt oli kasulikum laastamisretk, tappa talupoegi, põletada vili ja ka laastamistööd ei tehtud suurel alal, sest sõjavägi polnud nii suur ja ka piirajatel polnud eriti midagi süüa. Hiliskeskajal kujunevad senistega võrreldes rohkem tsentraliseeritud riigid, palga sõjaväed. Sõjad võivad kesta pikemat aega, st seni kuni valitsejal raha jätkub. Maarahvale võisid rahuajad olla hävitavamad kui sõjaajad, st lahtilastud palgasõdurite salgad rüüstasid külasid ja linnu.\nRahvaarvu kasvuperiood 10. - 13. saj, kõrgkeskaeg, rahvaarv kasvas 2 – 3 korda.\n14. saj keskapaik, kui rahvaarv kahanes kuni 15. sajandi II pooleni, mil hakkas taas tõusma. Hiliskeskajal sõjaretked, majanduse allakäik.\nHiliskeskajast kõige rohkem allikaid, parem rahvaarvu jälgida. Keskmine eluiga madal, lastesuremus suur. Pühakute imeteod sisaldavad tavaliselt toidumuretsemist. 10. - 14. sajandi alguses soodne kliima põllumajanduseks. Naise ühiskondliku seisundi paranemine, nt rüütlite daamikultus, trubaduuride laulud. Keskaja II poolel eluiga keskmiselt umbes 40 – 50 aastat, vanadus loeti saabunuks varem kui meil, aadlimeestel vanadusenõtrus u 60. aastaselt, talumeestel 50. aastasena. 7\nPaavast Innocentus III: “Meie elupäevi on 60. aastat, paremal juhul 70. aastat ning paremal juhul on need häda ja viletsus .“\nIgast 1000 sündinust suri:\nAlla ühe aastasena 150 – 300 last.\nAlla kahe aastasena 100 – 200 last.\nRahvaarvu kasv hakkas pidurduma alates 13. sajandi lõpust. Põhjusteks alanud kliima halvenemine, majanduse ekspansiivse kasvu võimalused on ammendunud.\nMõnedel viletsamatel aladel põllud liiga kurnatud , harimeseks sobimatud maad hüljati. 1/3\neurooplasi elas Burgundias, Madalmaades ja Reinimaal. Kriis pole nii üleüldine kui kõlab, rahvastiku ja majanduse langus aga mitte väga suurtel aladel.\n? Hiliskeskajal Ida – Euroopas parem elu, rahvastiku kasv, regioonikeskne sisseränne või on läänest lihtsalt rohkem infot?\nAasta 1500 on laias laastus musta surma aegne tagasiminek ületatud. Hiliskeskajal sõjad endiselt laastavmad, epideemiad, põllumajandusolud halvemad. Kust tuli rahvastiku kasv?!\nToitumisolud paranesid, sest põllumajandus oli suuteline vähema tööjõuga/väiksema ajaga tootma rohkem.\nVanad põllud karjamaadeks, saadi rohkem liha.\nTööjõu hind kasvas.\nPerekond väärtusena kasvas, ellujäävaid lapsi rohkem, samuti eakaid. Keskaja lõpul ellujääjaid lapsi kuni 4 – 5.\nSuurenenud varanduslik kihistumus (surmade tõttu koguneb varandus kellegi kätesse).\nHiliskeskajal marginalide (ühiskonnaheidikud) kasv rändurite, kerjuste ja tudengite näol.\nLinnades suurem osa marginaalideks, neil kel pole võimalik seaduslikke lapsi saada. Rahvast vähem, sest sotsiaalne struktuur ütleb, et teatud rahvas ei saa lapsi saada, st nende lapsed pole seaduslikud ja neid ei loetud linnakodanikeks.\nValdavalt agraarmajandus, nii vähe tootlik , et kõik olid sunnitud ise tootma. Sellel põhinesid aadli ja vaimulke sissetulekud. Keskaeg on siiski põllumajanduse arengu aeg. Keskaja II poolel arvukad linnad, linnarahva osakaal kasvab. Talupojad müüvad saaduseid linnaelanikele.\nRaske ratasader – kiirem ja parem kündmine.\nUued väljasüsteemid – eriti kolmeväljasüsteem.\nAreng ekstensiivne ja intensiivne. Talupojad rändasid kaugematele aladele, lõid täiesti uued külad. Ostsiedlung on sakslaste ränne Elbe jõest itta . “Tung itta” on 19. sajandist pärinev propagandaloosung. Tegelikult viis areng tänapäeva Ida – Saksamaa germaniseerumisele. Et talupoegadel oleks stiimul uutesse kohtadesse asuda , tehti neile igasuguseid soodustusi, näiteks talu maksudest vabastamine mingiks perioodiks jne. Kõik sellepärast, et mõis ilma talupoegadeta ei too midagi sisse, uued asujad võtsid kaasa vanad õigusnormid, uuele maale asujad ei pidanud olema etniliselt sakslased vaid võisid olla ka slaavlased .\nLokaatorid – kohanäitajad, värbasid talupoegi, hiljem sai lokaatorist külavanem. Ida – Euroopas jäi peale germaniseerumine, ka tänapäeva Lääne – Poolas ja Sileesias. Saksa rüütlitekultuur, nimed.\nMassilne ümberasumine ka Pürnee poolsaarel ja Venemaal. Toimus lähedaste piirkondade tihedam asustamine . Kloostrite teke oli edasiviiv tegur, klooster sai asustamata maa ja sellele meelitati talupoegi. Alates 12. sajandist tsistertslased peamised usklikud, püüdsid rajada kloostreid asustamata paikadesse, et eralduda maailmast.\nEuroopas ka maaparandustööd, nt Madalmaades, Itaalias, kuivendustööd. Juba 14.sajandi alguses andis tunda, et ülesharitud põllud on kuratud ja suur põldude rajamine jättis vähem ruumi karjale st saadi vähem sõnnikut põldude väetamiseks. Olulisim 7.sajandi saadus on teravili (rukkis, nisu, oder , kaer ). Hiliskeskajal laieneb loomakasvatus ka lihtrahva hulka. Heina ei saa teha nii palju, et suuremal hulgal loomi elushoida. Kolmeväljasüsteem, varakeskajal kaheväljasüsteem ehk üks aasta vilja all, teine aasta kesa all. Kolmeväljasüsteem ehk kolm põldu, talivili, suvivili ja kesa. 8\nKuidas toimus üleminek ühelt süsteemilt teisele???\nRibapõllud – küla väli jagatud ribadeks. Et iga talu saaks oma ribapõllu. Vanasti põllul aed ümber, et loomad ligi ei saaks. Talude koostöö seoses põllutööga. Keskaja lõpul võetakse kasutusele ka keerulisemad põllussüsteemid.\nKoodi, vikati, tuuleveski, paremad hobuse rakendamisviisid, rangi kasutuselevõtt (hobused tugevamad ja kiiremad kui härjad).\nViljasaagikus tänapäeva mõistes väike. Keskaja saagikus 1,8 tera , mõnedes kohtades 7 – 15 seemet. Hiliskeskajal keskmiselt umbes 3 – 4 tera . Taludel lisaks põldudele heina – ja karjamaad , aidad, metsamaade kasutusõigus. Küla ühiskarjamaa ja – mets. Tähtsal kohal kaunviljad , lina ja kanep, viinapuud, õlipuud. Majapidamises : veised, sead, lambad , kitsed . Inglismaal 12 miljonit lammast. Transpordiloomaks hobune, kes tahab kaera süüa aga seda Vahemere maades ei kasva ja nii kasutatigi Vahemere maades muula. 17.sajandi Itaalias veis 220 kg, tänapäeval veis 620 kg.\nKäsitööharud, mis tootsid tellijale. Suur tekstiilitoodang. Vill Inglismaalt, värv Idamaadest. Käsitöö ja kaubandus areneb käsikäes. Töötati töökodades, ettevõtlus tähendas, et ettevõtja ostis tooraine ja jagas selle järkjärgult oma alltöövõtjatele välja. Tsunftikord reguleerib ja piirab käsitöö tootmist. Meister vastutab oma töö eest. Uuendused: veejõud (vanutus -, sae – ja vaseveskid), õhkkangasteljed, paberi tootmine (12. - 13. sajand).\nKeskaja käsitöö areng:\nItaalias kõige varem, hiljem Ida – Euroopas. Käsitöö andamina lihtrahvalt (külad, kloostrid ).\nLinnakäsitöö, elukutselised käsitöölased.\nKäsitöö maale tagasi, ettevõtja, kes kasutab odavat tööjõudu maal ning kvaliteet halveneb. Turg odavama kanga jaoks, kangas kõikidele.\nKäsitöö spetsialiseerus tugevalt keskaja jooksul. Tsunftikord, mis tagas meistrile kindla sissetuleku, sellest ka tugev reglementeeritus .\nMahult suurim tööstusala tekstiil , kaubandusest moodustas poole. Olulisim kalev. Vaja head villa. Turul lai valik erinevaid kangaid