Sel suvel Tartu tänavatel jalutades märkasime hobukastani lehtedel vastu valgust kumamas heledaid ja pruuniks tõmbunud laikkaevandeid. Kaevanditest tuli päevavalgele Eestis seninägematu kahjur: hobukastani-keerukoi. Kahjustusi oli vähe, aga teeäärseid puid tähelepanelikult jälgides võis neid näha kõigil kastanitel Näituse tänaval, Taara puiesteel ja Koidula tänaval.\nLiblikaliste seltsi kuuluv hobukastani-keerukoi (Cameraria ohridella; sugukond keerukoilased, Gracillariidae) ei ole taimekahjur tavapärases, põllumajanduslikus tähenduses, s.t. ta põllumajanduskultuuride saake ta ei vähenda. Sellegipoolest tekitab ta hobukastanite lehestikku rüüstates olulist kahju aianduses ja haljastuses.\nTegu on viimase kahekümne aasta jooksul Euroopas kiiresti levinud invasiivse liigiga, kelle puhanguid pole alates 2002. aastast suutnud maha suruda isegi loodusliku tõkkega – merega ümbritsetud saareriik Suurbritannia. Kui varem võis hobukastanit pidada üheks kaunimaks suhteliselt haiguste- ja kahjuritevabaks ilupuuks, siis keerukoi sissetung on Euroopas lühikese ajaga rikkunud paljude puhkealade ilme ja nõrgestanud puid, vähendades nende kasvuks ja arenguks vajalikku lehepinda.\nKeerukoi levila laienemine tekitab eriti suurt muret seetõttu, et olles end kuskil sisse seadnud, on koi asurkonnad alati saavutanud ülisuure tiheduse. Siiani ei ole uute asurkondade arvukus veel kusagil Euroopas vähenenud . Levik jätkub ja võib varsti katta kogu hobukastani kasvuala Euraasias .\nNagu nimigi viitab, on tegu hobukastani lehtedes kaevandavate pisiliblikatega. Liblika röövikud toituvad lehekoes, pealmise ja alumise kattekihi ehk epidermise vahel. Et hoiduda kuivamast, ei välju nad kordagi lehest. Toitumise tagajärjel tekib väike ümmargune, algul poolläbipaistev, kuid kiiresti pruunistuv laikkaevand, mida röövik pidevalt suuremaks õõnestab. Rööviku neljandas-viiendas kasvujärgus muutub kaevand piklikuks korratupäratu kujuga kaevandusalaks. Kui röövikuid on väga tihedalt, võivad nende käigud liituda, mistõttu puu kaotab enamiku rohelisest lehepinnast, lehed kuivavad ja varisevad enneaegu.\nLehekaevandis vastne ka nukkub. Olenevalt temperatuurist annab keerukoi Kesk-Euroopas aprillist novembrini kolm  kuni viis  põlvkonda, kusjuures üks osa iga põlvkonna nukkudest siirdub sügavpuhkeseisundisse ja koorub alles järgmisel kevadel. Nii tagatakse asurkonna elujõud ka siis, kui mõni põlvkond satub ebasoodsatele ilmadele ja hukkub.\nLiblika algkodumaa ei ole kahjuks teada. Teaduslikult kirjeldati liik Euroopas 1986. aastal, kui teda oli paar aastat varem leitud Balkani poolsaarel Makedoonias Ohridi järve äärsetes looduslikes hobukastanisaludes. Järve nimest tuleneb ka liigi epiteet ladinakeelses nimetuses.\nKahekümne aastaga on keerukoi levinud nii itta kui ka läände ja jõudnud peaaegu kõigisse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse. Kui mullu sügisel jäi siinse loo autoritele see liik silma Lõuna-Leedus ja Vilniuses, siis tänavusuvised leiud Tartus tõendavad, et levila piir on nihkunud tunduvalt põhja poole. Levilapiiri nihkumise kiiruseks on hinnatud 17–38 km aastas .\nSuur kiirus, millega liblikas on asunud Euroopat vallutama, annab alust oletada, et liik on siia maailmajakku võõrsilt toodud. Kõige arvukamalt on perekonna Cameraria liike teada Põhja-Ameerikas, kus hobukastanil toitub ka meie keerukoi sõsarliik Cameraria aesculisella. Nende kahe eluviisid erinevad siiski suuresti.\nTeine võimalik lähtekoht on Hiina, paraku pole sealne lehekaevandajate fauna kuigi hästi uuritud. Hobukastani-keerukoiga kõige sarnasemaks sugulaseks peetakse Jaapanis vahtratel toituvat liiki Cameraria niphonica .\nÜlikiire vallutusretke teise võimaliku põhjusena on pakutud, et Cameraria ohridella toitus enne mõnel muul peremeestaimel, näiteks vahtral . Uusi peremeestaimi omaks võtta on putukatel üsna tavaline, kui nad satuvad uude piirkonda või vastupidi, kui nende elupaika satub uus taimeliik.\nKeerukoi levikut on soodustanud see, et liigil pole tõhusaid looduslikke vaenlasi: meie sipelgad ja linnud ei ole õppinud neid toiduks tarbima . Samuti võisid levikut kiirendada kuumad kuivad suved Kesk-Euroopas, mis tõid kaasa hulgipaljunemise puhangud ja tiheasustatud kolded. Sealt tuule tiibadesse saanud liblikad võisid tõusvatel õhuvooludel kanduda kümnete kilomeetrite taha. Ühtlasi on oletatud, et kaugemaid rände teeb keerukoi autode külge, näiteks rattakoobastesse kogunenud märgade saastunud hobukastanilehtedega.\nHobukastani-keerukoi esmasleiud eri riikides on tavaliselt kirjeldatud tihedama inimasustusega aladelt: peremeestaimede tihedama asetuse tõttu seal  või lihtsalt sellepärast, et erialaspetsialistid satuvad sagedamini linnade haljasaladele. Maapiirkondade kahjustustest on head ülevaadet saada väga raske.\nPraegu me veel ei tea, kuidas keerukoi Eesti talve talub. Kui ka esialgu ei talu, siis seni kuni siinsel asurkonnal see võime ajapikku tekib, saab populatsioon igal aastal taastuda lõuna poolt sisse rändavate immigrantide varal. Praegu tundub, et liik on meil piisavalt elujõuline, et anda aastas vähemalt kaks põlvkonda: juuli lõpul kaevanditest leitud nukkudest koorus esimene valmik juba augusti alguspäevadel.\nKahju. Tartus leitud nakatus on veel suhteliselt nõrk: kaevandeid leidub üksikutel lehtedel ja vaid paaril lehel leidsime neid üle ühe. Tugeva kahjustuse puhul aga võib enneaegne lehevarisemine viia puult 70–100% lehti, mistõttu juba augustis näevad puud välja sügiseselt raagus . On arvestatud, et tugevasti kahjustatud puudel väheneb iga-aastane juurdekasv 30% .\nOmeti ei ole Euroopas registreeritud juhtumeid, kus keerukoide ründe tõttu oleksid puud hukkunud või pöördumatult kiduma jäänud. Seetõttu pole kahjuri vastu vaja rakendada äärmuslikke abinõusid, näiteks tabandunud pargipuud maha raiuda ja põletada. Võimalik, et kaevandikoi kahjustuse ja ebasoodsa ilmastiku või muude taimekahjustajate koosmõju võib siiski mõnele puule saatuslikuks saada.\nPealiskaudsel vaatlusel võib kaevandeid segi ajada ka mõne mineraalaine liiast või puudusest tingitud abiootilise stressi või hobukastani-pruunlaiksust tekitava seene Guignardia aesculii kahjustusega. Lehti vastu valgust vaadeldes on siiski lihtne vahet teha: koi kahjustatud lehekoed on õõnsad ja kaevandid paistavad seetõttu ümbrusest heledamad. Kui kaevand avada, s.t. rebida pealmine kiht alumisest lahti, võib sellest leida putuka elutegevuse jälgi: ekskremente ja näripuru, nuku võrgendpesi või isegi toituva vastse, kes teie tegevusest häiritult üritab vilkalt peitu pugeda.\nBiotõrje otsinguil on palju korjatud loodusest hobukastani-keerukoi nukke ja kasvatatud neist välja parasitoide: teisi putukaliike, kes elavad ja toituvad keerukoi vastse ja nuku sees (endoparasitoidid) või peal (ektoparasitoidid). Niiviisi leitud parasitoidiliike on lootust kasutada keerukoi arvukuse vähendajatena.\nParaku on tõdetud, et keerukoi nukkudest koorub parasitoide välja väga vähe, vaid 1–8% . Põhjuseks arvatakse parasitoidide ja nende peremeeste, keerukoide erisugune bioloogiline rütm, s.t. arengujärkude kokkusobimatus: ajaks, mil parasitoidi valmikud valivad munemiseks ohvrit, on keerukoid kas juba nukkunud või pole uus põlvkond vastseid veel munast koorunud. Ometi on katsed näidanud, et kiletiivaline parasitoid Pnigalio agraules suudab nakatada üle 35% hobukastani keerukoi teise kasvujärgu vastsetest ja seega vähendada enam kui kolmandiku võrra keerukoide järgmise põlvkonna arvukust .\nEestis ei ole hobukastani-keerukoi parasitoide veel leitud. Küll aga võib naabermaade, näiteks Soome, Rootsi ja Venemaa Leningradi oblasti andmetele tuginedes üsna kindlalt väita, et meie faunas leidub parasitoidiliike, kes suudavad keerukoid rünnata.\nKatsetatud on ka keemilist tõrjet mitmesuguste putukamürkide ehk insektitsiididega, nagu diflubensuroon (tootenimetusega Dimilin), imidaklopriid (Confidor), asadirahtiin (Neem Azal T/S). Linnas ja koduaedades ei saa kahjuks mürkkemikaale kasutada, sest need on ohtlikud inimesele ja muudele liikidele. Insektitsiidide toime kestab vaid ühe, vahel kaks taime kasvuhooaega, seepärast tuleks puid pritsida peaaegu igal aastal. Suurtele võrapuudele kulub mürki palju, see on rahaliselt kulukas. Pealegi, kui sama mürki kasutada pikemat aega, võib kahjuritel selle suhtes välja kujuneda resistentsus.\nEt nukud talvituvad lehevarises, võib ainus tõhus hobukastani-keerukoi tõrjemeede olla see, kui varisenud lehed kokku koguda ja kõrvaldada. Inglismaal põletavad või kompostivad lehti teenusepakkujad . Kesk- ja Lääne-Euroopas on langenud lehtede koristamine aidanud kevadist keerukoi põlvkonda edasi lükata. Nii saab puhkevate pungadega hobukastan mõned väärtuslikud nädalad kauem elujõudu koguda .\nSaksamaal tehtud katsega arvutati välja, et ühe kilogrammi sügisel puude alla jäänud tugevalt nakatunud lehtede kohta toodavad talvitunud põlvkonna liblikad uuel kevadel 80 000 uut muna . Ainult sügisese lehtede koristamisega keerukoi kahju päris ära hoida ei saa, sest vähestest talvistest ellujääjatest võib tekkida üpris arvukas teine ja kolmas põlvkond.\nVõib tunduda, et kõige kindlam on lehevaris lihtsalt põletada. Siiski, lehevarist kuumutades või põletades tapetakse peale keerukoi nukkude ka talvituvad parasitoidid, kes võiksid aidata kahjuri arvukust piirata. Peale selle saastab ju suits keskkonda ja võib tiheasustusalal naabreid häirida. Seetõttu soovitame sügiseti kastanilehed võimalikult sageli kokku riisuda ja hoolikalt kompostida või katta vähemalt 10 cm mulla või 15–30 cm taimse materjali kihiga, misjärel jätta kaetud lehed puutumatult mai lõpuni paigale.\nErinevalt harilikust hobukastanist (Aesculus hippocastanum) on teised hobukastani liigid ja hübriidid keerukoi suhtes resistentsemad. Isegi hariliku hobukastani puude hulgas võib leida üksikuid, mis nakatuvad vähem, olles ilmselt keerukoile mingil moel vähem atraktiivsed. Säärastest puudest paljundatud resistentseid kloone praegu veel kuigi laialt ei kasutata, kuid tulevikus võib see osutuda väga tõhusaks mooduseks, kuidas piirata hobukastani-keerukoi levikut uusistandikes .\nMis edasi? Hobukastani-keerukoi valmikud levivad tuulega ning nukud kanduvad edasi maanteesõidukitega, olenemata veosest. Nii ei saa seda liiki vältida riiklike karantiinimeetmete või fütosanitaarsete nõuetega. Samuti poleks palju abi, kui karmistada nõudeid hobukastani paljundusmaterjalile, sest hobukastani noortaimed liiguvad rahvusvahelises kaubanduses peamiselt puhkeseisundis, mil neil lehti küljes ei ole.\nEhkki invasiivsete võõrliikide probleemi peetakse Eestis ametkondlikul tasandil üsna oluliseks, tuleb siiski tõdeda, et riiklikke vahendeid pole liiga laialdase ja kiire levikuga liikide vastu mõtet kulutada. Nii näiteks ei ole meil riiklikku tõrjekava kartulimardika (Leptinotarsa decemlineata), invasiivsete veeloomade või vaaraosipelgate vastu.\nKa nõrgema levikuvõimega invasiivsete liikide tõrjeks tehtavad jõupingutused ei pruugi nähtavat vilja kanda samal aastal: tuletame meelde Sosnovski karuputke (Heracleum sosnovski), Hispaania teetigu (Arion lusitanicus) või kartuli-kiduussi (Globodera rostochiensis).\nInimestel on tulnukliikidega raske leppida. Üldjuhul on kõige odavam vahend nende vastu ennetus. Kas oleme nõus suureneva maksukoormusega, et tõhustada kontrollisüsteemi, ning tõrjuma kahjureid senisest rohkem – või hoopis käitume teadlikumalt ja jätame mõned taimed-seemned taskunurgas turismireisilt koju toomata? Ent elu näitab, et kõike halba ei ole alati võimalik ennetada. Igal juhul tuleb meil nüüd õppida uue invasiivse liigiga kõrvuti elama. Hobukastani-keerukoi toob Eesti aedadesse ja parkidesse uue ajajärgu inetumate puulehtede, kuid loodetavasti kogenumate ja senisest hoolsamate aednikega.\nEha Švilponis, Marika Mänd, Eve Veromann


Kuld on kuum - Tavid Kuld ja Valuuta\nKuld on kuum\nAvaldatud Kirke Sööt kategoorias Kogu uudisvoog või 08.05.2009\n1 615,21 EUR/oz\n+ 3,56 EUR\n+ 0,31 EUR\nKuldmüntide vermija Royal Mint kasutas aasta esimeses kvartalis 75 protsenti aastatagusest enam kulda kasvanud nõudluse tõttu füüsilise kulla järele, kirjutab Bloomberg.\nKolmeteistkümnendal sajandil asutatud Suurbritannia mündimeister vermis münte 28 496 untsist kullast, võrdluseks – aasta tagasi oli samaks näitajaks 16 317 untsi. Tootmine kasvas eelmisel aastal 30 protsenti.\nFüüsilise ja elektroonilise kulla järele tekkis hüppeline nõudlus pärast aktsiaturgude kokkuvarisemist. „Inimesed tunnevad oma säästude ja pankade pärast muret, paljud neist mõistavad, et kuld on kindel vara,“ sõnas Gold and Silver Investments tegevdirektor Mark O’Byrne.\nKa mündivermija Muenze Oesterreich tooteid osteti eelmisel aastal rekordiline 1,5 miljonit untsi ning USA US Mint toodetavate üheuntsiste American Eagle kuldmüntide müük neljakordistus jaanuaris 92 000-le.\nUSA pigistab Saksa-Vene gaasitoru\nKas USA valitsus valetab kulla tegeliku seisu üle Fort Knox’is?\nKüpros müüb oma kulla


Kas Elektrit Tarbitakse Soojuslainega? Nii Palju Maksab Kwh Päevas - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidSoojuslaine Küte: elektrienergia tarbimine on madalam kui elektriküttel\nErinevus on tehnoloogias\nTarbimine sõltub seadmest\nElektrilised küttekehad on, eriti tänu kõrgele elektrihinnale, paljude jaoks endiselt väga kallid ja seetõttu ei ole alternatiiv. Kuigi soojuslaine soojendid töötavad ka elektriga, on vastupidi, tegevuskulud väga madalad. Loe lähemalt siit.\nEhkki soojuslaine soojendid töötavad ka elektrienergia abil, toimivad nad põhimõtteliselt erinevalt kui traditsioonilised elektriküttekehad või ventilaatorikütteseadmed ning tehnoloogia muudab ka tarbimise osas vahet.\nKlassikalised elektrisoojendid töötavad konvektsioonipõhimõtte kohaselt, mis tähendab, et nad imevad külma õhu käes ja soojendamisel vabastavad selle ruumi tagasi. See nõuab palju energiat, sest ruumis olev õhk on küllaltki märkimisväärne ja õhk kiiresti jahtub, see tähendab, et seda tuleb uuesti ja uuesti kuumutada.\nSoojuslainekuumutites seevastu ei ole soojendatavas ruumis õhu kogus, vaid ainult ruumis olevad tahked ained - õhk jääb algsesse temperatuurini ja samal ajal niiskeks ja jahedaks. Mõju on peaaegu sama, mis seisab liustikul päikesepaistelisel talvepäeval, kus päikese soojuskiirgus ja liustiku peegeldus muudavad selle T-särgis üsna vastupidavaks, isegi kui õhutemperatuur on peaaegu külmunud on.\nTarbimisväärtused sisaldavad alati seadme energiatarbimist. 500 W soojusallikaga kütteseade tarbib ka pool kilovatt-tundi elektrienergiat tunnis, mis seejärel konverteerib soojuseks.\nTarbimise erinevus seisneb ainult selles, et kuumalainekütteseadmed peavad väga harvadel juhtudel pidevalt töötama. Enamasti paar minutit tunnis on piisav, eriti kui küte töötab regulaarselt. Tänu lühikesele kuumenemisajale võrreldes klassikaliste küttekehadega ei ole see probleem.\nSuure ruumi soojendamiseks 500 W soojuskiirgusega, mis kestab umbes kümme minutit tunnis, maksab vaid 2–3 kWh energiat päevas. Harva kasutatavaid ruume, näiteks vannituba, võib kuumutada vahetult enne kasutamist.\nInfrapuna mustade täppide või soojuslainekuumutite kasutamisel on tavalised kuumutusintervallid eriti olulised. Aeglüliti pesa juures pakub siin head teenindust, kuid teine, kuid tavaliselt raskem alternatiiv on ruumi temperatuuri kontrollimine.


Valesti rajatud WiFi-võrgud segavad üksteise korrektset tööd\n4-aastaseks saanud WiFi-tehnoloogial põhinevaid raadiolähivõrke leidub kodus, bensiinijaamas, linnapargis või kohvikus, kokku 400 erinevas asukohas üle Eesti.\nWiFi kasutuses on 11 raadiokanalit ehk "sõidurida". Ühes ruumipunktis peab iga saatja kasutama erinevat kanalit, sest samal kanalil töötavad võrgud segavad üksteise tööd. Saatja paigaldamisel tuleb eelnevalt leida vaba kanal. Muutmata tehaseseadetega aparatuuri paigaldamisel võib juhtuda, et mitu lähikonna seadet jäävad kasutama sama kanalit.\nNäiteks muutus oskamatu paigaldmise tulemusena ühes hotellis külastajatele kättesaadavaks hotelli kassa, teises hotellis ei pääsenud WiFi-võrku kasutama inimesed, kelle arvuti soovib luua VPN turvakanalil, sest saatja tarkvara ei võimalda VPN teenuse kasutamist.\nRohkete WiFi-võrkudega linnapiirkondades oli võrkude valimine ning nende kasutamine Microsofti operatsioonisüsteemis Windows siiani ülimalt keerukas.\nWindows ei saanud hakkama traadita ühenduste haldamisega, kasutaja oli sunnitud oma arvutitesse lisama nn WiFi roaming-kliendi, millele saab «selgeks õpetada», millist WiFi-võrku eelistada.\nIlma sellise tarkvarata kipub arvuti ennast ise uude võrku üle kolima, mille tagajärjeks on ühenduse katkemine ning häiritud töö.\nMicrosofti Windows XP Service Pack 2 (SP2) lahendab probleemi. Pärast SP2 installeerimist tekib arvutisse korralik traadita ühenduste haldamise rakendus, mis kaotab vajaduse roaming-kliendi järele. Ühendustehaldur jätab meelde, millist võrku kasutaja eelistas ja ühendab arvuti ka järgmisel korral automaatselt samasse võrku.


Võimsalt mängu tagasi tulnud TÜ/Bigbank viigistas finaalseeria, TLÜ/Kikase põhitegija eksamil – Võrkpall24.ee\nAvaldatud 26.03.2022; 16:16\nAutor Karl Rinaldo 26.03.2022; 16:16\nLaura Reiter (nr 8) ja Tartu Ülikool/Bigbank tulid seerias ilusa võiduga mängu tagasi. | Foto: Leedu võrkpalliliit\nTartu Ülikool/Bigbank alistas Eesti naiste meistrivõistluste finaalseeria teises mängus Tallinna Ülikool/Kikase kodus tulemusega 3:1 (21:25, 25:21, 25:15, 25:20) ja viigistas seeria üks ühele.\nTLÜ/Kikas alustas teist kohtumist sarnaselt esimesele hästi ja võitis avageimi 25:21. Mängu murdemomendiks kujunes aga teise geimi lõpuosa, kus võõrustajad Ingrid Kiiski pika serviseeria toel omakorda 25:21 geimivõidu võtsid ja kohtumise seisu viigistasid. Kolmandas ja neljandas geimis tartlannadele enam vastast ei leidunud ning 25:15 ja 25:20 geimivõitudega kindlustati ka matšivõit.\nTartu tavapäraste rünnakuliidrite ehk Ingris Suvi ja Ingrid Kiiski asemel kerkis täna esile Laura Reiter, kes kogus võitjate resultatiivseimana 16 punkti (+9). Temporündaja Eliise Hollas esines tuntud headuses ja lisas 15 punkti (+11). Suvi sai kirja 11 (+3), Mari Arak 10 (+6) ja Kiisk 9 punkti (-3). Pealinnaklubi tulemuslikem oli Maren Mõrd 18 punktiga (+7), Raili Hunt lisas 12 (0) ja Merilin Paalo 11 punkti (+7). Kokkuvõttes oli Tartu võistkond võrreldes vastastega igas elemendis omajagu teravam.\nKui Tartu poolel naasis algkoosseisu Hollas, kes oli käevigastuse tõttu avamängu vahele jätnud, siis TLÜ/Kikase ridades oli mitmeid kadusid. Neist olulisim reeglina põhikoosseisu kuuluv temporündaja Laura-Liisa Maistega, kes sooritas samal ajal Tallinnas inglise keele eksamit. Teda asendas algkoosseisus 16-aastane ja 192-sentimeetrine Eesti pikim naisvõrkpallur Johanna Sova, kes kogus 3 punkti (0).\nKolme võiduni peetav finaalseeria naaseb homseks Tallinna, kus Kikasel õnnestus kolmapäeval peetud avamängus võtta veenev 3:0 võit. Kohtumine algab kell 18.00.\nMängujärgne intervjuu Raili Hundi ja Laura Reiteriga:\nPrevious Post Korotkov asub Beach House’is harrastajaid ja noori treenima – eelregistreerimine on avatud!\nNext PostBundesliga play-off: Aganits pääses üle noatera poolfinaali, Kaibald lõpetas hooaja üleplatsimängijana


Mehine ja suure südamega modell Arkadi Kaldormin | Buduaar\n2012. aasta 15. detsember 19:19\nKui Eestis on tuntud nägusid, siis Arkadi on kindlasti üks neist. Tema paljudest moeajakirjadest, reklaamplakatitelt ja moeetenduste lavadelt vastu vaatava näolapita ei kujutaks Eesti moeilma enam ettegi. Milline näeb välja kaadritagune elu, mis on ühe tagasihoidliku linnapoisi unistused ning kuidas tulla toime kiire ja ettearvamatu elurütmiga, räägib kaamerasilma lemmikkangelane ise.\nKui Eestis on tuntud nägusid meessoost modellidena, siis Arkadi on kindlasti üks neist. Tema paljudest moeajakirjadest, reklaamplakatitelt ja moeetenduste lavadelt vastu vaatava näolapita ei kujutaks Eesti moeilma enam ettegi. Milline näeb välja kaadritagune elu, mis on ühe tagasihoidliku linnapoisi unistused ning kuidas tulla toime kiire ja ettearvamatu elurütmiga, räägib kaamerasilma lemmikkangelane ise.\nMilline oli sinu modelliloo algus? Kas see oli traditsiooniline, nagu vana hea „elas kord“ või ei olnud see sugugi nii muinasjutuline?\nTegelesin lapsest saadik spordiga ega osanud modellindusest mõeldagi. Vaatamata sellele et paljud sõbrad, tuttavad ja isegi õde rääkisid mulle mu varjatud potentsiaalist ja soovitasid kuskile agentuuri oma pilte saata, ei võtnud ma nende juttu tõsiselt ning pigem naersin selle üle. Suur pööre aga juhtus ilusal suvepäeval, kui jalutasin mööda vanalinna tänavat ja vastu tuli „hea haldjas“ Beatrice, kes lubades mulle helget tulevikku, kutsudes oma agentuuri. Tol hetkel mõtlesin: „Aga miks mitte proovida?“ ja otsus oli langetatud. Agentuuri tulles tehti minust mõned pildid ja Beatrice pakkus mulle lepingut.\nMillele võlgned oma eduka modellikarjääri? Kas see on su enda pika töö tulemus või õnnelik juhus?\nAlguses muidugi tänu Beatrice’ile, kes mind paljudele tellijatele aktiivselt pakkuma hakkas ja tema vaev kandis vilja – kohe algasidki lugematud fotosessioonid ja moeshow’d. Väga põnev oli ennast kuskil ajakirjades või kogunisti kaantel näha ja pean tunnistama, et ei suuda endiselt oma silmi uskuda. Arvan, et olen selle ära teeninud, sest alguses olin väga arg ja kartsin pildistamist. Oskused tulid aga kiirelt ning nüüd läheb asi sujuvalt ja kartmatult.\nKas sinu ideaalse keha saladus seisneb suures nälgimises ja heas dieedikunsti valdamises või on asi hoopiski geenides?\nMinu puhul on asi geenides. Ma pole kunagi oma kehakaalu teadlikult jälginud ega dieete pidanud. Kõik minu suure pere liikmed on kõhnad ja modellindus ei ole meile võõras, sest üks minu õdedest on samuti modell. Ise söön kõike. Isegi rämpstoitu. Näiteks eile kugistasin töö juures ühe burgeri alla!\nMis kell ja millega algab sinu argipäev?\nSee täitsa oleneb päevast ja sõltub nii-nii paljust. Modellitöö ei näe ette mingit kindlat graafikut. Vahel juhtub nii, et helistatakse keset päeva ja kutsutakse paari tunni pärast pildistama, või on hoopis nii, et pean põhitöö graafiku üle vaatama, et ootamatust fotoshoot’ist osa võtta. Õnneks on praeguseni kõik minu tööandjad ja kolleegid sellesse mõistvalt suhtunud ja mingeid probleeme pole tekkinud.\nÄra tuntakse tihti ja tullakse isegi küsima, kas ma olen modell. Kord istusin rahulikult Katusekohvikus ja minu juurde tuli üks teenindaja, kes soovis koos pilti teha. Siis aga tõi ta kuskilt ajakirjast välja rebitud foto minust ja palus isegi autogrammi ning pani selle baarileti kõrvale seinale rippuma. Teine kord aga kohtasin tööl olles välismaalasi, kes ütlesid, et tulid just Riiast, kus nägid mind ühe kaubanduskeskuse reklaamplakatil, millest mina isegi teadlik polnud. Sellised kogemused on alati väga meeldivad ja teevad mind õnnelikuks. Üritan alati igale komplimendile hea sõnaga vastata.\nKas oled kunagi omal nahal tunda saanud ka meeste huvitatud pilke?\nKa seda juhtub vahel, aga ma suhtun säärastesse olukordadesse tolerantselt, sest peamine on inimese hing, mitte orientatsioon. Peaasi, et keegi otseselt külge kleepuma ei hakkaks! (Naeratab tagasihoidlikult.) Ka minu sõpruskonda kuulub palju mittetraditsiooniliste vaadetega poisse, kes on väga toredad inimesed ja osalisest seetõttu suhtungi sellesse normaalselt. Muidugi on naljakas vaadata, kui keegi tuleb klubis külge lööma, hakkab komplimente tegema või küsib konkreetselt, keda ma isiklikult eelistan. Selle peale pean küll küsijaid kurvastama…\nKas sul on mõni etalon, kellele aeg-ajalt alt üles vaatad?\nÜhtki nime ei oskagi öelda. Üritan kõikidelt huvitavatelt inimestelt midagi õppida ja eeskuju võtta.\nKas jõuad modellinduse kõrvalt tegeleda ka hobidega? Mis sind kõige rohkem köidab?\nMinu jaoks on modellindus ka hobi. Ma pole seda kunagi väga tõsiselt võtnud. Kuna viimasel ajal on nii palju tööd olnud, hakkasin sellesse ka vastavalt suhtuma. Mu tase ei ole nii kõrge, et saaksin lubada endale iga päev välismaal casting’utel käimist. Teisi hobisid on mul lausa lugematu hulk: kümme aastat tegelesin balletiga. Mul läks väga hästi ja esinesin isegi Estonia teatris. Siis läksin judotrenni, kus minust sai mitmekordne Eesti meister ja karika omanik ning rahvusvaheliste turniiride võitja. Minu peamine kirg on aga jalgpall. Tegelen sellega juba lapsest saati ja üritan sellele muude tegevuste kõrvalt alati aega leida. 16-aastasena algasid tõsisemad treeningud Floras, kus mängisin täiskasvanutega ja olin alguses teise, seejärel esimese liiga jalgpallur. Jõudsin palli taguda mitmete praeguste edukate sportlastega, kellest mõned nüüd ka välismaal mängivad. Tänaseni mõtlen, et võiksin nendega samal tasemel mängida, kuid üle-eelmisel hooajal saadud trauma tegi valiku minu eest. Vigastasin põlve nii õnnetult, et arstid soovitasid spordile „ei“ öelda. See oli šokk ja kogu elu mõte kadus mõne hetkega. Elu oli aga helde ja operatsiooni tegi üks Eesti parimaid kirurge, kes andis vaatamata kõigele lootust. Pärast kolme karkudel veedetud kuud ei saanud ma poolteist aastat spordiga tegeleda. Unistust pole ma aga hetkekski maha matnud ja nüüd olen jalgpallis tagasi. Olen maksimalist ja tänu sellele saavutan edu kõiges, millega tegelen.\nKuulujuttude kohaselt on modellid tigedad ja konkurendi kõrvaldamiseks kõigeks valmis. Kuidas suhtud sina konkurentidesse?\nKõik inimesed on muidugi erinevad, kuid mis puutub minusse, proovin alati positiivne olla ja pigem teisi aidata. Teisi modelle ma konkurentidena ei võta. Mul on selles sfääris palju sõpru. Tallinn on ju nii väike linn, kõik tunnevad üksteist. Annan nõu ka karjääriredeli alguses seisvatele modellidele, kellel on sel alal potentsiaali. Õpetan neid poseerima, värban inimesi agentuuridesse ja soovitan fotosessioonidele.\nMillised on seni olnud sinu karjääri põnevaimad ja inspireerivaimad fotosessioonid?\nMeeldejäävaim koostöö oli New Yorgi kurikuulsa fotograafi Luke Gilfordiga, kes oma artistliku ja kergelt seksuaalse kallakuga stiili poolest meenutab natuke Terry Richardsoni (skandaalne moefotograaf Ameerikast – toim). Fotosessioon toimus ühes hotellis ning Luke’il oli kaasas terve tiim asjatundjaid. Temaga töötades tundsin, mis on olla oma ala tõeline professionaal. Ta oskas nii hästi pildistada, et kogu protsess inspireeris. See oli meeletu, pidin võtete ajal peaaegu paljaks võtma!\nKes on sinu lemmikud kodumaised disainerid? Kas oled nendega koostööni jõudnud või on see pigem tulevikuunistus?\nEestis on väga palju häid ja talendikaid disainereid. Ei oskagi kohe kedagi eraldi välja tuua, sest hindan nende kõigi töid kõrgelt. Viimati töötasin Kristjan Steinbergiga, kelle kollektsioonid olid esindatud ka Londoni moenädalal. Eestis näitas ta oma rõivaid aga FIBITi raames ning tundsin jällegi tõelise professionaaliga koos töötamisest rõõmu. Temal oli tõeline modellide casting, kus 40 poisist valiti vaid kümme. Ettevalmistus oli samuti ülipõhjalik. Iga asi õmmeldi konkreetse modelli mõõtude järgi ümber. Fitting’ul oli kaasas õmbleja ning iga riideese istus pärast nagu valatult! Varem pole ma Eestis kunagi kokku põrganud olukordadega, kus isegi casting’ul pildistataks ja runway-eelne proov kestaks kaks-kolm tundi. Kõik pidi olema ideaalne, harmoneeruv ja sujuv.\nKui kaua kulutad aega igahommikusele enesekorrastamisrituaalile?\nOlen väga lihtne poiss ja ei saa öelda, et hullult enda eest hoolitseks. Ma ei kasuta mingeid kreeme ega tee endale soenguid. Piirdun sellega, et käin duši all ja isegi parfüümi ei kasuta ma igapäevaselt. Lemmiklõhn on mul siiski täitsa olemas ja selle loojaks on ei keegi muu kui John Richmond. Üldiselt olen väga loomulik ja hindan naturaalset ilu.\nMis teeb inimese sinu silmis atraktiivseks? Kas hindad teisi tihti välimuse järgi?\nVälimus mängib alati olulist, kuid mitte peamist rolli. Tihti vaatan, mida inimene kannab, kuid ennekõike on tähtis enesekindlus. Seda on kohe näha! Just enesekindlus muudab inimese atraktiivseks, seda võimendavad lihtsus ja loomulikkus.\nMillised on sinu tulevikuplaanid? Kellena näed end 30 aasta pärast?\nNeid plaane on nii palju, et rebi end või tükkideks. Näen endas nii palju erinevaid potentsiaale, et ei teagi, millele ennast täielikult pühendada. Elu on alles alguses ja proovin sellest igal juhul maksimumi võtta ja haaran igast heast võimalusest kinni. Tahaksin proovida kinokarjääri. Tegin isegi lühikese debüütfilmi, kus pearollides olid Maria Advjuško ja Ivo Uukkivi. Mina olin seal armukese rollis. Väga meeldiv oli selliste inimeste kõrval olla, rääkimata nendega üheskoos töötamisest. Praegu sain ka teise filmipakkumise ühelt Venemaa režissöörilt, kes vaatas mu pilte ning leidis minus just selle look’i, mida ta oma filmis näha soovib. Olen mõelnud ka oma modellikooli ja klubi avamisest. Üldiselt on plaanis elada õnnelikku elu, ideaalis kolme lapsega. Tahan saada kaks tütart ja ühe poja – vähemaga ei lepiks. Soovin olla hoolitsev isa ja armastav abikaasa.


20. august 2018 kell 16:53\nSuurematest ettevõtetest koosnev indeks pole veel 23. märtsil saavutatud põhjast 10 protsenti kallinenud, aga kui indeks sulgub täna 25 886 punktil, siis on korrektsioon läbi. Dow jõudis korrektsiooni 8. veebruaril, mil indeks kukkus tipust 10 protsenti.\nDow Jones on täna kallinenud 0,4 protsenti, 25 763 punktini. See tähendab, et tähtsast verstapostist on puudu 110 punkti. Nii S&P 500 kui ka Nasdaqi indeksid on korrektsioonist juba välja tulnud.\nKusjuures Dow praegune korrektsioon on kestnud juba 133 päeva, mis on ligi 60 aasta pikim. Enne seda pärineb rekord 1961. aastast, mil Dow oli korrektsioonis 223 kauplemispäeva.


NÄRIGE OMA TOITU: MIKS AEGLASED SÖÖJAD VÕIVAD ROHKEM KALOREID PÕLETADA? - KATEGOORIATETA\nMiks aeglased sööjad võivad rohkem kaloreid põletada?\nPõhiline Kategooriateta Miks aeglased sööjad võivad rohkem kaloreid põletada?\nToidu korralik närimine pole toitumise seisukohalt eriti oluline. Kuid tähelepanelik söömine võib aidata kontrollida söögiisu ja kaalutõusu.\nÄratuskell ja hommikukohv. Aeg puhata. Lameda asetusega.Krediit: Julia_Sudnitskaya - Getty Images / iStockphoto\nInimesed on juba pikka aega soovitanud teistel oma toitu hästi närida. Umbes 7000 aastat tagasi Indias asutatud meditsiinikoolis Ayurveda peetakse aeglast ja põhjalikku närimist tugeva seedetrakti tervise jaoks hädavajalikuks, mis aitab eraldada toidu seedimatud komponendid vajalikest toitainetest.\nInimesed kogunesid ka selle mõistega - mõned fanaatiliselt - USA-s. 1900-ndate aastate alguses soovitas Horace Fletcheri isehakanud majanduslik toitumisnõustaja närida iga hammustust kuni vedelemiseni, seejärel tahtmatult alla neelata. 'Fletcher oli tõhususehuviline ja selle eesmärk oli kõige vähemast kõige rohkem hankida,' ütleb teaduskirjanik Mary Roach, Gulp: seiklused söödakanalil . 'Ta ei olnud umbes 30 nätsu ega midagi muud pehmet - ta rääkis sadadest närimistest ühe näksimise kohta.'\nFletcher, kes polnud arst, uskus, et kogu see närimine aitas organismil toidust maksimumi võtta. 'Tema väide oli põhimõtteliselt see, et võite anda vaestele pool toidust ja kui nad seda põhjalikumalt närivad, saavad nad sellest rohkem toitaineid,' ütleb Roach. Kuid tema uurimistöö ei leidnud Fletcheri teooriate toetamiseks palju tõendeid. 'Teie kõht teeb toidu lõhustamisel ja toitainete omastamisel väga head tööd,' ütleb ta.\nTundub, et toitumisharjumuste järgi aeglasem söömine samal ajal, kui teie närimiskord kasvab, ei oma suurt vahet. Kuid uuringud näitavad, et see võib aidata kontrollida teie söögiisu ja kaalutõusu.\nMõned esialgsed uuringud on leidnud, et närimine kuni „tükke ei jää“ suurendab seedimise ajal keha poolt põletatud kalorite arvu: umbes 10 lisakalorit 300-kalorise söögikorra jaoks. (Kiire söömine seevastu kulutab vaevu kaloreid.) Toidu põhjalikumalt närimine suurendab ka verevoolu maos ja soolestikus. Võttes närimiseks veidi lisaaega, võib keegi teoreetiliselt iga kuu põletada umbes 2000 lisakalorit, kirjutavad uuringu autorid. TIME Health NewsletterHangi uusimad tervise- ja teadusuudised ning lisaks: põletavad küsimused ja ekspertide näpunäited. Kuva näidis\nÜlekaalulised inimesed närivad oma toitu vähem kui kõhnad inimesed, isegi kui nad söövad sama asja ja võtavad ühesuuruseid näksimisi Uuring aastal American Journal of Clinical Nutrition . Kui uurimisrühm palus kõigil igat hammustust 40 korda närida, sõid uuringus osalenud kõhnad ja rasvunud inimesed vähem. Kui nad oma toitu tavapärasest veidi rohkem närisid, paranes ka nälja ja küllastusega seotud soolehormoonide tase. 'Närimistegevuse parandamine võib saada kasulikuks vahendiks rasvumise vastu võitlemisel,' järeldasid uuringu autorid.\nTäiendav närimine aeglustab ka söömise tempot, mis võib olla veel üks põhjus, miks see nii tervislik on. Texase kristliku ülikooli toitumisprofessor Meena Shah, on uurinud söömiskiiruse mõju söögikorra suurusele. Ta leidis, et aeglaselt söövad inimesed kipuvad vähem sööma. Aeglane söömine võib inimesi aidata sööge mõistlikumalt ja häälestada nende endi täiskõhutunde juurde, ütleb ta.\nSee võib aidata ka kaalu säilitamisel. Teine uurimisrühm jälitatud rühm inimesi kaheksa aastat ja leidis, et need, kes sõid, võtsid uurimisperioodil aeglaselt vähem kaalu kui kiirsööjad. Need tulemused toimusid sõltumata inimese KMI-st, joomisharjumustest või treenimissagedusest. Kiire söömine seevastu on lingitud inimese metaboolse sündroomi riski suurenemine 35%, terviseprobleemide klaster, mis hõlmab kõrget vererõhku ja veresuhkrut, halva kolesterooli arvu ja liigset kõhurasva.\nRaske on öelda, kas inimese söömiskiirus ja närimiskiirus on ainuisikuliselt vastutavad nende kehakaalu eeliste eest ning teadlased pole veel avastanud ideaalset nätsude arvu hammustuse kohta. Kuid oma toidu närimiseks lisaaega võtmine - eriti kui olete tüüp, kes alati õhtusöögi kõigepealt lõpetab - näib olevat hea mõte.\nmonistaat juuste kasvu enne ja pärast pilte\nremy ma ja papoose pulmapildid\ninspireeriv armastus sõnum talle\nAinus kott, mida vajate järgmisel nädalavahetuse reisil\nKüsige ekspertidelt: kuidas minna üle lõdvestunud juustest loomulikele juustele


Nädalavahetuse juttu ja pilte | Do you come from a land down under?\nNädalavahetuse juttu ja pilte\nsirliaustraalias, 8. okt. 2016\nReede hommikul ärkasin 4.45 selle peale, et printer hakkas elutoas häälitsema ning hetk hiljem jäi laetuulik seisma. Selge – elekter on läinud. Hakkasin Isaacit üles ajama, kui ta juba jõudis öelda, et lähme vaatame, mis toimub. (Uskumatu, kuidas tavaoludes ei paneks voolukatkestust vist üldse tähelegi, kuid siin registreerime igasuguse erinevuse tavapärastest häältest isegi läbi une. :D) T-särk selga, lühikesed püksid jalga, taskulamp kaasa ja ratta selga. Generaatorid asuvad majast umbes 2 minuti rattasõidu kaugusel sissesõidu tee alguses. Kohale jõudes tuli välja, et olime unesegastena ju võtmed kaasa unustanud võtta. (Generaatorid ja akud asuvad väikeses poollahtises tellistest “kuuris”, mille ümber on traataed.) Isaac väntas tagasi tuppa ja tuli hoopis autoga tagasi. 😀 Suurem ehk peamine generaator oli seisma jäänud ja käima me seda uuesti ei saanud. Õnneks käivitus varugeneraator, kuid sellega olid juba eelnevalt väikesed probleemid, mida mehaanik teisipäeval kontrollima pidi tulema. Selleks hetkeks oli probleem igatahes ajutiselt lahendatud, tulime tuppa tagasi, Isaac jättis mehaaniku telefonile teate ning kobisime tagasi magama. Kell oli 5.15.\nMehaanik helistas meile tagasi 7.20 ja oli siin 8.15 (ta elab teisel pool jõge, meist umbes 40 minuti sõidu kaugusel). 5 minutiga oli probleem lahendatud – kütusefilter oli ebakvaliteetsest diislist sodi täis läinud ja umbes, mistõttu generaator ei saanud piisavalt kütust. Ümbruskonnas olevat sama probleem olnud ka teistel kohtadel – kellel oli vesi diislis, kellel diisel sodi täis. Kahjuks on meil siin ainult üks pakkuja, kes kütuseteenust osutab, seega ei saa valiv olla. No mis seal ikka, probleem on lahendatud – vähemalt nii me arvasime.\nPaar tundi hiljem oli elekter jälle läinud ja selge, et probleem on kusagil mujal ning tuli mehaanik tagasi kutsuda. Õnneks on ta üsna muhe sell ja sõnapidaja, seega oli ta umbes tunnike hiljem jälle kohal. Peale põhjalikumat uurimist tuli välja, et peamise geneka aku oli tühi ja seepärast me seda käima ei saanudki ning väiksema geneka kütusepump oli omadega õhtal, mistõttu tilkus sinna kütust vahetevahel ainult gravitatsiooni tõttu. No selge. Lõpp hea, kõik hea – elekter on jälle olemas. 😀\nSellel ajal kui kogu see trall käis suutsime klientidele hommikusöögi valmistada ja serveerida, lahkujad välja registeerida, paberitööd teha ning tubade ja restorani korisusega alustada. Selline oli minu reede hommik, et teile lihtsalt aimu anda. 🙂\nReede õhtu seevastu oli jällegi rahulik, kuna restorani me ei avanud. Läksime hoopis Coconut Beachile jalutama ja klõpsutasin ka mõned pildid.\nRannajalatsi viimane trend 😀\nSelline kuju asub ühe puhkemaja rannaraja ääres\nBambusest rannatool, mis asub mahajäetud kuurordi sissepääsu juures\nTagasiteel koju otsustasin lõpuks pilti teha erinevatest liiklusmärkidest, mis siinpool jõge on kenasti ära “tuunitud” ja keegi neid meie siinoleku aja jooksul ära parandanud ka pole. 😀\nLamavaid politseinike leiab iga 5 minuti tagant, et inimesed ei kihutaks ja kaasuaridele otsa ei sõidaks\nKaasuar “enne ja pärast”\nMinu lemmik kilpkonn 🙂\nNädalavahetus on meil täiesti vaba ja nii tahtsime täna midagi teha, et siinsest keskkonnast puhkust saada. Otsustasime minna Tranquility kose äärde jälle, et seal seekord veidi rohkem aega veeta, ujuda ja pikniku pidada. Ilm oli imeilus, küll veidi tuuline, aga seal metsavahel see endast tunda ei andnud. Veetsime seal vist kokku kaks tundi, milles suurema osa olime täiesti üksi. Käisime ujumas ja vedelesime päikese käes ning otsustasin, et see on vist hetkel minu lemmikkoht – seal on alati nii mõnus ja rahulik ning vähe inimesi. 🙂\nHiljem käisime veel Port Douglases poes, kuna lähme järgmisel reedel minu sünnipäeva puhul Cairnsi ja avastasime, et meil kummalgi pole mitte midagi viisakat selga panna, millel poleks auke või valgendi plekke. 😀 Pikki pükse ja pluuse ei hakka +30 kraadiga ju ka selga ajama ja nii saingi endale lihtsa musta kleidi ning Isaac omale viisaka lühikese triiksärgi ning püksid ja jalanõud. Lisaks avastasime, et jõuluasjad on juba kenasti saadaval ja kampaania käimas, juhuks kui kellelgi juba kohe vaja on?! 😀 Enne koju minekut käisime veel Wilsonit iseteeninduses pesemas ja nii meie laupäev läbi saigi. 🙂\nCategories: Austraalia, Daintree, Port Douglas, Queensland\t| Sildid: generaator, kosk, rand | Lisa kommentaar


Koduliigasse naasedes võtsime tasavägisest mängust võidu - Rapla Korvpallikool\nRapla korvpallisaade “Lisaaeg”\nKoduliigasse naasedes võtsime tasavägisest mängust võidu\nPaf Korvpalli Meistriliiga põhiturniiril saavutati järjekordne võit Tallinna Kalev/TLÜ meeskonna vastu, kui kolmapäeva õhtul alistati vastane tasavägises mängus 96:88.\nFinal Six turniirilt naasedes ei jäänud palju aega hingetõmbamiseks, sest juba kolmapäeva õhtul võõrustasime Tallina Kalev/TLÜ meeskonda. Mäng kulges kohati rabedalt, samas tasavägiselt. Esimene veerandaeg kulges korviderohkelt mõlemale meeskonnale, nii lõppes veerand 29:27 Rapla eduseisul. Teisel veerandajal võtsid aga vastased initsiatiivi ja poolajale läksid tallinlased 7-punktilises eduseisus 42:49. Kolmandal veerandajal tegid Rapla mehed aga sarnase spurdi mis tallinlased eelmisel kümnel minutil ja viimase neljandiku eel oli mäng taas viigis. Võitja otsustamine lükkus aina edasi, sest mõlemad meeskonnad vastasid teineteise õnnestumisele korviga. Veel 4 minutit enne lõpusireeni oli seis viigis 81:81. Siis õnnestus Rapla meestel tabada järjest kolmel rünnakul nii, et saadud edu hoiti mängu lõpuni.\nJoonas Šein kerkis Rapla parimaks 21 punktiga, tabades kolmeseid 5/6. Lisaks andis ta 3 korvisöötu ja 4 vaheltlõiget. Wajid Aminu tegi topeltkduubli 19 punkti ja 10 lauapalliga. Roberts Freimanis kogus 16 punkti, 8 lauapalli ja 6 korvisöötu. Saimon Sutt lisas 14 punkti ning Brandon Childress 10 punkti ja 5 korvisöötu.\nVisketabavuses jäi Rapla 50% – 43% peale. Lauavõitluse võitis Kalev/TLÜ 43:33 (ründelaud 20:11). Korvisööte andis Rapla rohkem 29:17 ja vaheltlõikeid tehti samuti rohkem 11:5. Pallikaotuseid kogunes Raplal 10, Kalev/TLÜ-l 16.\n14/04/2021 /by RaplaKK\nhttps://www.raplakk.ee/wp-content/uploads/2021/04/Skoor_Joonas.jpg 2000 2000 RaplaKK https://www.raplakk.ee/wp-content/uploads/2017/04/logo_korvpallikool.png RaplaKK2021-04-14 22:34:012021-04-16 10:50:51Koduliigasse naasedes võtsime tasavägisest mängust võidu\nVEERANDFINAALI VÕIT BK VENTSPILSI VASTU VIIB RAPLA MEESKONNA NELJA PARIMA SEKKA.... Veerandfinaalide teise mängu võit Tartu üle toob otsustava mängu Raplasse...


Kuidas vähendada soolist palgalõhet? | Eesti Kaubandus-Tööstuskoda\nKuidas vähendada soolist palgalõhet?\nRiigikogu põhiseaduskomisjonis on menetlusel soolise võrdõiguslikkuse seaduse eelnõu, millele esitas sotsiaalministeerium mitmeid muudatusettepanekuid, mis koja hinnangul ei aita kaasa soolise palgalõhe vähendamisele. Küll aga toovad muudatused tööandjatele halduskoormuse tõusu.\nTäna on olukord, kus soolise palgalõhe põhjused on välja selgitamata, vahendid ja võimalikud lahendused palgalõhe vähendamiseks on välja töötamata ning muudatustega kaasnevad mõjusid ei ole hinnatud. Samuti on eelnõud kritiseerinud erinevad naisorganisatsioonid, Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik, Tööandjate Keskliit, Eesti Linnade ja Valdade Liit jt, kuid ei nende ega ka koja kriitikat ei ole arvesse võetud.\nVõrdse kohtlemise teavituskohustus\nTööandjad peavad hakkama vähemalt üks kord kahe aasta jooksul teavitama töötajaid meeste ja naiste võrdsest kohtlemisest organisatsioonis ning soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks rakendatud meetmetest.\nKümne ja enama töötajaga organisatsioonis peab esitatav teave sisaldama organisatsiooni naistöötajate keskmist töötasu, millele tuleb lisaks esitada tööga seonduvalt makstava muu individuaalse tasu ja hüvitise ning rahalisse väärtusesse arvutatud antava hüve osakaalu protsent meestöötajate vastavast keskmisest sama ja võrdväärset tööd tegevate töötajarühmade kaupa. Kui ühte töötajarühma kuulub vähem kui viis töötajat, avaldatakse andmed naiste ja meeste osakaalude kohta erinevates tasustamisgruppides või palgadetsiilides.\nKaubanduskoda on muudatusele vastu, sest kui asendada regulaarne teavitamiskohustus kohutusega anda teavet vähemalt üks kord kahe aasta jooksul, siis see ei pane senisest rohkem tööandjaid teavitamiskohustust täitma. Samuti ei ole paljudes organisatsioonides võimalik võrrelda meeste ja naiste töötasusid, sest ei tehta võrdväärset tööd.\nSoopõhiste andmete kogumine\nTeiseks suureks kohustuseks on soopõhiste andmete kogumine töötajate kohta, mis võimaldab tööandjal ja vajaduse korral asjaomastel institutsioonidel saada mõistliku aja jooksul ühe tööandja piires isikustamata ülevaade soolise võrdõiguslikkuse olukorrast organisatsioonis ja jälgida ning hinnata võrdse kohtlemise põhimõtte ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohustuse järgimist töösuhetes.\nAndmed, mida tuleks edaspidi koguda ja ka säilitada on järgmised:\nTöötajate koosseis organisatsiooni eri tasanditel ja töötajarühmades;\nKeskmine palk või töötasu nende erinevate osade lõikes;\nKeskmine muu töötamisega seoses makstav individuaalne tasu, hüvitis ja rahalisse väärtusesse arvutud antav hüve, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saab, nende liikide lõikes;\nKokkulepitud tööaeg, samuti tehtud ületundide, öisel ajal töötatud tundide ja valveaja tundide arv;\nOrganisatsioonisisesed liikumised töötajarühmade vahel;\nTööle kandideerinud ja tööle võetud naiste ning meeste arv ja osakaal organisatsiooni eri tasandite ning töötajarühmade lõikes.\nTäna puudub vajadus reguleerida seadusega, milliseid soopõhiseid andmeid peab tööandja koguma, sest juba praegu peavad tööandjad koguma ning esitama erinevatele riigiasutustele infot, mis võimaldab tööandjal ja asjaomasel institutsioonidel hinnata võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist töösuhetes.\nKaubanduskoja hinnangul on soopõhiste andmete loetelu kehtestamise näol tegemist lubamatu ülereguleerimisega.\nEbaselgusi on veel\nEelnõu muudatustes ei ole näiteks selgitatud, miks on vaja koguda andmeid tööle kandideerinud ja tööle võetud naiste ja meeste arvu ning osakaalu kohta organisatsioonis. Sellisel kujul andmete kogumine on väga koormav, eriti sektorites, kus on suur tööjõuvoolavus (näiteks kaubandus).\nKaubanduskoda ei toeta eelnõud sellisel kujul, sest see ei aita kuidagi kaasa soovitud muutustele. Toetame igati põhimõtet, et sama või võrdväärse töö eest tuleb meestele ja naistele maksta võrdset töötasu. Meie hinnangul ei ole aga sooline palgalõhe Eestis tingitud soolisest diskrimineerimisest, vaid põhjused peituvad mujal. Soolise palgalõhe peamise põhjusena näeme ühiskonnas väljakujunenud hoiakuid ja soorolle, mis omakorda tekitavad näiteks soolist segregatsiooni tööturul, mõjutavad haridusvalikuid ja takistavad töö- ja pereelu ühildamist. Kaubanduskoja hinnangul peaks riik rohkem tähelepanu pöörama eelnevalt väljatoodud probleemidele ning mitte liigselt keskenduma ja lootma vaid regulatiivsetele lahendustele.\nLoe koja arvamust siit:\n30 01 2019 Soolise võrdõiguslikkuse seaduse muudatused_0 (.pdf)


Peipsi sibul sai riikliku kvaliteedikava - MES nõuandeteenistus\nVeterinaar- ja toiduamet kinnitas Peipsi sibula riikliku toidukvaliteedikava, mis määratleb ära tooted “Peipsi sibul” ja “Peipsi tippsibul”. Peipsi sibul on esimene Eesti toiduaine, millel on oma kvaliteedikava, teatas põllumajandusministeeriumi pressiesindaja.\n“Toidukvaliteedikava raames toodetud sibula tunneb edaspidi ära märgistuse järgi, millel on kirjas “Peipsi sibul” või “Peipsi tippsibul” ning mille juurde on lisatud väljend “Riiklikult tunnustatud toidukvaliteedikava”,” rääkis veterinaar- ja toiduameti peadirektor Ago Pärtel.\nTunnustatud Peipsi sibul kasvab kõrgetel peenardel, väetiseks kasutatakse komposti ja koduloomade sõnnikut ning umbrohutõrjeks rohimist. Peipsi sibula mugul kaalub 25-150 grammi, see on lapiku kujuga, lapik-ümara või lapik-ümar koonusekujulise tippotsaga. Sibulakoore värv on roosakaskollane, roosakaspruun või kollane. Taimede kasvatamiseks kasutatavad seemnesordid on ajalooline Venemaalt pärinev kohalik sort ´Bessonovski´ ja Jõgeva Sordiaretuse Instituudis aretatud sort ´Jõgeva´.\nSibulakasvatus hakkas Peipsi äärsetes piirkondades arenema 19. sajandi keskel, kui kohalikud inimesed hakkasid kasvatama Venemaal Penza oblastis Bessonovka külas aretatud sibulasorti. `Bessonovski` sibulasort kohanes väga hästi ja hakkas kohalikes tingimuses andma väga hea kvaliteediga suuri ja stabiilseid saake.\nbitweb2013-09-17T10:00:00+00:00Teisipäev, 17. september, 2013|Uudised|


Peame väljuma süsinikumahukast majandusest inimkaotusteta | Bioneer\nPeame väljuma süsinikumahukast majandusest inimkaotusteta\nTäna on rahvusvaheline keskkonnapäev, mille eesmärgiks on meie keskkonnas toimuvatele muutustele tähelepanu juhtimine. Kliimakriis ehk kliima soojenemine ja kasvuhooneefekti tugevnemine on seni põhjustanud suuri probleeme arengumaadele, kus ollakse kõige haavatavamad, ent tänaseks on mõju ulatus laiem, puudutades otseselt ka heaoluühiskondi.\nIlmastikuolude muutumine – temperatuuri märgatav tõus, orkaanide, liivatormide, põua ja metsatulekahjude sagenemine on osa Euroopa igapäevaelust. Eestiski ei ole täna ekstreemsemad olud tundmatud. Kuigi meile tundub, et oleme põhjamaana mitmete looduskatastroofide eest kaitstud, oleme siiski osa maailma loodus- ja sotsiaalsest süsteemist. Näiteks ähvardab teadlaste hinnangul tumedaima stsenaariumi korral kesk-Euroopat 50 aasta pärast kõrbestumine, mis toob kaasa uut sorti Euroopasisese kliimapaguluse.\nTeadlased otsivad juba täna praktilisi lahendusi, kuidas kliima soojenemist pidurdada või isegi tagasi pöörata. Atmosfäärist süsinikdioksiidi kinnipüüdmine, päikesevalguse tagasipeegeldamine, CO2 ärakasutamine taimestiku või inimeste igapäevatoimingute abil – neid kõiki on lahendusteks pakutud. Siiski ei ole inimkond tegelenud probleemi juurpõhjusega – meie süsinikumahuka majandusmudeli muutmisega.\nArengukoostöö Ümarlaua tegevjuht Gea Kangilaski: “Me peame otsima lahendusi, mis võimaldavad süsinikumahukast majandusest väljuda ilma inimkaotusteta. Inimõigused, sotsiaal- ja looduskaitse ning majanduslikud huvid tuleb ühendada tervikpilti. Hoiatavaks näiteks on Ida-Virumaa põlevkivitööstuses toimuv, kus muutuste vältimise hirmus on lastud probleemidel tänaseks hoopis kasvada. Nii sealsed inimesed kui regioon tervikuna vajavad pikaajalisi lahendusi, kuidas põlevkivitööstusest väljuda. Usun, et me kõik koos ootame valitsuselt selles otsustavust.”\n2015. aastal lepiti ÜROs globaalselt kokku kestliku arengu eesmärgid (Sustainable Development Goals), mis sisaldavad ka kliimamuutuste pidurdamist inimkonna sotsiaalset ja majanduslikku heaolu kahjustamata. ÜRO liikmesriigid, ka Eesti, otsustasid ühiselt poliitikate kujundamisel nendest eesmärkidest lähtuda – oluline on, et kõik, mida me teeme, ei teeks maakerale ega siin elavatele inimestele veel rohkem kahju.\nLugu on pärit Terveilm.ee portaalist.\n18. 08. ÖKOBEEBI: Nipid lapsevanematele


Kaalutlusotsused: teooriast praktikasse « Sihtasutus Keskkonnaõiguse Keskus\nKaalutlusotsused: teooriast praktikasse\nKohalike omavalitsuste ja maavalitsuste töös tuleb kaalutlusotsuseid teha sisuliselt igapäevaselt. Planeeringute koostamisel ning keskkonnaasjades on ametnikele lahenduste valikul jäetud tavapärasest veelgi laiem otsustusruum. Suur otsustusvabadus tähendab samal ajal, et otsuste tegemisel tuleb kaalutlusnõudeid eriti hoolikalt järgida. Välja selgitada tuleb kõik olulised asjaolud, kaaluda erinevaid huve, järgida õiguse üldpõhimõtteid ning otsuseid hoolega põhjendada - vastasel juhul võivad ees oodata pikad ja kulukad kohtuvaidlused.\nKeskkonnaõiguse Keskus kutsub kõiki kohalike omavalitsuste ja maavalitsuste ametnikke, kelle igapäevaste tööülesannete hulka kuulub kaalutlusotsuste ettevalmistamine ja tegemine koolitusele “Kaalutlusotsused: teooriast praktikasse”. Koolituse eesmärgiks on praktilisel ja elulähedasel viisil selgitada, kuidas juriidilisi üldnõudeid igapäevases töös järgida. Koolituse põhifookus on seejuures planeeringu-, ehitus- ja keskkonnavaldkonnal ning praktilistel harjutustel.\nKoolitus on kahepäevane. Esimesel päeval käime koos läbi peamised kaalutlusnõuded ning harjutame koos nende rakendamist praktikas. Teisel koolituspäeval keskendume konkreetsete osalejate vajadustele, tehes seda osalejate vahepeal koostatud otsuste või nende eelnõude põhjal. Lisaks suulisele tagasisidele saavad kõik osalejad oma nn “kodutööle” ka kirjalikud kommentaarid.\nKoolituste toimumiskohad ja -ajad:\n8. oktoober ja 2. detsember Tallinnas, Tallinna Telliskivi Loomelinnaku A3 hoones, http://koolitusruumid.ee/kontakt/parkimine\n10.00-11.00 Motiveerimise tähtsus, üldnõuded, motivatsiooni elemendid, olulised asjaolud ja huvid, nende väärtustamine\n11.00-11.45\tHarjutus asjaolude ja huvide kaardistamise teemal\n12.45-13.15\tÕiguse üldpõhimõtted kaalutlusõiguse piiranguna\n13.15-13.45\tOtsuse kirjapanek\n13.45-14.45\tHarjutus huvide väärtustamise ja eelistamise teemal, arutelu\n10.00-11.00\tPõhjalikumad selgitused kaalutlusnõuete täitmisele nn “kodutööde” põhjal\n11.00-13.00\tKonkreetsete otsuste läbivaatamine ja tagasiside\nKoolituse viib läbi KÕKi jurist Siim Vahtrus. Siim Vahtrus on nõustanud planeeringute kehtestamise, keskkonnamõju hindamise algatamise jt kaalutlusotsustega seotud juhtumites nii kohalikke omavalitsusi, kodanikke kui ka keskkonnaorganisatsioone. Seeläbi on Siim näinud, milliste nõuete täitmine on eriti oluline ning millised võivad olla nõuete täitmata jätmise tagajärjed. Kohalike omavalitsuste ametnikke on ta koolitanud mh planeeringute, kaasamise kui ka kaalutlusotuste tegemise teemal. Esimene koolitus “Kaalutlusotsused: teooriast praktikasse” toimus 2015. a kevadel.\nOsalemiseks palume registreeruda hiljemalt 5 päeva enne koolituse toimumist meiliaadressil k6k@k6k.ee või telefonil 742 4524. NB! Koolitusel osalejate arv on piiratud - kui soovijaid on rohkem, eelistame varem registreerunuid!\nregistreerudes hiljemalt 27. septembril - 94 eurot + KM 20%\nregistreerudes pärast 27. septembrit - 105 eurot + KM 20%\nMõlemal koolituspäeval pakume osalejatele kohvi.\nTAGASISIDET EELMISELE SAMATEEMALISELE KOOLITUSELE:\n“Grupp väike, seega sai kõigi teemasid arutada ja eriti meeldis, et ei lahatud üldiselt, vaid konkreetselt meie koostatud dokumente.”\n“Koolitusmaterjal väga hea.”\n“Teooria ja praktiline arutelu hästi tasakaalus.”\n“Koolitus vastas ootustele, kuna päris palju oli praktilist osa.”\n“Suudan nüüd teistele üldiselt (loe: volikogu) selgitada, mida üks otsus sisaldama peab.”


【Toiduainetööstuse suundumused】 Avastage Lähis-Ida köök! Klassikaline toit, mis on kohalike seas populaarne | ANKO FOOD MACHINE CO., LTD.\nViimasel ajal on inimesed kogu maailmas näinud Lähis-Ida toidu järele kasvavat nõudlust ja arenenud Kagu-Aasias, Kesk-Aasias, Lähis-Idas ja teistes piirkondades. Selles numbris tutvume Lähis-Idaga, et saada rohkem teada nende maitsvate kohalike toitude kohta ja otsida potentsiaalseid võimalusi.\nHome » Uudistetuba » 【Toiduainetööstuse suundumused】 Avastage Lähis-Ida köök! Klassikaline toit, mis on kohalike seas populaarne\n【Toiduainetööstuse suundumused】 Avastage Lähis-Ida köök! Klassikaline toit, mis on kohalike seas populaarne\nKuna Lähis-Ida on üks iidseimatest tsivilisatsioonidest maailmas, on teda õnnistatud rikkalike puuviljade, köögiviljade, liha ja teradega; köögid on üldiselt rikkad, maitsvad ja küllastunud. Enamik roogasid on maitsestatud ainulaadsete vürtsisegude abil ning neist valmistatakse maitsvaid ja võluvaid hammustusi - mezze, ning koos teiste maiuspaladega pole pidusöögid mitte ainult maitsvad, vaid ka kaunid silmadele.\nLähis-Ida maitsed, mis valgustavad suulae\nTavaliste söögikordade kõrval mängivad Lähis-Ida dieedis olulist rolli ka piirkondlikud suupisted ja falafelidvõib lihtsalt olla üks populaarsemaid. Kikerhernepüree, hakitud sibula, küüslaugu, soola, ürtide ja vürtsidega valmistatakse falafelidest ümmargused või väikesed lamedad koogid, seejärel friteeritakse need krõbedaks morsiks. Raske öelda, kus või millal falafel loodi, kuid see Lähis-Ida kulinaarne looming oli sööjamaailma oma veetleva krõmpsuga kokku toonud. Lihtsaim viis nautimiseks võib-olla lihtsalt falafellidesse hammustamine või mõne salatiga rasva tükeldamine, muidu on üsna tavaline ka falafelist võileiva valmistamine pita, tahini-kastme, tzatziki ja hakitud salatiga. Kaunviljade ja leiva - Lähis-Ida kahe kõige olulisema koostisosa - baasil asuvad koolide ja kontoriruumide tagant nurga taga falafelite võileivapoed või -kioskid, kus pakutakse iga päev kiiret ja taskukohast hommikusööki.\nPärast hommikusööki on aeg proovida mõnda kubba (ehk kibbeh) , mida peetakse paljudes Lähis-Ida riikides rahvustoiduks ja Levantine päritolu. Tavaliselt valmistatakse sellest bulguri nisu, vürtse ja hakkliha (tavaliselt lambaliha) ning praaditakse seejärel kuldpruunideks lihapallideks. Traditsioonilise kubba maitse on kodu maitse, see võib olla ümmargune või oliivikujuline, hautatud või serveeritud kastmetega. Kuid taimetoitlusturgude rahuldamiseks on loodud ka paljud toidukordade alternatiivsed kubbaversioonid, aga ka magustoitudes pakutavad tahini- või ricottapõhised magusad kubbad.\n▲ ANKOSD-97W automaatne krüpteerimis- ja vormimismasin on varustatud ekstruuderiga, mis on võimeline töötlema keedetud ubade ja / või hakkliha, ning suudab massiga toota Falafelit, Kubba ja muid sarnaseid toiduaineid, kui täiteseade on paaris.\nSD-97W automaatse krüptimis- ja vormimismasina töötamine\nVeelgi enam, paberikihilistest filo-saiakestest valmistatud " sigarullid " on üsna sarnased Aasia "kevadrullidega", see on lihtne, maitsev maius, mida pakutakse sageli koos värskendava piparmünditeega. Kuid täidised maitsevad pigem kubbas kasutatud koostisosade ja vürtside osas. Lambaliha võib olla kõige levinum, kuid muud taimetoidud, näiteks fetajuust ja spinat, muutuvad üha populaarsemaks. Viimasel ajal näivad näiliselt olevat retseptid, milles võetakse sigarullide valmistamiseks filo-saia asemel kevadrullimähiseid. muutis eseme rahvusvahelisemaks ja piiri vähem.\n▲ ANKOSR-24 vedrurulli valmistamise masin on loodud nii sigarirullide, vedrurullide kui ka muude toodete valmistamiseks hõlpsalt ja tõhusalt.\nReligioon mängib Lähis-Ida dieedis olulist rolli, eriti Ramadān (paastukuu) ja Eidal-Fitr (paastu murdmise festival) ajal, kui pakutakse ja nautitakse traditsioonilisi maiuspalasid.\nRamadān ajal jälgivad päikesetõusu ja loojangu vahel paastumist piirkonna religioossed moslemid ning on oluline paastu murda millegi toiteva ja mitte liiga raskega , näiteks " sambousek ", mida valmistatakse sageli hakklihast vürtside ja juustuga. poolkuu kujuga soolased pelmeenid, muidu tehakse magusat varianti sageli viigimarjamooside täidisega, volditakse kolmnurkseteks pirukateks ja nauditakse harissa kastmega. Paljud ajaloolased usuvad, et kui Sambousek Indiasse toodi, sai sellest samosa ja empanada põhines samal kontseptsioonil / retseptil pärast reisimist läbi Põhja-Aafrika Euroopasse.\n▲ ANKOSambouseki, Samosa ja / või Empanada tootmiseks on soovitatav kasutada HLT-700XL mitmeotstarbelist täitmis- ja vormimismasinat.\nEidal-Fitr tähistab festivali, mis tähistab "paastu murdmist", sageli mõne maamouliga , mis valmistatakse sageli kuupäevadest, pähklitest ja viigimarjadest väikesteks koogikesteks, mis on küpsetisega. See on tavaliselt valmistatud eri kujuga ja ainulaadsete kaunistustega printidega, magus, ilus ja pidulik.\n▲ ANKOSD-97W automaatne krüpteerimis- ja vormimismasin koos automaatse stantsimis- ja joondamismasinaga STA-360 teeb automaatse maamouli tootmisliini. Kohandatud vormid on soovi korral saadaval ainulaadsete ja allkirjatrükkide saamiseks.\nKui olete huvitatud ülalnimetatud toidust või masinatest, võtke meiega ühendust päringuvormi kaudu, võtame teiega varsti ühendust. Värskeimate uudiste ja suundumuste regulaarse värskenduse saamiseks klõpsa kõhklemata Telli kohe


Vargad viivad kortermajadest veearvesteid minema - Eesti Päevaleht\nEesti 21. detsember 2009\nVargad viivad kortermajadest veearvesteid minema\nAinuüksi detsembri jooksul on tulnud teateid kümne veearvesti varguse kohta, peamiselt kesklinnas asuvatest kortermajadest, teatas Tallinna Vesi.\nVeearvesti vargusega seonduvad kahjud kannab kinnistuomanik. Lisaks esineda võivale ajutisele veekatkestusele tuleb ühistul või majaomanikul hüvitada veefirmale ka veearvesti maksumus, mis võib ulatuda tuhandest kroonist kuni nelja tuhande kroonini.\nKortermajades ning eramutes asuvad veefirmale kuuluvad veearvestid, mis mõõdavad maja poolt tarbitava vee koguhulka.\nKuigi veearvesti ise on ASi Tallinna Vesi omand, vastutab selle eest kinnistuomanik, kelle ülesandeks on tagada veearvestile sobivad tingimused.\nMajaomanikud ning –haldajad peaksid jälgima, et veemõõdusõlm oleks võõrastele isikutele raskesti ligipääsetav ning sissepääsud oleksid lukustatud.\nKindlasti ei tohiks tähelepanuta jätta veearvestite juures toimetavaid võõraid isikuid, sest AS Tallinna Vesi töötajad kannavad veefirma logodega tööriideid ning lepivad oma kohaletuleku eelnevalt kokku maja haldajaga.


Peavalu rinnaga toitmise ajal. Põhjused, sümptomid, ravi ja ennetamine - Südameatakk\nMiks peavalu imetamise ajal?\nImetamise ajal peavalu provotseerivatel põhjustel on palju. Spetsialistid selgitavad välja rohkem kui 200 võimalikku varianti. Imetava ema haiguse peamiseks põhjuseks on aga elustiili muutus: pidev ärevustunne beebi jaoks, ebapiisav uni ja puhkus. Lõppude lõpuks on emaks olemine väga keeruline, eriti esimestel nädalatel pärast sünnitust, kui keha pole veel stressist taastunud, keha töötab kulumiseks ja ajudel pole vähimatki võimalust end uuesti laadida. Õnneks ei vaja selline halb enesetunne valu leevendamist. Valu möödub iseseisvalt pärast seda, kui ema korralikult magab, puhkab, hingab värsket õhku.\nImetamise ajal on ka peavalu meditsiinilisi põhjuseid. Kõige tavalisemad on järgmised:\nSünnitusjärgne depressioon - emotsionaalse seisundi rikkumine, mis põhjustab esimestel kuudel pärast lapse sündi tugevaid negatiivseid emotsioone;\nHashimoto tõbi on kilpnäärme krooniline põletik, mis on põhjustatud autoimmuunhäirest (keha immuunrakud ründavad enda terveid rakke, hävitades neid);\nEmakakaela või kaelarihma tsooni osteokondroos - peavalud võivad lapse toitmisel põhjustada ebamugavat asendit või kui peate pidevalt oma kätele muret kandma;\nKõrvaltoimed pärast epiduraalanesteesiat - valu leevendamine sünnituse ajal;\nVõõrutussündroom avaldub peavaluna, kui innukas kohvihaige imetav ema keeldus äkki mustast teest või kohvist. Sel juhul on olukord hõlpsasti lahendatav: spetsialist viib naise dieeti lihtsalt ohutud annused kofeiini;\nDehüdratsioon, mis on põhjustatud joomise režiimi rikkumisest ja vedeliku intensiivsest tarbimisest piima tootmiseks. Dehüdratsiooni vältimiseks peaks imetav ema jooma vähemalt 2 liitrit vedelikku päevas. Kuid see ei tähenda sugugi, et kahekordne purjus kogus suurendaks rinnapiima mahtu. Nii et kõik on mõõdukalt hästi.\nHormonaalse muutuse kõikumised: oksütotsiin stimuleerib piimanäärme lihaskihi kontraktiilset aktiivsust ja soodustab piima sekretsiooni. Hormooni kontsentratsioon enne toitmist tõuseb ja naisel võib tekkida peavalu. Kuid lapse toitmise ajal möödub ebameeldiv tunne. Hormoon vasopressiin, vastupidi, ahendab toitmise ajal veresooni ja "taandub" pärast seda. See põhjustab peavalu tekkimist toitmise ajal ja selle vajumist pärast;\nMigreenihood muutuvad sagedamini kui enne rasedust, kui östrogeeni tase ei lange või kui noor ema võtab östrogeeni rasestumisvastaseid vahendeid. Hingamisvalu ilmneb äkki ja kasvab kiiresti. Haigusega toimetulemiseks peate rünnaku peatama esimeste "kõnede" ajal. Vastasel juhul kestab peavalu 2-3 päeva;\nKõrge vererõhk. Vajutav valu ilmneb kuklaluu piirkonnas, tõuseb pea kroonini. Hüpertensioon ei ole asjata nn vaikne tapja, sest mõnel juhul põhjustab järsk rõhu tõus patsiendi surma. Seetõttu peaks kõrge vererõhu all kannatav imetav ema omandama tonomeetri ja mõõtma rõhku vähemalt 3 korda päevas.\nLisaks ülaltoodud põhjustele võivad peavalud imetamise ajal põhjustada: nohu, varasemaid peavigastusi, nohu, sinusiiti, viirushaigusi jne...\nTähtis! Kui valu on regulaarne ja mürgitab teie ja teie lähedaste olemasolu, ärge unustage meditsiinilist abi. Kvalifitseeritud spetsialist tuvastab ebamugavuse põhjuse ja määrab lapsele tõhusa ja ohutu ravi.\nVideo imetamise peavalu ravi\nKõik, mis naise kehasse siseneb, imendub vereringesse ja eritub rinnapiima. Seega jõuab iga peavalu leevendamiseks võetud ravim lõpuks lapse kehasse. Valuvaigistitest keeldumine tähendab end füüsiliste kannatuste ja krooniliselt halva tuju hukkamõistmiseks, mis ei saa vaid mõjutada raasukete vaimset arengut. Mida siis teha? Kemikaalide kahjustamise minimeerimiseks lapsele tuleb imetava ema ravi kokku leppida lastearstiga. Ära joo:\nAnalgin on väga toksiline ravim, mis mõjutab vere koostist ja rinnapiima kvaliteeti. Laps on häiritud vereloome protsessidest, neerufunktsioonist.\nValuvaigistid, mille lõpp on "gin" ("Pentalgin", "Sedalgin" jne).\nCitramon - sisaldab lapsele kahjulikke aineid: aspiriini ja kofeiini. Need erutavad kesknärvisüsteemi, hävitavad aju neuronid ja vähendavad maksa funktsionaalsust.\nKodeiini sisaldavad ravimid on väga toksilised, kahjustavad hingamiselundeid.\nKui peavalu põhjustab tõsine ajuhaigus ja küsimus on ema elu päästmises, kasutatakse ravimeid, mida imetamise ajal alati ei lubata. Sel juhul kantakse laps kogu raviperioodi vältel imiku piimasegusse või eelnevalt ekspresseeritud ja külmutatud emapiima. Kui ravimite toimeained väljuvad ema kehast, saab imetamist jätkata..\nÕnneks on ülalkirjeldatud olukorrad äärmiselt haruldased ja valdavale osale imetavatele emadele on välja kirjutatud imikule kahjutud ravimid. Need sisaldavad:\nIbuprofeen: “Nurofen”, “Mig” - leevendab pikki peavalusid ja migreeni kiiresti rünnaku alguses. Ibuprofeenipõhiseid ravimeid võib võtta harva, ainult vastavalt arsti juhistele. Ravim siseneb piima ohutus kontsentratsioonis, mis tähendab, et see ei avalda puru kehale kahjulikku toimet. Samal ajal võib ravimi kontrollimatu igapäevane tarbimine lapsele kahjustada, nii et sel juhul tuleks rinnaga toitmisest loobuda ja piima väljendada.\nSumumigren on võimas selektiivne aine, mis leevendab kiiresti migreenivalusid mis tahes arenguetapis. See kuulub tugevate triptaani valuvaigistite hulka, siseneb madala kontsentratsiooniga piima ja eritub 12 tunni jooksul. Pärast ühe 50 ml tableti võtmist saab lapse toitmist jätkata alles 24 tunni pärast. Migreeni käes vaevlev naine peab olema valvel ja tal peab olema laos pudeleid ekspresseeritud ja külmutatud rinnapiima.\n"Paratsetamool" ja sellel põhinevad valmistised: "Panadol", "Efferalgan" - sobivad paremini temperatuuri alandamiseks ja nohu sümptomite leevendamiseks. Kuid peavalu kõrvaldamiseks sobivad need ka. Ravimeid on lihtne kaasas kanda ja neid soovitatakse isegi vastsündinute raviks..\nÄrge ravige ravimit, korjates ravimit lubatud rühmast. Ainult anamneesi ja patogeneesi tundvad spetsialistid saavad välja kirjutada kõige tõhusama ravimi, arvutada lapsele efektiivse, kuid ohutu annuse.\nImetamise alternatiivne peavalu ravi\nKui peavalu ei põhjusta ükski tõsine patoloogia, võite oma arstiga arutada traditsioonilise meditsiini retseptide kasutamise võimalust. Pealegi on sellised retseptid purule kahjutud, maitsevad hästi, neid on lihtne valmistada. Kõige tõhusamad on järgmised:\nKapsa kompress. Selle tööriista jaoks kasutatakse kahte ülemist lehte. Neid tuleb pesta, kergelt kortsuda, rakendada frontotemporaalsele osale ja siduda peal oleva salli või mähega. Retsepti efektiivsus suureneb, kui seda kombineerida unega.\nSõstra varred. Kaks supilusikatäit võrseid valada 220 ml keeva veega, jätta 20 minutiks, kurnata. Joo päevas kolmandik klaasi.\nKui ebamugavustunnet ei põhjusta vererõhu tõus, võite juua tassi magusat kanget ja kuuma musta teed (eelistatult kohe pärast toitmist).\nPeavalu ilmnemise ennetamine rinnaga toitmise ajal\nParem on vältida valu ilmnemist kui võidelda sellega hiljem pillide neelamise kaudu. Pole ime, et nad ütlevad, et pädev ennetamine on tõhusam kui mis tahes ravi. Järgmised meetmed aitavad vältida peavalu rinnaga toitmise ajal:\nEmotsionaalse häire esimestel eeldustel saate registreeruda psühholoogi juures, teha joogat või hingamisharjutusi. On väga oluline arutada oma seisundit lähedastega ja saada nende toetus.\nJoo vähemalt 2 liitrit vedelikku päevas. Isegi kui te seda ei tunne, pange enda lähedale pudel vett ja jooge vähemalt lonks iga 10 minuti tagant. Võite käivitada taimeri või jooma klaasi enne ja pärast toitmist.\nSaa piisavalt magada, andes oma emaliku volituse partnerile, vanavanematele.\nJätkake tasakaalustatud toitumist, mitte mingil juhul pidage dieeti. Vaja on hommikusööki, lõunat, õhtusööki ja paar korda vahepeal suupisteid.\nEnne spetsialisti välja kirjutatud ravimite kasutamist peate hoolikalt uurima lisatud juhiseid, tutvuma vastunäidustuste ja kõrvaltoimetega. Kõige olulisem on kontrollida ravimi kokkusobivust imetamisega.\nIsegi müügiloa saanud ravimeid tuleb võtta äärmiselt ettevaatlikult, mitte ületades arsti poolt soovitatud annuseid. Valuvaigistite kontrollimatu kasutamine võib põhjustada vastsündinu allergilise reaktsiooni, mürgituse, arengu hilinemise.\nRavi alustamisel on oluline meeles pidada, et kaalul on lapse tervis ja kaitsta pisikest olendit toksiliste ainete kahjulike mõjude eest.\nKuigi ravim on rohkem kõrge temperatuuri ravim, on sellel ka valuvaigistav toime.\nImetava ema valu leevendamiseks sobib ideaalselt Ibuprofeen (Mig-400 või Nurofen). Selline tööriist siseneb piima väheses koguses ja ei saa lapsele kahjustada. Peavalu leevendamiseks imetamise ajal võite võtta ka No-shpu.\nMigreenist saate vabaneda Sumatriptaani abiga. Ravim ei jõua ema rinnapiima, kuna see eritub inimese kehast 10–12 tunni pärast. Tööriista soovitatakse kasutada kohe pärast lapse toitmist.\nImetamise ajal on näidustatud ravimid Ketoprofeen ja Naprokseen. On vaja ainult kinni pidada õigest annusest ja uurida nende jaoks vajalikke juhiseid.\nKui peavalu põhjus on raske migreen, siis saab dihüdroergotamiini, Zomigit, Risatriptaani ravida ravimitega. Sellised ravimid ei kahjusta ei ema keha ega lapse tervist.\nImetavale emale, kellel on külmetuse või gripi põhjustatud peavalud, tuleks kasutada muid ravimeid. Teraapia peamine eesmärk on saavutada kiire taastumine ja jõu uuendamine ning mitte keelduda loomulikust söötmisest.\nKõrgendatud kehatemperatuuri leevendamiseks ja peavaludest vabanemiseks võite kasutada Ibuprofeeni ja Paratsetamooli. Ravimitel on palavikuvastane toime, need leevendavad peavalu ja parandavad noore ema heaolu märkimisväärselt.\nSelliseid vahendeid on lubatud võtta 1 kord 5-6 tunni jooksul. Ärge kasutage ravimeid kauem kui 2-3 päeva, nii et keha ei harjuks ainetega.\nKuidas rinnaga toitmise ajal peavalust vabaneda ja samal ajal mitte kahjustada last\nPeavalu rinnaga toitmise ajal on paljude emade probleem. Valurünnakud saate kõrvaldada tavapäraste meetodite või ravimite abil. Ravimeid peaks valima arst, kuna ravimi aktiivsed komponendid erituvad rinnapiima.\nSpasmolüütiliste rünnakute põhjused\nPeavalul (cephalgia) on pressiv, suruv, paroksüsmaalne iseloom. Spasmi võib lokaliseerida ühes peaosas või täielikult kokku suruda. Peavalu rinnaga toitmise ajal (HB) võivad põhjustada järgmised tegurid:\nJärsk rõhk langeb. Pressiivsed krambid tekivad hommikul, ilmub tinnitus.\nVäsimusest, ületöötamisest, stressist põhjustatud valuvalu.\nMigreen, kui rünnak on teatud küljest lokaliseeritud ja põhjustab haigutamist, hirmu valguse ees.\nPikaajaline paastumine, mille tagajärjeks on pulseeriva valu teke ajalises piirkonnas.\nENT patoloogiad. Tsefaalia on lokaliseeritud eesmises tsoonis, intensiivistudes kalde ajal.\nOsteokondroos. Kuklakujulises piirkonnas ilmneb kaevav valu.\nImmuunsuse seisundi vähenemine.\nMärge! Naistel, kellel tehti sünnituse ajal epiduraalanesteesia, diagnoositakse neil sageli pärast sünnitust valulikud krambid, kramplikud kaelalihased.\nKui vanemad ventileerivad ruumi harva, moodustub aegunud õhk, mis põhjustab aju hapniku nälgimist. Spasmolüütiline kramp võib areneda nii naisel kui ka imikul.\nTe ei talu valu, kuid rinnaga toitmise ajal on keelatud võtta ka peavalu jaoks mõeldud tablette. Raviarst saab vajaliku ravi määramisega teada vaevuse tegeliku põhjuse.\nDr Komarovsky sõnul elimineeritakse spasmid imetamise ajal massaaži, nõelravi, aroomiteraapia, rahvapäraste retseptide ja ravimite abil.\nRavimites sisalduvad komponendid võivad provotseerida vastsündinutel allergilisi reaktsioone, joobeseisundit, maoprobleeme. Ja tugevad keemilised ühendid lükkavad edasi lapse psühhofüüsilise arengu. Lisaks vähendavad sellised tooted rinnapiima tootmist..\nValuvaigistid peavad pärast teiste, ohutumate ravimite kasutamist rinnaga toitmise ajal peavalu ravima. Kui alternatiivsed meetodid on ebaefektiivsed, on tavaliselt ette nähtud Paratsetamool, Citramon, Ibuprofeen, No-shpu.\nImetavad emad ei tohiks kasutada kodeiini, barbituurhapet sisaldavaid ravimeid: Aspiriin, Analgin, Sedalgin. Sellised ravimid mõjutavad last kahjulikult, põhjustades tõsiseid tüsistusi.\nParatsetamool on rinnaga toitmise ajal tavaline peavalu leevendav ravim. Kuna valuvaigisti vähendab tõhusalt temperatuuri, määravad arstid sageli palavikuvastase ravimi. Ravim kõrvaldab külmetushaigustest põhjustatud krambid.\nAine imendub kiiresti vereringesse, kõrgeim kontsentratsioon saavutatakse 30 minuti pärast. Komponentide poolväärtusaeg on 5 tundi, pärast seda aega saate last toita.\nRavimi päevane annus ei tohiks ületada 4 tabletti. Annuse ületamisel tekivad iiveldus, kõhuvalu, allergilised reaktsioonid. Maksapatoloogiate korral ei saa pille kasutada.\nPeavalu korral on see valuravim imetamise ajal võimalik. Valuvaigistaval ühendil on valuvaigistav ja põletikuvastane toime. Ravimi toimeaine kõrgeim kontsentratsioon saavutab 40 minutit pärast võtmist.\nPaljudel naistel on lapse imetamisel peavalu. See põhjustab ebamugavust, nii tavalist migreeni kui ka unepuudust, psühholoogilist ületreeningut ja muid tegureid. Kas imetavad emad saavad juua peavalu tablette? Peate valima need ravimid, mis imetavale naisele kasuks ei kahjusta last. Ebameeldivate aistingute leevendamiseks on parem kasutada mitte-narkootilisi meetodeid.\nPärast sünnitust on kõige raskem esimene kuu. Naisel pole lihtsalt piisavalt aega söömiseks, magamiseks, lõõgastumiseks ja nii võib väsimusest alates tekkida peavalu. Lisaks tuvastavad eksperdid veel mitu ebamugavuse põhjust:\nNormaalse une puudumine. Imetaval emal pole võimalust öösel magada kauem kui kolm tundi. Vahelduv uni ei võimalda aju puhata, seetõttu on hommikul valusad peavalud, mis pingutavad pead vitsiga.\nEpiduraalanesteesia Need sünnitusjärgsed naised, kellele on sünnituse ajal sellist valu leevendatud, kurdavad hiljem peavalude, kaelalihaste pingulikkuse tunde pärast.\nHapniku puudus. Liiga hoolivad vanemad üritavad korteris luua kasvuhoone tingimusi, et kaitsta last tuuletõmbuse eest. Selle tagajärjel on aegunud õhuga ruumis keeruline hingata, imetaval naisel on pearinglus, valu pea tagaosas. Hapniku nälga põhjustab nikotiinimürgitus, mis põhjustab ka peavalu..\nPremenstruaalne sündroom. Isegi kui menstruatsioon pole suure laktatsiooni tõttu veel alanud, häirib HB-ga peavalu juba iga kuu noor ema nendel päevadel, kui võib olla eeldatav periood.\nRasedad naised kurdavad migreenihoogude pärast ja vaid väike protsent vabaneb ebamugavustundest pärast sünnitust. Reievalu ilmub ühes peaosas, vasakul või paremal. Valu võib hõivata ajalikku piirkonda, anda see silma. Ilmub pearinglus, iiveldus.\nPingelisest seisundist põhjustatud peavalu avaldub üsna sageli. Ebastabiilne hormonaalne taust takistab olukorra adekvaatset hindamist. Seetõttu aktsepteeritakse väikeste tragöödiatena rinnaga toitmise raskusi, lapse koolikuid, hammaste lõikamist. Ema suudab ennast väänata sellisel määral, et pisarad ja mured põhjustavad tugevat tuikavat peavalu.\nPeavalu põhjuseks võib olla lapse raske haigusperiood ja noored sõltuvad vanemate rollist.\nMiks areneb osteokondroos naistel, kes tegelevad monotoonse tegevusega tööl? Stagnatsioon lihastes kutsub esile staatilisi poose. Kui naine toidab last, proovib ta uuesti mitte liikuda, et last mitte häirida. Mõnikord peate olema kauem kui üks tund ühes asendis. Näiteks käe tõstmine ja lapse kaenlasse panemine. Selles asendis on käsi, õlg, kael tuimaks.\nKõige välja kirjutatud ravim on Paratsetamool. Ravimil on valuvaigistav toime, lisaks vähendab see kiiresti nakkushaiguste temperatuuri. Saadaval erinevates vormides:\nKui peavalu imetamise ajal on põhjustatud külmetushaiguse gripiviirusest, osteokondroosi ägenemisest, sobib raviks kõige paremini Ibuprofeen. Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid sisaldavad Ibuklini ja Paroprofeeni. Sellel on palavikuvastane ja väljendunud põletikuvastane toime. Apteegis saate osta järgmisi analooge:\nRavimitel on valuvaigistav toime, kuid need kahjustavad maksa ja vereringesüsteemi. Pärast Naprokseeni imetava ema pikaajalist kasutamist on vastsündinutel olnud ägeda aneemia juhtumeid.\nMis võib imetaval emal olla peavalust, kui ebamugavustunne on põhjustatud vasospasmist? Spetsialistid soovitavad võtta No-shpu. Ravim on välja kirjutatud väikestes annustes, võite seda juua mitte kauem kui kolm päeva.\nPikaajalise kasutamise vastunäidustused on tingitud asjaolust, et ravimi aktiivsed komponendid kogunevad ema ja vastsündinu kehas. Sel juhul võib beebil ravi ajal tekkida ravimimürgitus.\nMilliseid pähe ravimeid rinnaga toitmise ajal ei tohiks juua? Need, mis kahjustavad lapse keha. Ema imetamise ajal tarvitatavad ravimid imenduvad piima ja sisenevad lapse toidule. Ravimi kontsentratsioon piimas ületab sageli märkimisväärselt lapse võimalikku annust.\nLisaks võivad isegi ema kehale ohutud ravimid põhjustada vastsündinule olulist kahju. Lastel diagnoositakse sisemine verejooks, tuumakollane, konvulsioonilised sündroomid, kui ema joob pikka aega ebaseaduslikke uimasteid.\nErgotamiin ja kõik ravimid, mis peatavad kiiresti migreenihoo. Ravimid sisenevad rinnapiima suure kontsentratsiooniga ja ei väljutata organismist pika aja jooksul. Ergotamiin mõjub kahjulikult neerupealiste tööle, võib põhjustada närvisüsteemi talitlushäireid. Arstid annavad mõnikord Sumumigrenile loa, kui naist piinavad rasked rünnakud ja kavandatud kasu ületab kahju.\nBarbituraadid, kodeiini sisaldavad ravimid, rahustid, rahustid imetamise ajal on rangelt keelatud. Need ravimid mõjutavad laste närvisüsteemi, võivad põhjustada aju pöördumatuid muutusi, kui neid võtavad imetavad emad.\nKui rinnaga toitmise ajal on peavalust vaja võtta ravimit, mis võib lapsele teatavat kahju põhjustada, on soovitatav järgida reegleid:\nTablett on enne söömist või päris alguses purjus. Nii saab laps piima, mis pole veel ravimit sisenenud.\nTund pärast imetamist on vaja piima mõlemast rinnast täielikult väljendada..\nMida kiiremini toimeaine eritub, seda parem. Öelge kindlasti terapeudile, et palute imetamise ajal abi. Arvestades beebi vanust, valib arst, millised on ravi etapis imetavale emale võimalikud peavalud.\nJalavann külma veega. Pärast seda tuleb jalgu tugevalt hõõruda.\nMõnikord eelistavad imetavad naised ebameeldivaid aistinguid leevendada mitte ravimite, vaid taimeteedega: pune, ledum, takjas. Ärge võtke neid ilma arstiga nõu pidamata. Kõige kindlamad ürdid on kummel, piparmünt, sidrunmeliss.\nMida saavad imetavad emad peavaluhoogude korral ära teha, et vältida nende kordumist ja ravimeid? Noori emasid julgustatakse muutma oma elustiili, pöörama rohkem tähelepanu nende heaolule. Teatud reeglite rakendamine aitab imetamise ajal peast:\nKodune peavalu ja migreen Peavalu Mida teha, kui teisel päeval peavalu, põhjused ja raviPeavalu on tavaline sümptom, millega kaasnevad paljud haigused.


Autor: Mait Kraun • 27. november 2015\nUkraina nisu külvipind väheneb; Venemaa olukord paraneb; Euroopas soodne ilm; USA farmereid heidutavad madalad hinnad; Kakao ujub tooraineturul vastuvoolu; Nafta hind tõuseb mõne aastaga tagasi 100 dollarini?\nUkraina nisu külvipind väheneb\nRahvusvaheline Teraviljade Nõukogu (IGC) teatas, et Ukraina kuiva ilma tõttu väheneb seal nisu külvipind oodatust rohkem.\nKülvipinna vähenemine on maailma mastaabis siiski marignaale, sest selle kompenseerivad India ja Kasahhi farmerid, kes külvavad sellel aastal rohkem nisu.\nIGC prognoosib, et maailma nisu külvipind ulatub 2016. aasta koristuseks 221,8 miljoni hektarini – see on kolme aasta madalaim tase. Eelmise aastaga võrreldes väheneb külvipind vaid 1,4 miljoni hektari võrra.\n„Kuna Kesk- ja Ida-Ukrainat on tabanud ootamatult kuiv ilm, on ebatõenäoline, et farmerid kavatsetud külvipinna ära katavad,“ ütles IGC.\nNõukogu prognoosib, et Ukraina nisu külvipind väheneb 2016. aastaks 18 protsendi võrra 5,8 miljoni hektarini.\nVenemaa olukord paraneb; Euroopas soodne ilm\nVenemaa külvipind väheneb nõukogu hinnangul aga vaid 200 000 hektari võrra 25 miljoni hektarini, vaatamata sellele, et ka Venemaal on ilmastikuolud olnud halvad. Oktoobri lõpus sadas Venemaal tublisti vihma ja see „tõi veidi leevendust“ lõuna pool asuvatele kuivadele aladele. Tõsi, Kesk-Venemaa olukord tekitab jätkuvalt muret.\nEuroopa Liidus väheneb IGC sõnul nisu külvipind 200 000 hektari võrra 26,4 miljoni hektarini. See on suhteliselt sarnane Strategie Grains prognoosile – nende arvates ulatub ELi nisu külvipind järgmiseks aastaks 26,6 miljoni hektarini (juurde on arvestatud ka kõva nisu, pehme nisu prognoos ulatub 23,9 miljoni hektarini).\nToidunisu hind on nädalaga langenud 0,14 protsenti ja tonn maksab 183,75 eurot.\nNisu konkurentsivõime on võrreldes teiste põllukultuuridega Euroopas madalate hindade tõttu langenud. Sellegi poolest külvatakse palju nisu, sest külvitingimused on paremad kui näiteks rapsiseemnete puhul. See on pannud ka rapsiseemnete hinnad veidi kallinema – nädalaga kasvas hind 1,9 protsenti ja tonn maksab 383 eurot. Augusti lõpus saavutatud põhjadest on hind kallinenud juba 9 protsenti.\nUSA farmereid heidutavad madalad hinnad\nUSAs väheneb nisu külvipind aga prognooside kohaselt 500 000 hektari võrra 18,6 miljoni hektarini.\n„Madalad hinnad heidutavad mitmeid farmereid ja nisu ei taheta külvata. Seetõttu langeb ka külvipind,“ ütles IGC.USA nisu hind langes nädalaga 0,9 protsenti ja buššel maksab 4,875 dollarit. Maisi hind kallines 0,8 protsenti ja buššeli hinnaks kujunes neljapäeva pärastlõunaks 3,73 dollarit. Sojaubade hind tõusis 2,3 protsenti 8,75 dollarini buššelist.\nKakao ujub tooraineturul vastuvoolu\nToorainete hinnad on jõudnud värskete põhjadeni. Kakao on aga ainuke erand, mis on jõudnud nelja aasta kõrgeima tasemeni.\nKakao hinnale on positiivselt mõjunud nii Indoneesia põuad kui ka Elevandiluuranniku toodangu vähenemine. Sellel hooajal jõuab kakao turg tõenäoliselt 150 000 tonniga defitsiiti, selgub Rabobank Internationali andmetest.Selle aasta alguses Lääne-Aafrikat tabanud kuivad ilmad on vähendamas Elevandiluuranniku toodangut. El Nino ilmastikunähtus on toonud ka Indoneesiasse kuiva ja kuuma ilma, mis ei mõju kakaole hästi. Kumbki riik on kakao tootmismahtude poolest maailmas vastavalt esimesel ja kolmandal kohal.Kakao märtsikuu futuuride hinnad kallinesid reedel 1,3 protsenti ning tonn maksis 3420 dollarit, mis on nelja aasta kõrgeim tase. Tõsi, selle nädala neljapäevaks oli hind taandunud 3304 dollarini. Kakao hind on sellel aastal kallinenud 16 protsenti, mis on S&P GSCI indeksi 24 tooraine hulgas parim näitaja.\nABN Amro pank teatas sellel nädalal, et kakao hinnad püsivad El Nino ilmastikunähtuse tõttu tõenäoliselt kõrgel. „El Nino võib Lääne-Aafrika tootmist segada. Samal ajal on nõudlus aga kasvamas,“ ütles ABN. „See hoiab kakao hinnad suhteliselt kõrgel tasemel ka edaspidi.“\nTeistest toorainetest odavnes robusta kohvi hind kukkus nädalaga aga 2 protsenti ja tonn maksab 1499 dollarit. Kooritud piimapulbri hind tõusis Euronext turul 1,3 protsenti ja tonn maksab 1727 eurot.\nKonsultatsioonifirma Ecstrati strateeg Emad Mostaque ütles, et nafta kaupleb praegu hinna juures, millega saab ära katta „pool tootmistsükli kuludest.“See tähendab, et praeguse barreli hinna juures saab nafta maa seest välja. Tähtsate kulude jaoks – näiteks nafta otsimiseks või maa ostmiseks – sellise barrelihinna juures aga raha enam ei jätku. Sellest järeldub, et aja jooksul hakkab pakkumine vähenema.„Nafta hind jõuab kolmekohalise numbrini tagasi, sest nõudlus jääb samaks, aga pakkumine hakkab järgmisel ja eriti ülejärgmisel aastal järsult vähenema. Seda põhjusel, et ettevõtted ei tee enam investeeringuid,“ ütles Mostaque CNBC-le.WTI toornafta hind kallines nädalaga 6,5 protsenti ja Brent lisas 4 protsenti. Kumbki maksis neljapäeva pärastlõunaks 45,89 ja 43,08 dollarit barrelist.\n„Mida madalamale nafta aga langeb, seda rohkem saab ta järgnevatel aastatel tõusta,“ ütles ta.Üleüldiselt on turgudel konsensus, et lähiaastatel peaks nafta hind mõnevõrra paranema hakkama. Näiteks OPEC ennustab, et nafta hind jõuab 80 dollarini tagasi alles 2020. aastaks. Mõned aga prognoosivad, et nafta hind langeb enne taastumist veidi veel.


ILMUMAS: Lipugambiit – Postimees Kirjastus\nKaheksa-aastaselt lastekodusse saadetud Beth Harmon leiab peagi kaks võimalust reaalsusest põgenemiseks: malemängu ja pisikesed rohelised pillid, mida jagatakse lastele nende vaos hoidmiseks.\nKui males avaldub tüdruku enneolematu talent ja ta jõuab mängeldes Ameerika Ühendriikide maletabeli tippu, saab ta võimaluse luua uus ja parem elu. Ometi ei suuda ta kuidagi üle saada arusaamatust enesehävitamise tungist. Elumängus on Bethi jaoks seega kaalul oluliselt rohkem kui üksnes võidud ja kaotused malelaual.\nRomaani põhjal valmis populaarne Netflixi seriaal, milles mängib peaosas Anya Taylor-Joy.


Magistrali kaubanduskeskus - Infotöötlemise OÜ\nMagistrali kaubanduskeskus #1176\nHange betooni-ja sisetöödele.\nEhitusjärgus on Magistrali kaubanduskeskus. Oodatakse pakkumisi betooni- ja kõigile sisetöödele. Pakkumise tegemiseks võtta ühendust e-posti aadressile: anti.makson@fundehitus.ee või info@fundehitus.ee\nOn alustatud Magistrali kaubanduskeskuse ehitustöödega. Tööde käigus renoveeritakse olemasolev hoone ja rajatakse ligi 3000 m² suurune juurdeehitus. Oodatakse pakkumisi järgmistele töödele:\nPakkumise tegemiseks võtta ühendust e-posti aadressile: anti.makson@fundehitus.ee\nMagistrali kaubanduskeskuse laiendustöödega alustatakse kohe, kui on saadud ehitusluba (loodetavasti juunis). Oodatakse pakkumusi kõikidele alltöövõttudele. Pakkumise tegemiseks võtta ühendust e-posti aadressile: anti.markson@fundehitus.ee\nCitycon OY kavandab kaubanduskeskuse laiendamist järgmisel aastal. Hetkeseisuga on kehtestatud detailplaneering ja tegeletakse juurdeehitise projekteerimisega. Laienduse põhiosa jääb praeguse hoone ja Statoili bensiinijaama vahele.\nKehtestatud on Sõpruse pst 201 / 203 ja 203a ning J. Sütiste tee 1a ja 5a kinnistute detailplaneering, mille koostamise eesmärgiks on kinnistute liitmine; planeeringuga hõlmatud maa-ala sihtotstarbe muutmine; nelja uue krundi – 1 ärimaa krunt kaubanduskeskusele, 1 tootmismaa krunt alajaama tarbeks ja 2 transpordimaa krunti, üks juurdepääsuks J. Sütiste tee 5 kinnistule, Elion Ettevõtted AS kontorihoonesse ning planeeritavasse maa-alusesse parklasse ning teisele krundile parkimiskohad Sütiste tee 5 elamu parkimisprobleemide leevendamiseks – moodustamine; ehitusõiguse andmine Magistrali kaubanduskeskuse laiendamiseks, kagupoolsele küljele 2-korruselise ja edelapoolsele küljele 3-korruselise hooneosa juurdeehitusena. Lisaks üldiste maakasutuse tingimuste määramine ja heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsude, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendamine.\nSoome kinnisvarainvestor Citycon OY teatas, et viis lõpule Magistrali kaubanduskeskuse ostutehingu 16,5 miljoni euro eest. Koos kaubanduskeskuse ostuga leppis Citycon kokku ehitusõiguse omandamise umbes 8500 ruutmeetri ulatuses tingimusel, et jõustub ehitust lubav planeering.\nHetkeseisuga teostatakse välistrasside ümbertõsmist.\nVastu on võetud Sõpruse pst 201 / 203 ja 203a ning J. Sütiste tee 1a ja 5a kinnistute detailplaneering, millega on Mustamäe linnaosas asuvale 1,8 ha suurusele maa-alale kavandatud 1 ärimaakrunt, 1 tootmismaakrunt ja 1 transpordimaakrunt. Detailplaneeringu eesmärgiks on Magistrali kaubanduskeskuse laiendamine kuni 3-korruseliseks ärihooneks, parkimismaja rajamine ja 1-korruseline ekstreemspordihoone ehitamine.\nAlustatud on J.Sütiste tee 1A kollektiivgaraaži lammutustöödega. Lammutustööd lõpetatakse jaanuaris 2007. J.Sütiste tee krundile on plaanis ehitada 1-korruseline ekstreemspordihoone.\n25.07.2006.a. kell 15.00 toimub Mustamäe Linnaosa Valitsuse saalis (A.H.Tammsaare tee 135) Sõpruse pst 201/203 ja 203a ning J.Sütiste tee 1a ja 5a kinnistute detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahendi tutvustamine.\nPlaanis on Magistrali kaubanduskeskuse juurdeehitus ja kolmekorruselise 300 kohaga parkimismaja ehitamine. Hoone juurdeehitusega suureneks hoone üldpind 13800 m2 võrra. Parkimismaja loodetakse avada 2006.aastal.\nKPSR Konsult OÜ\n+372 679 9530 info@ehitusjarelvalve.ee\n+358 (09) 680 36 70 info@citycon.fi\n+372 656 5359 mikrovai@mikrovai.ee\nTartu Maja Betoontooted AS, TARTU\n+372 731 5400 info@tartumaja.ee\nTarn OÜ, SAUE\n+372 679 6843 tarn.tarn@mail.ee\nAtlas Ehituse OÜ, Kloogaranna, Lääne-Harju vald\n+372 613 0520 tavor@tavor.ee\nSõpruse pst 201/ 203,\nPindala brutopind 15 000 m²\nTööde algus september 2011\nTööde lõpp kevad 2012\nMaksumus 6,5 mln €


Erinevus FSA ja HSA vahel - Äri | Detsember 2021\nErinevus FSA ja HSA vahel\nTervishoiukonto (HSA) ja paindlik kulutuskonto (FSA) on mõlemad tervisekogumiskontod, mille teenustes on palju erinevusi.\nFSA-d võib nimetada selle kasutamiseks või konto kaotamiseks, kuna kaotate oma raha, kui investeeringut ei kasutata aasta lõpuks. HSA on just vastupidine sellele. Teie investeering HSAsse ei kao isegi siis, kui te ei kasuta seda aasta lõpuks. Teiselt poolt lisatakse see teie kontole iga aasta järel. Kasutamata rahalisi vahendeid saab liita isegi pensioniks ja teie pärijad saaksid neid pärast teie surma kasutada.\nKui teil on HSA, pole vaja muretseda raha kulutamise üle kindla perioodi jooksul. Kuid kui olete investeerinud FSAsse, peaksite konkreetse perioodi jooksul kasutama maksimaalselt investeeringuid või kaotate ülejäänud.\nFSAsse investeerides ei saa te oma raha eest intressi. Vastupidi, investeeringud HSAsse kaasnevad maksuvabade intressidega.\nÜks suur erinevus, mis nende kahe vahel on näha, on raha käitlemise viis. Kui FSA raha saab kasutada ravikuludeks ja lastehoiuks, siis HSA-d saab kasutada ainult ravikuludeks.\nKuna paindlik kulutuskonto on „kulutamise” konto, ei ole FSA seotud ühegi tervisekindlustuspoliisiga. Teiselt poolt on HSA seotud tervisekindlustuspoliisidega. FSA võib olla ilma tervisekindlustuseta.\nInvesteerimise osas ei ole FSAs fikseeritud investeerimispiiranguid ja selle määrab teie tööandja. Vastupidi, valitsus on HSA-sse investeerimiseks kehtestanud teatud piirangud.\nLisatasude puhul on HSA-l teiste tervishoiukontodega võrreldes madalaim preemia. Tervishoiukontot saab omada ainult juhul, kui teil on suur omavastutuse kindlustusplaan.\n1. FSAs kaotate oma raha, kui seda ei kasutata aasta lõpuks. Teiselt poolt ei kao investeering HAS-i ka siis, kui te ei kasuta seda aasta lõpuks.\n2. Kui investeerite FSAsse, ei saa te oma raha eest intressi. Vastupidi, investeeringud HSAsse kaasnevad maksuvabade intressidega.\n3. HSA on seotud tervisekindlustuspoliisidega. FSA võib olla ilma tervisekindlustuseta.\nainulaadsed kingitused alla 25 dollari\ntundlikule nahale spf-ga niisutaja\nerinevus mära ja täkke vahel\nrosaatsea kreem käsimüügist


Mereääre-idee korje – uus tööriist linna arendamises — Sirp\nKas Kalasadamas võiksid olla välibassein ja ujuvplatvorm?\nTeele Pehk ja Martin McLean\nSellest, et Tallinnast peab saama merelinn, on räägitud aastakümneid. Vormiliselt on kõik tingimused justkui täidetud: on meri ja on linn, kuid merelinna tundest on endiselt midagi puudu. Katrin Paadam ja Liis Ojamäe on Tallinna mereäärse ala kujunemise uuringus välja toonud, et ootused linnaruumile sõltuvad teistes linnades saadud kogemustest ning oma linna võrreldakse ikka omasugustega. 1 Kui eeskujuks võtta mereääre lahendused Kopenhaagenis ja Tel Avivis või inspireeruda Göteborgi Frihamneni avalikust saunast ning New Yorgi Brooklini silla pargist, siis peaksid need mõjuma julgustavalt, aga koputama ka südametunnistusele.\nMillistest põhimõtetest võiks siis alustada nüüdisaegse, säästliku ja avalikust huvist lähtuva linnaruumi kujundamist? Charles Montgomery2 on veendunud, et linna kese on inimene. Ta usub, et linlased on õnnelikud siis, kui linn on inimsõbralik. See aga sõltub avaliku ruumi vormist ja kvaliteedist. Läbimõeldud linnaehituslik struktuur ja transpordisüsteem loovad Montgomery sõnul pinna inimestevahelisteks ootamatuteks ja oodatud kokkusaamisteks, mis on toimiva linna alustala. Tallinna kesklinna mereääre arengut jälgides tekib aga tunne, et planeerimisest on kadunud just seesama inimene ning avaliku arvamusega arvestamine keskkonna kujundamisel sumbub liiga sageli bürokraatlikesse vaidlustesse. Üksnes julgemate aktivistide rahulolematus seniste arendusotsustega ei ole piisav hea merelinna tekkeks. See oli põhjus, miks otsustasime üksikisiku tasandilt liikuda üldisele ning ärgitada iga inimest kaasa mõtlema ja avaldama oma ideid Tallinna kesklinna mereääre võimaliku tuleviku kohta. Uskusime, et mida suuremalt unistada, seda tõenäolisem on, et midagi ka tehtud saab.\nIdeekorje tähendab avaliku huvi kaardistamist. See sobib nii laiemaks mõttearenduseks kui ka organisatsiooni sees pikemaajaliste projektide planeerimiseks. Ideekorje peamine eesmärk on planeerimisse tuua unistused ja soovid, mis ei lähtu krundipiiridest, omandivormist ja ametlikest arenguplaanidest. Soovisime kinni püüda viimastel aastatel kesklinnas mere ääres saadud ruumikogemused.\nIdeekorjet ette valmistades3 otsisime analooge. Näiteks Aucklandi „Jaga mõtet“ („Share an Idea“) ja New Yorgi „Linnaga koos ja linnale“ („By the City / For the City“) on avalikkusele mõeldud ideede jagamise platvormid osa ametlikust linnapoliitikast ja ruumilisest planeerimisest. Tallinnas on ideekorje uustulnuk, kuid loodetavasti aitab linnaplaneerimise amet partnerina kaasa, et sellest saab avaliku huvi kaardistamise peamine meetod.\nVõtsime ette ala Russalka mälestusmärgist Noblessneri kvartalini ning andsime inimestele võimaluse veebikaardil täpselt lemmikpaigale osutades oma unistused ja ootused välja öelda. Unistati aktiivselt: kahe suvekuu jooksul kogunes 530 ideed üle 300-lt inimeselt. Ideede rohkus kinnitab jätkuvat nõudlust Tallinna kui merelinna järele.\nEestlaslikult pragmaatiliselt saime ulmelisi soove pigem vähe ja esitatud unistuste analüüs ütleb, et domineerivad ideed, mis parandaksid üsna lihtsate meetmete abil igapäevast elukeskkonda märgatavalt. Sooviti, et mere äärde saaks lihtsamalt, unistati promenaadist ja kergliiklusteest, kesklinna mereäärt nähti pigem jalutamise ja rahulikult kulgemise kohana. Esile tõusid Kalasadam, linnahalli ümbrus, Lennusadama ja Noblessneri sadama vaheline ala, mida nähti mitmekesiste vaba aja veetmise ja tarbimisvaba ruumina (sooviti sündmuste lava, välitrenažööre, sauna, grillimiskohta).\nIdeekorje sobib linnaplaneerimise tööriistaks, kui kasutada seda fantaasia lennutamiseks ja diskussiooni alustamiseks, ühe osana tervikprotsessist. Inimesed on väsinud arusaamatutest planeeringutest ja eepose mõõtu seletuskirjadest, krüptilisest kantseliidist ja kurnavatest aruteludest. Ideekorjest üksi linna planeerimiseks ei piisa, seda peab täiendama silmast silma kohtumiste ja selgitamisega (tegime näiteks intervjuusid Tallinna merepäevade külastajaga, linlaste ja turistidega). Kindlasti on mõistlik ideid korjata eri aastaaegadel.\nSeda projekti käima lükates olid meil suured plaanid: luua mereäärsete maaomanike ja asutuste partnerlus, soodustada infovahetust, plaanide kooskõlastamist ja merepromenaadi kiiremat tekkimist. Vabatahtlikult (ja teadlikult ilma projektirahastuseta) korraldatud ideekorjega saadi väikeses mõõtkavas ka hakkama, kusjuures kaasati Tallinna sadama inimesed ja Noblessneri kvartali arendajad. Selleks, et ideed ei jääks pelgalt kirjamustaks paberil, oleme kogu projekti vältel järjepidevalt läbirääkimisi pidanud ja teavitustööd teinud. Asjast huvitatute olukorraga kursishoidmine on kriitiliselt tähtis, et head ideed ellu ärkaksid.\nNoblessneri arendajad on alustatud ettevalmistustega oma lemmikideede elluviimiseks: järgmiseks suveks tekib jahisadama juurde avalik lugemispaviljon ning kvartal ühendatakse paremini Kalamaja pargiga. Samuti on kogutud ideede elluviimisest huvitatud Lennusadam, kes soovib ideekorje saaki kasutada „Merekultuuri aasta 2016“ programmis. Arhitektuurikeskus näeb kogutud tänavaruumi ja ligipääse käsitletavaid mõtteid sisendina sadama piirkonna ja kesklinna ühendamise parandamise projektis. Põhja-Tallinna valitsus kutsus meid ideekorje tulemusi esitlema. Tallinna linnaplaneerimise amet on huvitatud kaardipõhise ideekogumise rakenduse kasutamisest, räägitud on isegi selle e-teenuseks kujundamisest. Ideekorje tõestas, et häid ideid inimestel jagub, tuleb need vaid kinni püüda ja linna arengusse rakendada.\n1 Katrin Paadam ja Liis Ojamäe, Tallinna Linnavalitsuse uue hoone kavandamisest lähtuv mereäärse lähiala kujunemine ja sellega seotud kasutajagruppide hinnangud ja hoiakud. Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 2012.\n2 Charles Montgomery.Happy City. 2014.\n3 Ideekorjele eelnes põhjalik mõttetöö, mille tulemusel sündis Tallinna kesklinna mereääre ideevõistluse korraldamise juhend: www.linnalabor.ee/merekonkurss