29.06.2012 - Türi Rahvaleht by Tyri Development Agency - Issuu\nTÜRI RAHVALEHT 29. juuni 2012\n29. juuni 2012 nr 6 (799)\n• Iga mees ei ole Türi valla püsielanik lk 2 • Türi lasteaednikud käisid Saksamaal lk 3\n• Põhikoolil esimene aasta läbi lk 4 • Lembit Leinjärv: ehitajast aukodanik lk 5\n• Talud avavad külalistele uksed lk 6–7 • Türi valla arengukava ootab ettepanekuid lk 8\n30. juunil ja 1. juulil sõidetakse Türil Kihli krossirajal tänavuste motokrossi Euroopa meistrivõistluste Kirde-Euroopa tsooni viimane etapp klassidele 65 cc ja 85 cc. Mõlema klassi kümme kiiremat tagavad endale pääsu augustis sõidetavasse Euroopa meistrivõistluste finaali, mis toimub Inglismaal. Enne viimast etappi on Eesti krossipoisid mõlemas klassis esikümnes esindatud ja paljudel lootus kodusel rajal koht esikümnes veel kindlustada. Tänavu jagati 65 cc ja 85 cc klassi Euroopa meistrivõistlustel Euroopa neljaks tsooniks. Eesti kuulub Kirde-Euroopa tsooni, meile lisaks on selles tsoonis veel Läti, Leedu, Valgevene, Tšehhi, Soome, Poola, Venemaa ja Ukraina. Türil sõidetakse nädalavahetusel viimane etapp, mille järel on selge, kes saavad edasi 18.–19. augustil sõidetavasse finaali, mis peetakse koos MX1 ja MX2 MM-etapiga Inglismaal. 65cc klassis saab kaasa teha ka Meico Vettik Türi motoklubist (nr 33), kes pildil kihutab 20. mail Kihli rajal toimunud Kevadpealinna motokrossil. Täpsem teave võistluse kohta www.ruudulipp.ee Teet Reier\nTehisjärvel ümmargune tähtpäev Kolmapäeval, 4. juulil kell 12 toimuvad Türi tehisjärve ääres lastele jooksuvõistlused ning mõõtu võetakse ka kanuusõidus, põhjuseks tehisjärve 20. sünnipäev. 1992. aasta 15. juuni Türi Rahvaleht kirjutas, et kuigi Türi tehisjärv on põhimõtteliselt valmis, on veel palju ära teha. Nimelt oli veetase madal, kaldad heakorrastamata ja polnud leitud ka õiget peremeest, kes järve ja selle ümbruse oma hallata võtaks. Hiljem korraldati järve ääres ka heakorratalgud, millest osavõtt oli leheloo põhjal üpriski arvukas. Igatahes tunnistas vastuvõtukomisjon vastvalminud veesilma peatselt kasutamiskõlblikuks ning 1992. aasta 4. juulil olid kavas avapidustused. Lisaks Neptunile osalesid avamistseremoonial tantsutüdrukud, tehti vettehüppeid ja vetelpääste näitas oma oskusi. Tõsisportliku osana oli kavas 50 m ujumine ja taldrikujooks ümber järve. Viimane kujutas endast ümber järve jooksu, kaasas nn lendav taldrik. Veel saab teada, et enne avamispidustusi lasti järve 11 000 Roosna-Alliku kalakasvatusest toodud forellimaimu. Loodetavasti saab seekordne üritus olema aastatetaguse avamispeo vääriline ja kõik on oodatud osalema.\nTaaskasutuslaadad tulevad ka suvel Kuna kevadel korraldatud taaskasutuslaadad osutusid väga populaarseteks ning mitmed laadalised avaldasid soovi, et selline üritus toimuks ka edaspidi, otsustasid laadakorraldajad Ester Pindmaa ja Külly Kaarjas korraldada veel kaks laata. Vihma korral üritust ei toimu. Laadad toimuvad 14. juulil ja 11. augustil kultuurimaja juures pargis kell 10–14. Kauplema on oodatud nii noored kui ka vanad. Kauplemiseks sobilik kraam peab olema puhas ja kasutuskõlblik. Oodatud on nii riiete, jalatsite, tehnika, raamatute, nõude, jalgrataste, lastetarvete, mööbli kui ka muu vanavara müüjasoovijad. Laadal osalemine on tasuta. Lisateave ja eelregistreerimine tel 56 156 300 või e-postil ester.pindmaa@gmail.com.\nLinn saab sünnipäevaks kohvikuid juurde Esmaspäeval, 2. juulil on Türi linna 86. tähtpäev. Seekord peetakse pidu kõigi nendega, kes selleks õhtuks aedlinnas kohviku avavad. Teet Reier\nLisaks kahele püsikohvikule ootavad tänavu külastajaid veel seitse ettevõtlikku kohvikupidajat ning rõõmsat sagimist jätkub nii muuseumiõuele, eramuaeda kui ka pesumaja muruplatsile. Ning suupoolist pakutakse pannkoogist heeringani.\nPesumumm kutsub piknikule Asukohaga Wiedemanni 1 kutsub kõiki soovijad piknikule pesumaja Pesumumm. „Pakume pannkooki moosi või meega, nimi on meil juba selline magusakorjajale viitav. Kõrvale saab piima. Külastaja saab ennast sisse seada majaesisel muruplatsil,“ räägib Pesumummi\nperenaine Heli Ots. „Eks loomulikult loodame üritusest oma ettevõttele ka pisukest reklaami, põhiline on siiski sellises vahvas ettevõtmises osaleda,“ lisas ta. Türi muuseumi õuel avab külalistele uksed Vabrikuküla tööliskohvik. Muuseumi juhataja Erika Jaanholdi sõnul saadi mõte Tööliskohvikuks muuseumi asukohast, on ju ümberringi hulgaliselt kunagise paberivabriku töölismaju. „Eks me proovime oma menüüski sellest lähtuda. Nii võib meilt saada kiluleiba ja heeringat keedukartuliga. Ühesõnaga midagi lihtsat ja ajastule omast. Kohvikusse on lubanud rahvast oma lõõtsamänguga lõbustama tulla türilane Hannes Põllu,“ ütles Jaanhold. „Lisaks Hannes Põllule rõõmustavad oma esinemistega kohvikute külastajaid ansambel Avaja, akordionistid Kristjan Roos ja Endel Lõhmus, segarahvatantsurühm Kaktus ja tant-\nkohvikut avab 2. juulil külastajatele uksed\nsida saab ka Kevade kohviku kodubändi saatel,“ rääkis Türi Vallavalitsuse kultuurispetsialist Katrin Soomets.\nKorraldajad tänavad kohvikute avajaid Linna sünnipäeva tähistamist korraldavad Soometsa sõnul Türi Vallavalitsus, Türi Kultuurimaja ja Kevade kohvik. „Korraldajad tänavad linlasi, kes üleskutsele vastasid ja sel päeval aedlinnakohviku avavad. Samuti täname esinejaid, kes kohvikutes meelelahutust pakuvad. Loodame, et külastajaid jagub igasse kohvikusse ja ilmataat ka meie ettevõtmist õnnistab ning üheskoos korraldame meeldejääva linna sünnipäeva,“ lisas ta.\nKülastajaid ootavad Kell 12–21 Talude Päeva Kohvik kesklinna pargis Kell 14–19 kohvik Luha 9 Kell 16–20 Lustakas mänguväljaku kohvik Murumoori mängupargis Kell 16–22 kohvik Pesumummiga Piknikule Wiedemanni tn 1 Kell 16–21 Maali kohvik Tallinna 22 hoovis Kell 16–21 Vabrikuküla Tööliskohvik Türi Muuseumi sisehoovis Kell 18–21 Ravila Kohvihoov Ravila tn 14 hoovis Kell 10–23 vabaõhukohvik Lokomotiiv Jaama 8 Kell 11–24 Kevade kohvik Hariduse 1\narvamus Tähtpäevi peetakse kohvikutes ja järve ääres Kevadpealinn andis oma valitsussaua jaanipäeva eel suvepealinn Pärnule hoida. Linna jaaniõhtul langetati ka kevadpealinna lipp. Kas nüüd soikub kevadiselt vilgas üritustemelu ja sumbub seni veel üsna jahedatesse suvepäevadesse? Loodetavasti mitte. Rannahooaeg on avatud, roheline lipp Türi tehisjärve ääres lubab kõiki suplemishimulisi ning kaineid rannalisi vette. Vee äärde ja vee peale saavad koguneda järgmisel kesknädalal kõik need, kes soovivad osaleda meie koduse veekogu kahekümnenda tähtpäeva tähistamisel. Järgmise töönädala esimesel päeval tuletatakse kõigile meelde, et Türil täitub 86 aastat linnaõiguste saamistest. Selleks puhuks hoiab linna lippu kõrgel aedlinna kohvikute õhtu. Tänavu leidub nende seas vanu tuttavaid, kuid ka täiesti uusi tegijaid. Nii et kõik kohvi- ja koogisõbrad: saab sööki ja jooki ning maitsvat pannkooki. Soovija saab valida, kas läheb Pesumummiga piknikule, Vabrikuküla Tööliskohvikusse või vabaõhukohvikusse Lokomotiiv. Kiiremad jõuavad kindlasti kõiki külastada. Ja neile, kel soov suvel linnast välja, viljapõldude ja karjamaale vasikate vahele saada, võivad juuli teises pooles osaleda Avatud Talude Päeval. Sellest ettevõtmisest saab pikemalt lugeda tänase lehe keskmistel külgedel. Ning kui Kaia Iva kirjutab oma loos, et peatselt on jõulud, siis kaugel see ubinaaeg ja õunafestivalgi on. Seniks aga püüame puhata ja võimalikult palju suvesooja endasse koguda. Las vallavolikogu puhkab, järgmine Rahvaleht ilmub juuli lõpus ikkagi.\nMõned kuud tagasi pöördusin koos Vello Ohuga õiguskantsleri poole küsimusega, mis oli ajendatud sellest, et vallavolikogu aseesimees Jaan Arvola oli Türi valla avalikkust kahe aasta jooksul eksitanud oma elukoha suhtes. Rahvastikuregistri kande järgselt oli selleks eramaja Türi linnas, kus nagu hiljem selgus, ei ole volikogu aseesimees mitte kunagi tegelikult elanud ega kavatsenud elada. Ka sinna registreeris ta ennast viimasel võimalikul päeval ja üksnes selleks, et saaks kandideerida\nja valida Türi valla püsielanikuna. Pikaajaline valeandmete alusel enda esitlemine Türi valla püsielanikuna, mis moonutas valimistulemusi, saigi põhjuseks, miks pöördusime õiguskantsleri poole. Paljud on sellist küsimuse esitamist nimetanud tühjaks norimiseks ja öelnud, et nii peabki olema ja kõik on õige. Eestis on näiteid, kus niisugune lihtsameelne käsitlus on muutnud kogu vallavolikogu koosseisu (Alajõe vald, Paldiski linn). Me ei peaks Türi vallas samasugust mentaliteeti kultiveerima, kus\nvaleandmete esitajad pannakse „püsielanikuna“ valda juhtima. Ka õiguskantsler leidis, et üksnes rahavastikuregistri kanne, milles on näidatud aadress, kus tegelikult ei elata, ei tee kellestki püsielanikku ja valeandmete esitamist võib käsitleda seaduserikkumisena. Tsiteerin siinkohal õiguskantslerit: “... valimisõiguse saamiseks valeandmete esitamine on taunitav ning vastava kohaliku omavalituse üksuses tegelikult püsivalt elavate isikute õiglustunnet riivav. Ilmselt on oma osa selles ka asjaolul, et Eesti ühiskonnas pole veel piisavalt teadvustatud, et ametliku dokumendi või muu hüve või tulu saamiseks ametiasutusele valeandmete esitamine on koguni kuritegu, mis on karistatav rahalise karistusega või kuni üheaastase vangistusega (karis-\ntusseadustiku § 280).” Võiksin õiguskantsleri samalaadsete tsitaatidega jätkata. Tegelikult leidis volikogu aseesimehe valeandmete esitamine Türi valla valimiskomisjonile üheselt kinnitust seoses Türi linna majaomaniku avaldusega Türi Vallavalitsusele rahvastikuregistri kande muutmiseks põhjendusel, et „nimetatud isik (st Jaan Arvola) ei kasuta ega oma õigust antud eluruumi kasutamiseks“. Ja veel: „Kuna püsielaniku mõiste KOVVS (kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse) § 5 lõikes 1 on määratletud rahvastikuregistrijärgse elukoha aadressi kaudu ning rahvastikuregistrisse peaks üldjuhul olema kantud selle elukoha aadress, mida isik kasutab püsivalt elamiseks, siis olen sei-\nsukohal, et KOVVS § 5 lõikes 1 ongi mõiste „püsielanik“ kaudselt ehk viite kaudu sisustatud selle elukoha aadressi kaudu, mida isik kasutab püsivalt elamiseks.“ Kuna õiguskantsleri hinnangul peaksid rahvastikuregistri seaduse regulatsiooni kohaselt rahvastikuregistrijärgne elukoht ning isiku püsiv elukoht kokku langema, siis leiame, et Jaan Arvola on rikkunud seadust ja palume vallavolikogu valimiskomisjonil õiguskantsleri vastuste valguses tegeleda küsimusega uuesti ja sisuliselt. Omalt poolt luban, et ei jäta selguse saamiseks kõiki juriidilisi võimalusi kasutamata. Õiguskantsleri tervikvastust saab lugeda: http://oiguskantsler. ee/et/seisukohad/seisukoht/seisukoht-pusielaniku-moiste või ajaveebis jmarrandi.tyrivald.ee\ntal osa omatuludest kasutada investeerimiseks. Selline konkreetne nõue hoiab ära olukorra, kus ka heade kavatsuste nimel oleks vald jälle ühel hetkel fakti ees, et raha on lihtsalt otsas ja jooksvateks kuludeks tuleks võtta laenu. Millised on valla rahaasjad riigi poolt vaadates? 2007. ja 2008. aasta jäävad Eestis minevikku buumiaastatena. Sarnases tempos (laenu) raha ei lisandu majandusse enam kunagi. Selle arvel paisusid kiiresti nii kulud kui ka riigi eraldised omavalitsustele. Kriisiaegne suur langus on tasandunud ning omavalitsuste tuluproportsioonid on ligilähedased buumieelse ajaga. Seda nii riikliku tasandusfondi kui ka omavalitsusele laekuva tulumaksu osas. Järgmisest aastast ei pea inimesed maksma kodualuse\nmaa maamaksu, ka selle laekumata jääva tulu maksab vallale riik kinni. Valdadele antav teede remondi raha kasvas juba sel aastal ligi 40%. Järgmiseks aastaks oleme võtnud sihiks omavalitsustele minevat teehoiuraha kasvatada veel 80% võrra. Teederaha moodustab küll vaid paar protsenti valla eelarvest, kuid lisarahana on kindlasti väga oluline. Sest mäletame ilmselt hästi, et ka buumieelsel ajal nõudis omavalituse rahaasjade sättimine kokkuhoidlikku majandamist. Türi valla jaoks on tähtis ka see, et riigieelarvest saavad mitmed objektid sihtotstarbelist toetust. Sel aastal saavad täiendavat raha näiteks ümberkorraldatud uued koolid. Nii Türi põhikool kui ka ühisgümnaasium saavad lisaraha remondiks ning põhikool lisaks tehniliste õppe-\nvahendite ostuks kokku ligi 60 000 eurot. Juba praegu on kokku lepitud, et riik toetab ka järgmisel aastal Türi Kultuurimaja ehitamiseks võetud valla laenu tagasimaksmist ligi 100 000 euroga. Valmimas on Retla Kooli juurde õpilaskodu, selleks oli riigipoolne toetus EL vahenditest pea 300 000 eurot. Energiasäästu programmi raames soojustatakse Türi Päästekomando hoone ja energiasäästlikumaks saab Türi-Alliku lasteaed. Nüüd on õige aeg läbi mõelda valla arenguplaanid ka Euroopa Liidu uue, 2015. aastal algava rahastusperioodi seisukohast. Millised on need investeeringud, mida oleks vaja teha selleks, et inimeste eluolu ja valla pakutavad teenused paraneks ning samas investeeringute tulemusena suudetakse valla püsikulutusi kontrolli all hoida.\nRiigikogu liige, IRL-i fraktsiooni esimees\nJaanipäeval märkis nii mõnigi, et nüüd siis kohe jõulud ja uus aasta tulemas. Valla ja riigi jaoks on asi naljast kaugel, sest just praegu tuleb ette valmistada uue aasta eelarvet. Esimese asjana on vaja panna paika üldisem plaan, seada eesmärgid, vaadata üle tulude prognoos ja põhilised kulud. Vajalik on kokku leppida eelarve koostamise põhimõtted. Riigi tasandil tegime Isamaa ja Res Publica poolt juba kolm aastat tagasi ettepaneku kirjutada seadusesse nõue, et mõne aasta kokkuvõttes peab riigieelarve\nolema tasakaalus. Ehk et kulutada ei saa rohkem, kui on teenitud. Siis peeti seda ettepanekut liiga ettevaatlikuks. Nüüd on selle põhimõtte seadustamise arutelu käimas juba kogu Euroopas. Sama oluline on valla tasandil põhimõtted selgeks vaielda. Mul on hea meel, et Türi Vallavolikogu tahab valla põhimäärusesse kirjutada sisse konkreetsemad nõuded valla finantsdistsipliini tagamiseks. Näiteks on kavas sätestada nõue, et omafinantseerimise koefitsient peab olema vähemalt 1,1. Seega tuleb igal aas-\nÕppeaasta lõppes tänuõhtuga Türi Ühisgümnaasiumi õppeaasta lõppes tänuõhtuga, kus tunnustati tublimaid. Juba aprillikuus said kõik koolipere liikmed valida parimatest parimaid kuues kategoorias. Lisaks õppetöö-, aktiivsuse, kaunite kunstide ja spordipreemiale anti välja hea koolitöötaja ning TÜG-i sõbra preemia. Esimese kooliaastaga on saavutatud nii mõndagi: ette on näidata tublid tulemused olümpiaadidelt, konkurssidelt ja võistlustelt. Lisaks õppetöös edukatele õpilastele on gümnaasiumis säravaid lauljaid, pillimängijaid ja rahvatantsijaid, kes koondusid kaunite kunstide kategooria alla. Aktiivsuse preemia väljaandmisel arvestati õpilase omaalgatusvõimet, koolisisest ja -välist ettevõtlikkust. Spordipreemiaga tunnustati tervisliku ellusuhtumise ning heade sportlike tulemustega õpilast. Tänavused nominendid on edukalt esinenud väljaspool kooli ning kaasa aidanud kooli hea maine kujundamisele. Tänuõhtule kutsuti õpilased koos vanematega, kes on tublidele noortele toeks ja julgustuseks olnud. Tänusõnu pälvisid kõik õpetajad ja koolitöötajad. Sellel aastal anti välja lausa kolm kooli sõbra preemiat – igaühele tänutäheks Türi Ühisgümnaasiumi õpilase kunstitöö. Tänuõhtust saab Türi Ühisgümnaasiumi igakevadine koolilõpuüritus. Tänuõhtu preemiate kategooriad ja nominendid: Õppetööpreemia: Sergei Gudov Kristiina Kurvits Laureaat: Marten Jürgen Vürst Aktiivsuse preemia: Kristiina Roosileht Sille Eero Laureaat: Erki-Henri Meerbach Kaunite Kunstide preemia: Keidi Kald Meeli Vreimann Sander Aasaväli Laureaat: Anu Palloson Spordipreemia: Joosep Lohur Martin Liidlein Olavi Allase Laureaat: Grete Šadeiko Hea Koolitöötaja preemia: Aave Päeva Mariina Rao Laureaat: Maili Roosme Kooli Sõbra preemia: Kaia Iva Toomas Šadeiko Külle Viks\nTüri UG huvijuht\nSaarlasi oodatakse kokkutulekule 14. juulil kell 12 oodatakse kõiki saarlasi Türil Luha tn 12. Kõik tulijad võiksid suvise meeleolu loomiseks vallatuid kübaraid ja soovi korral võtta kaasa piknikukorvi. Täpsem teave 5395 8853.\nMaie Roos (vasakult teine), Taimi Punapart ja Heli Martin tutvumas Kieli munitsipaallasteaia tegevuskeskusega. Erakogu\nTüri lasteaednikud käisid Saksamaal Viis Türi valla lasteaedade esindajat tutvusid 4.–8. juunini Saksamaal Kielis sealsete lasteaedadega. Külastati kolme erineva suunitlusega lasteaeda: metsalasteaed, Waldorflasteaed ja munitsipaallasteaed. Teet Reier\nLasteaedadega käisid tutvumas Maie Roos Särevere, Elle Pihelgas Oisu, Heli Martin Kabala, Siiri Poopuu Kesklinna ja Taimi Punapart Lokuta lasteaiast. Õppekäiku aitas korraldada Taimi Punapardi Saksamaal elav tütar Sirli Hinz. Kõik reisil osalenud tahavad veel kord Sirlit tänada, kuna õnnestunud külastusreis sai toimuda ainult tema tublile korraldustööle.\nKõik lasteaiad omanäolised „Kieli lasteaedadega tutvumise võimaluse pakkus korraldustoimkond kõigile Järvamaa lasteaedade juhtidele. Kuigi alguses oli huvilisi mitu korda rohkem, jäime me lõpuks Türi valla lasteaednikega viiekesi,“ räägib Siiri Poopuu. Reisil käinute sõnul olid kõik külastatud lasteaiad omanäolised ja meile tuttavast lasteaiasüsteemist väga erinevad. Külastatud munitsipaallasteaed AWO oli osalejate sõnul Saksamaa üks suuremaid, kus on 120 last. Lasteaed on avatud kella seitmest kuni poole viieni. Erinevus meie lasteaedadest seisneb selles, et kui meie lasteaedades on igal rühmal oma ruum, siis seal said lapsed igal hommikupoolikul valida kahel korrusel kuut erinevat tegevust pakkuva tegevuskeskuse vahel. „Mulle tuli see tuttav ette, sest ka meie väikeses lasteaias jaotuvad õppetegevusteks lap-\nsed vanuseti eraldi tubadesse,“ rääkis Heli Martin. „Nende tegevused lähtuvadki eelkõige laste huvist. Dokumenteerimiselgi lähtutakse eelkõige lapse edusammudest ja arengust, meile tavapäraseid õppekasvatustöö päevikuid, tegevuskavasid ja nädalaplaane seal vajalikuks ei peeta,“ lisas Siiri Poopuu. „Igal lapsel on personaalne mahukas kaust, millesse kogutakse lapse areng kogu lasteaias käimise ajal,“ jätkas Taimi Punapart.\nLasteaed keset metsa Kõige omapärasem oli Pädiko metsalasteaed. See asub looduspargis, kus lapsed viibivad igapäevaselt teekonnal kella kaheksast kuni poole üheni. Kogu lasteaia tegevus toimub õues vaatamata ilmale aasta ringi. „Ka siin lepitakse juba hommikul kokku laste soove arvestades päevased ettevõtmised,“ rääkis Maie Roos. „Lastel on võimalik näha ja vahetult õppida loomi ning loodust. Näiteks jalutavad samas puude vahel hirved ja kitsed, aedikus on metssead ja hobused. Kui lapsel tekib vajadus minna tualetti, siis selle asemel minnakse lähedusse labidakesega auku kaevama,“ täiendas Taimi Punapart.\nLapsepõlv on mänguaeg Võimalus oli ka külastada Waldorflasteaeda, mis tegelikkuses kujutas endast lausa Waldorfmetoodika keskust, kus lisaks lasteaiale tegutses ka oma kool ja personali täiendõppe keskus. Maie Roosi sõnul on Waldorfmetoodika põhimõtteks, et maailm on hea, lapsepõlv on mänguaeg, igal lapsel on käia oma tee ja täiskasvanud on abivalmid saatjad ning eeskuju andjad, toit on täis-\nväärtuslik ja tervislik. “Kogu süsteem on üles ehitatud lapse huvile ja aktiivsusele. Saime väärtuslikke kogemusi lapsest lähtumisest. Kogu lasteaia keskkonna loojaks olid lapsed ja õpetajad eelkõige lapse toetajad ning head sõbrad.“ Enim üllatas meie lasteaednikke näiteks see, et tööriistad pole laste eest peidus. „Rühmaruumis on puutööpingid, sealsamas korvis saed, höövlid, puurid ja peitlid. Juba kolmeaastastele õpetatakse, kuidas nuga käsitseda. Mänguasjad on üldjuhul looduslikust materjalist ja isevalmistatud, kulutusi poeleludele seal ei tehta,“ lisas Elle Pihelgas.\nLõpule jõudis SA KIK rahastatud projekt Türi Ühisgümnaasiumi õpilaste keskkonnateadlikkuse tõstmiseks aktiivõppe abil. Projekti raames on õpilastel olnud võimalik osaleda mitmetel huvitavatel üritustel. Toimunud on kaks keskkonnateemalist seminari, õppekäik Tartu Ülikooli ja teaduskeskusesse AHHAA ning projekti lõpetas kolmepäevane keskkonnalaager gümnaasiumi kümnendate klasside õpilastele. Seminarid ja õppekäik laiendasid õpilaste silmaringi ning andsid neile teadmisi sellest, millega tegelevad teadlased Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis ja uues keskkonna- ja materjalianalüüsi teaduskeskuses Chemicumis. Õpilased hindasid väga ka AHHAA keskuse külastust, sest keskuses leiab igaüks endale meelepäraseid töötubasid ja tegevusi, liiatigi ei satu Kesk-Eesti õpilased sinna just väga tihti. Projekti pärliks võib pidada viimast tegevust – keskkonnalaagrit, mis oli mõeldud kümnendate klasside õpilastele. Toimus see 30. maist 1. juunini Samliku Matkamajas. Esimesel laagripäeval sadas päris usinasti vihma ning õues toimunud GPS-mängu punkte otsinud õpilaste jalad ja riided said üsna märjaks. Pärast kosutavat lõunasööki (siinkohal kiidame kõik laagri suurepärast toitlustajat Kevade kohvikut!) kaasas laiemale üldsusele loodusfotograafina tuntud Urmas Tartes õpilasi filosoofilisse arutlusse inimese ja looduse suhete teemal. Esimese laagripäeva ametlikud tegevused jätkusid rühmades ja õpilased said olulisi teadmisi loodusfotograafiast, loodusest kunstis ning mitmekesisusest ja muutlikkusest taimeriigis. Õhtu lõppes isetegevusetteastetega, mille peale isegi ilmataat leebus ja järgnevate päevade tegevusi vihm enam ei seganud. Teisel päeval pakkusid laagrilistele uusi teadmisi ning põnevaid tegevusi lisaks erinevatele lektoritele, Keskkonnainspektsiooni ja RMK esindajatele ka Päästeamet ja Kaitseliit. Lisaks tavapärasele õhtusele laagri(m)elule erutas teisel õhtul laagriliste meeli hilisõhtul saabunud Sven-Erik Enno. Sissejuhatava loengu järel oli huvilistel võimalik teleskoobiga taevast uurida ning neid huvilisi leidus suisa südaööni. Laagri viimasel päeval võeti ette jalgsimatk Kurgja Talumuuseumi. Laagri lõpus õpilastelt saadud tagasiside oli positiivne ning särasilmi kinnitati, et selliseid laagreid peaks olema igal aastal. Loodame, et kümnendate klasside keskkonnalaagrist saab meie kooli traditsioon.\nTüri Ühisgümnaasiumi õpetaja\nÕpetaja tööd usaldatakse „Kõigi kolme lasteaia tööd ilmestab usaldus õpetaja töö, lapse soovi ja arvamuse ning kogu lasteaia suhtes riiklikul ja omavalitsuse tasandil,“ lisas Siiri Poopuu. Osalejate arvates andis reis neile väärtuslikke kogemusi lapsest lähtuva keskkonna loomisest, lasteaedade omanäolisusest ja süsteemi paindlikkusest. „Kui esmapilgul tundus, et justkui meile harjumuspärased kindlad reeglid ja päevakavad lasteaedades puuduvad, siis tegelikkuses oli asi siiski teisiti. Näiteks ei tohi lapse lasteaiapäev kesta üle kaheksa tunni ja lasteaia kohatasu sõltub eelkõige perekonna võimalustest ning vajadustest. Nii maksab pankur oma silmatera lasteaiakoha eest 250 € ja töötu üksikema 0 € kuus,” selgitavad nad. Kokkuvõtteks hindavad kõik reisil osalenud väärtuslikku kogemust, mis kindlasti rikastab meie lasteaedade sisulist tööd. Iga uus kogemus on väärtus, mis aitab muuta meie lasteaedu omanäolisemaks ning mitmekesisemaks.\nLaagritoit maitseb hea.\nTalupidajad kogusid tarkusi Türi Taluliidu eestvedamisel said 20. juunil Türi vallas Mäekülas Ale talus kokku talupidajad üle Järvamaa, et tarka nõu kuulda ja ise arvamust avaldada. Taluperemees Koit Teder ootas huvilisi oma koduõuel ja näitas ringkäigu alguses oma talutehnikat, millega põldu haritakse. Edasi mindi juba põldudele, kus kasvasid suviraps, oder, suvi- ja talinisu. Kohaletulnud uurisid põldudel nii taimi kui ka mulda ja kuulasid, mida nõuandjatel öelda oli. Nõuandjateks olid kutsutud Eesti Maaviljeluse Instituudi vanemteadur Peeter Viil, Farm Plant Eesti ASi nõustaja Tiiu Annuk ja müügispetsialist Andres Rebane ning taimekasvatuse konsulent Helle Rohtla MTÜst Abiks Põllumehele. Ale talus viljeletakse minimeeritud mullaharimist ja Peeter Viili sõnade kohaselt on põllud mulla seisukohalt väga heas korras. Selle aasta sagedased vihmad on toonud põldudele tavalisest rohkem taimehaigusi. Osalejad oskavad nüüd tänu saadud teadmistele määrata kindlaks odra võrklaiksuse ja nisu helelaiksuse. Kohe saadi ka soovitusi nende haiguste tõrjeks. Päeva võib kindlasti kordaläinuks lugeda, sest saadud teadmised on praktilised ja iga päev vajalikud. Selliste põllupäevade korraldamise vajadust näitab ka kohalolnute suur hulk, osalejaid oli üle kolmekümne.\nTüri Taluliidu juhatuse liige\nnoored Lasteaed kutsus kunagised kasvandikud ja õpetajad külla\nTüri Põhikooli I lend. Kuma Foto\nEelmisel sügisel täitus Türi Lokuta lasteaial 35 tegutsemisaastat. Pidu otsustati korraldada aga kevadel, siis, kui uus lend tulevasi koolijutse on valmis lasteaiast lahkuma. Teet Reier\n„Kokkutulek otsustati korraldada töötajate, lastevanemate ja kunagiste kasvandike soovil. Üks kokkutulek oli meil siis, kui lasteaial täitus 25. aastat,“ ütles Lokuta lasteaia direktor Elle Tuisk. „Tõsi, toona me kutsusime ise külalised, tänavu võisid aga kõik soovijad tulla ja neid oli päris palju.“ „Näiteks on aastate jooksul meie lasteaias käinud kolmteist paari kaksikuid, kaksteist neist oli kenasti kohal. Üldse oli äratundmisrõõmu otsatult palju. Ega ju tunne enam neid, kes ammu lasteaiast läinud ja ise juba pereinimesed on, eriti kui nad veel oma rühma kasvandikud polnud,“ rääkis kasvataja Karin Pihlik. Tema, Elle Tuisk ja Sirje Ummus on lasteaias töötanud selle avamisest peale. „Minu arust oli kokkutulek väga tore ning lustlik üritus. Armas ja südantsoojendav oli kokku saada kõigi nende õpetajate, töötajate ja lasteaiakaaslastega, selles koduses ja hubases majas. See oli üks suur rõõmupäev,“ ütles Lokuta lasteaia kunagine kasvandik Kristi Männilaan. Kasvatajate sõnul tegi pidupäeva nende jaoks eriti rõõmsaks asjaolu, et korraldamisega polnud suurt vaeva, peojuhid Triksik ja Traksik korraldasid kõik. Nii said ka kasvatajad pidu nautida. Loomulikult oli suur vaev juba enne nähtud. „Nüüd on lasteaial näiteks olemas kõigi lasteaia lõpetanud rühmade ühtselt raamitud lõpupildid, nende saamine oli omaette keeruline üritus aga tehtud see sai,“ lisas Elle Tuisk. Nii kavatajad kui ka lapsed arvasid pidupäeva lõpuks, et selliseid ettevõtmisi tasub ka tulevikus korraldada, kas selleks peab jälle kümme aastat ootama, ei tea, võimaluse korral võiks neid ka tihedamini olla.\nKokkutulekul jagus tegevusi kõigile.\nHea toit tegi Türile reklaami Juuni teisel nädalavahetusel Pärnus Vallikääru aasal toimunud toidukultuuri festivali Hea Toidu Festival – Grillfest külastas kahel päeval hinnanguliselt 40 000 inimest. Ootuspäraselt populaarseks osutus Türi Pritsumeeste ja Mediato ühine toidu- ja joogikoht, kus järjekord oli kohati sedavõrd pikk, et kõik soovijad head liha maitsta ei saanudki. Üle-eestilist tuntust kogub ka kiirtoidukoht Türi Burger, mille reklaamimiseks osaletakse nii Türi Lillelaadal kui ka Grillfestil. “Me ei paku lihtsalt kiirtoitu, vaid püüame pakkuda head kiirtoitu. Rahva seas on populaarsust kogumas meie enda valmistatud kohupiimapallid, mis on tõesti maitsvad – tulge ja proovige järele!” kutsub alati rõõmus burgeri-Annika kõiki külla. Kevadpealinna saab tutvustada ka hea toidu abil ja seda tublid Türi ettevõtjad Pärnus suurel toidufestivalil tegemas olidki. Meeleolukat intervjuud Türi lihameistri Peep Lintsiga saab vaadata festivali telesaatest pühapäeval, 1. juulil, Kanal2-s kell 10.35 ja Kanal12-s kell 20.30 ning veebilehel www.grillfest.tv.\nLihameister Peep Lints.\nPõhikoolil esimene aasta läbi Uue kooli alustamine on põnev. Kokku on saanud inimesed, kellel huvitavad ja erinevad ideed. Koolielu võib olla meistriteos, kui oskame ja tahame seda mõttekalt ja arukalt nautides luua. Heaks kordaminekuks on eriti oluline meeskonnatöö ja üksteise toetamine. Tehes kokkuvõtteid, tuleb möönda, et õppeaasta ei olnud kerge, ent usun, et saime hästi hakkama. Maakondlikel aineolümpiaadidel osales 98 Türi Põhikooli õpilast, auhinnalisele kohale tuli 28 õpilast ja olümpiaadivõitjaid on 11. Õppeaasta on läbi ja tunnistuste kätteandmisega kujundatud ilus lehekülg koolielus. 580 õpilasest õpib hindele „5“ 112 õpilast ning hindele „4 ja 5“ 215 õpilast. Põhikooli lõputunnistuse kiitusega sai 9.a klassi õpilane Birgit Roosileht ning 9.b klassi õpilased Kristiina Veskimäe ja Steven Vislapuu.\nLõpetas esimene lend Türi Põhikooli lõpetas 74 õpilast – kooli I lend. Iga lend on eriline ja jääb meelde omanäolisena. Kogu südamest loodan, et meie I lend käib ringi lahtiste silmade ja avatud meeltega ning oskab õppida kõigilt, kõigest ja\nkõikjal. Tuult tiibadesse ja arukaid mõtteid teile! Oma koolis oleme õpilaste tunnustamisele pööranud suurt tähelepanu. Tavapärasele diplomile, tänukirjale ja kiitmisele märgime iga kuu kogunemisel ära õpilased, kes on kooli esindanud võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel. Täname õpilasi šokolaadiga, et tekitada mõnus heaolutunne ja rahulolu iseenda ning maailmaga. Kuulutame välja KUU TEGIJA. Kooli kodulehel on link KIIDAME ja AUTAHVEL. Tunnustusüritus „Õiesadu“ toimub aprillikuu lõpus, kus kuues kategoorias antakse igas välja autasu Suur Õis ja Väike õis. Tänusõnad kuuluvad ka õpilaste vanematele. Kindlasti jätkame järgmisel õppeaastal lastevanemate kooliga. Õpime koos – õpetaja ja lapsevanem, saame teadlikumaks ja suuname positiivselt meie laste käekäiku. Mõtleme ja tegutseme üksteist toetavate partneritena. Uuel õppeaastal on plaanis külla kutsuda nõutud ja armastatud lektoreid lähemalt ja kaugemalt. Hea kool on kolmnurk, mille tippudeks on õpilane, õpetaja ja lapsevanem, sees\naga koostöö ja hoolivus, tahame püüelda sinnapoole.\nVanemad, suhelge õpetajatega Varemgi oleme kirjutanud kooli tugimeetmetest, kuid õppeaasta lõpuks jõudsime välja kujundada oma toimiva süsteemi. Õppenõustamiskomisjon sai kokku igal esmaspäeval, eesmärk oli leida õpilasele õige tugimeede, nõustada õpilast ning lapsevanemat. Laps võib kooli poolt olla kui tahes heas arengukeskkonnas, aga kui kodu tugi puudub, on see kooli võitlus tuuleveskitega. Kallid vanemad, suhelge oma lapse klassijuhatajaga, suhelge aineõpetajaga, suhelge direktori ja õppealajuhatajaga. Mida rohkem me vastastikku informatsiooni vahetame, seda parema keskkonna me lapsele loome. Uuel õppeaastal soovime tähelepanu alla võtta andekad lapsed ja leida nende arendamiseks lisavõimalusi. Andekaid lapsi tihti ei märgata. Sageli ei märka neid õpetajad koolis ja ka lapsevanemad ei oska nende andele tähelepanu pöörata. Ehkki andekas laps saab oma ülesannetega enamasti kergesti hakkama, vajab ta siiski\nerilist tähelepanu ja võimalusi arenemiseks. Koostöö andeka lapse vanemaga on õppe- ja kasvatusprotsessis äärmiselt oluline. Eduka koostöö aluseks saab olla ühesugune arusaam andekuse olemusest ning andeka lapse vajadustest.\nHea koostöö peab jätkuma Õppekäigud on tihedalt seotud ühe või mitme õppeainega ja õppekava läbivate teemadega. Sel õppeaastal oli teistel, kolmandatel ja neljandatel klassidel tore päev Olustvere mõisas projekti „Maal on mõnus“ raames. Veel käidi loodusmatkadel, Rakvere linnuses, Imavere jaanalinnufarmis ja piimandusmuuseumis ning võeti osa Keskkonnaameti projektist „49 aastaaega“. II ja III kooliastme õpilasi viisid reisid Mohni saarele, Riia-Jurmala, Klaipeda-Palanga-Niidale, Naissaarele ja Otepääle. Uuel õppeaastal aga ootavad juba ees uued õppekäigud. Tänan kooli kollektiivi töise kevade eest ja loodan järgmisest õppeaastast sama head koostööd kõigiga. Soovin kõigile ilusat ja meeleolukat suve!\nÜritused seovad koolipere ühte Üheks meeldejäävamaks oli kindlasti nii 1. klassi kui ka 9. klassi õpilastele Aabitsapidu. See päev oli 1. klassile väga tähtis päev. Nimelt jätsid nad hüvasti oma senise sõbra aabitsaga ja said lugemiku omanikeks. Üheks oodatuimaks ürituseks koolis on sõbrapäev, mida tähistasime koolis 14. veebruaril. Juba hommikul kooli tulles ootas uksel TOREVANT, kes jagas kõigile kallistusi. Päeva jooksul sai T.O.R.E. (tugiõpilased) ringi liikmete eestvedamisel kirjutada sõpradele soovikaarte. Töötas sõbrapostkast ja vahetundides kõlas saalis päevakohane muusika. Üheks elevust tekitavaks tegevuseks oli aulas sõbraga pildi tegemine. Õp Ai-\nta Saks valmistas suure punase südame, mille taustal soovijad said sõbrapilte pildistada. Õhtul olid kõik õpilased oodatud sõbrapäeva peole. Diskomuusika eest hoolitses Sulo Särkinen ja külalisesineja oli Järva-Jaani noortebänd Robinsonid. Vastlapäeva tähistasime 21. veebruaril koos paksu lume ja tuisuga. Külla oli kutsutud hobusõitu tegema Kirnast Maie Kukk oma hobustega. Uhke oli vaadata, kui neli hobust kuljuste helinal kooli ette sõitsid. Hobusõitu lustisid peamiselt algklasside õpilased. Üheks oodatumaks ürituseks oli oma kooli nädal. Plaanid ja tegevused said paika pandud juba enne koolivaheajale mine-\nkut ning 4. õppeveerandi esimesel nädalal siis tegevustega alustasime. Iga päev oli nn stiilipäev. Nii oligi, et saime riietuda oma lemmikiidoliks, kasutada riietuses ainult punast-sinist-rohelistkollast värvi, tulla kooli laheda ja värvika soenguga jne. Tegevust ja toimetamist jagus kõigile, kes aga osa tahtsid võtta. Oodatuimaks päevaks oli reede, kus õpilastega kohtus Türi tüdruk Liina Vahter, kes on noorte hulgas tuntust kogunud näitlejana filmis “Ühikarotid”. Soovijad said ka näpunäiteid juuksuritöö kohta, sest Liina töötab juuksurina. Nädal lõppes diskoga, kuhu olid oodatud 1.–9. klasside õpilased. Pikaajalist ettevalmistust nõudev liikumispäev sai teoks\naprillikuus. Üritus toimus Türi kultuurimajas ja suur rõõm oli näha, et saal oli pilgeni rahvast täis. Tore oli näha seda peoeelset ärevust nii laste kui ka õpetajate silmis. Lavalaudadelt käis läbi 25 liikumisrühma, kes kõik pälvisid publiku suure aplausi. Külalisesinejateks olid JärvaJaani ja Türi Ühisgümnaasiumi särtsakad tantsurühmad. Suur tänu kultuurimajarahvale külalislahkuse eest. Eriline tänu Andrisele, sest tänu tema valgus- ja heliefektidele tundsid tantsijad end kui päris professionaalid. Järvamaa laulu- ja tantsupeol osales meie koolist kokku seitse kollektiivi.\nLembit Leinjärv: ehitajast aukodanik Koolipoisina 1944. aastal Saksa sõjaväkke mobiliseeritud Lembit Leinjärv jõudis koju Türile tagasi alles tosin aastat hiljem, noorusaeg oli jäänud Siberi vangilaagritesse ning kogu elu ja pooleli jäänud õpinguid tuli nullist alustada. Teet Reier\nOn eelmise aasta oktoober. Laupa mõisa saal on rahvarohke. Valla kuuenda tähtpäeva puhul korraldatud vastuvõtule on kutsutud hulk tublisid inimesi. Mõni neist saab valla vapimärgigi rinda, ka Lembit. Koos vapimärgiga kaasneb aukodaniku tiitel. Lembit istub saalisolijate keskel ja hetkeks näib, nagu ta magaks. Samas tõstab ta pea ja vaatab kuhugi kaugusesse. Kaheksakümmend viis aastat on piisavalt pikk aeg, et sellele tagasi vaadata. On märts. Türi kesklinna kalmistule on kogunenud mõned inimesed, et osaleda märtsiküüditamise mälestushetkel. Ka Lembit on kohal, nii nagu ta on kohal ka vabariigi aastapäeval ja võidupühal. Ta räägib kuulajatele loo sellest, kuidas ta sattus tühjaks jäänud taluõuele, inimesed olid oma kodust viidud ja neid tundeid, mis tekkisid tal kiviaial tühjade hoonete vahel istudes, oli tal raske edasi anda. Ta sai aru, et sellised sündmused ei tohiks enam kunagi korduda.\nMäletab esimest sõjasuve Kui nädalapäevad tagasi Lembituga tema kodus vestlen, jääb tema sõnadest mitu korda kõlama mõte, et kahju on olnud nendest kümnest noorusaastast, mis jäid Siberi metsadesse. Seda enam, et hilisem võim ta rehabiliteeris ning tunnistas ametliku paberiga karistuse olematuks. Muidu on Lembit igati kohalik poiss. „Käisin Paides algkoolis ja hiljem progümnaasiumis. Türile kolisime 1938. aastal. 1941. aasta sõjatules sai maja pihta. Õnneks jõuti palju väärt kraami päästa, kahjuks aga mitte kastitäit raamatuid, mille olin endale odavmüükidelt soetanud,“ meenutab ta. „Ise jäin ma nendest sündmustest kõrvale. Mäletan, et just sellel juunihommikul, kui sõda algas, sõitsin ma hommikese rongiga Türilt Tallinnasse isa juurde. Kuigi rong oli sõitjaid puupüsti täis, ei rääkinud mitte keegi sellest, et sõda algas. Nädalapäevad enne seda toimunud küüditamine oli inimesed ikka põhjalikult ära hirmutanud. Tallinnas nautisin suvist linnaelu, käisin Pirital ujumas. Siis aga hakkas ka seal sõda ennast tunda andma, poodides hakkas toitu nappima. Isa sokutas mu\nsõjaväehaiglasse käskjalaks. Seal võeti mind ka toidule. Igal õhtul pidin ühe salajase paberi komandantuuri viima. Küllap olid seal andmed haavatute arvu kohta,“ räägib Lembit. Ta mäletab ühte haavatud hävituspataljonlast, kes sugugi ei tahtnud, et teda Venemaale viidaks, ja kas ta sinna jõudiski, sest paljud Leningradi suundunud laevad lasti ju põhja.\nSõjatee lõppes Siberis „Kui venelased olid lahkunud, tuli haiglassse üks Saksa ohvitser, temalt kuulsingi siis, et Türil olid paljud hooned põlenud ja kannatada saanud. Kui joonistasin talle kaardi oma kodu asukohaga, siis ta ütles, et jah, see maja hävis. Siis tundsin küll muret, et ei olnud emale abiks jäänud. See on lausa ime, et mõned vähesed Eesti mehed, kes sattusid Vene vangilaagritesse enne sõda, sealt eluga pääsesid, kui pärast sõda olid tingimused tavarežiimiga laagrites juba natuke paremad ja kodust saadavad pakid võimaldasid endale natuke paremaid tingimusi kaubelda. Ei saadud ju siit sõjaajal mingeid saadetisi läkitada ja Venemaal töötas kogu masinavärk vaid rinde heaks. Selles riigis pole inimelu kunagi hinnatud.“ Sõja ajal jätkas Lembit õpinguid Hugo Treffneri Gümnaasiumis Tartus. „1944. aasta kevadel lõpetasin gümnaasiumi 5. klassi, saime küll tunnistuse, aga õige paber pidi väljastatama sügisel, siis kui suvine töökohustus täidetud. See jäigi mul aga saamata, sest sügiseks olin juba Saksa sõjaväkke mobiliseeritud ja hiljem hävis lahingutes ka kooli arhiiv. Pealegi ei tunnistatud hilisematel aastatel Saksa-aegseid koolitunnistusi. Koos taanduvate Saksa väeosadega viidi meidki kodumaalt ära. Olen ühest raamatust lugenud, et kui Hitlerile kanti ette, et Eesti väeosad ei soovi enam eriti innukalt sõdida, siis olevat ta öelnud, et see on ka arusaadav, neil pole ju enam kodumaad, mille eest sõdida. Sain haavata ja pidin pikalt haiglas olema, see omakorda sattus ameeriklaste pommirünnaku alla ja sain veel lisaks põrutada. Nii pääsesin Eesti sõjamehi tabanud Tšehhi põrgust, kuid Punaarmee eriteenistuste haardest ikkagi ei pääsenud. Kaheksa kuud istusin Magdeburgi vanglas, esimene ülekuulamine oli väga jõhker, teised juba leebemad. Kohtu ette viies küsiti, kas me vande andsime ja kas mul Saksamaa kaart oli. Poole tunniga kuulutatigi välja kohtuotsus: kümme aastat vangilaagrit ja kolm asumist. Järgnes veel kuu aega vangitappi oodates. Esialgsest süüdistusest oli üks punkt eemaldatud, see tähendas aga seda, et karistus tuli\nLembit Leinjärv 4. märts 1926 Eesti Sõjameeste Järva Ühingu asutajaliige, selle juhatuse esimees ja Memento Järvamaa ühenduse esimees. Oli 1945– 1954 poliitilise 58. paragrahvi alusel arreteerituna Venemaa vangilaagrites, hiljem rehabiliteeritud. Haridus: Paide Algkool Paide Progümnaasium Hugo Treffneri Gümnaasium Tallinna Ehitustehnikum Tallinna Polütehniline Instituut Töö: 1955–1956 – Artell Kollektiiv 1956–1993 Paide Ehitusvalitsus/Paide MEK On korduvalt valitud Türi linna ja valla volikokku, kus on olnud revisjonikomisjoni esimees ja majanduskomisjoni liige. Tunnustus: 2011 Türi valla aukodaniku tiitel ja Türi valla vapimärk nr 5. kanda mitteerirežiimiga laagris. See oli suureks kergenduseks. Rongis, mis meid Venemaa poole transportis, olime vahel neliviis päeva söömata. Liikusid jutud, et vangivalvurid müüsid meile mõeldud leiva poolakatele maha. Esimeseks laagriks sai raudtee-ehitus Siberis. Seal tuli meil kraave kaevata, kände juurida ja kruusa laadida. Viimane oli eriti ränk. Möödusid mõned kuud ja olin omadega täiesti otsas, vaevu jõudsin ennast arstipunkti vedada, seal pandi kohe lamama. Mul polnud aimugi, kas keegi kodustest alleski on. Saatsin siis Türile kirja ja varsti tuli emalt vastus ning pakk ka. See viimane aitas haiglasolekupäevi pikendada ja kosuda.\nMetsalangetajast ehitajaks Eks nendest Vene vangilaagritest ole räägitud ja kirjutatud ka,“ arvab Lembit. „Meil oli vähemalt selle poolest vedanud, et enamik olid endised sõjavangid või muud nn poliitilised või siis väiksemat masti kriminaalid, sellised, kes olid vangi saadetud viljavarguse eest kolhoosist jne. Hilisemates laagrites tuli metsa langetada, talvel oli see alguses ikka ränk töö, kui lumi oli rinnuni ja töövahendiks käsisaag. Elektrisaed tulid alles hiljem. Ka õnnetused, mis metsatööl juhtusid, kiputi sabotaaži kaela veeretama. Nii ei läinudki ma oma jalahaavaga arsti juurde, ravisin ta ise terveks. Pärast Stalini surma 1953.\naastal läks elu laagrites paremaks. 1954. aastal leiti, et töötunde kokku arvestades on mul aeg ära istutud. Alguses kartsin küll, et Türile tagasi ei lubata, aga küsiti ainult, kui kaugel see Tallinnast on, ja kui vastasin, et sada kilomeetrit, jäädi rahule.“ Tagasi kodus oli Lembitu jaoks oluline saada haridus, sest nagu eespool mainitud, sõjaaegsed tunnistused polnud enam tuhkagi väärt. „Seda tosinat aastat oma elust, mis oli Siberi metsadesse jäänud, tuli hakata nüüd tagasi tegema. Alguses kaalusin Tihemetsa metsandust õppima minna, siis otsustasin aga ehituse kasuks. Nii langeski valik Tallinna Ehitustehnikumi, hiljem Tallinna Polütehnilise Instituudi\nkasuks. Samal ajal tuli ka tööl käia, et vastloodud pere hätta ei jääks. Töökohad olid esialgu madalapalgalised, aga minu jaoks oli tähtis see, et mul jäi piisavalt aega õpinguteks. Pikkadeks aastateks jäin ma seotuks Paide MEKiga. Sealt lahkusin ma alles 1993. aastal ja pärast sedagi jäin ehitusega seotuks. Nüüd enam ei toimeta selles vallas, eks aastaid ole üksjagu ja ka tervis pole kõige parem,“ räägib Lembit. Türil on tema kätt näha põhikooli hoone, vana kultuurimaja ja kesklinna korrusmajade juures. Vana kultuurimaja ehituselt on tal meeles seik, kui tuli välja, et hoonele rõdu polegi kavandatud. „Kuidas siis kultuurimaja ilma rõduta?! Tõstsime\ntonnised rõdupaneelid kohale kraanaga, mille tõstevõime oli vaid pool tonni. Värises küll, aga vastu pidas. Ja postimaja ehitus oli kavandatud nii, et kõnnitee ja Türile iseloomulik puiestee oleks maja eest kadunud. Meil aga õnnestus sedagi projekti oma praegusele kohale suruda,“ meenutab ta. Ka tänased päevad on Lembitul tegevust täis. „Täna pean ma seal käima, homme on komisjon, siis sõjameeste ühingu koosolek,“ pole tal lihtne päevakavas vaba momenti leida. Kui see aga lõpuks leitud, jätkub tal rääkimist tundideks. Tal on, millest rääkida ja kuulajal on, mida kuulata. Kahjuks on ühel leheküljel ruumi liiga napilt, et seda kõike teieni tuua, see mees oleks kindlasti raamatut väärt.\nkülaelu Türi ulatas pealinnatiitli Pärnule Koos Türi jaanitulega 22. juunil lõpetati pidulikult ka seekordne kevadpealinna-hooaeg, tänati tegijaid ja langetati lipp. Teet Reier\nPaar päeva varem oli Türi vallavanem Pipi-Liis Siemann valitsemissaua ulatanud aga Pärnule, et see saaks alustada täisväärtuslikku suvepealinna-hooaega. Kevadpealinna ürituste pidulikul lõpetamisel kuulutas vallavalitsuse kultuurispetsialist välja ideekonkursi “Kevadpealinna meenetoode, suveniir“ tulemused. Soometsa sõnul laekus konkursile 14 tööd. Rahvahääletusel kogus kõige rohkem poolthääli “Triibuseelikune karp”. Võrdselt said hääli tööd “Märkmik”, õppemäng “Matk mööda Türi valda”, mobiili- või fotoaparaadikott “Tulbid”ja linane poekott “Kevadine õunapuu”. „Ideekonkursile esitatud tööde hindamiskomisjoni ettepanekul määras Türi Vallavalitsus I koha preemia 64 eurot Triin Pärnale töö eest “Triibuseelikune karp” ja II koha preemia 38 eurot Anne-Maria Mättasele töö eest “Linane kott”. III koha rahalist preemiat otsustati mitte välja maksta,” lisas Soomets. „Preemiasumma eest tunnustati kolme lauamängu ideeautoreid tänukaardi ja meenega. Türi lauamängude autorid on Tene Must, Sandra Kuusmaa, Selena Jõesuu, Risto Kadalipp, Anni Pilveste ja Anneli Volmre. Õpilasi juhendas õpetaja Loona Pärl. Konkursi korraldajad tänasid kõiki ideekonkursil osalenuid ja loodavad, et tööde autorid pakuvad oma tooteid müügiks Türi käsitööpoodidesse.\nKevadpealinna tegemised on olnud tänu tublidele ja hingega tegijatele läbi aastate huvitavad ja kvaliteetsed. Lisaks oma valla inimestes kevadise meeleolu ja erilise kevadpealinna-tunde loomisele oleme pakkunud elamusi ja positiivseid emotsioone ka Türi külalistele. Vallavalitsus tänab kõiki kevadpealinna toimkonna liikmeid ja ettevõtmistele kaasaaitajaid! Järgmise kevade plaane on toimkond koos vallavalitsusega asunud juba koostama, kõik head mõtted on teretulnud!\nTüri Kultuurimaja direktor\nOleme rõõmsad uute sündmuste üle. Esimest korda toimusid taaskasutuslaadad “Ühe vana, teise uus”, juunis koguni koos rohevahetusega. Noortele peredele oli pühendatud “Lapsukeste lustisõit” koos Murumoori mängupargi 2. sünnipäevapeoga, kahepäevane rattaretk “Avastame valda jalgratastel” ja ideekonkurss “Kevadpealinna meene – toode, suveniir”.\nMäeküla jaaniõhtu ja kaerakile 22. juuni õhtul kella kaheksaks oli enamik kutsutud rahvast kogunenud aiandi juurde platsile, et pidada koos jaaniõhtut. Oli nii oma küla rahvast kui ka külalisi naaberküladest. Jaaniõhtu algas laste esinemisega, mille järel tänas külavanem Koit kõiki kokkutulnuid ja soovis head peotuju. Suure aplausi sai meie südikas lumerajavõistkond, lilledega tänati aasta emaks valitud Üllet ja aasta vanaemaks pärjatud Siivit. Seejärel oligi Jaanil aeg süüdata jaanituli. Nii nagu paaril eelneval aastal, oli ka seekord antud perenaistele võimalus osaleda toidukonkursil. Selle aasta teemaks oli vanaaja toidud. Oli valmistatud nii magusaid kooke ja magusat suppi, soolasemaid suupisteid, nagu kodust võid ja munavõid, kiluleiba, karaskit, lihapirukaid, praetud soolaliha. Kõige rohkem elevust tekitas Evi valmistatud kaerakile. Evi valiti ka selle aasta võitjaks ja Lõuna-Järvamaa Koostöökogu välja pandud meene omanikuks. Lastele organiseeris mänge Heli. Muusikalise poole pealt kandis hoolt Aadi Teslon. Suured tänud neile. Kõik, kel soovi, said grillida ja vahepeal ka tantsu lüüa. Kuna ilm oli ilus ja tegevusi jätkus kõigile, kestis pidu varaste hommikutundideni.\nTalude uksed avanevad Pühapäeval 22. juulil avavad oma uksed seitse Türi valla talumajapidamist näitamaks külalistele, et maale pole jäänud mitte ainult töötud vaid siin leidub ka tegusaid inimesi. Teet Reier\nÜheks Türi valla taluks, kes huvilisi külla ootab, on Ale talu Mäekülas. Taluperemees Koit Tederi sõnul on tegu põhiliselt missioonitundest ajendatud üritusega. „Ma ei usu, et sellest mulle mingit rahalist tulu tõuseks, pigem on tegu sooviga näidata just noortele, et ka maal on võimalik hakkama saada ja ära elada,” tõdeb ta. „Seda, et maal ainult joodikud ja asotsiaalid elavad ei maksa uskuda, kuigi selline tunne vahel uudiseid kuulates jääb. Siin on ka normaalseid inimesi, kes ei teeni oma igapäevast leiba kusagil suurtootmises, vaid oma talus. Ei usu, et pealinna inimesed meile kohe külla kipuks, pigem on oluline kutsuda külla just kohalik inimene, eriti noored. Ehk on sellest algatusest abi ja ka teised piirkonnad lisaks Türi vallale ja Järvamaale võtavad tulevikus midagi sarnast korraldada,“ lisab Teder. Idee päeva korraldada saadi Koit Tederi sõnul eelmise aasta Ahvenamaa-reisilt. „Seal on taoline ettevõtmine toiminud juba aastaid. Loomad lastakse välja, õuedes saavad lapsed põhupallidel hullata, kõigil on midagi teha ja vaadata.“ „Huvilistel on võimalus külastada talusid, tutvuda sealsete tegemistega, maitsta talutoitu, teha käsitööd ja osta koju kaasa kohalikke tooteid. Igal talul on oma programm. Tulge veenduge, et maal on mõnus, ning nautige päeva Järvamaa taludes,“ ütles MTÜ Lõuna-Järvamaa Koostöökogu tegevjuht Ülle Leesma. „Elu maal on hääbumas. Kuna maapiirkondades napib töökohtadest, siis lahkub maalt palju peresid, kes asuvad elama linnadesse. Kui kõik inimesed maalt lahkuvad, kes hakkab siis linnainimeste toidulauda katma.“ Leesma sõnul soovitakse projekti kaudu väärtustada maaelu ning elu taludes. „Soovime välja tuua peale raske töö ka positiivseid väärtusi, mida maal elamine pakub. Mida aeg edasi seda rohkem hakatakse hindama looduslähedust ning tervislikke eluviise. Seda kõike soovivad avatud talud näidata ja pakkuda. Ehk tekib mõnel külalisel mõte, et võiks maale elama tulla. Lapsed ei tea enam, kust tuleb piim poelettidele või leib riiulitesse,“ selgitas ta. „Linnalapsed, kellel maal ei ole sugulasi ega vanavanemaid ei ole näinud, kuidas toimub heinategu või kuidas kasvab kartul, kurk või tomat. Et inimesed ei võõrduks maaelust, selleks tuleb näidata elu maal ning propageerida meie tunnuslauset: maal on mõnus,“ ütles Leesma. Avatud Talude Päev toimub MTÜ Järva Arengu Partnerite ja MTÜ Lõuna-Järvamaa Koostöökogu koostööprojektina ning on rahastatud Leader programmist.\nTihti aetakse põllul õitsev raps segi tõlkja ehk rakvere raipega. Teet Reier\nPoistekooril oli tegus hooaeg\nTüri vallas ootavad külalisi ALE TALU Teravilja- ja rapsikasvatus, Mäeküla,Türi vald Igal täistunnil (kell 11–16) minnakse talus ringkäigule koos peremehega. Käsitööselts Käbedad tutvustab taluteemalist näitust. Vanad asjad meie elust – pakutakse maitsta toite meie vanemate ja vanavanemate toidulaualt, taustaks kohalikud pillimehed, mängunurgas tegevust lastele ja ka suurtele, „kopajuhi“ võistlus. Tehakse lõbusõitu veoauto GAZ AI AI kastis Ale talu ja Rehela talu vahel. Vaatame põldusid ja talus vajaminevat tehnikat. REHELA TALU Hobi-aiandustalu, Mäeküla, Türi vald Lastele avatud mänguväljak, batuut, kiiged, mängud terve päeva jooksul. Kehakinnituseks talutoitu! Ajalooleidude ja ilmavaatluse väljapanekud talu peremehe aastatepikkusest uurimistööst. TAKKASAARE TALU Piimatootmistalu, Karjaküla, Türi vald Võimalus tutvuda taluga ning sealsete elanikega – lehmad, kitsed, kodulinnud. Kuidas jõuab piim poodi ja kustkohast saab kõik alguse, seda kõike on võimalik näha Takkasaare talus! Väljapanekul tutvustame talutehnikat. Avatud on küla käsitöötegijate tööde väljapanek ja müük. Talukohvikus saab linnulaulu saatel kohalike perenaiste küpsetisi ja kohvi nautida. Lapsed saavad mürada ja hüpata põhupallidel, sõita HTV-ga ja palju muudki põnevat teha! JÕEÄÄRE TALU Aiandustalu, Kirna, Türi vald Tutvume kauni maakodu, suurte kasvuhoonete ja köögiviljakasvatusega. Avatud väike turg ja kohvik kohalikest toodetest. Mesinik müüb värsket mett ja mesilastega seotud tooteid. Türi Käsitöötoa poolt on avatud käsitöö näitusmüük teemal “Taimest tulnud”. Erinevates õpitubades saab tutvuda käsitöömeistrite tegemistega ja soovi korral ise kaasa lüüa. Kogu päev on võimalik nautida taimedega värvimist ja näha oma silmaga, milliseid värve saab taimedest välja võluda. Oled oodatud veetma kaunist suvepäeva looduses ja nautima looduspuhtaid Eestimaa tooteid. Saad täiendada ka oma toidulauda värske ja hea kraamiga ning teha kaupa talvevarude soetamiseks. KÄÄRA TALU Veisekasvatustalu, Jändja, Türi vald Tuuritame traktori kärus mööda karjateid, vaatleme imeilusat loodust, tutvume karja, heinateo, heinaveo, viljakuivatitega. PÕLLEMAA-SAARE TALU Lüpsikari, lihaveised, Põikva, Türi vald Vaatame piimakarja ja lihaveiseid, ratsutame, joome naturaalset piima, sõidame ATV-ga, hüppame põhupallidel ja batuudil ning naudime tegemisi maal! LIIVA TALU Aiandustalu, puidutöötlemine, Türi-Alliku, Türi vald Tutvustame talu tegevusi ja puutöökoda. Meisterdame töötubades tööriistakaste, linnupuuri, saeme nagu vanasti – käsisaega. Pereisad teevad vigursõitu aiatraktoril. Koluvalma talu peremees Toomas Lepind keedab lambarasvast seepi. Punume näpunööri. Avatud on talukäsitöö näitus – müük kohalikelt tegijatelt. Toimub suvekübarate demonstratsioon. Müügil varane köögivili ja maitserohelist. Kohalik mesinik Peedo Läll müüb Sepa talu värsket mett!\nAvatud Talude Päeval taludes tehtud fotod saab saata konkursile, kus valitakse välja parim foto iga talu kohta. Infot leiad www.koostookogu.ee või www.jap.org.ee)\nTüri Poistekoori hooaeg oli väga tulemuslik. Kooril oli esinemisi 13, neist 2 täispikka kontserti: Sargvere Mõisas naistepäevakontsert ja kontsert Mariehamnis Ahvenamaal meremuuseumis. Õpitud repertuaar oli väga mahukas – 21 laulu. 22 aastat on koor laulnud Türi Kultuurimaja juures ja kujunenud kogu valla kooriks – lauljaid on Türilt, Laupalt, Kabalast ja Oisust. Sel hooajal laulab Türi Poistekooris 35 poissi. Endine Meestelauluseltsi esimees, Türi poistekoori auliige Jaan Ots on täheldanud: ükski poiss, kes kunagi laulnud poistekooris, ei lähe kuritegelikule teele. Poistekooris laulmine õpetab poisile distsipliini, vastutus- ja kohusetunnet, annab enese- ja esinemiskindlust, õpetab arvestama teiste huvidega. Kui poisil on huviala, ei hakka ta igavusest jõlkuma kampadega kaubamaja ees. Jääb ära nii mõnigi pahategu. Elu pakub niivõrd palju valikuid: ka sport ja arvuti saavad sageli laulmise üle võidu. Seda enam on rõõmustav, et uuel hooajal taas nii palju poisse poistekooriga liitusid. 14.–16. juunil olime Ülenurmes üle-eestilises poistekooride laululaagris. Kohal oli 28 koori enam kui 500 lauljaga. Türi poisid olid hästi tublid – kokkuvõttes jäime 8. kohale. Rahvastepallis I koht, viktoriinis II koht, voolikujooksus V koht jne. Laskmises saavutas Kevin Piip II koha. Kohtusime laulja Tõnis Mägi ja kindral Ants Laaneotsaga. Laulupidu oli võimas. Tsiteerides Põhjamaade parima meeskoori Orphei Drängari dirigendi Cecilia Rydinger Alin`i sõnu: Eesti poistekooride esinemine oli erakordselt meeli ülendav ja liigutav ning jättis kordumatu mulje! Tore oli rohelistes särkides poisse näha ka järgmisel päeval teleekraanilt. 30. juunil istub Türi Poistekoor taas bussi, et jälle Tartusse sõita – osaleme Eesti esimesel POPKOORIPEOL.\nKoorijuhid Ulvi Tamm ja Eda Liblik\nlapsevanem (poeg Kaarel laulab kooris 5. hooaega)\nIga poja ema teab, kui raske on kasvatada poisist meest, suunata teda õigele rajale, õpetada väärtusi ja tervislikke eluviise. Sageli on halvad harjumused meie pingutustest tugevamad, sõprade nõuanded ahvatlevamad ja „õigemad“ kui oma vanemate soovitused. Seetõttu on väga tänuväärne, et meie kogukonnas on tegutsenud juba üle 50 aasta järjest selline kollektiiv, mis aitab poegadest kasvatada tõelised mehed, mis õpetab ja kasvatab õigeid väärtusi, kohusetunnet ja kellatundmist, sportlikkust ja esinemisjulgust. See kollektiiv on poistekoor. Poisid on rahmeldajad, lärmakad, aktiivsed, energiast pulbitsevad ja väga toredad. Suur rõõm on näha punastes vestides nagamanne laval laulmas nagu ööbikud, kuigi mõnel on veel särgisaba püksist väljas ja otsaesine higine, sest ega enne esinemist pole ju aega hinge tõmmata.\nKabala 46. Laulu- ja tantsupidu 28.juulil 2012\nKabala laululaval Kell 17.30 RONGKÄIK Kell 18 KONTSERT Kell 21 SIMMAN ansambliga\nKontserdil astuvad üles tantsurühmad, koorid, ansamblid ja orkestrid üle Eesti. Esinevad vilistlasorkester Kutter ja Kabala rahvamaja isetegevuslased. Pääse kohapealt: 2 €; sooduspilet 1 € (pensionärid ja lapsed), eelkooliealised tasuta. Mõisakohvik, mõisaekskursioonid, lõbusad atraktsioonid lastele, toitlustaja jpm. Lisainfo telefonil 53003987. Ettevõtmist toetavad: Eesti Kultuurkapital, Eesti Kultuurkapitali Järvamaa ekspertgrupp, Rahvakultuuri Keskus, Türi Vallavalitsus, Türi Kultuurimaja, Oisu Rahvamaja, Kabala Rahvamaja, Kabala Kultuuri ja Spordi Selts, Kabala Põhikool\nTüri vallavanem Pipi-Liis Siemann ootab eakaid vestlusringi neljapäeval, 12. juulil kell 12 vallamaja III korruse saalis.\nTule osalema Türi Õunafestivali korraldamisel! Türi valla sünnipäevale pühendatud Türi Õunafestivali korraldajad kutsuvad kõiki kaasa lööma festivali loomisel. “Kellel on häid ideid või soov midagi festivali raames korraldada, on lahkesti oodatud. Oluline on, et tegevused oleksid õunateemaga seotud. Õunafestival on Türi inimeste ettevõtmine ja igaühel on siin võimalus kaasa lüüa,” kutsub festivali korraldaja Auris Rätsep ühistegevusele. III Türi Õunafestival toimub laupäeval, 6. oktoobril Türi Kesklinna pargis kell 10–17. Sissepääs on kõigile tasuta, lisainfot saab veebilehelt www.õunafestival.ee. Lisainfo õunateemaliste kaubanduspindade kohta Triin Pärnalt, tel 520 2548 või e-postiga triin.parna@tyri.ee Teet Reier\nNoored saavad laagris nupud tööle 31. juulist 2. augustini toimub Metsajõe puhkemajas Türi vallas noorte suvelaager “Nupp tööle!”. “Nupp tööle!” on noorte tööotsijate programm, mille käigus saavad noored avastada oma häid omadusi suvelaagris, proovida erinevaid ameteid ja läbida tööpraktika mainekate tööandjate juures. Programmi oodatakse osalema noori vanuses 16–24, kes ei ole viimased 4 kuud õppinud ega töötanud. Programmi põhirõhk on tööpraktika pakkumine. Enne tööpraktikat osalevad noored suvelaagris (kanuumatk, paintball ja muud meelelahutused), koolitustel ja saavad individuaalset nõustamist, mille käigus peaks selguma, kes milles hea on ja millised võimalused tal tööturul on – erinevad ametid, töötasud, nõudlus, õppimisvõimalused jne. Eriala valikut peaks aitama teha ka ekskursioonid ettevõtetesse ja töövarju praktika. Kõik see on noorele tasuta. Kompenseeritakse sõidukulud ja praktikapäevade eest makstakse tasu. Laagri eesmärk on, et need noored, kes haaravad kinni meie programmist, saavad juba sellest sügisest esimese stabiilse töökoha. Lisainfo Helje Papstel 521 0900, papstel@estpak.ee.\nOhtlike ja elektroonikajäätmete kogumisring toimub taas Laupäeval ja pühapäeval, 7.–8. juulil, toimub Türi vallas ohtlike jäätmete ning elektri- ja elektroonikaromude kogumisring. Ohtlikud jäätmed on: • kasutatud õlid ja õlifiltrijäätmed, nagu õlifiltrid ja õlipakendid • värvi-, liimi- ja lakijäätmed, nende pakendid ning nende ainetega määrdunud töövahendid • lahustid, nagu näiteks tärpentin, atsetoon ja tehniline bensiin • taimekaitse- ja putukatõrjevahendid ning nende pakendid • vanad akud ja akuvedelikud, leeliselised pesuained, kasutamata jäänud või aegunud ravimid ja farmaatsiatooted, elavhõbedakraadiklaasid, päevavalguslambid, patareid Elektri- ja elektroonikajäätmed: Külmikud, pesumasinad, elektripliidid, mikrolaineahjud, elektriradiaatorid, kliimaseadmed, ventilaatorid, tolmuimejad, õmblusmasinad, röstrid, kellad, kaalud, kohvimasinad, raalid, sülearvutid, telefonid, mobiiltelefonid, automaatvastajad, printerid, raadiod, televiisorid, videokaamerad ja -magnetofonid, muusikariistad, luminofoorlampide valgustid, sirged luminofoorlambid, kompaktlambid, elektritööriistad (v.a suured paiksed tööstuslikud tööriistad). Olmejäätmeid ja vanu rehve vastu ei võeta!\nVolikogu 27. juuni istungi kokkuvõte Türi Vallavolikogu 27. juuni istungil osales 20 volinikku. Volikogu alaliste komisjonide esimehed andsid ülevaate komisjonide tööst ja olulisematest aruteludest. Kuulanud ära päevakorrapunktide ettekandjad, esitatud küsimused, arvamused ning arutelud, volikogu • kinnitas Türi valla 2011. aasta majandusaasta aruande ja Türi valla uue põhimääruse; • muutis otsust Türi valla vara valduse jaotamise kohta, tunnistades kehtetuks Türi Toimetulekukoolile antud õiguse Viljandi 13b ruumide kasutamiseks. Türi Toimetulekukooli hoone asukohaga Türi linn, Vabriku pst 12 renoveerimine on lõpetatud ning uut õppeaastat alustatakse oma majas; • andis Türi Vallavalitsusele loa valla vara kasutuseleandmiseks OÜ-le Türi Tervisekeskus; • kinnitas Türi valla arengukava 2011. aasta tegevuskava täitmise aruande; • lõpetas Türi valla arengustrateegia ja arengukava uue redaktsiooni II lugemise ning\nsuunas arengudokumendid avalikustamisele. Arengudokumentide eelnõud on avalikkusele ettepanekute tegemiseks avatud kuni 15. augustini 2012. Ettepanekuid saab esitada Türi Vallavalitsuse arendusjuhi e-postile yllar.vahtramae@tyri.ee või Türi Vallavalitsuse postiaadressile; • muutis Türi Vallavolikogu 30. juuni 2010 määrust nr 32 “Türi vallas avaliku vara ja korra kaitseks jälgimisseadmestiku paigaldamise, kasutamise ning andmete töötlemise ja jälgimisseadmestikust avalikkuse teavitamise kord”. Uues sõnastuses on jälgimisseadmete kasutajaks ja töötlejaks volitatud ametiasutused kohe kohustatud teavitama salvestise kaudu avastatud ohust või korrarikkumisest politseile ning võtma kasutusele meetmed avaliku vara ja korra kaitseks ning videosalvestise andmetega tutvumiseks esitatud taotlusi säilitatakse senise kolme aasta asemel üks aasta; • muutis Türi Vallavolikogu 25. augusti 2010 määrust nr 36 “Türi Põhikooli põhimäärus”; • muutis Türi Vallavolikogu\n31. augusti 2011 määrust nr 25 “Türi valla õpilastele sõidukaartide väljastamise ning koolisõiduks tehtud kulu Türi valla eelarvest hüvitamise kord”, andes vallavalitsusele võimaluse 2012/13., 2013/14. ja 2014/15. õppeaastal sõidukaartide väljastamiseks kooli taotluse alusel kõikide Türi valla 1. kooliastme õpilastele jalgsikäimise koolitee pikkust arvestamata; • otsustas taotleda riigilt Türi valla omandisse Särevere alevikus Mäe tänava äärde Särevere lasteaia detailplaneeringuga kavandatud maaüksused ning Põikval asuva Põikva heinaküüni maaüksuse; • otsustas seada Türi vallale kuuluvatele kinnisasjadele isikliku kasutusõiguse – Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutusele elektroonilise side liinirajatise, ELA053 Käru-Kolu-Türi-Säästla valguskaabli ehitamiseks, remontimiseks, hooldamiseks ja kasutamiseks; AS-ile Kredex Wiedemanni 4a kinnisasjale elektriautode kiirlaadimispunkti väljaehitamiseks, kasutamiseks, hooldamiseks, remonti-\nmiseks ja likvideerimiseks ning Elektrilevi OÜ-le samas kiirlaadimispunkti toiteks 0,4 kV maakaabelliini ja liitumiskilbi väljaehitamiseks, kasutamiseks, hooldamiseks, remontimiseks ja likvideerimiseks; • otsustas võtta Türi valla arengukava investeeringute kavast lähtuvalt laenu kuni 340 000 eurot. Laen võetakse välja vastavalt investeeringute rahastamise vajadusele. Rahandusosakonna juhataja Tähve Milt andis informatsiooni sihtotstarbeliste laekumiste kohta vallaeelarvesse ning arendusjuht Üllar Vahtramäe teavitas volikogu, et vastavalt varem otsustatule on Türi vald asutanud koostöös Edelaraudtee Infrastruktuuri AS-i ja MTÜ-ga Eesti Muuseumraudtee sihtasutuse Türi Raudteemuuseum. Sihtasutuse eesmärk on ajaloolise mälu säilitamine seoses raudtee ja rongiliiklusega ning Türi Raudteemuuseumi eksisteerimiseks vajalike vahendite kogumine, haldamine ja sihipärane kasutamine.\nLAUPÄEV, 7. juuli KELLAAEG\nRae bussipeatuse juures\nKarjaküla korterelamu ees\nKolu raamatukogu maja ees\nKõltsi suvilaterajooni Ojaääre 7 krundi juures\nÄnari korrusmajade juures\nKirna Seltsimaja juures\nSärevere parkla Õpetajate tn tiigi juures\nMäekülas aiandi juures\nTaikses kultuurimaja ees\nPÜHAPÄEV, 8. juuli 09.00 – 09.20\nLaupa – elamu 2 kõrval (keskmine kortermaja)\nPõikva – „Karbiküla“ ristil\nVillevere bussijaama juures\nKahala kaupluse juures\nOllepa endise meierei juures\nRetlas Reinu-Tooma juures\nKäreveres jaama juures\nTännassilmas autokaupluse peatuses\nNB! Kellaajad võivad nihkuda, seega peaks varuma veidike aega ja kannatust. Palume kogumisringil jäätmed isiklikult üle anda. Projekti teostavad MTÜ Kesk-Eesti Jäätmehoolduskeskus ja Türi Vallavalitsus. Lisainfo KEJHK telefonidel 385 2175 või 385 2200. Kogumisringe teenindavad AS Epler ja Lorenz. Projekti rahastab SA Keskkonnainvesteeringute Keskus.\nVeehind tõusis 1. juunist Veehind tõusis juuni alguses küttehind valmistub selleks. Juuni algusest muutusid veeteenuse hinnad Türi linnas, Särevere ja Oisu alevikus ning Türi-Alliku, Taikse, Kabala, Kahala, Kirna ja Poaka külades.\nOÜ Türi Vesi juhataja Jan Raudsepp andis teada, et tänavu 1. juunist kehtima hakanud veeteenuse tariifid on kooskõlastatud Konkurentsiametiga. Selle kohta andis Konkurentsiamet 25.aprillil välja vastava\notsuse. Raudsepp täpsustas, et veehinna regulatsiooni käigus on ettevõttel koostöös Türi Vallavalitsusega eesmärk ühtlustada veeteenuse hinnad lähiaastate jooksul kogu Türi vallas.\nTüri vallavalitsuse energeetik Urve Meerits ütles, et sügisest tõuseb ka toasooja hind Türil. „Konkurentsiametiga on kohalikul soojatootjal uus hind kooskõlastatud,“ lisas ta.\nTulenevalt Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 141. Veeteenuse hinna kehtestamine, teatab OÜ Türi Vesi, et alates 01.06.2012 a kehtivad OÜ Türi Vesi teeninduspiirkonnas järgmised veeteenuse hinnad: Nr\ntasu võetud vee eest füüsilistele isikutele Türi linnas, Särevere alevikus ja Türi-Alliku külas tasu võetud vee eest juriidilistele isikutele Türi linnas, Särevere alevikus ja Türi-Alliku külas tasu võetud vee eest füüsilistele isikutele Oisu alevikus ja Taikse külas tasu võetud vee eest juriidilistele isikutele Oisu alevikus ja Taikse külas tasu võetud vee eest füüsilistele isikutele Kabala ja Kahala külas tasu võetud vee eest juriidilistele isikutele Kabala ja Kahala külas tasu võetud vee eest Kirna ja Poaka külas tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest füüsilistele isikutele Türi linnas, Särevere alevikus ja Türi-Alliku külas tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest juriidilistele isikutele Türi linnas, Särevere alevikus ja Türi-Alliku külas tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest füüsilistele isikutele Oisu alevikus ja Taikse külas tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest juriidilistele isikutele Oisu alevikus ja Taikse külas tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest füüsilistele isikutele Kabala ja Kahala külas tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest juriidilistele isikutele Kabala ja Kahala külas tasu reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest Kirna ja Poaka külas\nKõik eeltoodud hinnad on kooskõlastatud Konkurentsiameti 25.04.2012 a otsusega nr. 9.1-3/12-009. Nimetatud dokumendiga on võimalik tutvuda Türi valla kodulehel www.tyri.ee\nHind käibemaksuta 0,804 €/m³ 0,963 €/m³ 0,65 €/m³ 0,87 €/m³ 0,78 €/m³ 1,04 €/m³ 0,83 €/m³ 0,903 €/m³\nHind käibemaksuga 0,965 €/m³ 1,156 €/m³ 0,78 €/m³ 1,044 €/m³ 0,936 €/m³ 1,248 €/m³ 0,996 €/m³ 1,084 €/m³\n0,86 €/m³ 1,08 €/m³ 0,92 €/m³ 1,24 €/m³ 0,93 €/m³\n1,032 €/m³ 1,296 €/m³ 1,104 €/m3 1,488 €/m³ 1,116 €/m³\nTüri valla arengukava ootab ettepanekuid Taas on aeg värskendada Türi valla arengukava aastateks 2013–2018. Selleks ootame ettepanekuid ka avalikkuselt. Juunikuu Türi Vallavolikogu koosolekul oli teisel lugemisel Türi valla arengudokumentide eelnõud. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest tulenevalt peab omavalitsusel olema arengukava vähemalt neljaks eelseisvaks aastaks. Käesolevast aastast alates kehtib nõue, et lisaks arengukavale peab kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusest tulenevalt omavalitsusel olema ka eelarvestrateegia arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. See dokument on vajalik kavandatavate tegevuste finantseerimiseks. Koostöös erinevate osapooltega on ette valmistatud järgmised dokumentide eelnõud: Türi valla arengustrateegia 2025, mille lisa on SWOT analüüs ja Türi valla arengukava 2013–2018, mille\nlisa on arengukava tegevuskava 2013–2015. Pärast nende heakskiitmist Türi Vallavolikogu poolt juunikuu koosolekul on need nähtavad kõigile huvilistele Türi valla kodulehel www. tyri.ee alajaotuses valla juhtimine/arengukava. Ettepanekuid eelnõude kohta saab esitada e-posti aadressil Yllar.Vahtramae@tyri.ee või Türi Vallava-\nlitsuse postiaadressil Kohtu 2, Türi linn, Türi vald. Augustis ja septembris jätkab Türi Vallavolikogu kava kohaselt eelnõude menetlemist koos laekunud ettepanekutega. Seadusest lähtuvalt peavad arengudokumendid olema vallavolikogus vastu võetud hiljemalt 1. oktoobriks. Arengudokumentides on värskendatud statistilised and-\nmed ja kirjeldatud valdkondade kaupa hetkeolukorda. Lisatud on ülevaatlikke skeeme ja jooniseid. Eelarvestrateegia valmides tuleb tegevuskavas teha veel valikuid, et planeeritavad tegevused oleksid kaetud valla rahaliste võimalustega. Võrreldes eelmise aasta tegevuskavaga, on selles juba praegu tehtud oluliselt kärpeid. Eelarvestrateegias loetletakse järgmise nelja aasta kõige olulisemad investeeringud ja nende rahalised katteallikad. Hetkel on rahaliselt mahukamateks eelistusteks investeeringud elukeskkonda (teed, tänavad, valgustus), haridusasutustesse ja spordivaldkonda (Türi Põhikooli võimla). Täpsemalt on investeeringud näha arengukava tegevuskavas. Ootame valla kogukonna aktiivset osalemist arengudokumentide kohta ettepanekute tegemisel, et lähiaastate valla arengut planeerida.\n15 aastat Türi Inner Wheel Klubi Inner Wheel on rahvusvaheline sõprus- ja heategevusorganisatsioon, mille liikmed võivad olla reeglina mehi ühendava Rotary Klubi liikmete abikaasad ja naissoost pereliikmed. Rahvusvaheline Inner Wheel (International Inner Wheel, IW) liikumine ühendab endas ligikaudu 98 000 liiget 104 riigis. Oma nime Inner Wheel (sisemine ratas) on liikumine saanud rattakujulisest sümbolist ning abikaasasid nähakse tegutsemas ”rotariaanide siseasjade” eest hoolitsejatena. IW liikumise eesmärk on edendada liikmetevahelist sõprust ja inimestevahelist paremat üksteisemõistmist, samuti olenevalt võimalustest ise heategevuses osaleda. IW klubidel on oma abi- ja heategevusprojektid, mille arendamine sõltub klubi aktiivsusest. Klubi liikmed järgivad heategevuses osalemist ehk teisisõnu teiste teenimist oma teadmiste ja oskuste jagamise kaudu, samuti heategevus- ja toetusürituste korraldamisega.\nAlgus IW liikumine sai alguse esimese klubi loomisega 10.01.1924. aastal Manchesteris. Seda päeva tähistatakse kui rahvusvahelist IW päeva. Mõne aja pärast hakati analoogilisi klubisid looma üle maailma, tingimuseks samas aktiivselt tegutsev Rotary Klubi. Tänaseks on IW üks maailma suurimaid heategevusega tegelevaid naisorganisatsioone.\n4. novembril 1996. aastal kiideti heaks Türi IW Klubi põhikiri, pärast mida otsustati ka rahvusvaheline tunnustatus taotleda. 6. märtsil 1998. aastal toimuski pidulik sündmus: Türi Inner Wheel Klubi charter-pidu, kus kolmanda Eesti klubina anti üle tunnistus rahvusvahelisse IW liikumisse vastuvõtmise kohta. Selle tõenduseks said seitseteist naist vastavad rinnamärgid, mida olid üle andma tulnud Soome rahvusliku IW liikumise esindajad. Lisaks rinnamärkidele ja vastavale tunnistusele sai klubi esimene charter-president Milvi Aun ka vastava ametiraha. Liitumine rahvusvahelise IW organisatsiooniga oli üheks meie endi poolt seatud eesmärgi teostumiseks. Türi IW Klubi kuulub Soome IW piirkonda 142, kuhu kuulub 16 klubi, teiste hulgas ka Türi ja Tartu IW klubi.\nTegevussuunad Türi Inner Wheel Klubi on heategevuslik klubi. Klubil täitus novembris 2011 viieteistkümnes tegutsemisaasta. Klubi üks olulisemaid toetussuundi algusaastatest alates on olnud Türi Toimetulekukool, meie sõprus puuetega lastega on kestnud 15 aastat, mis on õpetanud hoolima ja märkama. Jõulude eel kohtub klubi toimetulekukooli perega, et koos tähistada saabuvaid jõule ja koos rõõmustada kingituste\nüle, mida lapsed kirja teel päkapikult soovisid. Alati on lapsed lunastanud pakid südantsoojendava jõulukavaga. Meeldejäävad on olnud ka ühised sõbrapäevad, kui oleme lapsi tervitanud kaardi ja maiustustega, koos laulnud ja tantsinud. On olnud suur rõõm saada osa toimetulekukooli õpilaste kevadnäituste avamistest. Teine traditsiooniline toetussuund on Türil sündinud laste perede väärtustamine, Türi linna sündivate ilmakodanike toetamine. Tänaseni korraldame kaks korda aastas neile vastuvõtu, kinkides lastele omavalmistatud armsad Tolli metsa mängukarud ning lisaks ka praktilise pehme lasteteki. 2002. aastast on meie klubi jaganud rahalist toetuspreemiat Türi koolide õpetajate ettepanekul kahele või neljale I kuni IV klassi õpilasele, kes on tublid õppimises ja aktiivsed huvitegevuses ning kelle peres on kolm või enam last. 2011. aastast alates on lisandunud veel üks toetussuund: toetatakse rahaliselt Türi laste kevadist lauluvõistlust, mida korraldab Türi Kultuurimaja. Heas koostöös kultuurimajaga on meil korda läinud nii Türi linna sündivate ilmakodanike vastuvõttude korraldamine, heategevuskontserdid, samuti klubikoosolekud. Türi IW Klubil oli oma 15 tegutsemisaasta jooksul esimest korda võimalus osaleda Türi Kultuurimaja aastavahetuspeol 30. detsembril 2011 heategevusoksjoni ja -lo-\nteriiga. Tulu klubile sellelt peolt oli 505 eurot, millega toetame 2012–2013. aastal Türi linna sündivaid lapsi ja nende peresid.\nOluline on teadmiste saamine Oma tegevuse arendamiseks on klubi kogunud raha liikmemaksudest, omatehtud käsitööesemete oksjonitest, annetustest. Sissetulekuks on olnud ka piletite müük heategevuspidudel, -kontsertidel ja -loteriidel. Aitäh teile, head toetajad! Samuti oleme tänulikud annetajatele! Heategevus on klubi jaoks väga oluline, kuid mitte ainuke kooskäimise eesmärk. Oluline on ka omavaheline suhtlemine, ühiste ürituste korraldamine ning enda silmaringi laiendamine ja teadmiste omandamine erinevates eluvaldkondades. Nendel eesmärkidel oleme külastanud paljusid ettevõtteid nii oma maakonnas kui ka mujal. Klubi koosolekutele oleme kutsunud erinevate elukutsete esindajaid. Palju on toimunud ühiseid ettevõtmisi koos rotariaanidega. Suur on suur ja väike on väike ainult siis, kui suure kõrval on väike. See mõte laieneb ka tehtud heategude kohta. Türi Inner Wheel Klubi jätkab oma tegevust ja lähtub oma tegemistes põhimõttest: HEATEGEVUS ON SÜDAMEASI!\nTüri Inner Wheel Klubi president 2011–2012\nKabala ja naabrite päev tõi kokku palju spordihuvilisi Jaanilaupäeval peeti Oisus traditsioonilist omakandipäeva. Vaatamata juba hommikul sadama hakanud lausvihmale, jagus osalejaid nii jalgpalliplatsile kui ka võrkpalli mängima. Libe muru pani nii mõnegi mängija akrobaatikat tegema. Teet Reier\nTüri Rull 2012 esimene etapp oli edukas Neljaetapilise rulluisuvõistluse esimesel etapil 13. juunil osales üle 50 rulluisusõbra, mis on hea algus tänavusele võistlusele. Eelmisel aastal osales kokku üle 150 osaleja, korraldajad loodavad purustada aasta-aastalt osalejate rekordeid. Hea on tõdeda, et türilaste korraldatava rulluisuvõistluse info on jõudnud pea igasse Eesti otsa. Võistlejaid tuli kohale nii Tapalt, Keilast, Koerust kui ka Tallinnast ja Harjumaalt. Esimene etapp oli edukas. Rulluisusarja peatoetaja Veskisilla Hotell ja vabaajakeskuse loosimises võitsid ühe tunni tasuta bowlingut Karl Jusupov, priipääsme tantsuõhtule Eve Jusupov ja tasuta kardisõidu Karolina Prohorenko. “Türi Rull 2012” teine etapp toimub 4. juulil algusega kell 18 ja sõidetakse Reopalu-Türi distants. Kogunemine Veskisilla parklas, buss viib Reopalu starti.\nTüri Rull 2012 esimesele etapile kogunes rohkelt osavõtjaid. Türi-Paide kergliiklustee alguses ootavad võistlejad kannatlikult millal korraldaja Mati Sadam nad rajale lubab. Teet Reier\nLaupäeval, 16. juunil toimus Kabala küla ja naabrite päev. Sündmuse ettevalmistus kestis MTÜ Kabala Kultuuri ja Spordi Seltsi eestvedamisel nädalaid. Enne laupäeva nägid noored palju vaeva palliplatsi, pargi ja staadioni korrastamisega. Kõik ikka selleks, et spordipäev värske ilmega vastu võtta. Laupäeva hommikul kogunes Kabala parki spordipäevale umbes seitsekümmend inimest. Võisteldi erinevatel kergejõustikualadel ja võrkpallis. Esimesed kohad jäid kodukülla – meeste arvestuses võitis meeskond Karl ja Sõbrad, naiste arvestuses Kabala Noored. Aitäh külalistele Ollepast. Päev täis hoogsat sportimist ei olnud veel lõppenud, sest õhtul valiti Kabala rammumees ja rammunaine, samamoodi selgusid rammupoiss ja rammutüdruk 2012. Parimad olid Kelly Martin, Marko Tõõtsu, Markus Saluste ja Kritsi Tatter. Palju õnne ja loodame, et võitjad järgmisel aastal oma tiitlit kaitsevad. Enne tantsuõhtut sai rahvas osa Kabala isetegevuslaste kontserdist, mis oli hoogne ja liikuv, kollektiivid on sellel hooajal kõvasti vaeva näinud. Kontserti oli nautimas üle saja inimese, mis näitab, et oodatakse põnevusega, millega kollektiivid on hakkama saanud. Suurepärased juhendajad on igati tunnustust väärt. Kõige selle keskel tervitas Kabala Kultuuri ja Spordi Selts Türi jalgrattamatka osalejaid\nning andis omalt poolt mälestuseks väikese meene. Ansambel Hea meelega tantsitas rahvast hiliste õhtutundideni ning peoõhtu oli hoogne ja lõbus. Noorte eestvedamisel sai osa põnevatest katsumustest, nagu kummikuvise, limbo jne. Korraldajatel on veel ainult üks soov: tahame, et peo lõpud oleksid sama toredad kui kõik sellele eelnev. Korraldusmeeskond tänab omalt poolt kõiki osalejaid ning hakkab plaanima järgmise aasta sündmusi. Osalejate rohkus näitab huvi ja tunnustust tehtud tööle. Suur tänu, Andro Kask ja TS Hydraulic ning Kabala tüdrukud ja Bauintustrie, korvpallialuste valmistamise ja paigaldamise eest. Hea meel on näha, et palju abilisi on ühise asja eest väljas. Suur tänu ürituse ettevalmistamise ja korraldamise eest: Peeter Vaheoja, Pille Kupp, Riin Kupp, Kaja Vaheoja, Signe Tõõtsu, Eha Piip, Betti Meister, Mati Roosmaa, Õnne Roosileht, Heli Martin, Kelly Martin, Kätlin Lindmäe, Greeta Roosileht, Raul Silmer, Mihkel Õunapuu, Markus Saluste, Evi Anvelt, Ülle Vahter, Elle Ruul, Laine Roosmaa, Türi Noortekeskus, MTÜ Kabala Kultuuri ja Spordi Selts, Türi Vallavalitsus, Türi Noortekeskus, Kabala Põhikool, Kabala Rahvamaja, Kohaliku Omaalgatuse Programm.\nKabala Rahvamaja juhataja\nLaupäeva, 16. juuni hommikul alustas rattamatkajate seltskond Türil teed, et õhtuks Kabalasse Naabrite päevale jõuda ja siis pühapäeval Türile tagasi sõita. Kokku vändati esimese päevaga 65 kilomeetrit ja teel juhtus nii mõndagi, ka rattakummi pidid hakkajad mehed käigult teeservas lappima. Teet Reier\nTennises peeti paarismänge Türi valla lahtistel meistrivõistlustel tennises osales meeste paarismängus viis paari. Võitjatena väljusid Lauri Tusis – Jaan Rahe, kellel õnnestus võita kõik kohtumised. Järgnesid Rein Mikk – Argo Leiste ja külalisvõistlejad Paidest Raul Mironov – Maidu Luts. Üksikmängus loositi tabelisse rekordarv osalejaid – 15 ning üksikmängu võitja peaks selguma 8. juuliks.\nGanvix sai võidu 21. juunil toimunud Eesti jalgpallikarika 1/64 finaalis mängisid Türi Ganvix JK – Eesti koondis (III liiga). Ganvix saavutas võidu 3 : 2.\nKatus sõidab, mõnel ikka täiega ja mõnel sõidab ta lihtsalt ringi. Näiteks Türi linna vahel. Vahepeal oli popp katta mätaskatustega hooneid, aga selle pildi järgi vaadates sobib see kenasti ka autokatusele. Juhil on ettenägelikult kaasas ka labidas, et vajalikul hetkel mätast värskendada ehk siis uus kaevata. Teet Reier\nkuhu minna Kuni 10. august – näitus „Elav Ruum“, ehted ja joonistused – kunstnikud Anne Reinberg, Kadi Kübarsepp Türi Kultuurimaja galeriis Maalid, kunstnik Illimar Paul Türi Kultuurimaja galeriis 30.06–1.07 Euroopa MV motokrossis Kihli motokeskuses 2.07 Türi linna 86. sünnipäev – aedlinnakohvikute õhtu. Külastajaid ootavad kell 12–21 Talude Päeva Kohvik Türi kesklinna pargis; kell 14–19 kohvik Luha 9; kell 16–20 Lustakas Mänguväljaku Kohvik Murumoori mängupargis; kell 16–22 kohvik Pesumummiga Piknikule Wiedemanni 1; kell 16–21 Maali kohvik Tallinna 22 hoovis; kell 16–21 Vabrikuküla Tööliskohvik Türi Muuseumi sisehoovis; kell 18–21 Ravila kohvikhoov Ravila 14; kell 10–23 vabaõhukohvik Lokomotiiv Jaama 8; kell 11–24 Kevade kohvik Hariduse 1, kell 21 tantsuõhtu kohviku kodubändiga 4.07 kell 12 Türi tehisjärv 20 – spordivõistlused lastele vees ja vee ääres. Kavas ümber järve jooks ja kanuusõiduvõistlus. 4.07 kell 18 Türi Rull 2012 II etapp Reopalu-Türi. Kogunemine Veskisilla parklasse, buss viib starti 7.07 kell 16 PLMF „Hingemuusika“ kammerkontsert Türi Püha Martini kirikus 8.07 kell 12 Türi tehisjärv 20 – indiaca-turniir rannas. Kolmeliikmelised võistkonnad (1N+2M) moodustatakse kohapeal. 13.07 kell 20 hoovikontsert „Päiksepoolsel tänaval“– Luisa Värk ja Alen Veziko Türi Kultuurimaja sisehoovis 14.07 kell 10–14 taaskasutuslaat ja rohevahetus Türi Kultuurimaja pargis. Vihma korral ei toimu 14.07 ÖÖKINO Karjakülas Pähklimäel. Kell 23 film „Malev“ ja kell\n01 „Vasaku jala reede“. Pilet kõigile 2 €. Pääs platsile avatakse kell 22. Lisainfo tel 525 2206 (Kersti) 19.07 kell 20 hoovikontsert „Koiduni pikk on tee“– ansambel Lootuste Linnutee, Laur Teär ja Meelis Laido Türi Kultuurimaja sisehoovis 22.07 kell 10–17 Avatud Talude Päev Järvamaal. Türi vallas ootavad külastajaid Ale talu Mäeküla külas, Rehela talu Mäeküla külas, Takkasaare talu Karjaküla külas, Käära talu Jändja külas, Põllemaa-Saare talu Põikva külas, Liiva talu Türi-Alliku külas, Jõeääre talu Kirna külas. Vaata ka lk 6–7 24.07 kell 20 hoovikontsert Maria Listra ja Jassi Zahharoviga Türi Kultuurimaja sisehoovis 25.07 kell 18 Türi Rull 2012 III etapp Türi-Reopalu. Kogunemine Reopallu, buss viib starti 28.07 Kabala 46. laulu- ja tantsupidu. Kell 17.30 rongkäik, kell 18 kontsert, kell 21 simman ansambliga Nukker Kukeke. Pääse 2 €, sooduspilet 1 € (lapsed, pensionärid), eelkooliealised tasuta 28.07 kell 12 Kurla ja Meossaare küla kokkutulek 26.08 kell 11 kuldleeripüha jumalateenistus. Oodatud on kõik, kes käisid leeris aastal 1962 või varem. Eelnevalt registreerida Türi koguduse kantseleis, Kevade tn 13 või telefonil 387 8330. Täiendav info: Türi Kultuurimaja tel 387 8248 Oisu Rahvamaja tel 5340 3551 Kabala Rahvamaja tel 5300 3987 www.tyri.ee\nteated u 1930 René Viljati erakogu\nTüri rahvas jõe ääres rannamõnusid nautimas. See vana ujula asus üsna Koidula silla lähedal. Sel ajal, kui osa rahvast puhkas, käis teisel kaldal kibe heinatöö. Hiljem ehitati uus rannakohvik ja ujula kiriku lähistele. 24.06.2012 René Viljat\nUUED KODANIKUD ADELINE PÄRNA 8.04.2012 ANNABEL SÕSTAR 16.04.2012 DARIO KAUGERANNA 24.04.2012 AADI KUKK 25.04.2012 GERDA HÄRM 29.04.2012 MIA LISETTE TÕÕTSU 29.04.2012 MIIA-MIRELL SILD 30.04.2012 RISTO LEMPONEN 4.05.2012 LEENAKADRI URVE 13.05.2012 OTTO MARTEN KARU 17.05.2012 ANNALIISA AVI 18.05.2012 ANDRI OLEKSIY VARTSABA 18.05.2012 MATS ARTUR AVI 27.05.2012 TRIIN JALLAI 31.05.2012 KENNERTH PAJUMAA 7.06.2012 ARMIN TATRIK 7.06.2012 HENRI VEEBERG 8.06.2012 ROMEK VELLEMÄE 15.06.2012 KEIDI AUS 17.06.2012\nPalju õnne! TÜRI LAAT 30. juunil kell 9–16 Türil Viljandi mnt. ja raudtee risti parklas. Info koit.rannas@gmail.com, tel 6333189\nkuulutused Vajatakse tööstuskaupade müüjat Türile. Tel 5695 9106. Müüa 3toal kort Oisus. Tel 510 2011.\nAastad ei ole vennad. Jaanipäeval ei olnud Türi rannas ühtegi ujujat, kuigi roheline lipp lehvis tornis. Jahe ilm on rahva rannast eemale peletanud. Samas ei olnud ilm ka nii külm, et Türi talisuplejad kohale oleks tulnud.\nTüri Vallavalitsus mälestab lahkunud vallakodanikke KARL KUKK 18.04.2012 EVALD PÕLLU 24.04.2012 HILDA FATAL 28.04.2012 LILLI PENT 2.05.2012 JUHAN KASE 3.05.2012 MÕKOLA KARAVAN 4.05.2012 NATALIA LUISKA 4.05.2012 OLEV UDRAS 6.05.2012 LEIDA RAUDSEPP 8.05.2012 HERMIINE ALLSAAR 9.05.2012\nADELE KLAASEN 11.05.2012 VALENTINA KLEIN 16.05.2012 NADEŽDA MESJATSEVA 16.05.2012 VAIDA RAMMO 22.05.2012 SELMA ADÕLOVA 23.05.2012 LEIDA PAAS 25.05.2012 AVO PUTKO 28.05.2012 SALME ARULEPP 5.06.2012 HILDA KALMET 6.06.2012\nVILMA PIHELGAS 6.06.2012 ARNO TULP 11.06.2012 ELVI KALJUNDI 12.06.2012 TÕNU ALLSAAR 14.06.2012 VIKTOR IGONEN 15.06.2012 EVI TALVI 16.06.2012 JEKATERINA ANTONOVA 17.06.2012 ENDEL OJAMÄE 19.06.2012 ASTA-ELIISE KULVIK 21.06.2012\nKassipojad (4 punast, 1 musta-punasekirju) otsivad kodu alates augustist. Tulge vaatama! Tel 504 7347, Anneli Kenk. Küttesüsteemide ehitus. Tel 513 8314, www.avterm.ee\nTüri, Kohtu 2, 72213, Järvamaa Telefonid: 387 9717, 5333 3152 E-post: rahvaleht@tyri.ee www.tyrirahvaleht.ee Tegevtoimetaja: Teet Reier Korrektor: Reet Piik Küljendaja: Elin Kalda Raamatupidaja: Marge Tropp Türi Arengu SA juhatuse liige: Auris Rätsep Trükkija: AS Kroonpress Levitaja: AS Eesti Post Väljaandja: Türi Arengu Sihtasutus www.tyri.ee/tasa Türi Rahvaleht ilmub iga kuu viimasel reedel (välja arvatud riiklikel pühadel) kõikidesse Türi valla postkastidesse tasuta. Juhul, kui leht pole Teie postkasti jõudnud, andke sellest toimetusele teada, helistades telefonil 387 9717 või 5333 3152. Türi Rahvaleht on tasuta saadaval ka Türi ja Paide infopunktides. Trükiarv on 4500 ja lugejaid 10 000. Kuulutuste ja reklaami vastuvõtt toimetuses või e-posti teel rahvaleht@tyri.ee. Toimetusel on õigus kirju ja teisi kaastöid nende selguse huvides toimetada ning lühendada. Kaastöid ei honoreerita. Lehes ilmunud reklaamide ja kuulutuste sisu eest toimetus ei vastuta. Kaastööd ja ettepanekud lehe sisu kohta palume saata tegevtoimetajale.\nreklaam Lugejaküsimus Tänases Türi Rahvalehes on juttu sellest, et 22. juulil toimub Järvamaal ja Türi vallas Avatud Talude Päev. Selle eesmärk on tutvustada inimestele, kes ei ela maal ega tegele põllumajanduse, aianduse või loomakasvatamisega, majapidamisi, kus just nende tootmisaladega tegeletakse. Huvilistel on võimalus näha taludes sirguvaid loomi, kaeda tehnikat ning tootmispoolt. Küsimus on: Avatud Talude Päev toimub MTÜ Järva Arengu Partnerite ja MTÜ Lõuna-Järvamaa Koostöökogu ühisprojektina ning selles osaleb kolmteist talumajapidamist. Mitu talu osaleb projektis Türi vallast? Seekordse lugejamängu auhinna on välja pannud Raismikuoja talu Türi vallast Jändja külast, kes on oma mahetooteid lubanud pakkuma tulla Mäekülas asuvasse Ale talusse. Võitja saab endale valiku nende mahetoodetest. Vastused palume saata hiljemalt 20. juuliks e-posti aadressile rahvaleht@tyri.ee või posti teel: Türi, Kohtu tn 2, 72215, Türi Rahvaleht. Palume vastajatel lisada ka oma telefoninumber, et võitjaga ühendust võtta.\nParim puitbrikett kogu maal\nHoolas peremees muretseb talvekütte juba praegu\nHoolas peremees muretseb talvekütte juba praegu Puitbrikett parima hinnaga otse tootjalt Telli telefonitsi: 55684784 või e-post: estobrik@estobrik.com\nTelli telefonitsi: 5568 4784 või e-post: estobrik@estobrik.com\nPuitbrikett parima hinnaga otse tootjalt\nPangabuss peatub: Laeva kultuurimaja juures kell 9.00–10.00 Kabala rahvamaja juures kell 11.30–12.30 Võhma linnavalitsuse juures kell 13.00–14.30 Suure-Jaani Konsumi kaupluse juures kell 15.30–18.00\nIII kvartalis 2. ja 16. juuli 6. ja 17. august 3. ja 17. september\nBussis saate nõu pangateenuste kohta, tellida ja kätte pangakaardi, makseautomaadist oma kontole sularaha kanda ja välja võtta, teha arvuti abil makseid, sõlmida hoiuseid ja muid erinevaid lepinguid. Tutvuge pangabussi sõiduplaani ning finantsteenuste tingimustega www.swedbank.ee. Lisainfot pangabussi teenuste, kellaaegade ja peatuste kohta saate 24h telefonilt 6 310 310.\nTüril Rohu tn 1 majas müüa 3-toal korter I k., üp 68,7 m², keskk., toad eraldi, läbi maja plan., WC, vannituba, rõdu, kelder, 18 900 €. Tel 5552 3496, Ingrid Kostabi\nHEI, LAADALE Türile\n8. juulil kell 9 ainovarbu@hot.ee 5660 4030\n29.06.2012 - Türi Rahvaleht\nTere tulemast lugema 2012. aasta juunikuu Türi Rahvalehte!


Saab 9-5 Vector 2.0 Turbo 162kW - Eesti Saabiklubi foorum\nSaab 9-5 Vector 2.0 Turbo 162kW\nLiitunud: T Juul 16, 2019 17:30\nAuto: Saab 9-5 NG Vector 2.0 Turbo 162kW (plank/manual)\nK Juul 17, 2019 10:49\nMüügil selline isend https://www.auto24.ee/used/3053725. Autot on antud käest kätte ja vassitud selle päritolu kohta nii, et tolmab. Tahaks osta, kuna tahan bensukat ja just seda SAAB'i aga kahtlen. AutoDNA'st sain teada, et masin on Eestisse jõudnud Leedust ja seda on müüdud sisuliselt kogu aeg alates 2018-01 kuni 2018-08. Läbisõit VinInfo ja AutoDNA järgi nagu klapib. AutoDNA andmetel on saanud ka ühe paugu vasakule külge mille kindlustuse poolne remondi hind oli 250-500€, mis pole iseenesest traagiline. Muret teeb selle auto kulgemine eesti turul. Kas keegi on selle isendi müüjaga kokku puutunud?\nNG müük ongi üldiselt raske, aga sellel on ju päris olematu varustus ja manuaal käigukast (ma ei saa aru miks inimesed seda nii pelgavad muidugi?! pigem musta autot väldiks )\nLeedu päritolu on ka mnt.ee lehel kirjas, see ei tähenda ka alati halba! Hind on odav, lase üle vaadata mõnes Saabi töökojas - viewtopic.php?f=46&t=2849\nMina puutusin selle masinaga kokku aasta tagasi kui seda müüdi pikalt Võrus. Vaatasin toona üle ja tegin ka diagnostika.\nToonase müüja jutt oli kahjuks väga ebausutav ja muutus poole tunni jooksul kardinaalselt, küll oli see Itaaliast toodud, siis oli ta juba olnud uuest saati Leedus tema frma töömehe auto, siis juba Leedus sekretär sõitis jne... kuna müüja tarvitas samal ajal õlut, siis mida õlu edasi seda rohkem lappesse tema jutt läks\nTehnilise poole pealt proovisõidul oli näha, et auto ei lähe üldse edasi nii nagu peaks, tegin diagnostika ja see näitas veaks a la timing incorrect vmt. Arvestades selle mootori häda mootorikettide venimisega, siis arvata võib, et kett välja veninud vmt ja tahaks vahetamist, et see masin taas normaaselt liikuma saada.\nSisu oli armatuuris üsna kulunud, valgeks kulunud nuppe oli üritatud musta markeriga parandada jne. Ühe külje tagaukse juures näitas värvikihi mõõtja jah pahtlikihti. Kapoti alt tuli külmkäivitusel toona ka suht võõraid helisid. Rohkem enam ei meenu, kuna ca aasta möödas.\nKui ketivahetus ära teha, siis ehk selle raha eest isegi suht sõitev asi kui just aastaga väga hullusti edasi lagunenud pole.\nR Juul 19, 2019 17:00\nOstsin antud isendi ära sest hind oli hea ja tahtsin just bensukat. Eks näis kui julmalt vastu pükse sain.\nTegeluikult oleks tahtnud seda AWD 2.8't, aga see kadus oksjnilt nagu tina tuhka Kirjutasni veel Auto24, et mis see hind on mis ta tahab aga noh bad luck.\nEestis jäi müüki see ainukese bensukana ja Saksa tooma ei ole mahti minna. Võibolla kunagi hiljem\nLiiatigi oli see tegelt odav..sain hinnas pisut alla aga oleme ausad hind on 9-5 NG puhul suhteline Müüa muidugi väitis, et ei tea ajaloost midagi ja et asi sõidab ning, et odavamat mujalt juba ei leia. Tõsi\nVigu leidsin ja AUTODNA järgi on see auto pigem Leedust pärit, sest Itaali andmebaasist eraldi infi ei leidnud. Eks see Leedu käekäik on kahtlane.\nVeateateid oli aga otseseid showstoppereid ei leidnud. Mineku suhtes ja kuidagi uimane ja esimene avastus oli õhufilter mis oli sisuliselt tolmust tehtud. Eks suure tõenäosusega leiab veel asju mida nokkida ja vahetada aga mitte midagi ülitraagilist. Panin aja juba töökotta kinni Mootori hääles endas hetkel midagi kurjakuulutavat ei kostunud. Eks ketid, rihmad pumbad jms kuluosa oleks mõistlik vahetada nii ehk naa.\nKeegi ülimeister on jah midagist kereremondi sarnast paremas tagatiivas ise teha üritanud. Võimalik, et võru kohalikud. Päris elus on autol üks registreeritud laks ja see juhi pool (näha pole midagi). Leedu kindlustus on kahju hinnanud 250-500€ mis on sisuliselt kergem keretöö s.t midagi ei vahetatud. Eks kui aega saan siis vaatan üle mis seal paremal küljel sellega tehtud on.\nVarustuse lihtsus pigem sobib. Plaanis on seda ise mõistlikuse ulatuses täiendad. Saigi pigem hobiautoks ostetud:)\nEks postitan, kui midagi huvitavat leian siis tekkib auto kohta ka mingi nähtav logi\nP.S Kõige halvemal juhul saab varuosadeks teha hinnad varuosadel ainult tõusevad


Ultrajooksjad võitlesid Võrumaal esimese lume ja libedusega – Jooksja\nUltrajooksjad võitlesid Võrumaal esimese lume ja libedusega\nHaanja100 ultrajooksul osalejad alustasid hommikul vara pealampidega jooksmist. Foto: Võrumaa Spordiliit\nKui ultrajooksjad laupäeva hommikul vara Võrumaal 6,7 km pikkusel ringil Haanja100-l alustasid,ei osanud nad aimatagi, millise kannapöörde ilm teeb, sest päeva jooksul alanud lörtsisadu tegi raja ettearvamatult libedaks ja pani osalejate kannatuse proovile.\nHaanja100 võitis Urmas Peiker, kes suutis 100 km läbida ajaga 9:01.59. Mees ei ole jooksuvõistlustel eriti käinud, sest on viimastel aastatel treeninud täispikaks triatloniks. “Jooks on olnud minu tugevam ala, mida raskem ja pikem, seda parem. Kiirust mul väga ei ole. Sel aastal võtsin vaheaasta,” ütles Peiker ajakirja Jooksja Jooksuportaalile. “Teadsin, et ettevalmistus ei ole nii pikaks võistluseks piisav ja lihas läheb ühel hetkel katki. Taktika oli lihtne. Distantsiga ultras seadsin eesmärgiks võimalikult kiiresti rada läbida. Teadsin, et ilm läheb väga halvaks ja kasutasin alguses veel joostavat rada selleks, et võimalikult kiiresti progresseeruda,” avaldas Peiker edu võtme.\nEt rada lõpuks lörtsisaju tõttu nii raskesti läbitavaks muutub, seda ta ei osanud ette arvata. “Kui kuulsin kolm ringi enne lõppu, et teine koht on peaaegu ringiga maas ja kolmas poolteist ringi, siis läks vaimselt lihtsamaks, füüsiliselt aga kõige raskemaks. Vedasin tahtejõuga ja sisuliselt liikumatute jalgadega lõpuni. Läks nii libedaks, et laskumistel ei suutnud ma mitu korda kangeid jalgu enam kontrollida ja võitlesin end finišini,” tunnistas Peiker.\nTeise koha sai Cris Poll spordiklubist ProRunner ajaga 9:20.12 ja kolmanda koha Sander Hannus 10:07.18-ga. “Alustasin koos Sandriga. Läbisime ringe ca 36 minutiga. Esimeme ring tuli natuke kiirem. Kuuendal ringil tekkis meil väike vahe sisse ja pidin üksi edasi võitlema. Terve jooksu vältel pidev sadu nii lume, kui ka vihma näol, tegi raja väga pehmeks ja libedaks ning pani võistlejaid tõsiselt proovile. Kõik, kes nendes oludes 100 km läbisid, on tegijad,” kiitis Poll.\nNaistest võitis Haanja100 ultrajooksu Marjaliisa Umb ajaga 11:27.05. “Tingimused olid seekord päris keerulised. Hommikune lumesadu oli veel talutav, aga kui hakkas tõsiselt sadama, muutus rada ikka väga poriseks ja raskeks. Läksin rajale eesmärgiga rada läbida ja parimal juhul 11 tunniga. Kui möödusin teistest naistest ja vahe järgmistega suurenema hakkas, tekkis küll võitmise soov,” lausus Umb. Seekordseks võidu võtmeks pidas ta lisaks enda valmisolekule head toetusmeeskonda, kes sundis vahepeal riideid vahetama ja tegi paar ringi seltskonna mõttes kaasa.\nKaks järgmist kohta läksid Lätisse. Teisena lõpetas aija Line tulemusega 12:57.44 ja kolmandana Lauma Cernevska 13:05.54-ga. Kokku suutis 100 km läbi joosta 74 startinust 36 osalejat.