Jõhvi valla ehitusmäärus – Riigi Teataja\nJõhvi valla ehitusmäärus - sisukord\n§ 1 Ehitusmääruse reguleerimisala ja eesmärk\n§ 2 Planeerimis- ja ehitustegevuse korraldamine\n2 Volikogu ja valitsuse pädevus ning ülesannete jaotus planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel\n§ 4 Vallavolikogu pädevus\n§ 5 Valitsuse pädevus\n§ 7 Planeerimise põhimõtted\n§ 8 Lepingud planeerimismenetluses\n§ 9 Planeeringu koostamise algatamise ettevalmistamine\n§ 10 Planeeringu koostamise korraldamine\n4 Ehitamise tingimused ning projekteerimine, ehitusluba ja kasutusluba\n§ 11 Ehituslikud lisatingimused\n§ 12 Projekteerimistingimuste taotlemine ja kooskõlastamine\n§ 13 Projekteerimistingimuste määramine ja avalikustamine\n§ 14 Ehitusprojekti nõuded\n§ 16 Väikeehitis\n§ 17 Ajutine ehitis\n§ 18 Monumentaalkunsti- ja väikevormide püstitamine\n§ 19 Kirjalik nõusolek\n§ 21 Ehitise lammutamine\n§ 22 Ehitise omaniku kohustused\n§ 23 Ehitamisega seotud dokumentide kättesaadavus ja säilitamine\n§ 24 Ehitusjärelevalve\n5 Miljööväärtuslik hoonetusala\n§ 25 Üldnõuded miljööväärtusega piirkondades\n§ 26 Planeerimise nõuded\n§ 27 Projekteerimise nõuded\n§ 28 Ehitamise nõuded\n§ 29 Hoonete välisilme muutmine\n§ 30 Ehitise lammutamise nõuded\n§ 31 Riiklik ehitisregister\n§ 32 Volitamine\n§ 33 Ehitusmääruse rakendamine\nRT IV, 03.07.2015, 53\nVastu võetud 29.01.2015 nr 39\nRT IV, 05.02.2015, 18\n30.06.2015 RT IV, 03.07.2015, 45 06.07.2015, määruses on läbivalt asendatud sõna "ehitusseadus" sõnaga "ehitusseadustik" vastavas käändes\nMäärus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja § 22 lõike 2 ning ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 7 lõigete 1 ja 2 alusel.\n[RT IV, 03.07.2015, 45 - jõust. 06.07.2015]\n§ 1. Ehitusmääruse reguleerimisala ja eesmärk\n(1) Jõhvi valla ehitusmäärus (edaspidi määrus) reguleerib planeerimise ja ehitamise põhimõtteid Jõhvi valla territooriumil ning määrab Jõhvi vallavolikogu ja -valitsuse ning ametiasutuse ülesannete jaotuse ja menetluskorra planeerimise ja ehitamise korraldamisel.\n(2) Määruse ülesandeks on valla ja linna ruumilise planeerimise, ehitusliku projekteerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ning reeglite seadmine planeerimisseaduse (PlanS) ja ehitusseadustiku (EhS) nõuete täpsustamiseks Jõhvi valla haldusterritooriumil.\n(3) Määruse eesmärgiks on tagada võimalikult paljude Jõhvi valla elanike ja teiste isikute vajadusi ja huvisid arvestavad tingimused planeerimiseks, maakasutuseks ja ehitamiseks.\n§ 2. Planeerimis- ja ehitustegevuse korraldamine\nJõhvi vallas korraldavad planeerimis- ja ehitustegevust Jõhvi vallavolikogu (edaspidi volikogu), Jõhvi vallavalitsus (edaspidi valitsus) ja Jõhvi Vallavalitsus ametiasutusena (edaspidi vallavalitsus).\n1) planeering – tähistab üheaegselt üldplaneeringut, teemaplaneeringut ja detailplaneeringut;\n2) üldplaneeringu või detailplaneeringu projekt – menetlusjärgus olev planeering;\n3) lähteseisukohad – valitsuse poolt kinnitatud dokument, milles määratakse ära planeeringu koostamise täpsemad eesmärgid, planeeringu koostamisel arvestamisele kuuluvad varasemad planeeringud, projektid ja muud tööd, planeeringu eskiislahenduse väljapanekute ja avalike arutelude korraldamise vajadus ning toimumise koht, aeg ja kestus, vajalikud kooskõlastused, isikute kaasamise vajadus, samuti ka planeeringu vormistamise nõuded ja valitsuse poolsed muud olulised tingimused, mis ei ole sätestatud käesolevas määruses ja selle alusel välja antud valitsuse korraldustes;\n4) huvitatud isik – isik, kes teeb planeeringu algatamise ettepaneku;\n5) fassaadipass – dokument, millega määratakse olemasoleval hoonel fassaadikujunduse ja väiksemate fassaaditööde tingimused (värvilahendus, materjalid, arhitektuursed detailid jms). Fassaadi all käsitletakse kõiki hoone välisseinu;\n6) projekteerimistingimused – valitsuse poolt kinnitatud dokument, milles määratakse arhitektuurilised ja ehituslikud tingimused ning muud projekteerimise lähteandmed ja isikud, kellega tuleb projekt kooskõlastada;\n7) arhitektuursed lisatingimused – detailplaneeringu olemasolu korral valitsuse poolt kinnitatud dokument, milles täpsustatakse ehitise arhitektuurseid ja ehituslikke tingimusi, mida detailplaneering ei sisalda;\n8) monumentaalkunstivormid – skulptuurid, monumendid, ausambad jms;\n9) väikevormid – tänava- ja pargipingid, suunaviidad, linnakaardid, infostendid, hoonetele paigaldatavad mälestustahvlid ja sildid, prügikastid, haljastuskonteinerid jms.\n2. peatükk Volikogu ja valitsuse pädevus ning ülesannete jaotus planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel\n§ 4. Vallavolikogu pädevus\n2) valla või selle osa üldplaneeringu ning üldplaneeringu teemaplaneeringu koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine;\n21) üldplaneeringu seadusjärgne ülevaatamine ning maavanemale kokkuvõtte üldplaneeringu ülevaatamise tulemusest esitamine kuue kuu jooksul ülevaatamisest arvates;\n3) vallaga piirneva(te) kohaliku (kohalike) omavalitsus(t)e või nende territooriumi osade kohta ühise üldplaneeringu koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine;\n4) valla või selle osa üldplaneeringut muutva detailplaneeringu koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine;\n5) naaberomavalitsuste üldplaneeringute ja maakonnaplaneeringute kooskõlastamine;\n6) olulise ruumilise mõjuga või avaliku huviga objekti asukoha valikuks planeeringu koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine, samuti algatamisest keeldumine;\n7) eriplaneeringu ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine, samuti algatamisest keeldumine;\n71) planeerimisseaduse § 130 lõikes 2 loetletud detailplaneeringute koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine, samuti algatamisest keeldumine\n8) kalda ehituskeeluvööndi vähendamise või suurendamise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine, samuti algatamisest keeldumine;\n9) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine;\n91) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine;\n10) kinnisasja sundvõõrandamise taotluse esitamine planeeringu elluviimiseks;\n11) riiklikult tähtsa ehitise asukohaettepaneku kohta läbirääkimiste pidamise otsustamine, kooskõlastuste andmine ja muude otsuste tegemine ning riiklikult tähtsa ehitise oma territooriumile paigutamisest keeldumise puhul seisukoha võtmine.\n§ 5. Valitsuse pädevus\n1) detailplaneeringu lähteseisukohtade, projekteerimistingimuste ja arhitektuursete lisatingimuste väljastamine;\n2) detailplaneeringute koostamise algatamine, vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning kehtestamine, samuti planeeringu algatamisest keeldumine käesoleva määruse paragrahvis 4 sätestamata juhtudel;\n3) lihtsustatud korras detailplaneeringu algatamine ja kehtestamine;\n4) detailplaneeringu algatamise taotluse vormi kehtestamine;\n5) seisukoha võtmine planeeringu kooskõlastamisel esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta;\n6) seisukoha võtmine planeeringu avaliku väljapaneku ajal esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta;\n7) detailplaneeringu koostamisest loobumise otsustamine planeerimisseaduses sätestatud juhtudel;\n8) ehitusloa väljastamine, ehitusloa väljastamisest keeldumine ja ehitusloa kehtetuks tunnistamine;\n9) kirjaliku nõusoleku väljastamine ja kirjalikust nõusolekust keeldumine;\n10) kasutusloa väljastamine, kasutusloa väljastamisest keeldumine ja kasutusloa kehtetuks tunnistamine;\n11) planeeringute vormistamise nõuete kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;\n12) lepingute sõlmimise ja lõpetamise otsustamine planeerimismenetluses;\n13) ajutise ehituskeelu kehtestamine;\n14) avalikus kasutuses olevale territooriumile monumentide, skulptuuride ja mälestustahvlite paigalduslubade väljastamise otsustamine;\n141) Jõhvi vallale kuuluvate teede osas omaniku ülesannete täitmine ning selleks struktuuriüksuse, ametniku või ametnike määramine;\n142) puurkaevu ja -augu asukoha kooskõlastamine;\n15) muude planeerimisseadusest ja ehitusseadustikust ning ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seadusest tulenevate kohaliku omavalitsuse õiguste ja kohustuste täitmine, mis ei kuulu volikogu ainupädevusse ning mis ei ole määratud käesoleva määrusega vallavolikogu pädevusse.\nVallavalitsus volitatud ametiisikute kaudu:\n1) korraldab planeerimis-, projekteerimis- ja ehitusalast tegevust;\n2) viib ellu valla üldise ehituspoliitika;\n3) valmistab ette planeerimisalased lepingud ning korraldab nende sõlmimise;\n4) peab dokumendihaldussüsteemis planeeringute kohta registrit;\n5) korraldab planeeringu koostamise ajal esitatud ettepanekutele ja vastuväidetele vastamist;\n51) ehitus- ja kasutusteatiste menetlemine;\n6) valmistab ette valitsusele ja volikogule planeerimis- ja ehitusalaseid eelnõusid;\n7) avaldab määratud väljaannetes planeeringualase informatsiooni.\n3. peatükk Planeerimistegevus\n§ 7. Planeerimise põhimõtted\n(1) Valla ruumilisel planeerimisel lähtutakse planeerimisseadusest, valla üldplaneeringust, arengukavast ja eelarvestrateegiast.\n(2) Volikogu või valitsus võib keelduda planeeringu algatamisest, vastuvõtmisest ja kehtestamisest tuginedes kaalutlusõigusele. Otsus peab olema põhjendatud valla majanduslike, õiguslike, sotsiaalsete, funktsionaalsete, esteetiliste, liiklustehniliste, looduslike ja/või muude tegurite tasakaalustatud käsitlusega.\n(3) Volikogu või valitsus võib keelduda planeeringu algatamisest, kui taotletav planeering:\n1) ei vasta valla ruumilisele arengule;\n2) ei vasta valla arengukavale;\n3) ei ole kooskõlas valla üldplaneeringu ja teemaplaneeringutega;\n4) ei ole kooskõlas maakonnaplaneeringu ja maakonna teemaplaneeringutega;\n5) on majanduslikult ebaotstarbekas taotletava planeeringuala varustamisel infrastruktuuri objektidega või muu asjaolu tõttu.\n(4) Keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamise algatab või jätab algatamata detailplaneeringu algatamise õigust omav organ.\n§ 8. Lepingud planeerimismenetluses\n(1) Vallavalitsus sõlmib enne detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse tegemist järgmised lepingud:\n1) vajadusel haldusleping detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga planeeringu koostamise korraldamise osaliseks üleandmiseks planeerimisseaduses sätestatud ulatuses;\n2) leping detailplaneeringukohaste avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni väljaehitamise kohta kuni ehitusloale märgitud maaüksuseni;\n3) leping detailplaneeringu elluviimisest tulenevate avalike objektide väljaehitamise tagamiseks.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud lepingu võib sõlmida ka peale detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse tegemist, kui lepingu sõlmimise kohustusest on huvitatud isikut enne planeeringu koostamise algatamise otsuse tegemist teavitatud ning enne detailplaneeringu koostamise algatamist ei olnud võimalik ette näha vajadust teede ning tehnovõrkude- ja rajatiste väljaehitamiseks.\n(3) Enne käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud halduslepingu sõlmimist või enne planeeringu algatamist on vallavalitsusel õigus nõuda informatsiooni planeeringu koostaja kohta, et anda hinnang planeeringu koostaja vastavusele planeerimisseaduses sätestatud nõuetele.\n(4) Planeeringualal paiknevate planeeringu elluviimiseks vajalike teede, tehnovõrkude, haljastuse, mänguväljakute ning muu infrastruktuuri ja planeeringust tulenevate avalike objektide väljaehitamise tagamise leping sõlmitakse enne detailplaneeringu kehtestamist.\n§ 9. Planeeringu koostamise algatamise ettevalmistamine\n(1) Huvitatud isik esitab detailplaneeringu algatamiseks vallavalitsusele vormikohase taotluse ning lisab taotlusele:\n1) detailplaneeringu eskiislahenduse, kus näitab ära olemasolevate ja planeeritavate hoonete asukohad ja mahud, kavandatava krundijaotuse, kruntide juurdepääsude, liikluskorralduse ja parkimise põhimõttelise lahenduse;\n2) planeeringuala geodeetilise plaani (selle olemasolul);\n3) valla üldplaneeringuga või seda täpsustava teemaplaneeringuga vastuolus oleva detailplaneeringu algatamise ettepaneku puhul üldplaneeringu muutmise ja planeeringulahenduse motiveeritud põhjendused lähtuvalt avalikust huvist ning majanduslikest, sotsiaalsetest, kultuurilistest jms kaalutlustest.\n(2) Vallavalitsusel on õigus enne planeeringu algatamist tellida planeeringu elluviimisega kaasnevate võimalike keskkonnamõjude väljaselgitamiseks eelhindamine ning nõuda nende kulude hüvitamist huvitatud isikult.\n(3) Vallavalitsusel on planeeringu koostamise algatamise ettevalmistamiseks õigus taotleda huvitatud isikult täiendavaid planeeringu algatamisega seotud lisadokumente, põhjendusi (sh üldplaneeringu muutmise korral) ja lisainformatsiooni (sh planeeringuga kavandatava tegevuse ja planeeringu elluviimisega kaasneda võiva keskkonnamõju kohta).\n(4) Kui planeeringu algatamise ettepanek on vastuolus valla üldplaneeringu või seda täpsustava teemaplaneeringuga või maa-ala kohta kehtiva detailplaneeringuga või ei arvesta ruumilise arenguga kaasneva majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna pikaajalisi suundumusi ja vajadusi, informeerib vallavalitsus eelnimetatud asjaolu(de)st kirjalikult ettepaneku tegijat. Vallavalitsus teatab huvitatud isikule oma seisukoha planeeringu algatamise ja võimalike lähteseisukohtade kohta ning annab talle mõistliku tähtaja oma seisukoha esitamiseks. Kui huvitatud isik ei esita oma seisukohti ette antud tähtajaks või ei taotle tähtaja pikendamist, tagastab vallavalitsus taotluse huvitatud isikule ja lõpetab menetluse.\n(5) Vallavalitsus teeb detailplaneeringu algatamiseks vajalikud või sellega kaasnevad toimingud ning selgitab välja kavandatava detailplaneeringu elluviimisega kaasneda võivad mõjud, sealhulgas:\n1) ajutise ehituskeelu kehtestamise vajaduse;\n2) määrab isikud ja asutused, kes tuleb kaasata planeeringu koostamisse või kellega tuleb teha koostööd;\n3) tuvastab kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse;\n4) detailplaneeringu lihtsustatud korras koostamise võimaluse;\n5) keskkonnamõju hindamise algatamise vajaduse ja korraldab seaduses sätestatud seisukohtade küsimise hindamise vajalikkuse kohta enne otsuse tegemist;\n6) vajaduse sõlmida leping detailplaneeringukohaste avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni väljaehitamiseks ja teeb sellekohase ettepaneku huvitatud isikule;\n7) teeb vajadusel ettepaneku huvitatud isikule halduslepingu sõlmimiseks planeeringu koostamise korraldamise osaliseks üleandmiseks;\n8) informeerib valitsust vajadusest esitada volikogule otsuse eelnõu detailplaneeringu koostamise algatamiseks detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral;\n9) selgitab, kas enne detailplaneeringu koostamise algatamise otsustamist tuleb esitada eskiislahendus;\n10) arhitektuurikonkursi korraldamise vajaduse.\n(6) Vallavalitsus korraldab üldplaneeringu algatamise ettevalmistamise ja teeb selleks vajalikke toiminguid, sealhulgas:\n1) määrab isikud ja asutused, kellega koostöös tuleb üldplaneering koostada;\n2) selgitab vajaduse üldplaneeringu koostamiseks vajalike alusuuringute läbiviimiseks ja esitab valitsusele ettepanekud vastavate riigihangete korraldamiseks;\n3) teeb valitsusele ettepaneku üldplaneeringu koostamises osalevate töörühmade või ajutiste komisjonide moodustamise vajaduse ja valdkondade kohta;\n4) korraldab üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamise\n(7) Üldplaneeringut koostava spetsialisti või üldplaneeringu koostamist juhtiva spetsialisti määrab valitsus pärast üldplaneeringu koostamise algatamist.\n§ 10. Planeeringu koostamise korraldamine\n(1) Planeeringu koostamist korraldab ja teeb selleks vajalikke toiminguid vallavalitsus, kui seaduses või muus õigusaktis ei ole määratud teisiti. Volikogu ja valitsus võivad planeeringu koostamiseks vajadusel moodustada töörühmi või ajutisi komisjone.\n(2) Vallavalitsus kogub ja nõuab välja planeeringu koostamiseks vajalikke andmeid või volitab selleks planeeringu koostajat.\n(3) Planeerimistegevuse avalikustamise tagab ja seda korraldab vallavalitsus planeerimisseaduses sätestatud korras.\n(4) Planeerimistegevuse avalikustamine toimub vastava informatsiooni avaldamise kaudu Jõhvi valla veebilehel ja vastavas ajalehes, väljapanekute ja arutelude kaudu ning muul viisil (sh puudutatud isikute teavitamine kirja teel), mis tagab huvitatud isikute kaasamise, õigeaegse informeerimise ja võimaluse kaitsta oma huvisid planeeringu koostamise käigus.\n(5) Planeerimistegevuse avalikustamine toimub ajalehes Jõhvi Teataja. Üldplaneerimisega seotud tegevus avalikustatakse lisaks Jõhvi Teatajale ajalehes Põhjarannik.\n(6) Vallavalitsus avaldab informatsiooni kavatsetavatest planeeringutest ajalehes üks kord aastas hiljemalt iga aasta 31. märtsil.\n(7) Planeeringu kooskõlastamise vajaduse planeerimisseaduses nimetamata kohalike omavalitsuste või riigiasutustega määrab valitsus lähtesisukohtades.\n(8) Planeeringu koostamisel teeb koostööd olemasolevate ja/või kavandatavate tehnovõrkude valdajatega planeeringu koostaja (sh taotleb tehnilised tingimused tehnovõrgu valdajatelt), kui ei lepita kokku teisiti.\n(9) Valitsuse pädevuses oleva detailplaneeringu algatab või keeldub algatamisest valitsus vastava korraldusega 30 päeva jooksul taotluse või kõikide nõutud lisadokumentide, põhjenduste ja lisainformatsiooni esitamise päevast arvates.\n(10) Volikogu pädevuses oleva detailplaneeringu algatab või keeldub algatamisest volikogu vastava otsusega hiljemalt ülejärgmise kuu volikogu istungil, alates taotluse ning kõikide nõutud lisadokumentide, põhjenduste ja lisainformatsiooni esitamise päevast.\n(11) Valitsus väljastab planeeringu koostamiseks lähteseisukohad kolme nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates. Valitsus võib hilisemate otsustega lähteseisukohti muuta lähtuvalt huvitatud isiku taotlusest või planeeringu koostamise käigus selgunud asjaoludest.\n(12) Planeeringu lähteseisukohad ja eskiislahendused avalikustab vallavalitsus vähemalt üks nädal enne avaliku arutelu toimumist valla planeeringuteregistris.\n(13) Kui detailplaneeringu koostamise käigus ilmneb vajadus üldplaneeringu muutmiseks, toimub sellise detailplaneeringu edasine menetlemine vastavalt üldplaneeringut muutva detailplaneeringu menetlemist reguleerivatele sätetele. Kui huvitatud isikuga oli sõlmitud määruse § 8 lõike 1 punktis 1 nimetatud haldusleping, on valitsusel õigus haldusleping ühepoolselt lõpetada.\n(14) Kui eskiislahenduse tutvustamise või planeeringu koostamise käigus ilmneb üldsuse kõrgendatud huvi detailplaneeringu vastu, võib vallavalitsus detailplaneeringu kooskõlastamiseks ja/või vastuvõtmiseks nõuda detailplaneeringu koostajalt täiendavate detailplaneeringut illustreerivate jooniste või maketi esitamist.\n(15) PlanS kohaseks planeeringulahenduse illustratsiooniks võib olla 3D visualisatsioon, makett, kavandatava hoonestuse eskiislahendus või muu illustreeriv materjal. Illustratsiooni sisu kohta võib valitsus kehtestada lisanõudmisi lähteseisukohtadega.\n(16) Kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduse muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu koosseisu kuuluva üldplaneeringu teksti ja jooniste vastava osa muudatuste ettepaneku vormistab planeeringu koostaja vastavalt lähteseisukohtadele ning esitab selle vallavalitsusele digitaalselt vektorkujul (kaardid – dwg, dgn või mapinfo failidena; seletuskiri – doc failina), kui ei ole määratud teisiti.\n(17) Erinevate otsuste ja/või korraldustega algatatud detailplaneeringuid võib siduda ühiseks detailplaneeringu projektiks, kui see on vallavalitsuse arvates mõistlik. Planeeringute sidumine vormistatakse pädeva organi otsusega.\n(18) Valitsus esitab kehtestatud üldplaneeringu ja teemaplaneeringu(d) volikogule ülevaatamiseks hiljemalt neljandal kuul pärast vallavolikogu korralisi valimisi.\n(19) Üldplaneeringu koostamise vajaduse ja järjestuse määrab kindlaks volikogu.\n(20) Kui detailplaneeringu koostamisele ei ole kahe aasta jooksul alates vastava otsustuse teatavakstegemisest asutud, st ei ole vallavalitsusele ühtegi planeeringulahendust esitatud, on planeeringu algatamise otsuse teinud organil õigus planeeringu algatamise otsus kehtetuks tunnistada, millega muutuvad kehtetuks ka vastava planeeringu lähteseisukohad ja sõlmitud lepingu kehtivus lõpeb.\n(21) Enne planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamist informeerib vallavalitsus huvitatud isikut planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamise kavatsusest ja annab talle mõistliku tähtaja oma seisukoha esitamiseks. Kui huvitatud isik ei esita oma seisukohti ette antud tähtajaks või ei taotle tähtaja pikendamist, tunnistab pädev organ planeeringu algatamise otsuse kehtetuks ning lõpetab planeeringu menetluse. Planeeringu algatamisotsuse kehtetuks tunnistamisest teavitatakse avalikkust ja puudutatud isikuid planeerimisseaduses algatamisest informeerimise sätete kohaselt.\n(22) Kehtestatud planeeringute ülevaatamist korraldab ja ülevaatamise tulemustest informeerib avalikkust vallavalitsus. Informatsioon ülevaatamise tulemustest avaldatakse ajalehes ja Jõhvi valla veebilehel.\n4. peatükk Ehitamise tingimused ning projekteerimine, ehitusluba ja kasutusluba\n§ 11. Ehituslikud lisatingimused\n(1) Ehituslike lisatingimustena võib käsitleda järgmisi üldisi põhimõtteid:\n1) hoone paigutatakse ja püstitatakse planeeringuga või projekteerimistingimustega ette nähtud hoonestusalale ja tema põhimaht valla arhitekti poolt määratud ehitusjoonele;\n2) ehitis planeeritakse nii, et oleks tagatud vaba juurdepääs selle ning teiste vahetus naabruses asuvate ehitiste remondiks, hoolduseks ning tulekahjude ja muude avariide ja õnnetuste likvideerimiseks;\n3) hoone väljaulatuvad osad (trepid, keldriakende valguskaevud, rõdud, varikatused, karniisid, korstnad jne) kuuluvad ehitusaluse pinna hulka, juhul kui hoone fassaad paikneb tänava joonel, võivad hoone väljaulatuvad osad ulatuda üldkasutatavale kõnniteele selliselt, et oleks tagatud kõnnitee normaalne kasutamine vähemalt 2,5 meetri ulatuses;\n4) ehitise kõik väljaulatuvad osad peavad paiknema kinnisasja (krundi) piires, millel ehitis asub, välja arvatud juhul, kui kinnisasja kasuks on seatud piiriülest ehitamist lubav asjaõigus või kui naaberkinnisasja omanik peab piiriülest ehitamist vastavalt asjaõigusseadusele lubama;\n5) ehitise projekteerimisel ja ehitamisel tuleb jälgida tänava ehitusjoont, hoonete vahekaugus peab vastama tuleohutusnõuetele. Ehitised ei tohi paikneda krundi piirile lähemal kui 4 meetrit, et vältida sademetevee valgumist naaberkinnistule ja/või mitte varjata naaberkrundil asuva ehitisele langevat loomulikku valgust. Kahe naaberehitise vaheline kuja võib olla väiksem kui 8 meetrit, kui seda näeb ette detailplaneering või naabrite vaheline kokkulepe ning sellega on nõustunud Päästeamet;\n6) tänava ja muu avaliku maa-ala äärsed piirded peavad järgima piirkonnale iseloomulikku lahendust ja valdavat kõrgust. Kruntide vahelised piirded ehitatakse naabrite omavahelisel kokkuleppel. Vabaplaneeringulise hoonestusega maa-aladel kruntide ala ei piirata. Krundi tänavapoolse piirde kõrgus võib olla üldjuhul kuni 1,5 meetrit. Kruntide vaheliste piirete kõrgus võib ulatuda naabrite kokkuleppel kuni 2 meetrini. Aladel, kus hoonete vaheline ruum on kõigile vabalt kasutatav puhke-, meelelahutus- või muu üldkasutatava alana, on piirdeaedade püstitamine keelatud, kui üld- ja detailplaneering või projekteerimistingimused ei näe ette teisiti;\n7) kõrghaljastus peab üldjuhul paiknema naaberkrundi lõunapoolsest piirist või piiriehitisest vähemalt täiskasvanud puu poole kõrguse kaugusel, kui naaberkruntide omanikud ei lepi kokku teisiti;\n8) mitmepereelamute abihoonete rajamine tuleb lahendada kompleksselt kõikide korterite vajadusi arvestades;\n9) ehitise projekteerimisel ja ehitamisel tuleb kasutada nõuetele vastavaid ja keskkonda sobivaid materjale. Jõhvi linnas palk või palgi imitatsioon välisviimistlusmaterjalina ei ole lubatud;\n10) üksikelamut, suvilat, aiamaja ja väikeehitist võib enda tarbeks ehitada ja omanikujärelevalvet teostada kinnistu või ehitise omanik. Tehnovõrkude ja -rajatistega seotud tööd nimetatud ehitistes peavad olema teostatud või kontrollitud majandustegevuse registrisse kantud vastava valdkonna registreeringut omava isiku poolt;\n11) elamurajoonides on keelatud ehitustegevus ilma valitsuse eriloata ajavahemikus 1. septembrist 31. maini kella 23.00 – 7.00 ning 1. juunist 31. augustini kella 24.00 – 6.00, v.a õnnetusjuhtumite likvideerimine, avariitööd vms, mis tekitab inimest häirivat või tema tervist ja heaolu kahjustavat heli;\n12) ehitisele vaivundamendi rajamise korral hoonestusega piirneval alal kuni 500 m ulatuses tuleb kasutada tehnoloogiat, mis võimalikult vähe kahjustab ja häirib ümbritsevat keskkonda;\n13) arhitektuuriliselt sobimatud ja välisfassaadide välimust rikkuvad avatäited kuuluvad asendamisele ehitusjärelevalve korras nõututega.\n(2) Hoone kõrguse määramisel loetakse selle kõrguseks hoone katuse kõrgeimat osa läbiva vertikaaltasapinna ja hoonet ümbritseva maapinna (sillutusriba) keskmise horisontaaltasapinna lõikepunkti ning katuse välispinna kõrgeima punkti vahelist kaugust. Rajatise kõrguse määramisel loetakse selle kõrguseks rajatise kõrgeima punkti ja ümbritseva maapinna normaaltasapinna ± 0.00 Balti süsteemis absoluutkõrguste vahet.\n(3) Ehitamisel kruntidele, kuhu ei ole võimalik rajada ehitiste teenindamiseks vajalikul arvul parkimiskohti:\n1) garanteerib arendaja vajalike parkimiskohtade väljaehitamise mujal linnas, maksimaalselt 500 m raadiuses rajatavast ehitisest, esitades ehitusloa taotlemisel koos ehitusprojektiga ka eraldiasuvate parkimiskohtade ehitusprojekti ning esitades kasutusloa taotlemisel valminud ehitise koos väljaehitatud eraldiasuvate parkimiskohtadega või;\n2) sõlmib vallavalitsus krundi arendajaga kokkuleppe parkimiskohtade ehituse finantseerimiseks mujal linnas arendaja poolt. Leping vajalike parkimiskohtade ehituse finantseerimiseks sõlmitakse enne ehitusloa väljastamist. Vallavalitsusel on õigus nõuda garantiid finantseerimislepingu täitmise tagamiseks või\n3) esitab arendaja enne ehitusloa väljastamist vallavalitsusele kirjalikud kokkulepped kinnistu(te) omanike/õiguspäraste valdajatega olemasolevate parkimiskohtade kasutamiseks.\n(4) Arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused täpsustatakse üldjuhul projekti tellija, projekteerija ja arhitekti koostöös. Vajadusel väljastab vallavalitsus lisatingimuste täpsustamiseks kirjaliku seisukoha.\n(5) Lisatingimuste täpsustamise eeltingimuseks on projekteeritava objekti ruumiprogrammi või eskiisprojekti esitamine vallavalitsusele.\n(6) Omanik on kohustatud taotlema vallavalitsuselt kirjaliku kooskõlastuse:\n1) ehitise välisviimistluse muutmiseks, välja arvatud üksikelamu osas, mis ei ole muinsuskaitse all või ei asu miljööväärtuslikul hoonestusalal, muinsuskaitsealal või linna keskuses;\n2) hoone akende, rõdude, korstnate või välisuste kujunduse muutmiseks;\n3) krundi tänavapoolse piirde muutmiseks või uue ehitamiseks; kruntide vahelised piirded rajatakse ja vajadusel muudetakse naabrite vahelisel kokkuleppel, kui üld- või detailplaneering või projekteerimistingimused ei näe ette teisiti.\n(7) Teede ja tänavate ning tehnovõrkude ehitamist ja remonti, puurimistöid ja teisi mullatöid valla territooriumil reguleerib Jõhvi Vallavolikogu 16. novembri 2006 määrus nr 44 „Kaevetöö eeskiri Jõhvi vallas“.\n(8) Reklaami paigaldamisel tuleb lähtuda Jõhvi Vallavolikogu 16. septembri 2010 määrusese nr 27 „Välireklaami paigaldamise eeskiri Jõhvi vallas“.\n§ 12. Projekteerimistingimuste taotlemine ja kooskõlastamine\n(1) Projekteerimistingimused on hoonete ja rajatiste ning sellega koos kogu krundi maa-ala ja piirete projekteerimise aluseks, kui projekteerimine ei toimu detailplaneeringu alusel.\n(2) Hoonete ehitamiseks ja aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud reklaamialuste (konstrukt-sioonide) püstitamiseks samuti tänavate, parklate, sildade, viaduktide, estakaadide, tunnelite, lennuväljade, kanalite, torujuhtmete, side- ja elektriliinide, spordi- ja puhkerajatiste, puhke- ja virgestusalade ning muude rajatiste ehitamiseks esitatakse taotlus projekteerimistingimuste määramiseks vallavalitsusele. Taotluse vorminõuded kinnitab valitsus.\n(3) Projekteerimistingimused kehtivad kaks aastat. Valitsusel on õigus pikendada projekteerimistingimuste kehtivust ühe aasta võrra.\n§ 13. Projekteerimistingimuste määramine ja avalikustamine\n(1) Projekteerimistingimuste koostamise vajaduse otsustab hoonete ja rajatiste puhul valitsus huvitatud isiku taotluse alusel ja vastava ala spetsialist ettepanekul 15 päeva jooksul igal konkreetsel juhul eraldi, kas:\n1) väljastada projekteerimistingimused või\n2) projekteerida saab kehtiva detailplaneeringu alusel, arvestades arhitektuursete ja ehituslike lisatingimustega või\n3) enne projekteerimist tuleb välja kuulutada arhitektuurikonkurss või\n4) projekteerimise võimalikkuse kaalutlemiseks tuleb algatada detailplaneering või\n5) tegevuse võib teostada ilma projektita.\n(2) Väljastatud projekteerimistingimused avalikustatakse vallavalitsuse dokumendihaldusregistris.\n§ 14. Ehitusprojekti nõuded\n(1) Ehitusloa taotlemiseks esitatav ehitusprojekt peab olema koostatud ja kooskõlastatud vastavalt kehtestatud nõuetele ning ehitusseadustikust tulenevas koosseisus.\n(2) Kui ehitise suhtes on õigusaktiga kehtestatud tuleohutusnõuded, taotleb vallavalitsuse volitatud isik kirjalikule nõusolekule, ehitusloa taotlemisel ehitusseadustiku kohaselt esitatavale ehitusprojektile ja ehitise kasutusloale heakskiidu Päästeameti kohalikult büroolt.\n(3) Muinsuskaitsealal ja miljööväärtuslikul hoonestusalal asuvatel väärtuslikel hoonetel ning arhitektuurselt erilise lahendusega uusehitistel peab ehitusloa taotluseks esitatud projekti koosseisus olema lahendatud, vastavalt projekteerimistingimustele, akende, uste ja muude fassaade kujundavate detailide ebastandardsed sõlmed.\n(4) Maapinnast üle 45 meetri kõrgusega ehitise ehitusprojekt peab olema Lennuameti poolt heaks kiidetud.\n4) lammutada ehitusloale märgitud ehitis või selle osa.\n(2) Ehitusluba annab ühtlasi õiguse ehitise tehnosüsteemide muutmiseks. Ehitusluba ehitise laiendamiseks annab ühtlasi õiguse sama ehitise rekonstrueerimiseks.\n(3) Ehitusloa saamiseks esitatakse ehitusprojekt paberkandjal kahes eksemplaris koos ehitusloa taotlusega ja digitaalselt ühes eksemplaris vallavalitsusele ning tasutakse riigilõiv.\n(4) Vallavalitsus kontrollib ehitusprojekti vastavust planeeringutele, projekteerimistingimustele ja muudele nõuetele ning korraldab vajadusel ehitusprojekti läbivaatamise vallavalitsuses.\n(5) Ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus. Ehitusloa väljastab vallavalitsus korralduse alusel 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti saamise päevast arvates.\n(6) Ehitusluba on tähtajatu, kuid kaotab kehtivuse kui ehitamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul ehitusloa väljastamise päevast arvates. Ehitamise alustamise päevaks loetakse esimest ehitusprojektile vastavate tööde tegemise päeva.\n(7) Ehitusluba avalikustatakse riikliku ehitisregistri veebilehel.\n§ 16. Väikeehitis\n(1) EhS § 15 lõikes 1 nimetatud tunnustele vastavat väikeehitist (sh olemasolevaid ehitisi teenindavaid muid tehnovõrkude haruliine) võib ehitada valitsuse kirjalikul nõusolekul.\n(2) Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse vallavalitsusele ehitisregistri vormikohane taotlus. Taotlusele lisatakse väikeehitise välismõõtudega varustatud eskiis, millel näidatakse väikeehitise soovitav asukoht, põhiplaan ja hoonete puhul vaated, tehnorajatise puhul lisatakse taotlusele tehnorajatise ehitusprojekt.\n(3) Kuni 20 m² pinnaga väikeehitist võib ehitada ehitusloata ja kirjaliku nõusolekuta. Selline väikeehitis ei tohi paikneda eespool krundi ehitusjoont ja naaberkrundi piirile lähemal kui pool väikeehitise kõrgusest, kui puudub naaberkinnistu omaniku kooskõlastus.\n(4) Väikeehitise ehitamine tuleb kooskõlastada tuleohutusnõuete osas järelevalvet teostava ametiasutusega. Hoone peab olema arhitektuurses kooskõlas krundi ja ümbruse varasema hoonestusega.\n§ 17. Ajutine ehitis\n(1) Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis. Ajutise ehitise ehitamise korral määrab valitsus ehitise kasutamise aja kirjalikus nõusolekus, ehitusloas või kasutusloas.\n(2) Ajutine ehitis peab vastama kõigile ehitusala reguleerivate õigusaktidega ehitisele esitatavatele nõuetele ja mis püstitatakse kuni viieks (5) aastaks valitsuse antud kirjaliku nõusoleku või väljastatud ehitusloaga kui üldplaneering seda lubab.\n(3) Ehitise likvideerimise tähtpäev määratakse väljastatud kasutusloas.\n§ 18. Monumentaalkunsti- ja väikevormide püstitamine\n(1) Käesolev regulatsioon on täitmiseks kohustuslik kõikidele isikutele, kes soovivad püstitada või paigaldada monumentaalkunsti- või väikevorme Jõhvi vallas avalikult kasutatavale territooriumile või hoone fassaadile.\n(2) Monumentaalkunsti- ja väikevormide paigaldamiseks esitatakse vallavalitsusele vabas vormis avaldus, millele on lisatud:\n1) asendiplaan topo-geodeetilisel alusplaanil mõõtkavas 1:500, kuhu on märgitud paigaldatava monumentaalkunsti- ja väikevormi asukoht;\n2) monumentaalkunsti- ja väikevormi joonised;\n3) vajadusel muinsuskaitseameti kooskõlastus või arvamus;\n4) kinnistu omaniku või valdaja kirjalik nõusolek.\n(3) Kui monumentaalkunsti- ja väikevorm on käsitletav ehitisena, kohaldatakse avalduse menetlemisele määruses ehitusloa või kirjaliku nõusoleku andmisele sätestatud korda ja tähtaegu, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.\n(4) Monumentaalkunstivormid peavad olema varustatud eesti, vene ja inglise keelse ilmastikukindla teabetahvliga teose nimetuse, idee ja autori kohta.\n§ 19. Kirjalik nõusolek\n(1) Vallavalitsuse kirjalik nõusolek on nõutav ehitusseadustikus toodud juhtudel.\n(2) Kirjalik nõusolek väljastatakse ehitisregistris avaldatud vormikohase taotluse alusel. Vallavalitsusel on õigus enne kirjaliku nõusoleku andmist nõuda ehitise ohutusest, samuti detailplaneeringust, projekteerimistingimustest lähtuvalt ehitusprojekti.\n(3) Kirjalik nõusolek on tähtajatu. Kirjalik nõusolek kaotab kehtivuse, kui ehitamist ei ole alusta-tud kahe aasta jooksul kirjaliku nõusoleku andmise päevast arvates.\n(4) Kirjalik nõusolek avalikustatakse riikliku ehitisregistri veebilehel.\n(1) Kasutusluba on vallavalitsuse nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitisele ettenähtud nõuetele ja seda võib kasutada vastavalt kavandatud kasutamise otstarbele. Valminud ehitist või selle osa võib kasutada vaid ettenähtud kasutamise otstarbel.\n(2) Kasutusluba väljastatakse taotluse alusel, millele on lisatud kõik õigusaktidega ette nähtud dokumendid, pärast ehitise ülevaatust ja nõuetele vastavaks tunnistamist.\n(3) Ehitise osale võib anda kasutusloa, kui ehitise osa on võimalik funktsionaalselt ja ohutult kasutada. Eluruumide kasutuselevõtmiseks on nõutav vähemalt ühe toa ja käimla olemasolu.\n(4) Kasutusloa saamiseks esitatakse vallavalitsusele vormikohane taotlus koos seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides nõutud dokumentidega ning tasutakse riigilõiv. Ehitise tehnilised dokumendid esitatakse köidetult arhiveerimise nõuetele vastavalt formaadis A 4.\n(5) Vallavalitsus kontrollib ehitise vastavust õigusaktidega ettenähtud nõuetele, kaasates vajadusel ehitise ülevaatuse tegemisse selleks pädevaid isikuid ja institutsioone.\n(6) Ehitise kasutusloa väljastamise või sellest keeldumise ja kehtetuks tunnistamise otsustab vallavalitsus. Kasutusloa väljastab vallavalitsus korralduse alusel 20 päeva jooksul kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamise päevast arvates.\n(7) Kasutusluba on tähtajatu. Ajutisele ehitisele väljastatakse kasutusluba tähtajaliselt kuni viieks aastaks.\n(8) Kasutusluba avalikustatakse riikliku ehitisregistri veebilehel.\n§ 21. Ehitise lammutamine\n(1) Ehitise lammutamiseks esitab ehitise omanik vallavalitsusele taotluse ehitusloa väljastamiseks. Taotlusele tuleb lisada projekt ehitise lammutamiseks, topo-geodeetiline alusplaan, krundi plaan või muu asendiplaan, kus on näidatud lammutatav ehitis. Lammutusprojektis tuleb lahendada lammutatavad konstruktsioonid, lammutustööde kirjeldus, kasutatav tehnoloogia ja järjekord, konstruktsioonide ajutise toestamise viisid, lammutatavate ehitusmaterjalide ja –toodete ligikaudsed kogused ning käitlemiskohad, tehnovõrkudest lahti ühendamine, lammutusplatsi piirded ja lammutamise järgne krundi heakorrastamine. Topo-geodeetiline alusplaan või krundi plaan peab olema registreeritud vallavalitsuses.\n(2) Lammutamisel tekkinud ehitusjäätmed käideldakse vastavalt Jõhvi valla jäätmehoolduseeskirjale.\n(3) Korterelamu ja korteri ruumijaotuse muutmise eesmärgil teostatav kandvate seinte ja lagede ning muude konstruktsioonielementide lammutamine, samuti uute ukseavade tegemine kandvatesse seintesse ei ole üldjuhul lubatud.\n(4) Korterite ümberehitamine, kui muudetakse korterite planeeringut uute avade tegemisega mittekandvatesse seintesse või kui lammutatakse mittekandvaid seinu, on lubatud Vallavalitsuse kirjaliku nõusolekuga. Vajadusel võib Vallavalitsus nõuda projekti.\n(5) Ohtliku ehitise omanik peab ehitise viima vastavusse ehitisele esitatavate nõuetega või lammutama Vallavalitsuse korralduse alusel määratud päevaks järgides Määruses kehtestatud nõudeid.\n(6) Õigusliku aluseta ehitatud ehitise omanik peab lammutama Vallavalitsuse korralduse alusel määratud päevaks järgides Määruses kehtestatud nõudeid.\n(7) Ehitise lammutamisel tuleb ehitise omanikel esitada vallavalitsusele ehitise likvideerimise teatis.\n§ 22. Ehitise omaniku kohustused\nEhitise omanik on kohustatud tagama:\n1) kõigi vallas kehtivate ehitamist reguleerivate õigusaktide täitmise;\n2) enne ehitamise alustamist ehitusloa olemasolu, kui ehitusluba on nõutav;\n3) enne ehitamise alustamist vallavalitsuse kirjaliku nõusoleku olemasolu, kui kirjalik nõusolek on nõutav;\n4) ehitusprojekti kohase ehitamise, kui ehitusprojekt on nõutav;\n5) esitama ehitamise alustamise teatise, kui see on nõutav;\n6) paigaldama kogu ehitamise ajaks informatsioonitahvli ettenähtud infoga, kui see on nõutav;\n7) ehitise ning selle asukoha maaüksuse ja ohutuse ümbruskonnale ehitamise ajal ja ehitise kasutamisel;\n8) ehitusjärelevalve teostaja juurdepääsu ehitisele ja ehitamise tehnilistele dokumentidele, välja arvatud riigisaladuseks tunnistatud teavet sisaldavale ehitisele ja riigikaitselisele ehitisele ning sellise ehitise ehitamise tehnilistele dokumentidele;\n9) riikliku järelevalve teostaja juurdepääsu ehitisele ja ehitamise tehnilistele dokumentidele, kusjuures juhul, kui riikliku järelevalve teostajal on õigus korraldada avariide põhjuste uurimist, siis juurdepääsu riigisaladuseks tunnistatud teavet sisaldavale ehitisele ja riigikaitselisele ehitisele ning sellise ehitise ehitamise tehnilistele dokumentidele;\n10) ehitise tehniliste dokumentide ning olemasolu korral ehitise mõõdistusprojekti säilitamise ehitise lammutamiseni või arhiiviseaduses sätestatud korras arhiivi üleandmiseni;\n11) vajaduse korral ehitusprojekti ekspertiisi tegemise;\n12) vajaduse korral ehitise ekspertiisi tegemise;\n13) ehitamise isiku poolt, kellel on vastav pädevus ja õigus;\n14) omanikujärelevalve määramise;\n15) õigusaktis sätestatud juhtudel ehitise, selle osa ja ehitise tehnosüsteemi tehnilise kontrolli teostamise;\n16) piirimärkide säilimise ning ehitise seintesse ja pinnasesse paigaldatud riiklike geodeetiliste märkide (reeperite ja polügonomeetria märkide) säilimise ja kasutatavuse.\n§ 23. Ehitamisega seotud dokumentide kättesaadavus ja säilitamine\n(1) Ehitamisega seotud dokumentide üle peab arvestust ja nende säilitamist korraldab vallavalitsus.\n(2) Vallavalitsus tagab ehitusloa väljastamisega seotud dokumentide säilitamise kuni ehitise lammutamiseni või dokumentide arhiivi üleandmiseni.\n(3) Määratud projekteerimistingimustega, ehitusprojektidega, ehitus- ja kasutuslubade jm dokumentidega saavad huvitatud isikud põhjendatud taotluse alusel tutvuda vallavalitsuses vastuvõtuaegadel.\n§ 24. Ehitusjärelevalve\nEhitusjärelevalvet teostab ehitusseadustikus sätestatud pädevuse kohaselt vallavalitsus, kes nimetab ehitusseadustiku ning asendustäitmise ja sunniraha seaduse alusel õigustatud isiku ettekirjutuste tegemiseks ja sunnivahendi kohaldamiseks ning väärtegude kohtuvälise menetleja.\n5. peatükk Miljööväärtuslik hoonetusala\n§ 25. Üldnõuded miljööväärtusega piirkondades\n(1) Jõhvi linna miljööväärtuslikul alal asuvate ehitiste planeerimisel, projekteerimisel ja ehitamisel tuleb arvestada täiendavate tingimustega, millised tulenevad Jõhvi linna vertikaalne ja miljööväärtuslike alade planeeringust (Entec AS töö nr 633, kehtestatud Jõhvi Linnavolikogu 20. juuli 2006 määrusega nr 28) ja teistest kehtivatest õigusaktidest.\n(2) Ehitustegevuses miljööväärtusega hoonestusalal peab järgima hoonestus- ja ehitustavasid (kinnistute suurus, tänavate ja hoovide kattematerjal, ehitusjoon, hoonete korruselisus, paigutus ja mastaap, traditsioonilised ehitus- ja viimistlusmaterjalid, haljastustavad, krundi tänavapoolsed piirded jms) ning soodustama hoonestusala terviklikkuse säilimist ja taastamist.\n(3) Hoone laiendamisel tuleb korrastada hoone kõik fassaadid. Uushoonete tänavaga külgnev sein tuleb kujundada fassaadina, kuhu on paigutatud aknad ja vähemalt üks sissepääs hoonesse.\n(4) Ehitiste vahetusse lähedusse ja ehitistele paigaldatav reklaam ei tohi varjata ega segada vaadet miljööväärtuslikele hoonetele või nende detailidele.\n§ 26. Planeerimise nõuded\n(1) Kvartalite hoonestuspõhimõtete muutmise otstarbekuse otsustab detailplaneeringu algatamisel vallavolikogu, arvestades algset planeeringut ning hiljem kehtestatud planeeringuid.\n3) määratakse säilitatavad ja restaureeritavad ehitised, tänavanurkade hoonestamise põhimõtted, üldised arhitektuurinõuded (katusekalded, harjajooned, välisviimistluseks sobivad materjalid, säilitatavad väikevormid hoonetel, piirete tüübid ja kõrgus).\n§ 27. Projekteerimise nõuded\n(1) Ehitiste püstitamise, laiendamise või rekonstrueerimise projekteerimine peab lähtuma vastava üldplaneeringu teemaplaneeringu nõuetest. Kui planeeringu või projekteerimistingimustega määratakse uuringute teostamise vajadus, tuleb need teostada enne projekti(de) koostamist.\n(2) Uuringute alusel koostatakse eritingimused, mis on projekteerijale täitmiseks kohustuslikud. Uuringute aruannetest ja eritingimustest esitatakse üks eksemplar vallavalitsusele, kus korraldatakse nende säilitamine.\n(3) Miljööväärtusega hoonestusalal on väikeehitise, mille ehitusalune pindala on 20 – 60 m², ehitusprojekti koostamine kohustuslik.\n§ 28. Ehitamise nõuded\n(1) Hoonete rekonstrueerimisel ja laiendamisel tuleb tagada arhitektuuriväärtuslike objektide ja nende osade (fassaadi, eksterjööri- ja interjööridetailide, sealhulgas akende ja uste, laudvoodri, dekoratiivvormide, piirdeaedade jms) säilimine, restaureerimine ja võimalusel ka eksponeerimine.\n(2) Akende ja uste vahetamisel peavad uued olema analoogsed esialgsetega, säilitades materjalid, gabariidid, ruudujaotuse ja profiilid. Lubatud on sisemise raami ühekordne klaas vahetada klaaspaketi vastu. Akende ja uste vahetamiseks ning uute avade tegemiseks või vanade sulgemiseks on vajalik vallavalitsuse kirjalik nõusolek.\n(3) Miljööväärtuslike hoonete seinakatte või katuse remontimisel või vahetamisel tuleb kasutada algseid või algsele lähedasi materjale.\n(4) Uute hoonete välisviimistluses tuleb kasutada laia laudist või krohvi, akende ja uste kujundus peab sobima piirnevate hoonete akende ja ustega, katusekatte materjalina tuleb kasutada tsingitud valtsplekki või katusekivi.\n§ 29. Hoonete välisilme muutmine\n(1) Kui hoone asub kinnismälestisel või selle kaitsevööndis, muinsuskaitsealal, muinsuskaitseala kaitsevööndis või miljööväärtuslikul hoonestusalal, kooskõlastatakse ehitise värvilahenduse muutmine või fassaadielementide (akende ja välisuste kujunduse muutmine, varikatused, päikesevarjud jms) paigaldamine muinsuskaitseametiga ning seejärel esitatakse vallavalitsusele vabas vormis avaldus kirjaliku kooskõlastuse saamiseks. Vajadusel väljastab valitsus ehitusloa või kirjaliku nõusoleku ning vallavalitsus fassaadipassi.\n(2) Fassaadipassi saamiseks esitatakse vallavalitsusele kas elektrooniliselt või paberkandjal vabas vormis avaldus, milles näidatakse ära hoone asukoht ja millele lisatakse fassaadijoonised ning värvinäidistena või katalooginumbritena värvitoonid, mida soovitakse kasutada.\n(3) Vallavalitsus väljastab kinnitatud fassaadipassi 15 päeva jooksul taotluse esitamisest.\n§ 30. Ehitise lammutamise nõuded\n(1) Miljööväärtusega hoonestusala ehitist saab lammutada, kui seda pole võimalik ehitustehnilise ekspertiisi andmetel enam restaureerida. Vajadusel võib vallavalitsus tellida täiendava ekspertiisi.\n(2) Enne 1944. aastat ehitatud hoone lammutamise loa taotlemisel tuleb hoone kohta koostada ajalooline õiend, mis sisaldab tekstilist osa hoonete kujunemis- ja ehitusloost, fotofikseeringuid, väljavõtteid arhiivi- ja inventariseerimisjoonistest.\n(3) Hoone lammutamisel suunatakse taaskasutusse materjalid, mida on võimalik kasutada ja mis muidu häviksid.\n§ 31. Riiklik ehitisregister\nRiiklikku ehitisregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatud väljavõtteid vallavalitsus.\n§ 32. Volitamine\n(1) [Kehtetu - RT IV, 03.07.2015, 45 - jõust. 06.07.2015]\n(2) Lennundusseaduse §-s 35 nimetatud kooskõlatused hangib vallavalitsus.\n§ 33. Ehitusmääruse rakendamine


Maailma tomati-ime: sordi omadused ja kirjeldus - Aed - 2019\nMaailma tomati-ime: ülevaated, fotod, saagikus\nMida soovivad aednikud istutamiseks valida erinevaid tomateid? On mitmeid nõudeid ja need kõik on olulised.\nHoolimatus ja haiguste vastupanu.\nKui on hea analüüsida paljude sortide omadusi, selgub, et mitte kõik neist ei vasta nendele nõuetele. Igaühel on oma puudus, ideaalseid sorte on väga vähe.\nÜks neist, kes lähenevad ideaalile, on maailma tomateemne. Pealkiri on kõnelev ja paljutõotav. Et teada saada, kas tema tomati sort õigustab maailma imet, tehkem oma kirjeldus ja üksikasjalik kirjeldus, vaadake fotosid ja loe nende istutajate ülevaated.\nSee hämmastav sort on veel üks nimi - sidrun-liana. Ja kui vaatate fotot, muutub kohe selgeks, miks. Selle puuviljad, mis on ümardatud väikese ninaga, meenutavad üllatavalt väikseid sidruneid. Miks liana? Muidugi, see tomat ei toeta tuge, kuid see võib hea hooldusega kasvada kuni 3 m. See on üks kõrgemaid sorte. Sellise kõrgusega ei ole taime vars liiga paks, mis vajab aednike pingutamist ja põllu moodustamist.\nSee on oluline! Sordi võib kasvatada kõigis piirkondades, kuid kui lühike suvi ei soojusta, töötavad nad hästi ainult kasvuhoones.\n2001. aastal registreeriti Tomato Miracle of Light 2001. aastal riiklikus tõuaretuste registris. Selle on loonud Schelkovo kodumaine firma LTD, kus osalesid kuulsad amatöörikasvatajad Theodosy Mihhailovitš Tarasenko. Tal on keerukate harjadega rohkem kui üks tomatite sort. Mõnedel neist on lianoidvorm. Maailma tomati-ime oli aluseks legendaarse Hybrid-2 Tarasenko loomisele. Milliseid muid omadusi on maailma ime?\nSee viitab määratlemata tomatitele.\nValmimisel - srednepozdny, kuid tegelikult - lähemal hilja.\nPõõsas on 1 või 2 varred. Ei ole vaja siduda mitte ainult taimi ise, vaid ka iga harjaga.See funktsioon omab iseärasust: lehtede keeramine servadesse. Kui need on normaalse suurusega, ei ole aedniku pärast midagi muretseda. Maailma ime tomati jaoks on see norm.\nIga vars kannab umbes 4 keerukat harja, milles on 15 kuni 40 tomatit.\nÜhe vilja keskmine kaal on umbes 70 g, kuid hea hoolitsusega aednike hinnangute kohaselt ei ole 120 g tomatid haruldased.\nPuuvilja värvus on sidruni kollane, maitse on väga hea, kuna suhkrusisaldus tomatites on 5%. Nad on väga tihedad, hästi transportitud. Kollaste puuviljadega tomatid on kõrge karoteenisisaldusega. Need sobivad toiduks neile, kes on punaste tomatite suhtes allergilised.\nUniversaalsed puuviljad. Oma ülevaates väidavad aednikud, et konserveeritud tomatite kvaliteet on maailma ime. Nad on eriti head soolamise puhul.\nSelle sordi saagikus on hämmastav - kuni 12 kg põõsast! Kasvuhoones võib tomateid koguda kopadesse.\nKergete tomatite ime on resistentsed paljude solaarsete kultuuride haiguste suhtes, nad on viimane asi, mida phytophtora mõjutab.\nTsiteerides täielikku kirjeldust ja andes maailmale Wonderile iseloomuliku tomati, ei saa mainida nende eripärasid: tal on tugev põuakindlus tänu võimas juurestikule. Isegi tipptasemel tomatil libiseb see mullale 1,5 m.\nLianovidi tomatite kasvatamisel on palju iseärasusi, neid tuleb rekordilise saagi saamiseks arvestada.\nKuna selle sordi tomatid on keskmisest hilisemad, tuleks need veebruarikuu lõpus istutada seemikud, vastasel juhul ei ole neil aega oma täielikku potentsiaali näidata.\nEnne külvi tuleb seemned ette valmistada. Võite minna traditsioonilisel viisil: neid kalibreerida, marinaad fungitsiidis või kaaliumpermanganaadis, leotada kasvutootjas, idaneda. Kuid see meetod ei taga, et kõik istutatud seemned on täiesti terved, samuti nendest saadud taimed. Turule on ilmunud uued ravimid, mis võivad stimuleerida seemneid idanema, täiesti vabad haigustekitajatest, ülejäänud lihtsalt ei idandu. Samuti lükkavad nad tagasi kõik kahjustatud embrüoga seemned. Humiinhapped on Flora-S ja Fitopa-Flora-S osa, neil on täpselt need omadused.\nHoiatus! Ärge segage neid segusid humaatidega, mis on humiinhapete soolad.\nMillised on nende ainete kasutamise eelised?\nIdanevuse suurendamine mõnel juhul kuni 18%.\nSuurendada seemnete idanemist umbes 5% võrra.\nJuurestiku võimsust suurendatakse 2 korda.\nTomatid juurduvad kohe pärast siirdamist.\nTomatipõõsad viljad kasvavad suuremaks.\nTaimede kohanemisvõime kasvab.\nTomatid vajavad selles preparaadis 2 kuni 3 päeva ekstrakti.\nPärast leotamist külvatakse seemned traditsioonilisel viisil, kuid parem on kohe eraldi mahutites, mis on viljakas pinnasega täidetud. See on optimaalne, kui see on võetud enda vooditest, kuid mitte nendest, kus istutati kolme eelmise aasta jooksul iseseisvad kultuurid. Ohutuse tagamiseks on mulda parem külmutada.\nSee on oluline! Kui seemikud kasvasid samal pinnasel enne istutamist ja pärast seda, hakkab see kiiremini juurduma ja hakkab kasvama, sest see on juba teatud kasvutingimustele kohandatud.\nÖine temperatuur on umbes 18 kraadi, päevasel ajal umbes 22 kraadi.\nRegulaarne kastmine, kui mulla kooma kuivab. Vesi peaks olema soe ja kaitstud.\nKui tomatiemned külvati samasse konteinerisse, vali paar tõelist lehte.\nSisustus hästi valgustatud aknalaual. Vajadusel doshodyvanie phytolamp. Valguse „Wonder of Light” jaoks võib see osutuda vajalikuks, kuna see külvatakse ajal, mil päevavalguse aeg on veel lühike.\nNõrga arengu korral vajab väetamine kas bioloogilise väetise või madala kontsentratsiooniga mineraalväetise abil.\nTähelepanu! Aednike ülevaatuste kohaselt on lianovid-tomatite idanemise aeg mõnevõrra pikem kui teiste sortide idanemise aeg. Seetõttu korraldavad nad külvamiseks kasvuhoone tingimusi ja ootavad umbes nädal aega võrseid.\nKa siin on oma omadused. Tomat on termofiilne kultuur, mille juured ei toimi, kui pinnase temperatuur on alla 15 kraadi. Seetõttu peame tegema kõik, et kasvuhoone pinnas soojeneks kiiremini. Tomatitüübid Miracle of Light on võimsa juurestikuga, nii et taimed vajavad harvemini - meetri kaugusel ja söövad väga hästi.\nMaandumiseks tehke augud meetri kaugusel. Nende läbimõõt peab olema pool meetrit ja sügavus vähemalt 40 cm. Täitke kaevu huumuse ja eemaldatud pinnase kihiga. Lisage 2-3 käputähte tuhka, Art. lusikatäis keerulisi väetisi ja voolab hästi. Kui soovid saada võimsamat juurestikku, saate istutada seemikud horisontaalselt, eemaldades mõned lehed. Suunake oma pea põhja poole.\nNäpunäide. Suureks kergesti seeditava fosfori allikaks võib olla väike, toores kala, mis asetatakse iga taime juurtesse.\nPärast istutamist mullitakse põõsaste ümber pinnas kümme sentimeetrit orgaanilist materjali: kuivatatud rohi, õled ja heina.\nKa siin on oma omadused. Tomatid Maailma imet tuleks regulaarselt toita. Esimene söötmine viiakse läbi rästikujooksu infusiooniga 12-14 päeva pärast istutamist. Tulevikus vajavad taimed rohkem kaaliumi. Neid toidetakse keerulise mineraalväetistega, mis on ette nähtud tomatitele kord aastas.\nÕitsemise ajal pihustatakse 2 ja 3 harjata tomateid boorhappe lahusega, nii et kõik arvukad lilled muutusid munasarjadeks.\nNäpunäide. See töötlemine suurendab saagikust 20%.\nKastmiseks saab teha taimseid kokteile. 200-liitrisel barrelil on vaja:\nüks kolmandik nõges;\npaar lehmade lõhet;\n3 liitrit vadakut;\n2 kg pagaripärmi.\nTünni sisu valas paar nädalat vett.\nTähelepanu! Ei saa kasutada väetiste metallide valmistamiseks.\nPärast igale vee ämbrile kinnitamist lisage liiter toitainelahust. Kastke neid tomatid Valguse ime juurel võib olla iga kümnend.\nTomatit Miracle of Light peetakse põuakindlaks sordiks, kuid õigeaegselt iganädalase niisutamisega tundub see mugavam.\nTaimede moodustamisel on omadusi. Lisaks kvaliteetsele mõlema käru ripatsile ja igale harjale on vaja regulaarselt purustada ja eemaldada lehed pärast viljade moodustumist.\nTavaliselt kasvavad tomatid kasvuhoones juuli lõpus. Kuid kogenud aednikud soovitavad, et valguse ime ei tohiks seda teha tomatite puhul, vaid et see kasvaks kasvuhoone katusele. Kui te ei ole kindel, et kõik tomatid on küpsed, tuleb 8-10 harja eemaldada.\nLianom tomatid Miracle of Light vajavad erilist hoolikat hoolitsemist, kuid tasub saja korra koos suure saagiga, mida nad saavad anda.\nTäiendav teave Maailma Tomatikoomuse kohta - video:\nSvetlana, Smolensk I istun tomatid Maailma ime mitu aastaaega. Nad vajavad palju hoolt: õigeaegne väetamine, nõuetekohane moodustumine. Aga saak oli rahul. Loodeosas, kus ala asub, on suvel mõnikord "tomat". Toores ja jahe suvi puhul pole sellel sordil lihtsalt aega, et näidata kõike, mida ta suudab. Aga praadis on see täielikult riputatud sidrunipuu-puuviljadega. Ma istutan sidruni-liana ja kaugemale, Gleb, hr Gus-Khrustalny Väga kiindunud väikestest tomatitest. Nad on mugavalt purkides konserveeritud ja soolatud. Üritasin paljusid sorte ja keskendusin Maailma ime valikule, seda nimetatakse ka Lemon-Liana. Väga ilusad puuviljad, annavad kvaliteetset konserveeritud toitu, ja saagiks on mõni aednik. Nüüd ma otsin teda paar punast puuvilja sorti.\nCopyright 2019 \_ none \_ Maailma tomati-ime: ülevaated, fotod, saagikus


Ameerika rojalistlik revolutsioon — Sirp\nEric Nelson, The Royalist Revolution: Monarchy and the American Founding. Belknap Press, 2014. 400 lk.\nAjal, mil suuresti lõhestunud, et mitte öelda paralleelmaailmadeks polariseerunud angloameerika, aga ka Euroopa avalikkus vaidleb endiselt Trumpi USA presidendiks valimise ja Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise otsuse üle, tasub meenutada, kuidas USA alguse sai. Kuidas juhtus nii, et kuningate Inglismaa minetas tõelise monarhia ja USAs kujunes välja monarhia ilma kuningateta? Just selle küsimuse püstitab Eric Nelson teoses „Rojalistlik revolutsioon. Monarhia ja Ameerika asutamine“, kus ta analüüsib, mis tegelikult juhtus ja kuidas kõik alguses oli.\nNimelt väidab Nelson, et erinevalt kahest Inglise XVII sajandi ja XVIII sajandi Prantsuse revolutsioonist ei kujutanud Ameerika revolutsioon endast ülestõusu mitte monarhia, vaid parlamendi türannia vastu (lk 2). Kuningas George III passiivsus, et mitte öelda vastumeelsus nõustuda ameeriklastega, kes soovisid tema võimu toestada, päädis USA iseseisvusega ja Inglise kuningast loobumisega (lk 5). Seejuures järgib Nelson igati sümpaatset mõtteloo koolkonda, kus ideedele on antud oluline roll ega ole taandatud suuri mõtteid pragmaatiliste huvide järgseiks. Ta näeb põhjalikult läbi töötatud materjalis kinnitust, et Ameerika patrioodid uskusid, mida väljendasid, ja jätkasid samade põhimõtete eest seismist ka pärast seda, kui 1776. aasta ja iseseisvumine algsele küsimusele lahenduse oli toonud ega olnuks enam vaja kuninga eesõigusi kaitsta (lk 23–28).\nRuttamata loost ette, meenutagem, et Briti Atlandi impeeriumi kriis seisnes suuresti vaidluses Inglismaa õiguse üle maksustada Ameerika kolooniaid, kus viimased argumenteerisid kuninga veto-õiguse poolt ja parlamendi sekkumise vastu, sest kolooniad olid kuninga valdused ning parlamendi võim ei küündinud nendeni. Kuna George III keeldus toetamast parlamendi vastaseid ning kuulutas ameeriklased mässulisteks, ei jäänud üle muud kui minna iseseisvuse teed. Sageli monarhiavastasena tõlgendatud iseseisvusdeklaratsioon tühistabki alluvuse kuningale – ainult tema suveräänsust olid ameeriklased tunnistanud –, mainimata kordagi parlamenti. Noor Alexander Hamilton (üks nn asutajaisadest ja esimene USA rahandusminister) kirjutas lausa, et Briti parlamendi võim Ameerika üle oleks tõenäoliselt talumatum despootia kui absoluutne monarhia (lk 63, 65,100, 102, 109).\nMuidugi leidus nn rojalistidele vastupidise seisukoha pooldajaid. Vaidlusi esines mitmel teemal, sh esindatuse ja vabariikluse küsimusis (lk 69 jj). Ka XVII sajandi Inglismaa arutelud esindatuse teemal lähtusid keiser Justinianuse ajal kodeeritud Rooma ja hilisemast Inglise tavaõigusest, kust nad õppisid, et vabatmeest juhib ta oma tahe, kellegi teise tahtest sõltub ori. Järgnes arutluskäik, et vaba rahvas peab olema esindatud – esindatud rahva enda näo järgi (lk 71–72). Siinkohal on paslik täheldada, et Jumala näo järgi loodud inimene taandub inimese näo järgi loodud rahvaesindajate ees.\nIgatahes, rojalistid tõlgendasid esindatust autoriseerimise kaudu, s.t esindajat ei pidanud ilmtingimata valima ja ta ei pidanud olema miniatuursel kujul läbilõige ühiskonnast. Kuningas sai esindada rahvast – muide, Thomas Hobbesi sõnul on esindaja see, kelle sõnade autor on keegi teine – ja see esindatus võis olla vabalt antud ka pelgalt vaikimisi nõustudes (lk 75–80, 96). Pealegi esindas kuningas tervikut, mitte üksikuid lahkhelisid ja konflikte põhjustavaid eri- ja erahuve, nagu parlamendiliikmed (lk 78 jj). Sellegipoolest on kirjeldatud ajajärgul igal juhul tegemist alt üles võimu legitimeerimisega ja selle pidamisega vabaduse eeltingimuseks. Seevastu keskaegne kristlik monarhia nägi inimest vabana just nimelt seetõttu, et nii rahvas kui ka kuningad olid orienteeritud Jumalale ega saanud oma suhtelise tahte põhjal kellegi üle domineerida. Kui tahes vastandlikud Ameerika revolutsiooni osapoolte positsioonid võisid paista, olid osalised oma aja lapsed ning nende vaidlused suuresti kunstlik dialektika.\nAga enne kui vaatleme vabariiklusega seondavat, nõuab teadvustamist pöördeline hetk, täpsemalt teos, mis vallandas lisaks kuningavastasusele vastumeelsuse kuningaameti suhtes üldse. Siin mängis võtmerolli Thomas Paine’i „Terve mõistus“ („Common Sense“) ja teoloogiline arutelu kuningavõimu teemal. Paine taaselustas radikaalse rabiini doktriini, mille kohaselt jumal laitvat monarhiat kui sellist (mitte pelgalt teatud tüüpi, ütleme despootlikku monarhiat) – õpetus, mida esindas XVII sajandi keskel John Milton (lk 111, 114, 117, 120, 128) ja mida süvendas Algernon Sidney.1\nMis siit edasi puutub vabariiklusse, rakendab Nelson oma eelmise raamatu „Heebrea vabariik“2 teooriat talmudi ja eksklusiivse ehk välistava, s.t monarhiat välistava vabariikluse kohta. „Rojalistlikus revolutsioonis“ toob Nelson tõendeid, et Ameerika valis n-ö heebrea tee (lk 115). Nagu nendib ka Nelson (lk 115), oli varauusaegses Euroopas kujunenud vabariiklusest mitmeid arusaamu. Alles renessansiga kujunes nn eksklusiivne vabariiklus, mis välistas monarhia ühishüve teeniva põhikorravormina.3 Teatavasti võis res publica nii antiik- kui ka keskajal tähendada kuningate võimu: kõiki konstitutsioonilisi vorme, mille eesmärk oli ajada avalikku, mitte eraasja. Seesugune arusaam jätkus osalt uusajal ning kohati pidasid inglased oma kuningriiki parimaks vabariigiks (res publica). Monarhia vormi peidetud vabariigiks pidas Inglismaad ka Montesquieu ning John Adams (esimene USA asepresident ja teine president) kirjeldas Briti põhikorda vabariiklikuna, kusjuures kuningas on esiametnik. Ent ka eksklusiivvabariiklikult meelestatud jätsid ukse paokile mitte küll kuninglikule, kuid võimsale ainuisikulisele võimukandjale. Nad lasksid tekkida vabariiklikus vormis monarhial, mida ei peatanud iseseisvusele vahetult järgnenud täidesaatvat võimu seadusandlikule allutavad osariikide konstitutsioonid, sest juba 1780. aastail pöördus tuul taas rojalistlike põhimõtete kasuks (lk 116, 123, 145, 149).\nHea näide, et rojalistlik argument ei kadunud kuskile, on Thomas Jeffersoni toetus sellele positsioonile ka viis aastat pärast iseseisvust ning see, et ta kordas samu seisukohti veel 1821. aastal oma elulugu kirjutades. Rojalistliku revolutsiooni ideoloogid ei kõhelnud, et ka pärast iseseisvust pädesid samad vabaduse tagamise poliitilised printsiibid (lk 157 jj). Sama sentimenti jätkasid tänapäeva ja seni levinud õpetuse valguses oksüümoronina kõlavad arvamused, et Holland on küll vabariik, ent türannia (lk 171). Siiski, kõige eelöeldu valguses, erandiks Alexander Hamilton, ei soovinud nn rojalistid Ameerikas pärilikku monarhiat sisse seada, isegi kui, nagu kirjutas John Adams, sellega rikkaks saaks – ikka oleks liiga palju muusikat ja balle, vehklemist ja hobuste võidusõite, elegantseid riideid ja nii palju maitsekust ning viisakust (lk 181).\nArvamus, nagu ei oleks täidesaatva võimu ja tema valdaja küsimus USA põhiseaduse konvendis erilist arutelu tekitanud, on sügavalt ekslik ja põhineb liigselt sellest vähe huvitunud James Madisonile (USA neljas president). Tegelikult kulus kõige rohkem konvendi ajast just vaidlustele presidentuuri üle (lk 202–203). Juba James Wilsoni (esimese USA ülemkohtu liige) esimene ettepanek sel teemal nägi ette ainuisikulise juhi ning vastandus otseselt Inglismaa 1649. aasta kuningaameti kaotanud aktile, millega sätestati, et iial enam ei asetse kuningavõim ühes isikus. Paralleeli nägid siin vastasedki, kelle seast Edmund Randolph (teine USA välisminister) kuulsusrikkalt hoiatas monarhia „loote“ eest, millele Wilson omakorda vastas, et ameeriklased ei vastandunud kuningale, vaid parlamendile, mitte ühtsusele, vaid korrumpeerunud massile. Lõpuks tuli Wilsonile appi mainitud heebrea eksklusiivvabariiklus, andes võimaluse argumenteerida, et üks ametiisik ei tähenda kuningat. Teda toetavale Hamiltonile piisas vabariigi staatuseks sellest, kui rahvas määrab ametiisikud (lk 185 jj). Nii näeme järjekordselt, kuidas lõpuks toetuvad ka vastanduvad positsioonid alt-üles-põhimõttele, kus eriarvamused taanduvad varjundeiks.\nMida arvas esimene president George Washington? Ta kirjutas konvendi eelõhtul Madisonile, et Ameerikas ei ole veel käes aeg võtta vastu monarhia valitsusvorm, kuid et ta on valmis tunnistama selle vormi kasulikkust, isegi vajadust (lk 195). Muide, Washington korraldas ametlikke vastuvõtte Inglise kuningakoja stiilis, reisis livrees teenijate salgaga ja sõitis uhkes tõllas. Ta sünnipäeva tähistati avalikult ning tema auks kõlas korrakohane viis „Jumal, kaitse kuningat“. Washingtoni portree oli maalitud kuninglikus stiilis. Rahvale see ikkagi ei meeldinud: kuninglik võim sobis, kuid pidulikkus oli liiast (lk 231).\nPraeguste aruteludega haakub Nelsoni raamatust kindlasti tõik, et presidendi tagandamine (impeachment) sai põhiseadusse sisse argumendiga, et see peaks välistama presidendi (kelle võim pole päritav ega eluaegne) äraostmise võõrriigi poolt (lk 203). Ent mitte sellega ei soovi ma lõpetada, vaid hoopis tõdemusega: tänapäeva polariseeritud USA näitab ilmekalt, et presidendi seniajani küllaltki monarhlik amet ei taga enam riigi ja rahva ühtsust. Rahva (enamuse) tahet peetakse etableerunud jõudude seas aina enam populismiks, sama mustrit näeme Euroopas ja Ühendkuningriigis. Ühtsuse ja järjepidevuse pidavat tagama hoopis kord justkui muutmatud, siis voolavad demokraatlikud väärtused, mida valvavad alalised struktuurid. Paradoksaalselt ei leidu neile põhimõtetele ega institutsioonidele muud vundamenti kui alt üles võimestav rahva subjektiivne tahe. Pealegi, kui puudub ulatuslikum soov naasta juurte juurde, seisabki lääs silmitsi ühelt poolt alternatiivituse, teiselt poolt perspektiivitu ja süveneva vastandumise nõiaringiga.\nAutor avaldab isiklikke seisukohti.\n1 Vt Nathan R. Perl-Rosenthal, The „Divine Right of Republics“: Hebraic Republicanism and the Debate over Kingless Government in Revolutionary America. – The William and Mary Quarterly 2009, vol. 66, lk 539.\n2 Eric Nelson, The Hebrew Republic: Jewish Sources and the Transformation of European Political Thought. Harvard, 2010.\n3 Vt ka James Hankins, Exclusivist Republicanism and the Non-Monarchical Republic. – Political Theory 2010, vol. 38, lk 452–482.


Lapsed ja pered Archives - Sotsiaaldemokraadid\nAvalehele Uudised Lapsed ja pered\nPiret Reidak 30.06.2022 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimehe Helmen Küti kinnitusel on koalitsioonikõnelustel löödud käed, et aastakümneid muutumatuna püsinud üksikvanema toetus tõuseb poole aasta pärast tänaselt 19 eurolt 80 euroni ehk 60 euro võrra. „Kui … Loe edasi\nIvari Padar: koolitoidu probleem ootab kiiret lahendust\nCairit Eit 03.05.2022 Lapsed ja pered\nRiigikogu asub täna arutama sotsiaaldemokraatide eelnõu, mis taotleb koolilõuna toetuse suurendamist ja kaitseb ühtlasi koolide toitlustajaid, kes ei suuda ülikiirelt kallinevate hindade tõttu enam lepinguid täita. Maaelukomisjoni liikme Ivari Padari … Loe edasi\nMargit Hiiet: hakkame Eestis tähistama rahvusvahelist lasteaedade päeva\nAlissa Ait 22.04.2022 Lapsed ja pered\nEesti lasteaiad on viimastel ärevatel aastatel olnud oluline tugisammas, tänu neile ja lasteaiaõpetajatele sai ühiskond paremini hakkama meid ootamatult tabanud koroonapandeemia virr-varris ja teadmatuses. Lasteaiad olid avatud ka siis, kui … Loe edasi\nSotsiaaldemokraadid: esimese ja teise lapse toetus peab suurenema 100 euroni\ndigi 22.03.2022 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraadid algatasid täna riigikogus esimese ja teise lapse toetuse tõstmise 60 eurolt 100 euroni, et parandada keerulisel ajal lastega perede olukorda ning pakkuda neile kaitset hinnatõusude vastu. Perehüvitiste seaduse muutmise … Loe edasi\nIndrek Saar: elatise määramise uue reeglid kohtlevad lapsi ebaõiglaselt\nJana Ristimets 08.12.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna esimehe Indrek Saare hinnangul kiirustas riigikogu liialt elatisraha kindlaksmääramise uue korra seadustamisega, sest muudatused tekitavad uut ebaõiglust ja ebakindlust ega arvesta piisavalt laste huvidega. 2022. aastal jõustuvad perekonnaseaduse sätted … Loe edasi\nSotsiaaldemokraadid: plaanitav elatise määramise kord toob laste ebaõiglase kohtlemise\nJana Ristimets 16.11.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraadid ei toeta valitsuse pakutud elatisraha kindlaksmääramise uut korda, mis praegusel kujul sisaldab ridamisi küsitavusi ega arvesta piisavalt laste huvide ja vajadustega. Täna riigikogus esimesel lugemisel olnud perekonnaseaduse muutmise eelnõu järgi hakkab … Loe edasi\nRiigikogu arutab lasteaia kohatasu kaotamist\nJana Ristimets 10.11.2021 Lapsed ja pered\nRiigikogus tuleb täna esimesele lugemisele sotsiaaldemokraatide eelnõu, mis vabastab lapsevanemad kõikjal Eestis lasteaia kohatasu maksmisest. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise eelnõu järgi jäävad kulud riigi kanda – riik peab omavalitsustele saamata jäänud tulu kompenseerima. Kultuurikomisjoni … Loe edasi\nJana Ristimets 26.10.2021 Lapsed ja pered\nRiigikogu kultuurikomisjonis oli täna arutelu all sotsiaaldemokraatide ettepanek, mis vabastab lapsevanemad kõikjal Eestis lasteaia kohatasu maksmisest, jättes selle edaspidi riigi kanda. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise eelnõu jõuab riigikogu suurde saali 7. novembril. „Selleks, … Loe edasi\nMargit Hiiet: viite oma maimukese esimest korda lasteaeda? Teile kuluks ära üks koolitus\nJana Ristimets 16.08.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraadid: lapsevanemad tuleb vabastada lasteaia kohatasu maksmisest\nKirill Klaus 17.06.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraadid algatasid täna riigikogus eelnõu, mis kaotab kõikjal Eestis ära lasteaia kohatasu, mis jääb edaspidi riigi kanda. „Meie ettepaneku elluviimine aitab kaasa sellele, et ühelgi lapsel ei jääks majanduslikel põhjustel lasteaias käimata. … Loe edasi\ndigi 19.05.2021 Lapsed ja pered\nRiigikogu arutas täna sotsiaaldemokraatide eelnõu, mille eesmärgiks oli lõpetada ära ülekohus, kus pärast vanemahüvitise lõppemist tööle läinud ema või isa saab haigestunud lapsega koju jäädes hüvitist vaid alampalga pealt. Kuigivõimuliidu poliitikutel polnud ühtegi … Loe edasi\nSotsiaaldemokraadid: laste kaitseks tuleb tõsta seksuaalsuhte vanusepiiri\nKirill Klaus 11.05.2021 Lapsed ja pered\nRiigikogus läbis täna esimese lugemise sotsiaaldemokraatide algatatud karistusseadustiku muutmise eelnõu, mis tõstab seksuaalse enesemääramise vanusepiiri 14. aastalt 16. eluaastale, kuid ei piira noorte omavahelisi seksuaalsuhteid. Eelnõu eesmärgiks on kaitsta alaealisi seksuaalse kuritarvitamise eest. „Eestis … Loe edasi\nSotsiaaldemokraatide eelnõu tagab väikelaste vanemate õiglasema kohtlemise\ndigi 10.05.2021 Lapsed ja pered\nRiigikogu sotsiaalkomisjon arutab täna sotsiaaldemokraatide eelnõu, mille eesmärgiks on lõpetada ära ülekohus, kus pärast vanemahüvitise lõppemist tööle läinud ema või isa saab haigestunud lapsega koju jäädes hüvitist vaid alampalga pealt. „Kehtiv hooldushüvitise maksmise … Loe edasi\nKirill Klaus 05.05.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraadid ootavad riigikogu ette haridusminister Liina Kersnat, kel lasub kaasvastutus hoolega üles ehitatud laste huvihariduse toetussüsteemi lõhkumise eest, mille tagajärjel laste ebavõrdsus taas suureneb. „Huvihariduse riiklik rahastamine väheneb uuel aastal koguni poole võrra. Suure … Loe edasi\nLauri Läänemets: Laste arvelt kärpimine näitab Reformierakonna kriisist väljumise plaani puudumist\nKirill Klaus 28.04.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraatliku erakonna aseesimehe Lauri Läänemetsa hinnangul tuleb kriisis just rohkem lastesse panustada, mitte riigieelarve kärpimist neist alustada. „Laste ja perede arvelt palga- ja pensionitõusu tegemine on ebamoraalne. Laste ja vanavanemate panemine kaalukaussidele võiks … Loe edasi\nLauri Läänemets: Haridusminister pakub õpetajate palgatõusu laste huvihariduse arvelt\nKirill Klaus 27.04.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraatliku erakonna aseesimehe Lauri Läänemetsa hinnangul on valitsuse plaan vähendada laste huvihariduse rahastamist õpetajate palkade tõstmiseks vastutustundetu. Meie õpetajad väärivad kõrgemat töötasu, seda ei peaks aga tegema laste tuleviku arvelt. Valitsus plaanib alates … Loe edasi\nHelmen Kütt: lõpuks ometi tekkis noortel lisavõimalus saada vaimse tervise murede korral abi\ndigi 17.03.2021 Lapsed ja pered\nRiigikogu kiitis täna 74 poolthäälega heaks sotsiaaldemokraatide esitatud psühhiaatrilise abi seaduse muudatuse, mis lubab alla 18-aastastel noortel pöörduda iseseisvalt psühhiaatri poole. Seaduse vastu hääletas 19 saadikut. Peatselt saab seaduse jõu säte, mis … Loe edasi\nRiina Sikkut: lastega seksuaalsuhteid loovaid täiskasvanuid peab senisest enam seaduse jõuga takistama\nKirill Klaus 15.03.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraadid algatasid täna riigikogus karistusseadustiku muutmise, mis tõstab seksuaalse enesemääramise vanusepiiri 14. aastalt 16. eluaastale, kuid ei piira noorte omavahelisi seksuaalsuhteid, nagu on kirjas ka roheliste ettepanekus, mis kogus rahvaalgatuse keskkonnas rohkem kui 5000 … Loe edasi\nHelmen Kütt: laste vaimset tervist toetav eelnõu saab peagi seaduseks\nKirill Klaus 11.03.2021 Lapsed ja pered\nRiigikogu arutas oli eile sotsiaaldemokraatide algatatud psühhiaatrilise abi seaduse muudatusi, mis võimaldavad piisavalt küpsele ja kaalutusvõimelisele alla 18-aastasele noorele anda psühhiaatrilist abi ilma tema vanemate nõusolekuta. Eelnõu lõpphääletus toimub 17. märtsil. „Tegu … Loe edasi\nHelmen Kütt: läbimurre laste psühhiaatrilise abi parandamise asjus on suur asi, vastav eelnõu tuleb nüüd viivitamatult seadustada\nKirill Klaus 20.01.2021 Lapsed ja pered\nSotsiaaldemokraat Helmen Küti sõnul väärib koalitsioonikõnelustel sündinud otsus võtta vastu seaduseelnõu, mis lubab alla 18-aastastel noortel pöörduda mure korral ka iseseisvalt psühhiaatri poole, täit tunnustust. „Sotsiaaldemokraadid esitasid riigikogule 2019. aasta sügisel psühhiaatrilise abi … Loe edasi


Eesti: Sajad meedikud lähevad välismaale mitte ainult palga pärast DELFI - Estonian World Review\nEesti: Sajad meedikud lähevad välismaale mitte ainult palga pärast DELFI\nKuumad uudised 29 Jan 2011 EWR\nTerviseametist võttis läinud aastal välismaale tööle minekuks dokumendid välja 388 meedikut — kuna alates eelmisest aastast maksab dokumentide võtmine ligi 200 eurot (3000 krooni) ja paber kehtib vaid kolm kuud, siis ilmselt niisama seda ei hangita.\nArstidest lahkus kõige rohkem üldmeditsiinimeedikuid – 51, hambaarstidest võttis dokumendid välja 45, perearstidest 25 ja anestesioloogidest üheksa inimest. Eesti arstide liidu peasekretär Katrin Rehemaa ütles Õhtulehele, et asi polegi ainult rahas, vaid ka töökoormuses, sest ületunde tehakse ju oma eraelu ja tervise arvelt.\n"Ja kui sotsiaalminister samal ajal meedias ütleb, et see on hea, kui arstid ära lähevad ja välismaal ennast kogemustega harivad, siis pole nagu millestki enam rääkida. See näitab riigi suhtumist arstidesse," lisas Rehemaa.\nTohtrite äravool läks lahti juba 2004. aastal, kui eestlastele avanes Euroopa Liidu tööturg, aga 2007. ja 2008. aastal see peatus, sest sel ajal suutsid arstid endale palgatõusu välja kaubelda.


MILLIE BOBBY PRUUN VANUS, PUHASVÄÄRTUS, GEI MEEM, PIKKUS, VANEMAD, TUTVUMINE - TURUNDUSJUHT\nMillie Bobby pruun vanus, puhasväärtus, gei meem, pikkus, vanemad, tutvumine\nMillie Bobby pruun vanus, puhasväärtus, gei meem, pikkus, vanemad, tutvumine, jalad, hambadMillie Bobby Brown on teismeliste esilekerkiv näitleja Ameerika meelelahutusmaastikul. Millie on tuntud peamiselt Netflixi draamas 'Stanger Things'.\nSünnipäev:19. veebruar 2004 (14-aastane)\nMillie Bobby Browni poiss\n‘Võõraste asjade’ kuulus Millie on abielu või mehe saamiseks liiga väike. 14-aastane on aga suhtes, kes on siis tema südame vallutanud? Uurime välja!\nSündinud Hispaanias Andaluusias Marbellas, kuid kasvanud hiljem Dorsetis Bournemouthis ning nüüd Londoni ja Atlanta elukohana, on Millie kodakondsus Suurbritannia ja inglise rahvus.\nVanemad:Kelly ja Robert Brown\nMillie on inglise paari Robert ja Kelly Brown neljast lapsest kolmas. Ta on veetnud mõned lapsepõlveaastad Floridas Orlandos üles kasvades.\nNagu tema akadeemik muretseb, omandab ta praegu oma hariduse, et saada koduõppesse.\nMillie on võitnud nii erialal kui ka isiklikus elus, on Millie tervetes suhetes 15-aastase Jacob Sartoriusega.\nOleme teda näinud kogu Millie Instagramis ja paar ei lakka oma sotsiaalmeediakontot oma imearmsate piltide ja armastatud postitustega üleujutamast.\nMillie ja Jacob võivad olla noored, kuid nad on nii armunud! See armas paar tegi oma suhte avalikuks 2018. aasta vahtimise ajal ja on sellest ajast peale lahutamatu.\nMillie Bobby Brown kõrgus - 5 jalga 3 tolli (160 cm)\nMillie Bobby keha on 5 jalga 3 tolli pikk ja kaal 46 kg ning see näitab järgmistel aastatel füüsilist kasvu ja muutusi. Millie võib olla kõigest 14-aastane, kuid modellil / näitlejannal on moes suur silm.\nTeismelisena on Millie moes väga tugev.\nKuulsate moeetenduste esireas istumise, ajakirjade kaanega kaunistamise ja Calvin Kleini kampaanias peaosatäitmise vahel on palju põhjust, mis paneb meid järgima tema moejuhtimist.\nKaal:46 kg (101 naela)\nPruunisilmset ilu, Millie ilu ja välimust iseloomustavad tema tumepruunid lühikesed juuksed ja ovaalse kujuga nägu.\nSotsiaalmeedia fanaatik, ta on Snapchati armastaja ja tal on üle 16 miljoni Instagrami jälgija, kuhu ta postitab pilte endast, oma kaastähtedest filmist Stanger Things ja loomulikult ka oma poiss-sõbrast.\nLihtsalt jälgi teda ja vaata tema ellu ülevaade!\nBrowni filmid ja telesaated\nBriti näitleja Millie tõusis esile tänu auhinnatud näitlejatööga filmis 'Stanger Things'.\nTema professionaalne näitlejadebüüt tuli 2013. aastal Noore Alice rolliga filmis „Ükskord imedemaal”.\n2013-Andis näitlejadebüüdi külalisena peaosas rollis ABC sarjas „Ükskord imedemaal”\n2014-Sai Madison O’Donnelli peaosa BBC America draamapõnevikus “Sissetungijad”\n2016- kohal-Tema näitlejakarjäär sai alguse ja temast sai rahvusvaheline näitleja Netflixi ulmesarja „Stanger Things” filmi „Üksteist” kujutamisega.\n2017-Aasta alguses tegi ta modellidebüüdi Calvin Kleini kampaania ‘By Appointment’ kaudu ja allkirjastati veebruaris IMG Modelsis\n2017-Tema esinemine badass ‘Eleven’ pälvis kriitilise tunnustuse ning kandideeris Primetime Emmy auhinnale ja ekraaninäitlejate gildi auhinnale\n2018-Tähistas ja produtseeris filmi “Enola Holmes Mysterious” ekraniseeringu\n2019-Millie debüteerib eeldatavasti mängufilmis Godzilla järjega 'Godzilla: koletiste kuningas'\nMillie Bobby Browni puhasväärtus - 4 miljonit dollarit\nMillie Bobby Browni netoväärtus on hinnanguliselt umbes 4 miljonit dollarit ja ta on ainult 14!\nPalk - 300 dollarit tuhat dollarit\nTa võtab 'Stranger Things' -st ühe episoodi kohta 300 tuhat dollarit.\nKarjäärivalik, mis pani tema vanemad katki püüdma aidata tal tegutseda oma unistuste nimel, on tänaseks teinud ta miljonäriks nii noorelt.\nLisaks sai temast kõigi aegade noorim isik, kes on olnud ajakirja TIME nimekirjas maailma 100 mõjukaima inimese nimekirjas.


Mälestame Asutava Kogu liikmeid - meiemaa.ee\n5. aprillil süüdatakse EV 100 meeskonna üleskutsel austusküünlad Asutavasse Kogusse kuulunud 120 rahvasaadiku sünnikohtades. Saaremaa vallas on sündinud neli Asutava Kogu liiget: Oskar Kallas, Jaan Ammermann, Mihkel Neps ning Aleksander Velvelt.\nAprillis möödub 100 aastat Eesti Vabariigi esimese rahvaesinduse kokkutulemisest. Jüripäeval, 23. aprillil 1919 kogunesid Tallinnas Estonia majas Eesti Asutavasse Kogusse valitud rahvasaadikud. See päev on ühtlasi Eesti Riigikogu sünnipäev. Seda päeva on plaanis üle maa tähistada jüritule lähetamisega ööl vastu 23. aprilli, kui Paide vallimäel süüdatud vabadusleek jõuab muistse märgutule kombel kõigisse toonastesse maakonnalinnadesse ja mujalegi Eestis, kaasa arvatud Toompeale.\nAsutava Kogu valimised toimusid 5.–7. aprillini 1919 kõikjal Eestis üldise ja ühetaolise hääleõiguse alusel ning salajasel valimisel proportsionaalsuse põhimõttel. Valimisõigus oli mõlemast soost vähemalt 20-aastastel kodanikel. Asutav Kogu oli esimene Eesti rahva poolt valitud rahvaesindus. Tema põhiülesandeks oli põhiseaduse väljatöötamine ja vastuvõtmine – ja sellega tuldi edukalt ka toime.\naustamisüritused 5. aprillil\nEesti Tööerakonna esindaja Aleksander Velvelti austamisüritus toimub kl 14 Sutu külas Allika talus. Kõne peab abivallavanem Kristiina Maripuu.\nEesti Rahvaerakonna esindaja Oskar Kallase austamisüritus on kl 14 endise Kaarma õpetajate seminari juures, kus on ka Oskar Kallase mälestuskivi.\nÜlevaate Oskar Kallase elust ja tegevusest annab Triino Lest, noore Oskar Kallase sõnumist tänapäeva räägib Rasmus Vendel. Mälestusküünla süütab ja -kõne peab volikogu esimees Tiiu Aro. Vallavalitsuse nimel võtab sõna abivallavanem Marili Niits.\nEesti Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei esindaja Mihkel Nepsi austamiseks kogunetakse kl 14 Lümanda põhikooli ette, kus tutvutakse kooliga, mille Neps 1907. aastal lõpetas.\nRännakut juhib Urve Vakker, kes annab ülevaate Mihkel Nepsi elust ja tegevusest. Rännakuks tellitud bussiga (osalemise soovist eelnevalt teatada tel 529 2166) sõidetakse kl 14.20 Nepsi sünnipaika Kihelkonnale Tammese külla. Kl 15.30 kuni 16.30 tutvutakse Kuressaare Lahekülas Nepsi elupaigaga, mälestusi jagab Ella-Marie Aeg. Kl 16.45 Kudjape kalmistul Nepsi matmispaigas esineb sõnavõtuga Riigikogu liige Urve Tiidus. Kl 17 tagasisõit Lümandasse.\nJaan Ammermanni auks süüdatakse küünal Aleksander Velvelti sünnipaigas, kuna Uuemõisa (Tumala-Orissaare) vallas Saikla külas sündinud Ammermanni täpne sünnikoht pole teada.\nAustamisüritustel osalevad vallavalitsuse ja volikogu esindajad, võimalusel ka Riigikogu liikmed.


Toimetaja veerg nr 2 – Kodu24 teenused\nTaimeapteegi varusid täienda sügisel\nRavimtaimede huvilistel ning korjajatel tasub teada, millal on kõige õigem aeg erinevaid kasulikke taimi korjata. Vaata korjamise kalendrist täpselt järele, millal on meelepäraste taimede korjamiseks õige aeg.\nRavimtaime väärtus oleneb temas sisalduvate toimeainete hulgast. Need ained tekivad ja kogunevad taime teataval arenemisastmel tema teatavas osas. Näiteks leidub harilikult kõige rohkem toimeaineid taime lehtedes ja õites õitsemise alguseks, viljades (seemnetes) nende valmimise momendiks, juurtes ja juurikates aga maapealse osa kuivamise, elutegevuse lõppemise järel. Sõltuvalt sellest, milline taimeosa sisaldab kõige rohkem toimeaineid, kogutakse pungi, koort, lehti, õisi, vilju, juuri või juurikaid; harvemini kogutakse taime maapealne osa tervenisti, nn. ürt.\nPungi kogutakse varakevadel, kui nad on juba paisunud, kuid enne puhkemist. Erandina on kasepungi lubatud koguda ka varem. Koort kogutakse kevadel mahlade tugevama liikumise ajal. Siis on kerge koort puust eraldada ja koor sisaldab ka kõige rohkem toimeaineid. Õisi kogutakse kuiva ilmaga, parem hommikul, niipea kui kaste on kadunud. Õite kogumine peab toimuma õitsemise algul, sest vananenud õite ravitoime on tunduvalt langenud. Nopitakse kas õisikud või üksikud õied, vahel isegi ainult õie osad, näiteks kroonlehed. Ürti – taime maapealset osa- kogutakse tavaliselt õitsemise ajal. Olenevalt taime liigist lõigatakse kas kogu maapealne osa või ainult õitsev latv 15—30 cm pikkuselt. Viljadest kogutakse seemneid veidi enne lõplikku valmimist, marju valminult, kuid mitte ülevalminult. Juuri, juurikaid ja mugulaid kogutakse — mõned erandid välja arvatud — peamiselt sügisel pärast kasvuperioodi lõppemist. Sügisene kogumine on taime kasvule soodsam, sest siis on seemned juba valminud ja varisenud, seega järelkasv kindlustatud. Pärast juurte eraldamist asetada mätas tagasi auku, juured aga mullast puhastada ning jahedas vees pesta.\nKõikide ravimtaimede kogumise kohta kehtivad järgmised juhendid.\n1. Koguda tuleb vaid neid taimi, mida kindlalt tuntakse.\n2. Taimi ei või juurikatega välja kiskuda.\n3. Koguda neid taimi, mida antud kohas leidub massiliselt.\n4. Riknenud ja närtsinud taimi mitte koguda, samuti ka mitte tolmuseid taimi maanteede äärest.\nPärast kogumist tuleb püüda taimed võimalikult kohe kuivatada. Ei ole soovitatav kuivatada päikesepaistel, sest päikesekiirte mõjul muutub taime värvus ja väheneb toimeainete hulk, eriti õites ja lehtedes. Mõningaid juuri ja juurikaid võib kuivatada ka päikese käes. Mahlakad marjad (mustad sõstrad, mustikad jt.) lastakse õhukese kihina päikesepaistel närbuda, enne kui nad erikuivatisse asetatakse. Tuleb jälgida, et temperatuur ei tõuseks üle 40—50 °C. Kuivatamiseks laotatakse taimed paberist, papist või võrgust alustele kergetel raamidel.\nTaimi võib kuivatada ka kunstlikus soojuses, näiteks viljakuivatis, jahtuva pliidi peal, jahtuvas ahjus. Seejuures tuleb jälgida, et temperatuur ei ületaks 50—60 °C.\nKuivatamisel väheneb taimede kaal tunduvalt. Välja arvatud üksikud erandid, tuleb keskmiselt arvestada, et lehed, õied ja ürt annavad kuiva droogi viiekordselt vähem, juured, juurikad, viljad ja seemned kolmekordselt vähem.\nLeotise saamiseks hoitakse nõu keeval veevannil 15 minutit ja lastakse jahtuda 45 minutit.\nKeedise saamiseks hoitakse nõu keeval veevannil 30 minutit ja lastakse jahtuda 10 minutit.\nPärast jahtumist kurnatakse vesiväljatõmmatis läbi puuvilla või mitmekordse marli.\nAugustis on õige aeg varuda just mitmete taimede juuri, kuid ka lehed ja marjad on oma ravitoime tippu jõudnud ja neid tasuks talveks varuda.\nToome siinkohal mõned soovitused, mida talveks endale koju purki panna, et siis tõvede korral kasutada:\nOrganismi ja hingamisteid puhastava, jääkaineid, sooli ja liigseid vedelikke väljutava, süsivesikute ainevahetust reguleeriva vahendina kasutatakse angervaksa rahvameditsiinis. Kasutamine: 1 tl. taimeteele valada 1 klaas keeva vett, hoida kaetult 15 min., kurnata. Juua täiskasvanutel ½ klaasi 2 kord päevas toidukorra ajal ühe kuu jooksul. Ei soovitata raseduse, rinnaga toitmise, indiv. talumatuse korral.\nAngervaks on hea meetaim, millest saab ka mõnusat siirupit keeta või veini teha. Kogu taimel on meeldiv maitse ja lõhn. Ka tema rohelised osad lõhnavad samamoodi nagu õied. Sellepärast kasutati angervaksa vanasti niinimetatud puistetaimena: tema õisi ja tükeldatud teisi osi visati hea lõhna tekitamiseks põrandale. Isegi kuivatatud õisi kasutati tubade lõhnastamiseks. Hautised ja moosid, millele lisati angervaksaõisi, omandasid peene mandlimaitse.\nKopsuhaiguse tarbeks korjati põdrasammalt (islandi samblik) ning tehti teed. Köha ja bronhiaalastma vastu aitab hästi. Islandisambliku vähendab köhahoogusid. Vanasti peeti seda taime ka tõhusaks vahendiks tiisikuse vastu. Kopsuhaigused nagu ka tuberkuloos, mis on ohtlik nakkushaigus, taandub selle toimel. Põdrasamblast saab teha ka keedist, mis muutub keedetud tarretiseks kui on segatud meega. Ka seda saab asutada ravimiks kopsuhaiguse vastu. Samblik sisaldab rohkesti antibiootilise toimega samblikhappeid, mõruaineid, mineraalaineid, valku ja B12 vitamiini. See kombinatsioon toimib immuunsüsteemi tugevdavalt ja põletikuvastaselt, on antibiootilise toimega, ergutab sapieritust, tõstab söögiisu, leevendab valu, suurendab maomahla eritumist, stimuleerib ja normaliseerib seedetegevust. Kasutamisjuhised: Külmetuse korral võta 1 – 2 sl klaasi keeva vee kohta, lase 10 minutit tõmmata, kurna. Tee on mõru, seda juuakse lonkshaaval.\nNõgese lehed ja juured\nSelle taime toitaineline sisaldus on väga võimas, ta pakub meile materjali, millest ehitatakse üles terve ja tugev isiksus. Nõgese tee lõhna on kirjeldatud kui piima või emapiima lõhnale lähedast; nõges tuletab sulle meelde, et on vaja võtta endale aega toitmaks kõiki oma põhitasandeid\nNõgese kõrvetus meenutab meile meie andide väärtust nii nagu ka meie peame austama ja kaitsma emadust, kui soovime olla terved. Nõges kaitseb ennast ja oma ruumi kõrvetusega, mis võib anda endast tunda mitmeid päevi. Sellega palub ta meil teadvustada ja austada seda, mida ta meile annab; kui oled piisavalt julge, et saada nõgest korjates kõrvetada, siis oled väärt saama vastu varandust. Kui nõges tuleb sinu ellu, eriti sinu arengu (kasvu või töö) perioodil, siis võta omale aega, et sina ise ja need kes võivad olla sulle sinu töös abiks tunnistavad ja väärtustavad sinu panust.\nNõgese maagia on muutumises läbi isikliku panuse ja vastutuse, sarnaselt toetava, armastava emaga. Vettinud, märg maa on tema lemmikpaigaks; ta on ekspert muutmaks savist maad viljakaks. Nõgese võime koguda savisest pinnasest kokku toitaineid ja vett näitab ka tema võimekust aidata meid stressirohkes olukorras, eriti emotsionaalselt raskel ajal.\nNii nagu nõges suudab raske pinnase muuta viljakaks ja toitvaks, nii suudame ka meie raske olukorra pöörata enda kasuks.\nTa tuletab meile meelde meie võimu muuta oma mõtteid ja tegusid – muuta nad toitvaks pinnaseks, julgustades iskulist kasvu, keskkonna arengut. Seda nii nagu suudab ema pakkuda oma lastele kasvuks parimaid tingimusi. Nõges toob emaduse esile meist kõigist ja koos sellega saab maailm muutuda paremaks.\nAstroloogias on Nõges maskuliinne taim ja juhtplaneediks Mars. Nõgese element on tuli.\nRaudrohi, see väga tuntud ravimtaim, kasvab teeservadel, karjamaadel ja niitudel, kuid õilmitseb ilutaimena ka aedades. Raudrohu õied on naturaalset, kollakasvalget, roosat või punast värvi ja taim õitseb juunist oktoobrini.\nRaudrohus sisaldub mitmeid aineid, mille tõttu saab teda kasutada erinevate haigusseisundite puhul. Selleks kogutakse raudrohu ürti (umbes 15 sentimeetrit ladvaosa) õitsemise algul ja kuivatatakse. Enne õite puhkemist korjatakse ravimiks ka ainult lehti. Neid kuivatatakse või kasutatakse värskelt.\nTähtsamad ained raudrohus on eeterlikud õlid, näiteks hamasuleen, mõruainetest näiteks ahhilliin, ka K-vitamiin ja betaiin.\nEeterlikud õlid on bakterite-, viiruste- ja seentevastase toimega. Betaiin soodustab maksa- ja närvirakkude ainevahetust. Betaiinil on ka söögiisu suurendav toime. Ta suurendab seedenõrede eritumist, seega soodustab seedimist ja vähendab kõhugaaside teket. Soolestiku silelihased lõõgastuvad ja krambitaolised valud vähenevad. Seega – mao- ja sapiteede spasmide, kõhugaaside või maksakahjustuse korral võiks kasutada raudrohuürdi tõmmist.\nÜks selline taim on Eestis põldudel, jäätmaadel ja aedades umbrohuna kasvav põldosi. Põldosi hävitab kahjulikke mikroobe, ravib kuseteede bakteriaalseid ning põletikulisi haigusi, aitab vabaneda põie- ja neerukividest ning takistab veresoonte lupjumist. Välispidisel kasutamisel soodustavad põldosjakompressid haavade paranemist, aitavad jagu saada kehvast näonahast ning tugevdavad juukseid ja küüsi. Vanarahvatarkuse kohaselt peaks põldosjatee aitama ka liigesehaiguste korral, samuti organismi immuunsust tugevdama. Ent põldosjatee pole igapäevane võileivakõrvane jook, seda tarvitatakse vaid teatud ajavahemikul (näiteks nädalase kuurina, pool klaasi korraga, 4 korda päevas) haiguste raviks ja ennetamiseks.\nRavimina kasutatakse põldosja suviste võrsete maapealset osa – lehed on väikesed ning männasoksad asetsevad silinderjalt ümber varre tupena koos. Kuna põldosi sisaldab rohkesti räni, tundub see katsudes kare. Põldosja aetakse aga teinekord segi mürgise ja raviomaduisteta soo-osjaga – sellel on pikk vars ja oksad harunemata. Ka konnaosja (harunevad, männasoksad puuduvad, vars torujas, mustade teravate tippudega) ei kasutata raviks.\nAbistav vahend kerge kõhulahtisuse korral seespidisel tarvitamisel ja suu loputamiseks suuõõne limaskesta vaevuste korral.\nIgaüks, kes on saanud antibiootikumiravi, teab, et pärast seda on organismi normaalset mikrofloorat väga raske taastada. Sest sõna „antibiootikum“ võib vabalt tõlgendada ka tähenduses „ kogu elusoleva vaenlane“. Tõepoolest, need ravimid hävitavad ilma valikuta nii haigusttekitavad kui ka kasulikud mikroobid. Samal ajal on sagedamini niisuguse kardinaalse ravi asemel piisav tarvitada ravimtaimi. Nii on sajanditevanune „sertifikaat“ efektiivsuse ja ohutuse kohta olemas tedremaranajuurel: ta suutis peatada isegi düsenteeriat, mis lausa niitis inimesi maha ajal, mil antibiootikume ei tuntud. Tedremarana juure tõmmise ja keedisega raviti maohaavu ja põletikke, sisemisi verejookse. Salve ja keediseid kasutati põletuste, ekseemide, lõhede puhul nii kätel kui jalgadel, haavade ja külmumise korral. Tedremaran on ka tänapäeva farmakoloogias kasutusel. Tema preparaate soovitatakse mao- ja emakaverejooksude, neeru-ja sapikoolikute, bronhiaalastma korral. Tõmmis sobib angiini, nina-neelu põletike, igemeveritsuse korral loputamiseks. Tänapäeva meditsiin kasutab tedremaranat ka kui kootavat, verejooksu peatavat, põletikuvastast, rögaeritust suurendavat, valuvaigistavat ja rahustavat vahendit. Tedremarana preparaate kasutatakse soolestiku, maohaavandi, kopsupõletiku ja köha raviks. Tedremarana risoomi keedist kasutatakse valuliku menstruatsiooni, günekoloogiliste haiguste puhul. On teada ka tema kasutamist hambavalu, neeru- ja maksahaiguste puhul. Tedremarana puhul on oluline just tema risoom. Noortel taimedel on see nagu veidi paksenenud pindmine juurikas peenikeste lühikeste juurtega. Murdmisel on risoom pruunikas-roosakas, aga vanad kihid on poorsed, pruunid, korkjad.\nVanade taimede risoom on kompaktne, mitmeharuline. Risoomi kogutakse varakevadel või sügisel, alates septembrist. Arvatakse, et just sel ajal on temas kõige rohkem toimeaineid. Juured kaevatakse üles, pestakse mullast puhtaks, lõigatakse tükkideks. Kuivatada võib teda nii elektrilises kuivatis, pööningul kui varjualuses. Ruumides võib panna teda kuivama õhukese kihina lauale; harva kui see rikneb, sest sisaldab suurel hulgal parkaineid. Kuivatatud juuri hoitakse kuni 5 aasta riidest kotis või kartongtaaras.\nRaiesmike kuninganna, kelle üle peaks iga metsaomanik uhkust tundma, kuigi ta kiiresti ja võimsalt juuri ajava taimena ei jäta ruumi teistele langiasukatele, mattes enda alla ka uue puupõlvkonna.\nKanarbikupreparaate kasutatakse seesmiselt põiepõletiku (sh mädase põiepõletiku), eesnäärmepõletiku, kõrge palaviku, diabeedi, ateroskleroosi, tuberkuloosi, kuiva köha, neeruvaagnapõletiku, maksa-, sapi- ja kõhunäärmehaiguste, maomaha liigse happesuse, maokatarri, ülehappesusega gastriidi, koliidi, entrorokoliidi, radikuliidi, ülekaalulisuse, suurenenud erutuvuse ja unetuse korral. Eriti hinnatud ravim on see ka neerukivide puhul. Aitab madala vererõhu korral. Puhastab väga hästi ka verd. Kanarbikupreparaatidel on rahustav, uinutav, kuseeritust ergutav, rögalahtistav, verejooksu peatav, põletiku- ja mikroobidevastane, kootav, haavu parandav ja maohapet neutraliseeriv toime. Teed soovitatakse juua rasvumise vastu. Aitab väljutada jääkaineid.\nKanarbikupreparaate võetakse sisse põiepõletiku, kõrge palaviku, diabeedi, ateroskleroosi, tuberkuloosi, kuiva köha, neeruvaagnapõletiku, maksa-, sapiteede- ja kõhunäärmehaiguste, ülihappesusega gastriidi, koliidi (jämesoolepõletiku), radikuliidi, suurenenud erutuvuse ja unetuse korral.\nEriti hinnatud on need preparaadid aga siis, kui muret teevad neerukivid. Üks Inglise autor väidab aga, et 30päevase regulaarse kanarbikutee joomisega võib neeru- ja sapikividest vabaneda.\nKanarbikupreparaatide tarvitamisel ei ole negatiivseid kõrvalmõjusid täheldatud, vastunäidustusi pole teada.\nVälispidiselt kasutatakse kanarbikutõmmist ekseemi, suupõletiku, angiini ja allergianähtude leevendamiseks ning haavade, põletada saanud naha, silmade loputamiseks. Kanarbikuga saab teha ka kuumi mähiseid radikuliidi, reuma ja podagra korral.\nKanarbikku tarvitatakse kange õlle valmistamiseks. Kanarbikust saadakse ka kollakasoranži tekstiilivärvi.\nValgetest ja tugevalõhnalistest, õiekobaratest on küpsenud mustad marjad osa lehti on värvunud punakateks – aeg justkui lendaks.\nToominga mustad luuviljad paistavad väikeste ploomidena ning viljalihagi on neil söödav: hapukas, üpris suure C-vitamiini sisaldusega, aga kõhtu kinnistava toimega. Mõnele sellised, tugevalt parkaineid sisaldavad nö suu tummiseks tegevad viljad isegi mekivad.\nInimesele kahjulikku ainet amügdaliini sisaldavad toomingamarjade luuseemned. Isegi, kui juhuslikult seemnekivi alla neelame, ei juhtu midagi kohutavat sest luuseeme meie seedetraktis ei lagune.\nKuid, kui huviline peaks valmistama karastusjooki või magustoitu toomingamarjadest tuleb igal juhul hoiduda luuseemnete purustamisest.\nEt nõmm-liivateed kasutati ka maagilistel eesmärkidel, siis kutsutakse teda ka kaetisrohuks, kurjasilmarohuks, jumalaema rohuks, suitsetamisrohuks jt. Neljanda kogumi moodustavad rahvapärandis taime välimust peegeldavad nimetused nagu roosipuna, põllupuna, viinapuna, mesilaselill jne. Kõige vähem on rahvasuus aga neid nimetusi, millel on seos õitsemise algusajaga nagu jaanipuna, jaanilill. Mitmel pool usuti, et taime oksakese kandmine juustes muudab naisterahva vastassoole ahvatlevaks. Nõmm-liivatee keeduse sissejootmine vabastas uskumuste kohaselt needusest nii loomi kui inimesi. Hoopis rohkem kasutati maagilistes rituaalides kuivatatud taimede põletamist.\nAntiikajastust on teada, et selle taime kuivürdid kuulusid isegi viiruki koostisse. Aromaatse suitsuga kaitsti end ja hooneid nii kurjade vaimude kui ka õnnetuste eest. Samuti usuti, et kalavõrkude suitsutamisest on abi kalaõnne suurendamiseks ja piimanõude suitsutamine annab nendes hiljem parema hapupiima ja -koore.Liigesevalude leevendamisel on abi ka ürtide lisamisest vannivette, sama kehtib ka jalahooldusvannide korral. Isegi liigrasuse naha ning kõõmaste juuste korral soovitatakse pesemist kõnealuse taime leotisveega. Aromaatset nõmm-liivatee teed sobib juua niisamagi, kuid tervistavat toimet võib oodata nii köha, unehäirete, kui ka mitmesuguste mao- ja soolehädade korral. Mesilased aga oskavad nõmm-liivatee õite nektarist eriti maitsvat mett valmistada.\nNõmm-liivatee lehed ja õied sisaldavad eeterlikke õlisid, peamiselt tümooli ja muud väärtuslikku, mis suurendab diureesi, korrastab menstruatsiooni, aitab köha, palaviku, sapi- ja maksapõletike korral.\n1 tl nõmm-liivatee ürti\nLasta mõni minut tõmmata, jahutada ja juua pärast sööki 1/3 klaasi 3 korda päevas (lastele vastavalt vähem).\nVana maitse- ja ravimtaimena tarvitusel olnud iidsetest aegadest peale. Köömnetega on ravitud ninaverejooksu, temast on abi saadud kõhu- ja hingamisteede vaevuste korral. Köömnetee aitab parandada ja ergutada seedimist, vähendab kõhupuhitust ja –kinnisust. Samuti soodustab sapi- ja uriinieritust ning imetavatel emadel piimaeritumist.\nRavila tn 17, Tallinn 11617, Harjumaa, Eesti


Palju õnne! Armastatud tantsutreener Märt Agu pidas eile sünnipäeva | Buduaar\nPalju õnne! Armastatud tantsutreener Märt Agu pidas eile sünnipäeva\n2012. aasta 20. aprill 00:18\nTallinna Tantsuakadeemia looja ja kunstiline juht Märt Agu, keda paljud teavad ka saatest “Tantsud tähtedega”, pidas eile oma sünnipäeva, mis sai alguse täpselt keskööl. Märt otsustas koos oma parimate sõpradega ööklubis korraliku tantsu maha pidada, lisaks lubas mees kõigile järgmisel päeval tantsutrenni tulijatele kommi pakkkuda, rääkis Märt Buduaarile.\nTallinna Tantsuakadeemia looja ja kunstiline juht Märt Agu, keda paljud teavad ka saatest “Tantsud tähtedega”, pidas eile oma sünnipäeva, mis sai alguse täpselt keskööl. Märt otsustas koos oma parimate sõpradega ööklubis korraliku tantsu maha pidada, lisaks lubas ta kõigile järgmisel päeval tantsutrenni tulijatele kommi pakkkuda, rääkis Märt Buduaarile.\n“Alustasin päeva ehk siis 19. aprilli klubis koos oma parimate sõpradega trallitades ja tantsides. Siis andsingi endale lubaduse, et pakun kõigile, kes järgmisel päeval minu treeningutesse ilmuvad, palju-palju kommi,” on andeka ning südamliku tantsutreeneri Märt Agu jaoks sünnipäevad alati olulised sündmused, mida peab tähistama parimate sõprade keskel.\n“Minu sünnipäevalaud pole kunagi midagi erilist olnud, see pole ju kõige olulisem, aga mida on alati vaja – klaasike shampust igale külalisele, et tõsta pokaalid ning tähistada,” on klaasike kihisevat see, millega igal sünnipäeval külalisi kostitada.\n“Mis on parim kingitus, mis mulle kunagi tehtud? Kui aus olla, siis pole kunagi kingitud hobuse suhu vaadanud. Kõik, mis olen saanud, olen eeldanud, et need on tehtud südamest ja armastusest. Hinnal pole kunagi tähtsust olnud. Meeldib väga ka see, kui lihtsalt meeles peetakse,” hindab Märt häid sõpru rohkem kui kalleid kingitusi.