Idee kindla katusega majad - Insight - Arhitektuur ja sisekujundus, ehitus ja remontINSAYT - Arhitektuur ja sisekujundus, ehitus ja remont\nhind: pärit 50 000lk. aeg: pärit 10 päeva\nIdee kindla katusega maja 100 kvartal. m: kaasaegne lahendus eluasemeprobleemi\nProjekte lamekatusega hoonete - nähtus ei mass, suurel määral nende nišš - ehitus eliit premium. See on põhjus, miks, Nende kodud on tajutav, kui originaal, eksklusiivne disain, paistab taustal sama tüüpi leeri ja rõhutud katused.\nkuid, Viimastel aastatel, tänu tekkimist kaasaegsete katusematerjalide ja tehnoloogiate, aidata kaitsta teie katus niiskuse maja, maja lamekatuse hakkas suurenema populaarsus.\nNagu projekteeritud ja ehitatud lamekatuste, milline on nende funktsioon, milliseid lamekatused seal, Millised eelised ja puudused kindla katusega majad - lase, tegelema.\nLamekatus - eelised ja puudused\nFüüsiline küsimus, valiku ja arendamise projekti kodus lamekatusega - mis on selle eelised?\nVaieldamatu kasu, kes saavad omanik, Luues lamekatusega, kahtlemata, on:\nCreative välimus. et, maja lamekatuse - ebatavaline, värske ja algse meie piirkonnas;\nsisustatud meie lamekatusega, vara omanik, kindlasti, See teeb valiku kasuks kaasaegseid tehnoloogiaid ja Euroopa mood.\nselgitus, Lisaks kaunis välimus ja kaasaegne Euroopa disain, maja lamekatuse ja soovitada juuresolekul materiaalse materiaalse kasu:\nkasutamise ära katus - see tõesti, lamekatust - lame ala, millele saab ehitada sama istumisnurk lillepeenar või muru, või väike bassein, lubades kandekonstruktsioonide. Igal juhul, maja lamekatusega - maja, katusel, mis on märkimisväärne täiendav ala, mida saab kasutada;\nmajanduslikku kasu. nagu selgus, tegelikult, Projektid lamekatusega kodud on säästlikum kulude poolest insener.\nMaja lamekatused, nagu iga teine konstruktiivne lahendus, mitte ilma puudusi:\nLamekatuste paigaldus peab toimuma ranges vastavuses tihendus nõuded. Kui pisut tagane tehnoloogia, kui see on lubatud vähimatki hooletuse või hoolimatuse - katus lekib. Remont katus maksab "korras" summa, ja kõige pessimistlikuma - see eeldaks täielikku rekonstrueerimist;\nkoguneda lamekatuse - sademeid: lumi ja vihmavesi. Tegutseda katuse talvel, Sa pead puhastada käsitsi. Ja niipea, kui lumi hakkab sulama, katus veekindlaks kokku puutuda reaalse raske test.\nTegutseb katus on raskem paigaldada, kui kasutamata, kuna suurem nõudeid kohaldatakse mitte ainult selle tihedust, on raske koostise (mitmekihilist).\nVastavalt põhimõttele lamekatused jagunevad:\nSeonduv kasutamata katuse hüdroisolatsiooni ja soojustus kihid on, komplemente sidekihi ja kiht auruisolatsioon. Valik isolatsiooni paksus on läbi, võttes arvesse kliimatingimuste, hüdroisolatsiooni hinne.\nNimi katuse "kasutamata" räägib enda eest: see on kinnitatud majad, mis ei plaani kasutada ekstra istme, üksnes tehniline platvorm - paigaldada antennid, päikesepaneelide. tavaliselt, kasutamata katus paigaldatud basseinid, hozbloky, garaažid ja muud struktuurid.\nAt kokkulepe kasutamata katused erinõuded kulumiskindlus või kõvadus isolatsiooni ei kuvata.\nSee on hoopis teine asi - tegutsenud katuse, kus ringlusse inimeste sügav mõju kogu oma "kihiline" kook. loomulikult, vajalik on väga tugev ja kulumiskindel kate, parem katusematerjal või PVC-membraan, küttekehale ka suurenenud tähelepanu - see peab vastu pidama mitte ainult lumekoormusele 120 kuni 300 kg ruutmeetri kohta, aga ka kasulik 200 kg ruutmeetri kohta.\nKuidas töötab tasane ekspluateeritud katus?\nLamekatusega majade omadused 100 kvartal. m, mida omanikud plaanivad kasutada lisaruumina, kui lõõgastusala, nt, ja katusekonstruktsioon. Sellised katused koosnevad mitmest konstruktsioonist, vesinik- ja soojusisolatsioonikihid:\nraudbetoonist katuse alus;\nfilm, klaaskiuga tugevdatud - aurutõke (tänu sellele silmapaistmatule, aga nii olulisele elemendile, isolatsioon on kaitstud niiskuse);\nkütteseade (see võib olla vahtklaasina, basalt vill või jäik klassid polüstürooli;\ntugevdatud tsement-liiv tasanduskihi;\nkahekihiline veekindlad vaip;\nkate - lauad või plaadid, reguleeritavate plastikust tugede.\nEeliseid kaasaegne maja korter katusest\nSee oli lame katus hüvitisi tema populaarsust, mitte ainult avalike hoonete, samuti kodudesse:\nSelle paigaldamiseks on vaja vähem ehitusmaterjale., erinevalt kaldkatusest (pole vaja sarikate süsteemi üles ehitada, vastavalt sellele on lamekatuse projekt lihtsam, ja ehitamine on kiirem);\nKaasaegsete projektide lamekatuse ruumi saab omanike äranägemisel ära kasutada, tahte järgi: luua katusealune muru, väike aed, lilleaed või isegi aed, ehitada bassein või mänguväljak. Siin katusel saab sportida, päevitama, romantiline õhtusöök küünlavalgel, jah midagi ... kaasaegne lamekatusega maja võib olla tõeline pääste väikestele kruntidele, lõppude lõpuks jääb sageli pärast maja ehitamist väike tükk maad, mis võimaldab teil näha ainult tara ja seinu. Tuulegeneraatoreid saab paigaldada katusele., päikesepaneelid, teha kliimaseadmete välismoodulid.\nIsegi tugevaimate tormide ja tuulte korral pole lamekatused praktiliselt kahjustatud., sest tuulel pole midagi "kinni püüda".\nLamekatustega majade kaasaegsetes projektides kasutatakse pöördkatuseid. Need erinevad hüdroisolatsiooni kihi tavalisest asukohast., mis pannakse isolatsiooni alla. Selles teostuses on vajalik, et isolatsioon oleks veekindel, seetõttu eelistatakse eranditult ekstrudeeritud polüstüreenvahtu.\ninversioonkatustel on hüdroisolatsioonikihil pikem kasutusiga, lõppude lõpuks säästab selle peal olev isolatsioonikiht seda äärmuslike temperatuuride eest hävitamisest.\nLame roheline katus\nKõige originaalsemad rohelise lamekatusega kodud. Nad võivad olla tavalised, ja vastupidine, kuid rohelise katuse peamine omadus on see, et teie katusel on teie oma lillede ja ürtidega, kus suvel koguvad mesilased õietolmu, liblikad siristavad ja liblikad lendavad - ühesõnaga, selline paradiis, katusekorrus.\nPluss roheline katus - suvel toimib see temperatuuripuhvrina, isolatsioonipinna ülekuumenemise vältimine.\nKas lamekatus on lume all hea?\nPaljud on selle teema pärast mures.: kuidas lamekatus talvel käitub? Kaldkatustel - ma näen., vähem lund, kui tasasel, kuid keegi ei mõtle seda katuselt eemaldada. Lumetuisutamine on valikuline ka lamekatusega majas, kui muidugi, te ei plaaninud sellel korraldada ühtegi sündmust. Kevadel sulatab lumi ise ära, peaasi, nii et sulavesi ei kattuks, kuid jäeti takistamatult.\nSelleks on paigaldatud elektriline küttelehter, lund lehtrisse, ei muutunud sulavee “korgiks”.\nPraktikas,, teenus, regulaarsed ülevaatused ennetavatel katustel, selle pinna puhastamine, lehtrid ja kandikud on odavamad, kui kaldkatuse hooldus.\nKatuse tasasel pinnal saate vabalt liikuda, aga kõva - see tõenäoliselt ei õnnestu, seetõttu pole lamekatuse puhastamiseks trepiastmeid vaja, pole vaja eriteenistustele helistada.\nMida tuleks arvestada lamekatusega maja tänapäevase projekti valimisel\nEsiteks otsustage, mida soovid tulevaselt lamekatusega majalt:\nsee on moes, täna omada sellist maja - olla trendis, kaasaegne ja stiilne – Ma tahan just sellist maja;\nterrass, minu lamekatusele paigaldatud on suurepärane võimalus ümbrust nautida;\nlamekatus - ökonoomne ehituses.\nEsimest taotlust on väga lihtne täita., valides ükskõik millise projekti ja valides selle väljendusoskuse intensiivsuse või kokkulangevuse teie maitsele, heledad fassaadid või diskreetne, kuid stiilne välimus - just kujunduses avaldub maja omaniku iseloom.\nTeise probleemi lahendamine on veelgi lihtsam - lamedale katusele saab ehitada mitte ainult terrassi, ümbrust nautima, aga looge ka oma mini-aed või lillepeenar.\nKolmas ülesanne - kui peate maja ehitama võimalikult kiiresti ja odavalt, kuid mitte tegelikult odav, lamekatusega maja projekt üles 100 kvartal. m - kuni, mida sa vajad. Lõppude lõpuks pole sellise maja ehitamiseks vaja ehitada sarika katuse keerukat ehitust, Vajame vähem isolatsioon - ja see säästab aega ja, ja raha.\nKui te vaatate projektid lamekatused majade praktilisest seisukohast, Seejärel toimub tegelik sularaha kulude, nad ei ole kallim kui maja kaldus katused ja on suurepärane võimalus eelarve ehitus. Ühe erandiga: eelarve, kuid mitte madalaastmelised.


VOODIPESU TEAVE - UNE TEEMAD\nOma madratsi jaoks sobivate linade, patjade ja muude voodipesutoodete leidmine võib olla väljakutse. Tänapäeva turg sisaldab laias valikus voodipesu esemeid ja komplekte, mis erinevad materjali ja kudumise, hinna, vastupidavuse ja muude tegurite poolest. Parimate voodipesuvalikute leidmiseks soovitame uurida ja võrrelda erinevate kaubamärkide pakkumisi.\nMeie unetoodete ekspertide meeskond saab teid selle protsessi käigus aidata ja vastata kõikidele küsimustele, mis teil voodipesu kohta tekkida võivad. Miks on keermete arv ja tasku sügavus olulised? Mis vahe on tavalisel ja orgaanilisel puuvillal? Kas peaksite oma voodipesu pesema või laskma need keemiliselt puhastada? Meie juhendid käsitlevad neid ja muid olulisi teemasid, et aidata teil leida parimat voodipesu, lähtudes teie eelistatud materjalist, tundest ja ostueelarvest.\nÄrge laske uue voodipesu ostmisel muutuda segadusttekitavaks või masendavaks kogemuseks. Meie eksperdid on teid kaitsnud.\nVoodipesu teabe juhendid\nParim lõimede arv lehtede jaoks\nKuidas linadest verd välja saada\nKui sageli peaksite voodipesu pesema?\nKuidas kokkupandud lina voltida\nBambusest vs puuvillased linad\nTencel vs puuvillased linad\nEgiptuse puuvill vs satiinlinad\nVarsti on saadaval rohkem voodipesuteabe juhendeid!\nEelolevatel nädalatel avaldame üksikasjalikud juhendid, mis käsitlevad veelgi rohkem voodipesuga seotud teemasid. Nende toodete kohta lisateabe saamiseks vaadake tagasi. Seni vaadake meie põhjalikke juhendeid linade , patjade , kattemadratsite ja raskustega tekkide kohta . Need juhendid sisaldavad erapooletut ja >Kas see artikkel oli kasulik?\nminu 600 naela elav peni saeger\nnicki minaj siis ja nüüd keha\npilte Katy Perry'st lapsena\nkas selena gomez sai boob-töö


Eelised General merreheitmise Lugupeetud Tingimused - Tips for you - Tipsed.Com\nEelised General merreheitmise Lugupeetud Tingimused\nEraldumisel sõjaväeteenistusest, iga inimene saab dokumendi liigile osutatud teenuse nagu oleks austatud, üld- või autu.Umbes 70 miljonit inimest (25 protsenti) elanikkonnast Ameerika Ühendriigid on õigus veteranide kasu, sest need on kas veteranid või pereliikmete ja nende ülalpidamisel.Need veteranid on austatud laskmine või üldise heakskiidu all austatud ti\nüldine heakskiidu on administratiivne tegevus, mis kirjeldab ebatäiuslik austatud teenust.See heakskiidu keelab tulevikus uuesti nõutamine igasse filiaali sõjavägi.Üldine heakskiidu teeb loa kasu, kuigi ja on vastuvõetav Department of Veterans Affairs - oluline lüli side.\nMõned levinumad põhjused sõjaline andma üldise heakskiidu järgmised: vaimne ebastabiilsus;väiklane eest;sagedasel või pikaajalisel puudumisi;alkoholi kuritarvitamine;ja narkomaania.\nUpgrade Discharge staatus\ntulevane tööandja harva vaidlustab üldiselt heakskiidu all austatud tingimused.Heakskiidu andmine ei ole albatross ja seal on tavaliselt mingit häbimärgistamine.General laskmine võiks teisendada austatud laengute kui tsiviilellu naasta julgustab teket tähe kodanik.\nläbivaatamisel nõuda värskenduse heakskiidu staatus, on vaja luua tähe tsiviil profiili enne pankrotiavalduse muutuse, mis võib kuluda mitu aastat.\nkirjalik taotlus tuleb alustada protsessi muutust eraldamine staatus.Üldine heakskiidu all austatud tingimused vastab põhi abikõlblikkuse veteran staatus Department of Veterans Affairs ja annab kasuks abi nõuandjaid kohalikul VA filiaal.\nVA kasu sõltuvad aega kasutusel ja valduse austatud heakskiidu või üldise heakskiidu all austatud tingimused.Austatud ja üldine laskmine kvalifitseerida veteran kõige VA kasu.\nliikmed armee, mereväe, õhuväe, mereväe, rannavalve või kaadriallohvitserile rahvatervise Service, Environmental Services Administration või National Oceanic ja Atmospheric Administration, kes saavad austatud või üldise heakskiidu onjuurdepääsu viis suurt kasu programmid.Nendeks Veteran Puue hüvitamine, Veteran Pension Program, VA arstiabi VA haiglasse, Veteran Tervishoid ja GI Bill haridusprogrammide (praegu kuni $ 49.000).\nKui staaži vastab või ületab sertifitseerimise suunised järgmised programmid võivad olla saadaval ka: VA Kodulaenu garantii Program;Small Business Loan Program;tööalase koolituse;nõustamine;matmise ja mälestusmärk;ja traumajärgse stressi häire kaudu toetust National Center for PTSD kodulehel.\nosakond Veteran asjade pakub teenuseid alates haridus tervishoiu nõustamist veteranid ja nende peredele.Kuigi üldine heakskiidu annab juurdepääsu kõige, et see on hea mõte läbivaatamisel upgrade staatus.Veenduge, et mõista, miks teie üldine heakskiidu all austatud tingimused.\nvärskendada üldise heakskiidu all austatud tingimused austatud heakskiidu võib juhtuda, kui kõik reeglid juhul läbi järgnevad ja järgmised kolm asjaolud: Upgrade tulemused üksikjuhtumi läbivaatamise;upgrade kas selle aluseks on ühtsed Avaldatud standardeid ja protseduure kohaldatakse kõigile halduskohtule heakskiidu või kedagi, mis jätab tegevteenistusest, mereväe või lennunduslepingute alusel vähem kui auväärt tingimused;ja upgrade on kooskõlas iga ajaloolise standard määramisel austatud teenust ja otsust ei andmise või sellest keeldumise upgrade tehakse automaatselt.\nThe Best pliidikubud Suits Eemaldamise valitsuskabineti\nTööriistad Remont konveier konveierilindid


DUBAI: näide arengust Töö - karjäär - reisige nullist kangelasele!\nOn raske uskuda ja põnev, et Dubai läks\nkrediit: Pildid Dubais 1960s ja 1970s näidata linna kui kõrbe arengut: Clocktoweri ringristmik Deirase ümbruses, mida ümbritseb liivane…\nEt see hämmastav koht\nJa see on endiselt dünaamiline, iga päev on ümbruses uus muutus. See Araabia Ühendemiraatide provints on erandlik näide sellest, mida me nimetame arenguks. Ülejäänud maailm on täiesti hämmastunud, et kuidas täielik karvane, liivane ja mahajäetud maaosa on see, mis see täna on. Ilma igasuguste ressursside ja tehnoloogiateta muutus see linn selliste väljakutsetega ja ületas lendavate värvidega. See annab mulle külmavärinad, kui püüan ette kujutada, kui karm see oleks olnud selle maine saavutamine, mis tal on nüüd kõigis valdkondades, olles ise oma ressursside genereerimine, maailmatasemel infrastuuri ja tehnoloogiapõhine.\nPindala, mille alguseks oli tuhat aastat kestnud kalapüük ja pärliga sukeldumine, said linna esimesed andmed 1799is, kui Bani Yasi klann lõi selle Abu Dhabi sõltuvuseks.\nDubai sai eraldi Sheikhdomi 1833is, kui Al-Maktoumi dünastia võttis selle rahumeelselt üle. 1929i suur depressioon põhjustas rahvusvahelise pärlituru kokkuvarisemise, Sheikh Saeed otsis alternatiivset sissetulekuallikat ja kutsudes India ja Iraani kauplejad siin maksudeta. 1966i avastamisõliga muutus riik tunnustuse all ja viis Dubaisse muutumas elujõuliseks, kaasaegseks ja ärikeskse linnaks. Ei, ükski teine riik oleks arvanud, et kui Pärsia lahe linnal on maailma majanduses oluline roll.\nPraegu on Sheikh Mohammed Bin Rashid Al Makhtoum Araabia Ühendemiraatide asepresident ja Dubai emiraat ning tema ministrite nõukogu töötavad tohutult standardi säilitamiseks ning teevad selle ka suurriigiks, millel on asjakohased diplomaatiastrateegiad ja rahvusvahelised suhted.\nNende jõupingutuste parimaks tulemuseks on EXPO 2020i käivitamine, mida korraldab Dubai, mille annab välja International International Ex Expositions General Assembly Pariisis novembris 27, 2013. Expo eeldatavasti lisab Dubai ja AÜE majandusele märkimisväärse hulga dirhameid.\nSee maa on ja hakkab toimima tohutult magnetiturgudel.\nDubai City Company pakub nüüd häid juhendeid töökohtadele Dubais. Meie meeskond otsustas lisada meie jaoks iga keele kohta teavet Tööpakkumised Dubai juhendites. Seda silmas pidades võite nüüd saada Araabia Ühendemiraatides juhendeid, nõuandeid ja tööd oma emakeeles.\nWhatsApi reklaami pealkiri:*


Olulisim on arvestada oma külalistega - Äripäev\nOlulisim on arvestada oma külalistega\nRitta Roosaar, A&G Toitlustuse juhataja, kelle hoole alla käivad restoranid Balthasar, Karl Friedrich, Paat ja Postipoiss, annab nõu, mida teha, et restoraniskäik õnnestuks ja see ei jääks viimaseks korraks, kui äripartnerit nägite.\nOn kümneid eri viise, kuidas saab ühist söögiaega piinlikuks ja ebamugavaks muuta. Milliseid vigu tehakse kõige sagedamini?\nAlustama peaks sellest, et tuleb endale kõigepealt selgeks teha oma külalise taust, kes ta on, millega ta on harjunud kuni selleni, missugused on tema toidueelistused. Töised asjad sujuvad siis, kui inimesed ennast hästi tunnevad. Kui te ise või teie külaline ei ole harjunud kallite restoranidega, ei ole teil seal hea olla. Viige siis oma külaline lihtsasse pubisse, sööb seal seapraadi hapukapsastega ja on väga rahul. Ja vastupidi - Prantsusmaa veinikaupmehele selline valik ilmselgelt ei sobiks. Kõige olulisem on arvestada oma külalisega ja mitte panna teda piinlikku olukorda. Tihitpeale tuuakse küüslaugurestorani selline külaline, kes küüslauku üldse ei söö.\nAlati tuleb kohad kinni panna. Kunagi ei või riskida koos külalisega pettunult ukse taha jäämisega. Hea oleks, kui enne tuldaks restoranist läbi, et saaks menüü osas nõu pidada. Mida rohkem on restoranitöötajatel informatsiooni, seda lihtsam on teid aidata.\nKuidas tellitakse, kas igaüks menüü järgi seda, mida soovib, või valib kutsuja road oma äranägemise järgi?\nSee sõltub külalistest, nende arvust, taustast ja sellest, mis on lõuna või õhtusöögi eesmärk. Sõltub ka rahakotist. Lõuna ajal on inimestel tavaliselt kiire, seal ei keskenduta nii väga toidule, see on vaid kokkusaamise ajend. Õhtusöögiga tavaliselt lõpetatakse või tähistatakse midagi, siis on aega nautida ja toidule pööratakse rohkem tähelepanu.\nKuni kümme inimest võtame oma restoranides vastu ilma, et neil oleks toit ette tellitud. Kui on väiksem seltskond, neli-viis inimest, suudavad töötajad kiirelt reageerida ja toidud võib valida kohapeal. Kui üle selle, läheb asjatuks ajaviitmiseks ja oleks hea vähemalt eelroad varem ära tellida. Eriti soovitan külmlauavalikut - paar salatit ja mõned eelroad, millest valmistatakse väikesed vaagnad, sealt saab siis endale meelepärast tõsta. Seltskond hakkab kohe tööle - asutakse vaagnaid edasi andma. Prae tellib siis igaüks oma soovi järgi, aga need oleks kindlasti vaja enne sööma hakkamist ära tellida. Suurema seltskonnaga võib ka menüüst eelnevalt kolm rooga välja valida - üks kala-, üks kana-, üks liharoog - ja lasta külalistel nende vahel valida.


Muud noorteprogrammid | Noored | Euroopa Parlament Büroo Eestis\nNB! Covid-19 pandeemia tõttu on mitmed senised noorteprogrammid ajutiselt peatatud või toimuvad veebis. Täpsema info leiab vastava programmi veebilehel.\nEuroopa noorte veebiseminarid annavad võimaluse tutvuda veebi teel Euroopa Parlamendi ja saadikute tööga.\nVeebiseminar kestab ca 2 tundi, sellel osalevad 16-26aastaste noorte rühmad alates 10 inimesest ning osalemine on tasuta.\nSeminarile registreerudes on võimalik valida enda rühmale sobiv, Euroopaga seonduv alateema (nt keskkond, digi, haridus, praktika- ja töövõimalused jne).\nSeminaril osalejad saavad valitud teemal kaasa rääkida ja oma arvamust avaldada ning vahetada mõtteid Euroopa Parlamendi saadikuga.\nKuna veebiseminaridel osalevad eri liikmesriikide noored, siis toimuvad arutelud inglise keeles.\nÜksikasjalikum info ja registreerimine: https://www.europarl.europa.eu/visiting/et/education-learning/online/online-european-youth-seminars\nEuroopa noorteseminarid (European Youth Seminars)\nÜhepäevased seminarid ca 100 noorele üle kogu Euroopa, milles osalejatel on võimalik arutleda Euroopa poliitika aktuaalsetel teemadel ning sarnaselt Euroopa Parlamendi liikmetele osaleda hääletustel ning esitleda oma otsuseid ning seisukohti.\nOsalejad: 16-26 aastased noored, üliõpilased\nHaaksõnad: #youthEP #visit_EP\nSahharovi mõttevabaduse auhinna seminar (Sakharov Price Seminar)\nIga-aastane üritus ca 150 Euroopa noore osalusel, millel osalejad saavad koos Sahharovi auhinna laureaatidega arutleda inimõiguste kaitse teemadel.\nOsalejad: 16-26 aastased noored\nEuroopa Parlamendi külastuskeskused ja Euroopa Ajaloo Maja\nEuroopa Parlamendi külastuskeskused asuvad nii Brüsselis kui liikmesriikides ning nende eesmärk on tutvustada noortele Euroopa Parlamendi kui avatud ja demokraatlikku institutsiooni ülesehitust ning toimimist. Lisaks neile asub Brüsselis Euroopa Ajaloo Maja, mis annab ülevaate Euroopa kujunemisest läbi aegade ning ärgitab mõtlema Euroopa tulevikule.\nOsalejad: 6 – 30 aastased noored\nEuroopa noorte meediapäevad\nKolmepäevane töötubadest, poliitilistest aruteludest ja meedialoomest koosnev üritus noortele ajakirjanikele. Meediapäevad annavad noortele ajakirjanikele võimaluse osaleda vahetutes aruteludes poliitikute, ajakirjanike ja ekspertidega ning kajastada üritust enda valitud meediakanalis.\nOsalejad: 18 – 30 aastased ajakirjandustudengid\nVõrgustiku eesmärk on ühendada noorteorganisatsioone üle kogu Euroopa ning edendada nendevahelist koostööd, toomaks Euroopa Parlament noortele lähemale ning innustama noori Euroopa asjades kaasa lööma.\n2019 aastal kevadel toimunud Euroopa Parlamendi valimiste eel viis Euroopa Parlament läbi kampaania #seekordlähenvalima, mille eesmärgiks oli kaasata rohkem inimesi Euroopa Parlamendi valimistel osalema ning hääletama.\nProjekti kaasatud tuhandete vabatahtlike toetamiseks loodi veebiplatvorm seekordlähenvalima.eu, mille kaudu jagati Euroopa Parlamendi valimistega seonduvat infot ning nõuandeid, kuidas toetada noorte ühiskondlikku aktiivsust ning veenda nii noori kui ka nende perekonnaliikmeid, naabreid ja kogukondi valimistel osalema. Selle eesmärgi saavutamiseks kasutasid vabatahtlikud erinevaid sotsiaalmeedia kanaleid ja organiseerisid üritusi nende jaoks olulistel ning Euroopa tulevikku puudutavatel teemadel.\nLäbiviidud kampaania osutus väga edukaks ning paljud vabatahtlikud soovisid ka peale valimisi jääda Euroopa teemadega aktiivselt seotuks. Sellest soovist kasvaski välja üle-euroopaline üheskoos.eu võrgustik igas vanuses inimestele, kes tunnevad huvi Euroopa Liidu vastu. Võrgustiku eesmärk on tuua Euroopa Parlament inimestele lähemale ja ergutada neid oma arvamust avaldama ning Euroopa poliitikas osalema. Võrgustik on avatud kõigile vabatahtlikele, see on poliitiliselt neutraalne ja teretulnud on kõik maailmavaated.\nÜheskoos.eu võrgustikuga liitujatel on võimalus saad uusi teadmisi ja oskusi ning teavet nii Eestis kui ka mujal Euroopas toimuvate ürituste kohta. Igaühel on võimalik üheskoos.eu võrgustiku tegevustes osaleda endale sobivas ulatuses, näiteks ürituste korraldaja või nendel osalejana.\nTule ja liitu üheskoos.eu võrgustikuga juba täna!


EAKAD KOER - KOERTE KOHTA - 2020\nTa ei hae hommikul,Ta on eakas koer. (A. Barto)\nNeed jooned pärinevad kuulsast laste luuletusest. Nad on pühendatud, nagu mu artikkel, vanale loomale. Kuidas pikendada lemmiklooma perekonna elu? Kuidas probleeme lahendada? Kogu teave pikaajalise lemmiklooma nõuetekohase hoolduse ja hooldamise kohta on selles artiklis.\nKõik koeraomanikud seisavad silmitsi vajadusega hoolitseda vanemate loomade eest. Nõuetekohaselt organiseeritud režiimis elab lemmikloom veel palju aastaid, rõõmustades omanikku ja põhjustamata erilisi probleeme.\nIsegi pärast 8 eluaastat hakkavad koerad vananemise märke näitama. Oluliselt vähenenud liikuvus ja vastupidavus stressile. Koer võib muutuda ärritavaks või vastupidi - apaatiline. Loomade välimus muutub. Kõndimine muutub lihaste toonuse ja liigese paindlikkuse vähenemise tõttu. Tagasi sageneb vanus üha enam ja madala koera kõht võib kõndimise ajal maapinda tõmmata.\nVana koera füüsilise kuju säilitamiseks on vaja jätkata selle liikumise julgustamist. Kõnni ei ole vaja tühistada. Piisab oma aja vähendamisest või tempo vähendamisest, kohandades seda lemmiklooma võimekusega. Harjutades 2-3 korda päevas, säilitab koer lihaste tooni ja venitab liigesed. Kui loomal on ülekaalus, aitavad jalutuskäigud hoida seda kontrolli all. Vananeva koera kõndimise põhireegel on vältida tõsist väsimust.\nLooma nahk ja karv muutuvad ka vanusega. Rasvane näärmed vähendavad aktiivsust, nahk kuivab ja võib tekkida kõõm. Paindlikkuse vähenemise tõttu muutub koera keha teatud osade puhtuse jälgimiseks raskeks. Lemmiklooma õigeaegne pesemine aitab lahendada mitmeid võimalikke probleeme.\nVana koera termoregulatsioon nõrgeneb. Loomale langeb raske õhutemperatuur. Võimaluse korral peate seda kaitsma äärmise külma ja kuumuse eest.\nEakad koerte tervis\nVanusega on koertel mitmeid terviseprobleeme. Nad vähendavad kuulmise ja nägemise teravust, on hambaga probleeme. Järk-järgult liigse kehakaalu saavutamine, mis viib südamelihase haiguse tekkeni. Paljudel loomadel hakkavad neerud ja kõht töötama halvemini. Need probleemid on korrigeeritud õige toitumisega, muutes kõndimise viisi, massaaži. Mõnedes olukordades on vaja veterinaararsti sekkumist ja tema soovituste täitmist.\nToit vanale koerale\nEakate loomade toitumine peab vastama tema vajadustele. Toidu valimisel arvestage lemmiklooma aktiivsusega, eelsoodumusega rasvumisele, kaltsiumi imendumise võime vähenemisele. Tööstuslike koeratoidudega loomade söötmisel valige vanemate koerte jaoks liin (Lisateavet vanemate koerte söötade kohta vt artiklist: Täiskasvanud koertele mõeldud kuivtoit). Kui toitu valmistab ise, siis on vaja täiendavat rikastamist. Sobiv ravim annab nõu veterinaararstile või lemmiklooma poe konsultandile. Loom vajab nõuetekohast toitumist ja kehalist aktiivsust. Sellest sõltub tema elu kvaliteet ja kestus.\nVaadake videot: Dandie Dinmonti terjer. PetCity 100 koeratõugu (August 2020).


Alati muutuvas ja konkurentsivõimelises ärikeskkonnas on paljudes tööstusharudes tavaliseks probleemiks vajadus optimeerida pakendeid ja vähendada logistikakulusid.\nNefabil on rohkelt kogemusi klientide pakkelahenduste parendamisel, tehes seda läbi situatsiooni- ja tarneahela analüüsi ning kasutades selleks eelnevalt määratletud protsesse ja töövahendeid.\nLäbi selle saame kliendile anda hea ülevaate hetke pakkelahendusest ning parendustest ja säästmisvõimalustest mida oleks võimalik saavutada meie pakkelahendusega, jättes toote kaitsetaseme samaks.\nKlientidele kes tahavad olla kindlad, et nende tarneahel on kulutõhus, on Nefabi pakendiauditi teenus parim võimalus. Analüüsides terviklikult kõiki sissetulevaid ja väljaminevaid logistikavoogusid aitab Nefab klientidel oma ettevõtet parendada, optimeerides nende pakkelahendusi seal, kus sellel kõige suurem mõju on. See kõik toimub järgnevalt:\n1. Auditi eelne kohtumine\nNefab ja klient hindavad praegust pakkematerjali ning pakendamisprotsessi ning sellest lähtuvalt määratlevad eelseisva programmi ulatuse ja fookuse. Esimese sammuna edastab Nefab auditieelse raporti ja pakkumise täielikuks pakendiauditiks. Selle sammu abil pannakse paika potensiaalsed parendused, mida on võimalik läbi viia.\n2. Pakendiauditi töötuba\nTeise sammuna tehakse täielik ülevaade, mis hõlmab kõiki tooteid, nende pakendeid, pakendamisprotsesse ja nendega seonduvaid logistikavoogusid. Selle sammu mõte on koguda andmeid ja infot mis võimaldab Nefabil pakkuda optimeeritud lahendusi, võttes arvesse teie toote kaitset ning logistika kogukulusid.\n3. Ümberstruktureerimine ja optimeerimine\nOmades kogu vajalikku informatsiooni struktureerib Nefab lahendused ümber ning analüüsib nende mõju kogukulule. Selles staadiumis kasutavad meie insenerid mitmeid töövahendeid, mis aitavad disainida pakendit, analüüsida dimensioone, optimeerida koormaid ning analüüsida kogukulu. Lõpptulemuseks on 3D disainikontseptsioon, mis võimaldab kliendile visualiseerida optimeeritud terviklikku pakendilahendust.\n4. Pakendiauditi raport\nProgrammi väljund on pakendiauditi raport. Raport seletab lahti praeguse logistika kogukulu, väljapakutud pakendidisaini ja selle mõju kogukulule. Sõltuvalt selle ulatusest võivad testide tulemused, pakkejuhendid, näidised ja palju muud olla projekti osa.\nPakendite standardiseerimine on klientidele kasulik, kuna see vähendab unikaalsete pakkematerjalide arvu ettevõttes. Nefabi optimeerimistarkvara abil saab teha kindlaks õige tasakaalu unikaalsete suuruste ja kogu pakendimahu vahel. Parendusi saab sisse viia täiustatud pakendamismustrite, suurenenud virnastatavuse ning suuremate partii suuruste abil. See protsess lihtsustab ka pakkematerjalide varu planeerimist ja soetamist.\nBrosüür mobiilsete seadmete kerge transport


Andres Mill - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nAndres Mill tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta I kvartalis kokku käivet 15 112 €.\nSLEEPIT OÜ: Tegevuslugu 28.05.2021\nSLEEPIT OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. M. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. SLEEPIT OÜ valdkond on arvutialased konsultatsioonid. Samas valdkonnas (EMTAK 62021) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 1679 tükki, kes annavad tööd kokku 3635-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 433.57 miljonit...\nSLEEPIT OÜ: Palgarallilugu 04.05.2021\n2021 aasta I kvartalis kuulus SLEEPIT OÜ meeskonda 1 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 1 845 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes IV kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu langetati summas keskmiselt - 685 EUR töötaja kohta (-37%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus keskmiselt palka 2 320 EUR ja teeb...\nAndres Mill tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 7 078 €, tööjõumaksud 2 991 € ja maksustatav käive 15 112 €.\nKäibed kokku (2021) 60 446 €\nBilansimaht (2021) 32 282 €\nSLEEPIT OÜ Juhatuse liige Logi sisse\n10.04.2017 - .... SLEEPIT OÜ juhatuse liige


Minu magistritöö: Ülekaalulisuse ja rasvumise kulud Eestis – Nourish, Train & Flourish\nMinu magistritöö: Ülekaalulisuse ja rasvumise kulud Eestis\nPublished on 8. juuni 2016 9. juuni 2016 by Margit Partei\nLõpuks on see ilmatu pikana tunduv teekond otsa lõppemas. Magistritöö kaitsmine oli ära ning nüüd on aeg oma tööst natuke pikemalt rääkida. Huvilisi tuli igast ilmakaarest, seega räägin natuke avalikult sellest, mida ma uurisin ja millest kirjutasin.\nKõik algas sellest, et septembrikuus polnud mul ühtegi head ideed, millisel teema see magistritöö üldse kirjutada. Mõtlesin üht- ja teistpidi, aga ei midagi. Tühjus! Lõpuks lihtsalt valisin endale juhendaja välja, kellega võiks olla tore koostööd teha. Arvasin, et kirjutan midagi vaesuse ja hariduse kohta. Paremaid ideid mul ei olnud.\n… ja siis ühel päeval, lihtsalt ei-tea-kust, miski plahvatas mu peas. Üks teema. Lööks äkki kuidagi kokku, kui palju ülekaalulisus ja rasvumine Eestis iga-aastaselt maksma läheb? Te ei kujuta ette, kui elevil ma olin. Mul oli teema, mida innukalt kirjutama hakata! Võtsin ühendust enam-vähem ainsa inimesega, kes minu teaduskonnas seda tööd juhendada suudab. Õnneks oli tal aega mind oma tiiva alla võtta. 🙂 Töö võis alata.\nVõi siiski mitte. Sügissemestri ained ja minu töö õppejõuna olid nii hullumeelsed, et valmis sain vaid kohustusliku laiendatud kava. Kui päris aus olla, siis polnud ma sellega üldse rahul. See oli väga pealiskaudne ning viimistlemata. Ma ei tahtnud seda üldse esitada. Oma nimi sellisele asjale peale panna… Ei olnud just kõige parem tunne.\nAga jaanuari alguses alustasin ma uuesti tööd. Nüüd oli mul kogu aeg võimalik ainult diplomitööle pühendada. Aineid mul kevadsemestril ei olnud, ülikool rohkem tööd ei pakkunud ning aega oli kõvasti. Hakka aga kirjutama.\nMäletan seda, et alguses oli kirjutamine väga raske. Esimesed nädal aega tegelesin ainult mitmekümnete artiklite lugemisega. Kogusin peas mõtteid, üritasin neid koondada. Siis lugesin veel ja veel ja veel. Lõpuks tekkis süsteem, et kirjutama hakata. Siis muudkui kirjutasin ja kirjutasin. Tundide kaupa päevas.\nVahemärkusena peab ütlema, et minu magistritöö ei pidanud olema klassikaline diplomitöö, vaid hoopiski ingliskeelne 10000-sõnaline teadusartikkel (kogu mu magistriõpingud toimusid 100% inglise keeles). Kas see päris nii välja tuli, on iseasi, sest meie kursus on esimesed, kes midagi taolist lõputööna tegema pidid. Ei olnud hindajatel täpset arusaamist, ei olnud ka tudengitel ja juhendajatel. Natuke raske oli nii kirjutada, kui keegi täpselt ei tea, mida lõpuks nõutakse, aga sai hakkama.\nKirjanduse ülevaatele punkti pannes oli lehekülgi ja sõnu juba omajagu. Siis tuli hakata empiirilist osa kirjutama. Asi läks raskeks, sest mul polnud veel aimugi, kuidas see ülekaalulisuse kulu ikkagi kokku lüüa, kas meil on üldse Eestis vajalikud andmed olemas jne. Nii palju küsimusi, nii palju ebakindlust… Aga mu juhendaja toetas mind alati 100% ning kinnitas, et oleme õigel teel ja sellest saab asjalik töö. Usaldasin teda. Õigesti tegin. 🙂\nAga aitab pikast eeljutust. Asume asja juurde. Liiga teaduslikuks proovin mitte minna, palju täpsemalt ja detailsemalt saab igaüks lugeda töö täisversioonist, lingi leiab postituse lõpust. 🙂\nKuidas ma kulud kokku lõin? Mis uuringust selgus?\nHinnata ülekaalulisuse ja rasvumise kulud Eestis rahalises väärtuses. Lisaks pakkuda probleemile majanduslikke lahendusi.\nÜlekaalulisuse ja rasvumisega on seotud peamiselt kaht liiki kulud: otsesed ja kaudsed. Mõlemad jagunevad veel omakorda alaliikideks. Oma töös võtsin vaatluse alla eelkõige otsesed meditsiinilised kulud, kaudsetest kuludest produktiivsuse kulud hindasin andmepuuduse tõttu suhtes otseste meditsiiniliste kuludega.\nÜlekaalulisuse kulud. Keskendusin aladele “Medical costs” ja “Productivity costs”.\nMeditsiinilised kulud tekivad eelkõige haigustest, mille jaoks ülekaalulisus on riskifaktor. Nende loetelu on väga lai:\nProduktiivsuse kulud tekivad eelkõige enneaegsest suremusest (inimese eluiga lüheneb, näiteks seetõttu, et tal on suurem risk saada varem infarkt, ing.k premature mortality), töölt puudumiste tõttu (sest inimene on mingi ülekaalulisusega seotud haiguse tõttu haiguslehel, ing.k absenteeism), väiksema produktiivuse tõttu töökohal (põed mingeid haigusi ja näiteks su liigutused on aeglasemad, ing.k presenteeism) ja puude tõttu (nt insuldi järel).\nMinu uuringule sarnaseid on tehtud paljudes teistes riikides mitmete autorite poolt, aga mitte kunagi varem Ida-Euroopa riigis, kus on madalad tervishoiukulutused ja üpris viletsad tervisenäitajad. Seega on minu töö üks esimesi omalaadsete seas. Näitan tulemusi teistes riikides, võrreldavuse huvides on kõik esitatud protsendina sisemajanduse koguproduktist:\nÜlekaalulisuse ja rasvumise otsesed meditsiinilised kulud (aastas), % SKP-st\nÜlekaalulisuse ja rasvumise kogukulud (otsesed + kaudsed, aasta kohta), % SKP-st\nNagu ka paljud teised autorid, kasutasin minagi kulude hindamiseks cost-of-illness ehk haiguskulude meetodit. Vajalikud andmed otseste kulude hindamiseks ravikulude kohta saime Eesti Haigekassast. Kaudsed kulud pidin hindama seoses otseste kuludega, sest nende hindamiseks meil Eestis lihtsalt puuduvad sobivad andmed.\nSeega, et otsesed kulud kokku lüüa, pidin tegema mingisuguse valiku haigustest, mille jaoks ülekaalulisus on riskifaktor. Võtsin valikusse 11 haigust, kasutusel on kõige värskemad andmed, mis saadaval (aasta 2015). Valitud haigused:\nemakakehavähk (endometrial cancer);\ndiabeet (tüüp 2),\nkrooniline südme isheemiatõbi,\nSeedesüsteemi haigused: sapikivid;\nLihaskonna- ja skeletihaigused: osteoartriit.\nValitud haiguste kulud: osutatud tervishoiuteenused ja tarbitud ravimid (Eesti Haigekassa)\nEdasi otsisin meditsiinikirjandusest välja iga haiguse kohta relatiivsed riskid (kui palju suurem oht on ülekaalulisel inimesel haigestuda nimetatud haigusesse võrreldes normaalkaalus inimesega) ning iga haiguse kohta, kui suur osa selle haiguse põdejatest on ülekaalulised. Viimase puhul pidin kasutama teiste Euroopa riikide andmeid, sest Eesti kohta neid lihtsalt ei ole saadaval. Seejärel pidin tegema omajagu arvutusi Excelis. Sain kätte tulemused.\n2015. aastal olid ülekaalulisuse ja rasvumisega kaasnevad kogukulud Eestis 45,5 miljonit eurot. See on 35€ inimese kohta aastas või 0,22% SKP-st. Otsesed meditsiinilised kulud on sellest 22,8 miljonit (0,11% SKP-st).\nÜlekaalulisuse ja rasvumise otsesed meditsiinilised kulud, Eesti märgitud punasega\nNagu eelnevatelt graafikutelt paistab, siis ülekaalulisuse kulud Eestis sarnanevad pigem vähem arenenud maadele (Mehhiko, Tai, Hiina) kui läänemaailmale, kus kulud on tunduvalt suuremad: Euroopas 2–4 korda, Austraalias kuni 6,5 korda ja USAs 7–15 korda suuremad. Otsestest medistiinilistest kuludest suurima osa moodustasid südame-veresoonkonna haigused (50% kuludest) ja endokrinoloogilised haigused (38%).\nNagu juba mainitud, siis 2015. aastal olid ülekaalulisuse ja rasvumisega kaasnevad kogukulud Eestis – 45,5 miljonit eurot (35€ inimese kohta aastas või 0,22% SKP-st) – väiksemad kui teistes arenenud maades. Kuigi 0,22% SKP-st ei tundu olevat eriti suur kulu, siis tervishoius, kus kunagi eelarve ülejääki ei teki, oleks võimalik 45 miljonit eurot tunduvalt mõistlikumalt ära kasutada. Näiteks piisaks sellest rahast, et katta kõik kulud:\ndiabeedi ravimiseks 2 aastaks,\ninfarktide ravimiseks 2,5 aastaks,\nkõrgevererõhutõve ravimiseks 4 aastaks,\nrinnavähi ravimiseks 4,4 aastaks.\nVaatamata sellele, et ülekaalulisuse kogukulud on hetkel veel suhteliselt väiksed, ei tohiks teha järeldust, et tegu on tähtsusetu probleemiga ühiskonnas. Üha suurenev ülekaaluliste osakaal rahvastikus (WHO: kui 2010. aastal oli ülekaalulisi Eestis 58,3%, siis aastal 2014 oli see juba 60,3%) annab põhjust muretsemiseks ning lubab eeldada, et kulud ei jää tulevikus enam nii tagasihoidlikuks. Ilmselt oleks Eestil mõistlik õppida teiste riikide kogemusest ning üritada probleemiga võidelda kohe ja seejuures väiksemate kuludega, kui see on alles ‘lapsekingades’, mitte oodata, kuni probleem on muutunud veelgi tõsisemaks ning selle lahendamiseks tuleb teha tunduvalt suuremaid kulutusi.\nLisaks tavapärastele lahendustele (tervislikud eluviisid, eelkõige muutused söömis- ja liikumisharjutustes) pakkusin oma töös välja ka maksulahendused. Neist esimene on juba mujal maailma (Norras, USAs, Mehhikos) kasutusel: maks suhkru- ja rasvarikastele toiduainetele. Teine väljapakutud lahendus oli märksa intrigeerivam: maks üleliigsele kehakaalule. Nendest lahendustest koos kõigi puuduste ja lisaaspektidega saad pikemalt lugeda töö täisversioonist.\nTööd täispikkuses saab lugeda SIIT.\nEelmine Rapla Selveri Suurjooks 2016\nJärgmised Üks ilus päev\n21 kommentaari “Minu magistritöö: Ülekaalulisuse ja rasvumise kulud Eestis”\n8. juuni 2016, 17:25\nKokkuvõte on väga huvitav! Püüan end kokku võtta ja seda täismahus lugeda… kui saa inglise keelega hakkama 😉\n8. juuni 2016, 19:11\nHuvitav. Praegu ei jõua täismahus tööd lugeda aga ehk kommenteeriksid seda lauset:”oleks võimalik 45 miljonit eurot tunduvalt mõistlikumalt ära kasutada. Näiteks piisaks sellest rahast, et katta kõik kulud: diabeedi ravimiseks 2 aastaks,”? Kas siin on mõeldud ainult 2. tüüpi diabeeti? Kust sa leidsid info kui palju raha aastas diabeediravile kulub?\n8. juuni 2016, 20:43\nSiin on jah mõeldud 2. tüübi diabeeti, töös on ka nii kirjas. Info ravikulude kohta pärineb Eesti Haigekassast.\n8. juuni 2016, 19:37\nSiin on küll räägitud ainult kuludest, aga paljudele inimestele on see puhas tulu. Kui ei oleks ülekaalulisi, siis paljud kaotaksid töö. Kuigi ega mul neist kahju ka pole. Ongi liiga palju “toitumisnõustajaid” ja isehakanud treenereid viimasel ajal siginenud. Ja muidugi terved tööstusharud, mis tegelevad ülekaalulistele mõeldud toodete turustamisega jne.\n8. juuni 2016, 20:03\nMinu arvates ka äärmiselt huvitav teema. Täiesti šokeeriv on see, et ülekaaluliste hulk Eestis on nii suur. Ma aimasin, et see protsent on kõrge, aga et nii kõrge. Njah, kurvaks teeb 😦\nMa leian, et väga suureks probleemiks ülekaalulisuse ja sellega kaasnevate terviseriskidega võitlemisel on asjaolu, et sellest probleemist lihtsalt ei saa avalikult rääkida, sest kohe hakatakse jahuma midagi paksude häbistamisest, diskrimineerimisest ja sellest, et inimene pole paks, vaid lihtsalt kurvikas. Ja kuidas me saame parandada probleemi, millest isegi rääkida ei saa?!?\nMina olen juba ammu olnud suhkrumaksu toetaja. Nii kõrini, et toidutootjad kallavad vastutustundetult suhkrut igale poole. Sattusin ükspäev just Etv+ kanalilt ühte dokut vaatama, mis keskendus toitutootjatele ja nende vastutusele inimeste ülekaalulisuse ja terviseprobleemide tekkimise eest. Toitutootjaid võrreldakse lausa tubakatootjatega, sest nende käitumises esineb väga sarnaseid käitumismustreid ja toitutööstus kujutab samamoodi ohtu inimeste tervisele.\nMa loodan, et inimesed loevad sinu tööd ja saavad aru, et tegemist on väga suure probleemiga ühiskonnas ja sellega tuleb tegeleda. 🙂\n8. juuni 2016, 20:41\nVäga mõnus tagasiside, aitäh. 🙂\n9. juuni 2016, 00:00\nKaili, miks peab mingi maksuga karistama normaalkaalus inimesi. See on ikkagi inimese oma teha, kui palju ta patustab. Nii suhkur, kui rasv on organismile äärmiselt vajalikud ained. Ilma nendeta üldse see ei toimigi. Asi on mõõdukuses. Iga asi üle piiri on kahjulik. Üks kurja juur on tegelikult rasvavabad või light tooted. Kui millestki on kogu rasv ära võetud, siis see muutub äärmiselt maitsetuks. Et seda kompenseerida lisatakse suhkrut. Sama on ka suhkruvabade toodetega. Lisatakse kas kunstlikku magusainet, mis on veel kahjulikum, või rasva.\nSuurim probleem on tegelikult, et inimesed liigutavad end vähe. Näiteks kasvõi minu töökohas suurem osa vaatab, minu spordiharrastusele viltu-nende jaoks ma olen täiesti segane. Nagu ütles üks telemees: Mees ei jookse. Isegi siis mitte, kui bussist maha jääb!\n9. juuni 2016, 20:40\nLauri, organism saab hakkama väga edukalt ilma suhkruta. Ja saab hakkama suhkruga ka. Ka puuviljasuhkur on hea suhkur ja vaevalt keegi seda maksualla hakkab panema. Valge auhkru maksustbsaaksin aru. Ise pole seda ollust ca aasta söönud ja seeläbi olen avastanud KUI PALJU on seda pandud suvaliste toiduainete sisse, mis tegelikult seda ei vaja..\n9. juuni 2016, 21:58\nSuhkrumaks ei ole ju karistus. See on võimalus piirata suhkru tarbimist. Samamoodi on vajalikud alkoholi- ja tubakamaksud. Inimesed sageli ei saa ise aru mis on tervisele kahjulik, seega on vaja kuidagi õige suund ette näidata.\n12. juuni 2016, 15:47\nTegelikult suhkrumaks pigem just paneb tootjad mõtlema, et võiks hakata oma toodetesse vähem suhkrut panema. Inimesed on ju väga hinnatundlikud ja kui mingite toodete hind tõuseb, siis nad lihtsalt ei osta neid, mistõttu peavad tootjad pigem ise vähem suhkrut ostma ja seda oma toodetesse vähem panema, et saaksid hinna ikkagi tarbija jaoks samasugusena hoida. 🙂 Ja sellest võidavad just tarbijad.\n8. juuni 2016, 20:26\nJeee! Nii äge! 🙂 Oled megasuure töö ära teinud ja hakkan kohe põnevusega lugema ka! Kuidas muidu koolis seda hinnati?\n8. juuni 2016, 20:39\nHindeks anti B. Lootsin A-d, aga pole hullu. 🙂\n9. juuni 2016, 11:52\nPõgus pilk töö algusse tõstatas kohe üles küsimuse-kust algab ülekaalulisuse piir ?\nMeditsiinistatistika näeb asju väheke teistmoodi kui BMI järgne jaotus-nimelt on kõige vähem meditsiinisüsteemi koormavamad,tervemad,töövõimelisemad BMI järgi kerges ülekaalus olevad inimesed. Ja alakaal on palju suurem terviserisk kui rasvumine.\n9. juuni 2016, 12:10\nPilk töö algusesse defineerib ülekaalulisuse täpselt samuti nagu Maailma Terviseorganisatsioon (WHO). Sinu väidetele palun juurde viidet ja allikat, uuriks hea meelega neid teooriaid.\n26. juuni 2016, 11:20\nNäiteks viide mingile uuringule:\nMingi uuring mis näppu jäi väitis et kõige tervem on BMI 27 !?\nKas ei pane juba väide et enamus elanikkonnast on “ebanormaalsed” mõtlema et midagi on hinnangute andmisel viltu läinud?\nEhk -tavapärasel kujul BMI järgne normkaalu jaotus vajab hädasti ülevaatamist-nn normkaal tänapäevasel vähese liikumise ja kerge toidu kättesaadavuse tingimustes pole enam märk heast tervisest vaid vastupidi- märk vähesest liikumisest, valedest elukommetest(suitsetamine,vähene liikumine,alkoholism,narko) või kõikvõimalikest vaikselt toimetavatest sisehaigustest.\nJah-kõhn südame-veresoonkonnahaigustesse tõenäoliselt ei sure -seda teevad teised haigused ja mitmed aastad varem kui infarkt paksukese võtab.\n9. juuni 2016, 13:35\nLauriga maksu osas nõus. Kas uurisid ka seda poolt, kas neis riikides, kus maks on, on see end õigustanud? Soome vist plaanib suhkrumaksu kaotada. Taanis on, kui ei eksi, rasvamaks ning muu hulgas on maksustatud ka pähklid jms. Mida terviseteadlikud inimesed sellest arvaks? Ettepanekuna loomulikult ok, kaalumist väärivad kõik lahendused, aga ise pigem ei poolda mingite toiduainete karmimat maksustamist.\n123 märkust alakaaluliste kohta olen ka ise lugenud. Eriti just teatud vanusest pidi väike rasvapolster pigem kasulik olema ja saledad ning alakaalulused rohkem haiged. Viidet kahjuks lisada ei oska, aga see ei tähenda, et see seisukoht on kindlasti vale 🙂\n9. juuni 2016, 14:06\nHüpertensiooni puhul kasutatakse erinevaid koode, I11-I13, erinevate organsüsteemide kahjustusega hüpertensiooni iseloomustamiseks. Kui kasutasite vaid I10 andmeid, siis on need kulud jäänud kajastamata.\n9. juuni 2016, 14:17\nOlen sellest teadlik. Et replikeerida eelnevaid töid ja saavutada nendega parem võrreldavus, lisasin uuringusse ainult I10. Kui oleks kasutanud ka I11-14, siis oleks ülekaalu kulu veelgi suurem.\n11. juuni 2016, 11:05\nEsimene lugu LPs. Tubli töö! http://digileht.epl.delfi.ee/uudised/paksude-eestlaste-hind-on-45-miljonit-eurot-aastas?id=74780397\n11. juuni 2016, 13:47\nPingback: 2016. aasta kokkuvõte: arvud ja tegemised – Nourish, Train & Flourish\nAinus mõistlik koht, kus sellise tapvalt kuuma ilmaga ilma päikesepistet saamata jooksmas käia. Aitäh, @tyaskfitness! 🏃🏻♀\nSelle jooksuga lõppes minu jooksmisega taasalustamise esimesed 12 nädalat treeninguid. Nii palju on selle ajaga muutunud! 🥲 Caption läheks liiga pikaks – tuleb sellest blogis pikemalt kirjutada. 😊\nTiit käis Sillamäel 10 kilomeetrit jooksmas, ma olin niisama ilus. 😅\nPühajärve-Kääriku-Pühajärve kulgemine. 40 minutit kõndi, 2 tundi jooksmist. Täpselt nii, nagu plaan oli.\nReede õhtu veetsime koos @tiitoinus Tartu Rattarallit sõites. Kui see lühike kruusatee lõik välja arvata, mis mul lisakummi puudumise tõttu stressi lakke lõi #lifeontheedge , siis oli super sõit. 😍\nNagu näha, elasime koos @tiitoinus-ega poolteist aastat kullapaja otsas nii, et arugi ei saanud, sest vikerkaar siseneb Aleksandri 7 majja täpselt meie 4. korruse üürikodu kohalt. 😅\nMul on #Maijooks virtuaaljooks juba joostud. ✅ See oli muideks minu 100. läbitud spordisündmus! 🤩 Vägev kokkusattumus, et sajandaks sai juhuslikult just see jooks, kus ise sel aastal reklaamnäona figureerin. 😀\nTäna sain 2. doosi Astra-Zeneca vaktsiini. Paari nädala pärast olen COVID-19 eest maksimaalselt kaitstud. Peamised põhjused, miks lasin end esimesel võimalusel #covid19 vastu vaktsineerida:\nOotamatult soe, aga nii mõnus pikk kulgemine oli täna. Tänulik iga jooksusammu eest. Tänulikum kui kunagi varem. 🏃🏻♀\nAjalooline mälu Vali kuu juuni 2021 mai 2021 märts 2021 veebruar 2021 jaanuar 2021 detsember 2020 november 2020 oktoober 2020 september 2020 august 2020 juuli 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuli 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014 august 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013


Katjonok: Nimedest ja veeni torkimisest\nTänane arstil käik oli omamoodi huvitav. Kuna eile Annika teatas, et ta haige on ning Margot pidi nagunii aja mööda saatmiseks minuga arstile kaasa tulema, sai ka Elina sisse pakitud ja kaasa võetud. Haiglas kus ma käisin, oli ilus ja suur lastenurk, kuhu Elina kohe jooksis. Hakkas ilusti mängima ja olin suhteliselt kindel, et ta ei pane tähelegi kui ma vastuvõtul olen. Pealegi jäi Margot ka temaga.\nOlin ma siis umbes 10 minutit vastuvõtul olnud, kui pidin teise kabinetti minema, et vereanalüüse anda. Ja mida ma kuulen: Elina röögib, nutab ja karjub:" Ei taha tädi! Ei taha! Emmet tahan! Eeeemmmmeeee!".\nKuna mul oli vaja kiiresti veri ära anda, jätsin ta selleks minutiks veel röökima. Kohe üldse ei salli ma nõelu! Kuid üllataval kombel, seekord eriti valus polnud. Ebameeldiv oli vaid see, et kuna mul on väga peidus veenid, surkis ta päris kaua ja palju seal naha all selle nõelaga. Kui ma lõpuks ütlesin, et see on minu laps, kes seal väljas karjub, andis arst alla ja käskis kätt vahetada. No paremast käes on minu meelest valusam verd võtta, kuid vähemalt sai ta veeni ja sellest vere kätte. Kiiresti jooksin ma siis oma päiksekiire juurde. Ja mis pilt mind ees ootas: Elina nuttis ja karjus keset mänguplatis, ukse vahel seisid Margot, administraator ja kassaneiu, kes kõik vaatasid seda last nõutult. Hiljem Margot siiski tunnistas, et püüdsid nad kõik teda rahustada ka, kuid tema vaid tahtis emmet.\nVõtsin ta siis sülle ja kuna oli vaja vaid arstiga järgmine kohtumine kokku leppida, võtsin ta kaasa. Siis muutus laps juba iseendaks ja ilusti tänas arsti ning tegi "tadaa!"\nNing siis asi, mis mind ja ka teisi täna väga imestama pani. Minul (ja ehk ka Elinal) ei ole ravikindlustust! Kuulsime seda juba siis, kui Elina Rotaviirusega haiglas olime. Maksime me ju sealgi iga nende liigutuse eest. Nii, aga arst imestas, et kuidas saab olla, et kahe aastase lapse emal ei ole ravikindlsustust? Kiiruga ja ärevalt arvasime esialgu, et ehk sellest välismaal elamisest, aga reaalsuses ma ju Soomes kirjas ei ole ja olen Eesti, oma vanematekoju sissekirjutatud nagu Elinagi. Pärast ütles veel Margot, et sügisel ma siiski kooli alustasin, siis peaks õpilasena mul ka kindlustus kehtima. Ning kas see kaks kuud mis tööl käisin siis ei loe? Igatahes maksan ma jällegi absoluutselt iga arsti liigutuse eest täis hinda.\nGunnariga arutasime ja kuna me kirjutame nagunii meid Elinaga kiiremas korras Soome ümber, siis ei hakka seda Eesti kindlustuse jama uurima ja edasi ajama.\nNüüd ei ole muud, kui tuleb analüüside vastused ära oodata. õnneks viimased kaks päeva on päris hea juba olla olnud ning pole kordagi iiveldanud ega oksendanud. Ehk mängib oma rolli siin ka korralik toitumine, ma ei tea. Elina on ka siiani heas seisus, kui välja arvata väike toiduga pirtsutamine.\nAinus asi on jälle väsimus, mis mul Elina okseööst sees veel on. Kuna ma magasin peale seda temaga päeval koos, on mu enda rütm rikutud ning jälle passin poole hommikuni üleval. Kiiresti tuleb see ka uuesti korda saada.\nVahepeal, suurest igavusest, hakkasin ma uurima nimede tähendusi. teada-tuntud asi on ju see, et Elina minu jaoks on midagi väga erilist. Tema nimi sai ka suure hoolega välja mõeldud ning üsna tagamõttega pandud. Seda ma juba teadsin, mida nimi Mia tähendab, kuid veel enam pani mu südant härduma terve tema nime tähendus.\nElina- on Hispaania tähendusega särav valgus/valguskiir. Suurim nime kasutusala on Soome ja Rootsi.\nMia- Itaalias tähendab see soovitud last ning piibli järgi "minu". Enim kasutatud Rootsis, Norras, Taanis, Saksamaaal ja Inglismaal.\nKati- on Ungari nimi, lühend Kathrine'st ja tähenduselt puhas/ehe. Enim kasutatud Soomes, Eestis ja Ungaris.\nGunnar- Skandinavia pärase tähendusega vapper sõdur, Taani tähendusega sõjakindral ning Islandil sõdalane. Enim kasutatud on see Norras, Rootsis, Taanis ja Norra mütoloogias.\nNagu näha, siis Elina Mia nimi on läinud nii täppi, kui täppi minu jaoks. Samamoodi Gunnari tähendus. Enda omas ma nii kindel ei oleks...\nEnda nimede tähendusi saate vaadata SIIT ning nime kasutatavust SIIT! Mis te tulemuseks saite!?\nKirjutas Kati at 03:46\nLabels: Eesti, Elina, haigla, nimed, nõelad\nMarina nimi on tulnud Kreeka merejumalanna järgi ja tähendab "merest tulnud". Sama tähendus on ka Ladina-Ameerikas.\nMinu puhul on küll veits mööda, sest sündisin ma talvel, kui meri oli jääs ja vett ka kardan.\n8. jaanuar 2014 09:54\nRiina- Iisraeli tähendusega "Leid" .Kasutatakse Soomes ja Eestis :)\nKarl- Prantsuse tähendusega "tugev" ja "maskuliinne". Kasutatakse Saksa, Rootsi, Norra\nEerik- Skandinaavia tähendusega "Austatud valitseja". Kasutatakse Soomes.\nRanno- on selline mittemidagi ütlev nimi :)\nNeed head leheküljed, sealt saab snitti võtta järgmistele lastele :)\n8. jaanuar 2014 10:03\nMul tuleb kohe ette, et Eestis jooksis/jookseb seebikas "Marina ja merekapten". :)\n8. jaanuar 2014 10:08\nKaja on Poola nimi, tähendab Jumalate printsessi.\nKasutatakse Eestis, Poolas, Rootsi, Norra, Taani, Tshhei,\n8. jaanuar 2014 11:25


Teemaks Holokaust – skeptik.ee\nTeen lihtsalt eraldi pealkirja ja koondan siia alla kommentaarid, mis esialgselt paiknesid loo Skeptik Playboys: Mida mehed usuvad all.\nPrev Püsiteema: millest võiks skeptik.ee küljel kirjutada?\nNext Indialastest 80% taimetoitlased? Vaevalt küll.\n441 Replies to “Teemaks Holokaust”\nVandenõude osas pean ka mina nõustuma, et laias laastus kaldub skeptiline “liikumine” pigem oma nimele vastupidiselt käituma. vaja oleks kaaluda mõlemaid versioone sest raudselt võib väita, et vandenõusid siiski tuleb ette. muidugi ei tasu seepärast pöördesse minna ja neid igalt poolt otsima hakata.\nüks andestamatuim tegu, mida ma skeptikute poolel märganud olen, on aga holokaustis kahtlejate materdamine. sel põhjusel otsustasin jätta omalt poolt tõlkimata muus osas toreda raamatu “miks inimesed usuvad veidraid asju” kus autor viimases peatükis täielikult omaenese poolt varem välja öeldud põhimõtteid eitades holokaustiskeptikutele lihtsalt nuiaga pähe lajatab, ilmutamata seejuures vähimalgi määral ratsionaalset mõtlemist. Eks ole holokausti näol tegu ka teatud mõttes püha lehmaga aga kurat, kui sa ei suuda sellest vähemalt neutraalselt kirjutada, siis ära kirjuta sellest üldse.\n5. september 2008, 16:51\nüks andestamatuim tegu, mida ma skeptikute poolel märganud olen, on aga holokaustis kahtlejate materdamine\nMina näen holokausti eitamise teemas kahte probleemi. Mitte et mingis ajaloolise sündmuse toimumises kahelda ei võiks või olemasolevaid käsitlusi üle ei peaks vaatama, aga eitajate eliiti ei näi huvitavat mitte niivõrd ajaloolise tõe selgitamine kui pigem oma poliitilistele eelistustele legitiimsena näiva kattevarju ehitamine. Ajaloolased vaidlevad samamoodi, nagu igas teadusharus tehakse, aga kui mootoriks-motivaatoriks on oma ideoloogia õigustamine, siis mõistlikust ja sisulisest diskussioonist väga palju välja ei tule.\nTeine asi on taas poliitiline. See eitamise kriminaliseerimine mõnedes riikides ja sündmuse mõnede arvates sunniviisiline pühitsemine ehk pähemäärimine. Mulle isiklikult see tagumine osa probleemi ei valmista. Kannatused on kannatused ja neid mälestada ning seeläbi teisele rahvale toeks olla – inimlik ju.\nKriminaliseerimise koha pealt arvan, et läheb ehk veidi aega, aga küllap need punktid kord tühistatakse. Seni aga on mõned seadusandjad näinud piisavalt põhjust, et selliseid pügalaid kodurahu huvides või mõnel muu mõjuval põhjusel nuiana oma seadustes hoida.\nSiis on veel ka selline asi, et nonde hard core eitajate argumendid on ajaloolaste poolt korduvalt ümber lükatud, aga nagu korralikule ideoloogile kohane – faktid eitajate arvamusi ei muuda ja nii saavadki nad oma põikpäisusega sellise inimhulga osaks, kus igat masti vankumatud usklikud juba ees ootavad. Ja selliste materdamine on sullegi, Jason, päris tuttav tegevus :-)\nHolokausti eitamisega sisuliselt süüdistatakse tuhandeid inimesi – juriste, ajaloolasi, protsesside tunnistajaid jne. – raskes kriminaalkuriteos, tõendite võltsimises. Sellist süüdistust uisapäisa esitada ei või.\nPüha eesmärgi nimel pole miski liiast, justnagu kõigis muudes sarnastes olukordades..\n5. september 2008, 18:26\nÜhest küljest on Holocausti-eitajaid ja nende argumente juba hulka aastaid näha olnud, nii et nende jamasus on laialt teada. Inimestele on loomulik optimeerimine — kui ikka tuleb uus inimene teadaolevat jama toetama, siis olgu tal väga head argumendid, mitte ümbertöötatud (või halvemal juhul kopi-peistitud) vana jama.\nTeisest küljest on tsiviliseeritud inimestele omane iseäranis pahasti suhtuda nondesse pahastikäitujatesse, kelle eesmärgid omakorda vastikud on. Sellepärast tundub meile professionaalne hiromant või alkeemik inimesena halvem, kui amatöörne, kelmusi mitte toimetav käevaataja ning meditsiinikooli lõpetanud homöopaat ebaeetilisem, kui keskharidusega homöopaat. Samamoodi on etnilisest vihkamisest kantud Holocausti-eitamine tsiviliseeritud väärtussüsteemis hullem tegevus, kui ilma vastikute tagamõteteta Holocausti-eitamine.\nKummalisel kombel aga on ilma vastikute tagamõteteta Holocausti-eitajaid võrdlemisi hõlbus ümber veenda. Vastikute tagamõtetega Holocausti-eitajatele aga asitõendite süstemaatiline analüüs millegipärast ei mõju …\n5. september 2008, 18:32\nMartinile: mõtlemapanev on nimetatud raamatus esitatud väide, et holokausti toimumist ei tõesta eraldi ükski teadaolev fakt ent kaudsete tõendite kokkuliitmisel saadaksegi lõplik kinnitus.\nsiinkohal tuleb küll aeg maha võtta ja mõtiskleda, et kuidas saab olla, et eraldiseisvad faktid ei kinnita sedavõrd grandioosset, kuue miljoni inimese hävitamist nii, et seda tuleb tõdeda vaid üksikfaktikeste kokkuliitmise teel? seda enam jääb mulje, et asi on nii, nagu revisjonistid väidavad: juutide tagakiusamist ja tihti ebainimlikku diskrimineerimist eitada ei saa, küll aga saab tõsiselt kahelda nende eesmärgipärase hävitamise plaanis ja selle teostamises. täpselt samamoodi näitavad väga paljud üksikfaktid kokku liidetuna, et just revisjonistidel on õigus.\nmis aga puutub revisjonistide poliitilis-ideoloogilisse kallutatusse, siis tuleb tõele au anda ja nentida, et ega ka nende vastaspool (ennekõike holokaustiteooria algatajad) ei seisa kuigi neutraalsel pinnal.\nPS! rääkides väidete ümber lükkamisest pole minu teada keegi suutnud siiamaani vähegi arusaadavalt ja usutavalt ära seletada, kuhu pandi suurema osa tapetute laibad. räägitakse küll, et põletati ära aga…vastuväited seletavad, et olemas olnud krematooriumiahjudes (ja muinasjutuvaldkonda kalduvates “põletamissüvendites”) poleks suudetud põletada ka kümnendikku olemasolevast materjalist. eksterministid pole mulle teadaolevalt leidnud kuskilt lisaahje ega seletanud ka piiratud hulga ahjudega miljonite inimeste põletamise võimalikkust.\nTunnistajate ütlused raamatu autori(te) meelest ilmselt ei kvalifitseeru tõenditena.\n5. september 2008, 19:57\n1. on fakt, et plaan juudid hävitada oli olemas ja seda täideti sõja viimaste päevadeni – ka siis, kui rinne lagunes lausa kilomeetrite kaugusel.\nlihtsamat lugemist: http://en.wikipedia.org/wiki/Wannsee_Conference\nja täpsemat: http://www.ghwk.de/engl/kopfengl.htm\nIsegi sakslased ise ja asjaosalised miskipärast ei eitanud seda plaani ega polnud see mingi saladus liitlastelegi.\nLihtne on minna ka Berliini Holocausti muuseumisse, võtta kätte mõni köide tapetud juutide nimekirjadega elukoha-linnade kaupa ja lugeda sealt inimeste saatusi – see on vägagi hästi dokumenteeritud osa.\nSee Jasoni jutt eraldi seisvatest faktidest jne on tõen kontekstist väljarebitud jupp – ja sellist tegevust heidame me ette igasugustele udutajatele, eks?\n2. massimõrv ja räige sõjakuritegu ei saa vist ühelegi Inimesele olla “neutraalne alus/pind”.\n3. See “kuhu laibad jäid” argument on eriti … no ma parem ei väljendu. ..\nIgaüks, kes võtaks vaevaks veidigi materjali uurida, saaks teada, et enamus ohvritest tapeti väljaspool suuri maailmakuulsaid koonduslaagreid. Selleks ajaks, kui Wannsee konverents toimus, oli juba kaugelt üle poole miljoni juudi tapetud…\nEi viitsi hetkel otsida, kuid on olemas ja netis saadaval natside endi dokumendid, mis kinnitavad koonduslaagri ahjude palju suuremat võimsust, kui teie ettekujutus seda “joonistada” võimaldab.\n4. Ja viimaseks lihtne küsimus – kui juute süstemaatiliselt ei hävitatud, siis oleks kena saada poole minu suguvõsa praegused aadressid ja telefonid. Ja ma arvan, et soovijaid kontaktandmete osas oleks veel palju. Nad ei saanud ju lihtsalt haihtuda, eks?Miskipärast minul pole see õnnestunud…\n5. september 2008, 20:22\nSee juhtub, kui raamatu-autorid ei mõtle piisavalt kontekstotoomia-võimaluste peale :-P\nGenotsiid ei koosne kunagi ühestki üksikteost. Genotsiid on alati statistiline agregaat. Organiseeritud genotsiidi korral oleks kõige lähemal üksikule sündmusele oleks käsuliinide kokkusaamispunktis olnud inimeste tunnistus. Paraku ei õnnestunud tribunalil Hitlerit ega tema lähemaid kaasvõitlejaid Nürnbergis küsitleda; kogutud tõendid Holocausti komponentide kohta summeeruvad aga kaunis hõlpsasti.\n5. september 2008, 20:25\nMilline üks eraldiseisev fakt üldse saaks aastate jooksul kümnetes koonduslaagrites mitmetes riikides toimunut ilma teiste faktide toetuseta kinnitada?\nKrematooriumite koha pealt paluks konkreetseid fakte, miks need ei oleks pidanud oma tööga hakkama saama?\n5. september 2008, 20:26\n… küll aga saab tõsiselt kahelda nende eesmärgipärase hävitamise plaanis …\nWannsee konverentsi selleteemalise protokolli ingliskeelne tõlge on saadaval näiteks http://www.historyplace.com/wo.....annsee.htm otsast.\n5. september 2008, 21:28\nNo selle holokaustieitajate argumentide ümberlükkamisega ei saa kohe kuidagi nõus olla.\nMind näiteks veenas Wiesenthali koduleht rohkem, kui ükskõik millise eitaja oma. Jätame igasugused Jüri Lina taolised kõrvale aga kus võiks lugeda asjalikke vastuseid sündmusesse skeptiliselt suhtuvate inimeste küsimustele? Ma olen peotäie holokausti pooldajate materjale läbi lugenud , olgu see siis ADL või Wiesenthal , aga peale propaganda ja vastaste mahategemise pole seal midagi.\nNo näiteks, kuidas suudeti sõjast laastatud Euroopas hukkunud nii kiiresti kokku lugeda? Tol ajal polnud ju arvuteid, mobiile jne… Näiteks Nõukogude Liidu sõjalisi kogukaotusi pole siiamaani selgeks tehtud, andmed kõiguvad 15 ja 30 miljoni vahel.\nKrematooriumite ja gaasikambrite mõrvarlik töökiirus? Kadunud hukkunud? Ükski tänapäeva krematoorium ei suuda inimest põletada, nii et ühtegi kondijuppi järele ei jääks. Pealtnägijate kirjeldused, millest suur enamus on absurd.\nJa minu meelest kõige põhilisem. Teisitimõtlejate represseerimine. Maailmas on palju jõledusi tehtud, aga kui keegi kahtleb mõnes muus ajaloosündmuses, siis ei kihutata teda töölt minema ega panda vangi.\nSee pole ajalugu, see on religioon. Ainus, milles Läänemaailmas ei või kahelda ja sellel peab põhjus olema.\nLõpus universaalne nali, mis töötab üle Euroopa. Kui te seda juttu loete, siis proovige vastata kahele küsimusele: 1. Mitu ohvrit holokaustis oli? 2. Kui palju inimesi Eestis natside käe läbi või üldse hukka sai?\nEsimesele küsimusele vastab keskmine inimene sekundi jooksul, teisele teavad vastust üksikud. Ei tea hollandlased oma surnuid, ei tea inglased ega lätlased. Mõni targem oskab öelda umbkaudse arvu ja mõni teab saiti, kus see kirjas on.\nAga H küsimusele teab hirmust kahvatunud eurooplane vastust une pealt. Selle trikiga peab Lääne Euroopas vähe ettevaatlik olema. H,s kahtlemine on selline pühaduseteotus, et kõigi eelduste kohaselt on suhted igaveseks sassis, nii et äripartnerid, kaastöölised või lihtsalt sõbrad võiks mängust välja jätta.\nKummalisel kombel aga on ilma vastikute tagamõteteta Holocausti-eitajaid võrdlemisi hõlbus ümber veenda\nSeda tehakse vangimajaga ja ühiskondliku survega. Äkki keegi oskab mõne netisaidi soovitada, kus tehnilistele küsimustele vastatakse?\nPealtnägijate tunnistusi üldsõnaliselt absurdseks kuulutada on demagoogiline.\nEesti ei sobi eriti näiteks, sest Eesti (mitte just paljudele) juutidele tegid suures osas bolshevikud ära või läksid nad juba enne ise minema. Muidugi oli ohvreid ka Eestis, aga mitte nii palju, et neid igaüks teadma peaks (nagu küüditamise puhul, mis vähemalt tuttavate kaudu puudutas igaüht). Kui palju veeti väljaspoolt inimesi Kalevi-Liivale, on ise teema.\nKokkulugemise koha pealt – kirjaoskamatutel inkadel oli konkistadooride saabumise hetkel peaaegu et iga kana üle terve riigi arvel. Ning holokaustiohvrite arv antakse tavaliselt küllaltki suure veapiiriga. Mitte, et 5 999 998 – 6 000 002 näiteks.\nKui on tahtmist ohvrite nimekirju lugeda, siis on see paljudes riikides võimalik.\nNSVL-i ohvrite arvu selgitamist takistab muuseas asjaolu, et vastav kuritegelik rezhiim on siiamaani võimul. Ka on periood palju pikem ning suurematest kuritegudest möödunud palju rohkem aega. Holokausti hakati uurima vahetult pärast II ms lõppu.\n5. september 2008, 22:23\ntundub, et päevakorda on kerkinud tõestamiskohustuse teema. sellega seoses olen sunnitud nentima, et kuivõrd esmase positiivse väite ehk siis väite, et miljoneid inimesi põletati väga piiratud arvus, tänapäevases mõistes aegunud tehnoloogiaga krematooriumiahjudes esitajad peaks tõestama, et kõigis teadaolevates ahjudes oli piiratud aja jooksul võimalik hävitada märkimisväärne hulk laipu (siinkohal ma ei viitagi miljonitesse ulatuvatele numbritele)\nÜks olulisi tegureid oli oluline kultuuriline erinevus Lääne-Euroopa (salhulgas Saksamaa) ja Nõukogude Liidu arvepidamise vahel. Euroopas on inimesed üldiselt arvel olnud juba aastasadu, Venemaal hakkas üksikute inimeste üle arvepidamine pärast aastakümneid passilaua-represseerimist alles arvutite tulekuga lõpuks valmis saama.\nMind näiteks veenas Wiesenthali koduleht rohkem, kui ükskõik millise eitaja oma.\nWiesenthal on Wiesenthal.\nKui mõni igiliikuri-leidur Sulle relatiivsus-religiooni pähe määrida üritab, kas Sa veendud siis sellepärast selles, et Einstein rumalusi paberile sehkendas?\n5. september 2008, 22:46\nkrikule: soovitan põhjalikult uurida pealtnägijate tuinnistusi. nii neid, mis on leidnud oma kohu süüdistusmaterjalides kui ka neid, mis mujalt esile kerkinud. suur osa tunnistustes on pehmelt öeldes fantastilised, et mitte öelda ebamaised.\nmeeleldi viitaks ka Simon Wiesenthali enda tunnistustele. kõnealune isik viibis omenda tunnistuste põhjal SEITSMES laagris, millest opsad (ma ei mäleta, mitu) on kuulutatud “puhtal kujul surmalaagriteks”. kas ei teki küsimust, mismoodi üks suvaline ja juhuslik juut (loe: küttematerjal) suutis pendeldada SEITSME koonduslaagri vahel, kui vähemalt OSA neist laagreist olid puhtalt hukkamislaagrid?\naga ma küsiks siiski kremeerimise kohta. tolleaegsed krematsiooniahjus polnud praegustega võrreldavad. tehnoloogia, kütus jmt… pealegi oli ahjude hulk laagrites piiratud. vähe sellest – ahjude hulk suvalises laagris on kergelt tõestatav. nagu on tõestatav ka seda tüüpi ahjude “tootlikkus”. häda algab sellest, et kui asetada ühjte valemisse järgnevad suurused: väidetav laagris hukatute arv, leitud surnute hulk, ellujäänute hulk ja veel mõned seonduvad numbrid, siis selgub, et need laagris olnud ahjud oleks pidanud “teadmata kadunud” surnute põletamiseks huugama 24h ööpäevas, aastate viisi, ilma vahepealse puhastamiseta, ilma remondita ja mis peamine – OLULISELT (loe: kordades) kauem, kui selleks reaalselt aega oli. seega jääb ikkagi kõrgele õhku rippuma küsimus: kuhu kadus valdav enamus väidetavalt hukatute laipadest?\njärgmine valiline ja eksterministide poolt rahuldava seletuseta jäänud küsimus puudutab hukkamist ennast. nimelt gaasikambreid. väidetavalt hukati ühes kambris korraga suur hulk inimesi. probleemid tekivad näiteks selles, et kõnealuste ruumide uksed (mida tihti ka tänapäeval näha võib) avanevad sissepoole ent väidevalt tuubiti ruumid inimesi pilgeni täis (rääkimata sellest, kuidas mõnekümne ruutmeetrilisse ruumi mitusada inimest mahutada).\ntegelikult on küsitavusi kümneid ja sadu ja tuhandeid. ei jõua m neid kõiki tsiteerida.\n5. september 2008, 22:50\nHolokausti käigus aset leidnud isiku- ja varavastaseid kuritegusid ning nende asjaolusid ongi tõendatud suures hulgas kriminaalasjades ning ajalooalastes uurimustes. Selle kohta on kättesaadav väga suur hulk kirjandust, mis on läbinud kõikvõimalikud 20. ja 21. sajandil teadusliku teksti ette seatavad sõelad. Kui keegi ei viitsi selle materjaliga tutvuda ja selle asemel foorumites muliseb, on see tema viga.\n5. september 2008, 22:56\nkas ei teki küsimust, mismoodi üks suvaline ja juhuslik juut (loe: küttematerjal) suutis pendeldada SEITSME koonduslaagri vahel, kui vähemalt OSA neist laagreist olid puhtalt hukkamislaagrid?\nÜhel kuuest miljonist võib paljugi õnnestuda.\n“Gulagi arhipelaagis” näiteks kirjeldatakse üht vanamutti, kes istus laagris selle pärast, et keeldus põhimõtteliselt Nõukogude võimu tunnistamast. Ei võtnud vastu Nõukogude raha, ei võtnud vastu Nõukogude dokumente, ei omanud Nõukogude dokumente, ei allunud Nõukogude ametiisikute (sealhulgas) laagrivalvurite korraldustele. Erinevalt inimestest, kes olid istuma pandud riigivastase anekdoodi või trükikojas valesse kohta laotud kriipsukese pärast, sai mutt minu mälu mööda kolme aasta pärast vabaks.\nÜks koht, mille hakatuseks Googletsi leida võib, on http://www.holocaust-history.o.....m-qa.shtml ja tema rohked lingid. Näiteks laipadest räägib http://www.holocaust-history.o.....-disposal/ pikalt ja põhjalikult.\nMuide, üks põhjuseid, miks natside krematooriumid tänapäeva krematooriumi näinud tänapäeva inimesele võrdlemisi kontraintuitiivsena tunduvad, on see, et tänapäeva tsiviilkrematooriumid on laipade ühekaupa põletamiseks ning seejärel pühalike matuste pidamiseks kavandatud ja seetõttu võrdlemisi väikesed ning võrdlemisi väikese võimsusega. Natsidel oli laipu hulgakaupa ning matustega ei kavatsenud nad vaeva näha, niisiis ehitasid nad palju suuremad ja “tööstuslikumad” krematooriumiahjud.\nÕige küll, aga need H pealtnägijate tunnistused on paraku end nii diskrediteerinud, et seda on raske tõendusmaterjalina võtta.\nHea näide on Auschwitz,i koonduslaagri ülem Höss, kes Nürnbergis tunnistas, et hävitati 3 milj. juuti ja nii see kirja läkski. Kui siis kisa liiga suureks paisus, vähendati ohvreid 90date alguses 1,1 miljonini aga üldarv jäi samaks. Nii et 6-2=6.\nLisaks on ta ainulaadne selle poolest, et miljonitest NKVD küüsis oma elu lõpetanutest kirjutas ta surma oodates memuaare ja need anti ka välja. Inimesed teevad muidugi igasugu trikke, aga Stalini timukate küüsis olevate inimeste tunnistusi jumaliku tõe pähe võtta on veidi imelik.\nOhvritega on teine lugu. Põhilised H dogmaatikud on valetamisega nii palju vahele jäänud, et nende lugudest saaks raamatu.\nAga tavatunnistajad erinevad selle poolest, et nende tunnistused ei tugine millegile.\nHarilikult on olemas tunnistajate tõepärasuse hindamiseks vahendid, ristküsitlus, eksperdid, kes seletavad,kas asi tehniliselt ka võimalikon, füüsilised asitõendid jne..\nKui H protsessid välja arvata, siis ühe inimese mitte millegagi tõendamata jutt ei maksa kohtus mitte midagi. Alati peab olema midagi, mis seda toetab. Kas teised tunnistajad, füüsilised asitõendid, eksperthinnang või muu. Aga seda pole.\nMõned ilmselged absurdid on muidugi H dogmaatikud ise hääbuda lasknud. Näiteks juudirasvast seep või siis Katõni ohvitserid, kelle hukkamises natsid Nürnbergis süüdi mõisteti.\nAga tehnika on nii rumal asi, et seal loevad ainult loodusseadused. Kivisöega köetav krematooriumiahi ei suuda põletada 7 inimest 20 minutiga, nii et ühtegi konti järele ei jääks, ükskõik mida tunnistajad räägivad. Olgu nende natsidega kuidas on, aga igaühel on võimalus 10kg sealiha suvalisse kivisöekatlasse visata ja vaadata, mis toimuma hakkab.\nJa gaasikambrisse visatud Zyklon B (või ükskõik millise tahke mürkaine) graanulid ei lahustu inimese kehasoojuse ja niiskuse mõjul sekunditega. Kuidas puituks mürkgaasi peab, miks natsid kasutasid niivõrd ebaefektiivset kemikaali ja mis asjaoludel maa-alustes gaasikambrites hukkamise momendil nii palju vangidest tunnistajaid oli, on suured küsimärgid.\nMa muidugi jurist pole, aga 2 inimest ei suuda valetades iial viimast kui ühte detaili kokku leppida ja sellel uurimine baseerubki. Kui ma läksime kuhugi, siis kummal pool tänavat, kas mõni auto sõitis mööda, ka solgikaevul oli kaas peal, kas keegi vastu tuli ja kes, mees või naine, kui tuli, siis kuidas ta riides oli jne….\nAga H ohvritel on ainult jutt mis käib loodusseaduste vastu ja mida ei tõesta mitte miski.\nJa kui proovid, siis oledki eitaja ja trellide tagant võid edasi aretada. Nürnbergi protsessil ei esitatud mitte ühtegi füüsilist asitõendit. Ja mitte kusagil ei ole gaasikambri tehnilist kirjeldust.\nUSA kulutas oma gaasikambris ühe ohvri peale ligi 2 tundi. Auschvitzis pandi 2000 inimest paarikümne minutiga hakkama ja ükski silt ei seleta, kuidas ilma buldooserita nii palju rahvast nii väikesele pinnale ära mahutati. Ja nii edasi ja nii edasi…\nMul isiklikult materdada ei meeldi aga ühekorra võib. Inkadel oli iga kana arvel ENNE Cortez,i rünnakut. Peale seda, kui hispaanlased seal paar aastat ringi olid laamendanud, ei olnud ei kanad ega inimesed seal aastakümneid arvel. Hispaanlased otsisid inkade keerulise nimega kuningat terve 16 da sajandi taga, koos Eldoraadoga, hoolimata sellest , et kuninga piinasid nad ise surnuks ja vangid ning aarded rääkisid ühel keelel, et mingit Eldoraadot pole ligilähedalgi.\nSee H tundub nii emotsionaalne teema olevat, et kõik me kipume reaalsustaju ära kaotama. Kriku varasematest kommentaaridest võib välja lugeda, et ta on kas matemaatiku või juristi või muu sellise haridusega või lihtsalt hea loogigaga aga seekord…. Ühesõnaga tegijal juhtub.\nUurige natuke seda asja, see haiseb.\nNäiteks on teada, et natsid sulgesid hukkamislaagreid aeg-ajalt. Ridamisi juhtus seda sõja lõpu eel, aga Treblinka II pandi juba 1943. aasta sügisel kinni. Ja niisugusel puhul saadeti tavaliselt enamik ellujäänud ohvreid mõnda teise laagrisse edasi.\nSamuti on teada, et isegi hukkamislaagrites peeti mõnesid vange natuke kauem elus, et nad tööd teeksid.\nJa lõpuks, mõnikord põgenesid vangid laagrist lihtsalt ära.\nPõhjalik kirjutis allikaviidetega holokaustieitajate väidetest:\nKriku varasematest kommentaaridest võib välja lugeda, et ta on kas matemaatiku või juristi või muu sellise haridusega …\nKriku on jurist. Matemaatik olen siin mina. ;-)\nSorry, peotäis õigekirjavigu läks sisse aga see selleks. Igatahes, niikaua, kui ma oma juttu kirjutasin, oli nii palju uusi kommentaare tekkinud, et jutt kaotas mõtte ära:D\nAga tundub, et see on nii terav teema, et püsiarutelu jaoks on üks teema olemas.\nIgatahes, Läänemaailmas on H ainus, kus südametunnistuse, sõna, ja mõttevabadus ei kehti.\nSelle H kohta ütles David Irving hästi. Süüdistaja Austrias kisas, et mõned inimesed ei uskunud kunagi seda, et maakera on ümmargune.\nIrving vastas:” Mõned ei usu seda siiamaani, aga neid ei lasta töölt lahti ega panda vangi”.\nKuna ma pole ikka veel vastust saanud, siis kordan eespool 19.57 esitatud küsimust:\n5. september 2008, 23:34\nNagu kõik tunnistused tuginevad ka need tunnistaja mälule.\nKui H protsessid välja arvata, siis ühe inimese mitte millegagi tõendamata jutt ei maksa kohtus mitte midagi.\nVale. Tunnistaja ütlus on tõend. Üks paljudest erinevatest tõendiliikidest. Ühelgi tõendil ei ole kohtu jaoks ettemääratud jõudu (ega jõuetust).\nPole kuulnud, et holokausti sisulise uurimise või selleteemalise mõttearenduse eest keegi karistada oleks saanud. Kuid massimõrva ohvrite lõputu valelik mõnitamine, nende omakstele põhjendamatute kannatuste põhjustamine, kohtu otsuste avalik vaidlustamine ilma argumentideta või valeväidetega kurjategija puhtakspesemise eesmärgil võib minuarust täiesti karistatav olla.\nPätte kaitstakse niigi, keegi võiks ohvritele ka mõelda.\nAga kui kellegile sobib mõte, et holokausti pole olnud, siis pole ka küüditamist ega okupatsiooni olnud – viimaste mõtteavalduste eest ei saa küll kohtulikult karistada, kuid see pole ka vist juutide süü – või on see ka?\nVale. Tunnistaja ütlus on tõend. Üks paljudest erinevatest tõendiliikidest\nKui ma lähen politseisse ja süüdistan Krikut kõigi Eestis 10 aasta jooksul kadunud inimeste tapmises, siis on 2 varianti. 1, Kriku pannakse minu loba põhjal kinni, 2. nõutakse teisi tõendeid, isegi kui ma südantlõhestavalt nutan ja räägin, et nii jõleda asja uurimine on ohvrite tapmine teine kord.\nH küsimuses ei ole teisi tõendeid.\nHr. Laane ütles:\nAga kui kellegile sobib mõte, et holokausti pole olnud, siis pole ka küüditamist ega okupatsiooni olnud\nAga polegi olnud. Ma mõtlen küüditamisi ja okupatsiooni. Wiesenthali kodulehel on päevauudised. seal sulaselgelt kirjas, et Leedu tsiviilisikute tapmises punapartisanide süüdistamine on holokausti jätkamine.\n5. september 2008, 23:56\nMis tunnistajatesse puutub, siis sellest, mida nad tavaliselt mäletavad ja mida mitte ja mis järjekorras ja mis osas tüüpiliselt eksivad, on ka hulk kirjandust olemas. Ka eesti keeles. Otsitagu ja loetagu.\nÜleüldse on kõigi selliste teemadega niimoodi, et inimesed jagunevad kaheks. Ühed inimesed on sellised, kes seavad mingi asja uskumiseks enda jaoks teatud standardid ja protseduurid, mida see peaks läbima (näiteks avaldamine eelretsenseeritavas ajakirjas ja järgnev üldtunnustatus spetsialistide poolt). Teised inimesed on sellised, kes ei usu midagi, kuni pole ise näinud. Esimest liiki inimesed eksivad kõigil erialadel aeg-ajalt, kuid siiski küllalt harva. Teist liiki inimesed ei eksi oma erialal peaaegu kunagi, kuid kõigil ülejäänud erialadel kaunis sageli.\nMul isiklikult pole mingit huvi kõikidesse detailidesse süvenedes järele uurida, kuidas ikka täpselt on võimalik, et osakese kiirust ja asukohta korraga mõõta ei saa või et mõne aasta jooksul miljonitele ots peale tehti. Iga sellise küsimuse peale kuluks aastaid. Loomulikult kummutatakse aegajalt ka üldtunnustatud teooriaid, aga kui mõni inimene, kes ka ise pole teemasse tänapäeval akadeemilise haridusega professionaalilt tavaliselt eeldatava põhjalikkusega süvenenud, tuleb mulle lambist midagi üldtunnustatust väga erinevat väitma, siis saadan ma ta põrgusse seni, kuni tal mingit erakordselt uut ja huvitavat tõendusmaterjali ei ole. Täpselt samamoodi kui ma saadan põrgusse kütuselisandimüüjad, kes soovitavad mul nende toodet enne otsustamist isiklikult ära proovida.\nElu, sõbrad, on selleks lihtsalt liiga lühike.\nMõlemad väited on väärad.\nUurimisorganitel on pikaajaline praktika tunnistajate jutu hindamiseks. Mingi suvalise jutuga minejaid ikka kohtab aeg-ajalt, aga üldjuhul tuleb see ruttu välja. Probleem omab praktilist tähtsust vägistamise puhul. Nagu öeldud, vastav kirjandus on eesti keeles kättesaadav. Mina ei ole siin selleks, et anonüümsetele kommentaatoritele kohtupsühholoogia alaseid loenguid pidada.\nKa teine väide näitab väitja soovimatust kergesti leitava teabega tutvumiseks.\n6. september 2008, 0:13\nSa Jüri katsu ikka kohtuotsused, faktid ja kodulehtedel olevad arvamused kuidagi lahus hoida.\n6. september 2008, 0:15\nNjah, kui ainuke antud kuriteoliigis süüdistatav inimene on mittejuhuslikult juut ja leedukatele endile vaadatakse kenasti läbi sõrmede, siis võib W isegi õigus olla…\n6. september 2008, 0:40\nHolokausti käigus aset leidnud isiku- ja varavastaseid kuritegusid ning nende asjaolusid ongi tõendatud suures hulgas kriminaalasjades ning ajalooalastes uurimustes.\nent kas need kokku annavad aluse eeldada, et hukati ja hävitati5,5-6,5 miljonit juuti?\n6. september 2008, 0:41\nKas sa jääd vankumatule seisukohale, et tegu on ÜHEGA kuuest miljonist?\n6. september 2008, 0:50\nMuide, üks põhjuseid, miks natside krematooriumid tänapäeva krematooriumi näinud tänapäeva inimesele võrdlemisi kontraintuitiivsena tunduvad, on see, et tänapäeva tsiviilkrematooriumid on laipade ühekaupa põletamiseks ning seejärel pühalike matuste pidamiseks kavandatud ja seetõttu võrdlemisi väikesed ning võrdlemisi väikese võimsusega.\nKas sa üritad võrrelda võrreldamatuid? Kas sulle ei tundu, et on asjakohatu võrrelda üksikute tuhastamiste tarbeks loodud krematatsiooniahje ahjudega, kus imelühikste tsüklite vältel tuhastati väidetavalt SADU TUHANDEID laipu. Seejuures on 60-70 aasta vanuse krematatsioonitehnoloogia tase vaid osa küsimusest. teine osa on näiteks elus ja tervete juutide kremeerimiseks ette valmistamine ehk siis elusmaterjali töötlemine tsüaangaasiga olemasolevates ruumides vastavalt “ellujäänute kirjeldustele” või neile LIGILÄHEDASELTKI.\ntunnistan tõtt, et minu info tugineb enamuses revisionistidele ent kuni eksterministidel pole neid väiteid kaheldamatult ümber lükkavat infot, jään ma paratamatult usutavamate andmete “võimusse” (ja siinkohal pole mingit pistmist mu ideoloogiliste või poliitiliste veendumustega)\n6. september 2008, 1:02\nMa ei tahaks sugugi siinse lehe autoriteeti vähendada ent kuivõrd holokaustiteema on niiöelda tavakommetaariumist väljunud ja antud olukorras on raske järge pidada, teen ettepaneku jätkata seda siin: http://teateid_tegelikkusest.p.....?p=260#260\nLoodan Martini mõsitvusele, et ta ei loe seda mingil moel skeptik.ee “õõnestamiseks” vaid pigem ülekäteläionud teema jätkamiseks sobivaas ja kugavamas keskkonnas.\nniisiis: minupoolseks palveks oleks holohuvilistel end ära regada ja vähemalt seda teemat vaidluseks sobivamas kohas jätkata.\n6. september 2008, 1:09\nkas need kokku annavad aluse eeldada, et hukati ja hävitati5,5-6,5 miljonit juuti?\nJah. Erinevad allikad annavad 5,1 – 6,2, kellest suur osa ei surnud laagrites. Veamarginaal, nagu sa näed, on kaunis suur.\nSeni, kuni ma ei tea kedagi teist, kes 7 laagris jõudis olla, ei näe põhjust teisiti arvata.\n6. september 2008, 1:18\nSeejuures on 60-70 aasta vanuse krematatsioonitehnoloogia tase vaid osa küsimusest.\nKrematsioon pole metallurgia, et ta viimase sajandi jooksul olulist tehnoloogilist arengut üle elas.\nMa ei tahaks sugugi siinse lehe autoriteeti vähendada ent kuivõrd holokaustiteema on niiöelda tavakommetaariumist väljunud ja antud olukorras on raske järge pidada, teen ettepaneku jätkata seda siin:\nKas Sa lubad esitada ikka ainult niisuguseid küsimusi, millele näiteks sellel lehel, mille lingi ma üleval andsin, vastatud ei ole? Muidu kukub jälle vana jama närimine välja.\n6. september 2008, 1:24\nära märkimist väärib nürnbergis rakendust leidnud suhtumine tõendusmaterjali: juutide hävitamine on üldteada tõsiasi, mis eraldi tõestamist ei nõua. seejuures on kurioosne, et kõnealuse kohtukeissi käigus tegeleti “üldteada tõsiasja” tõestamisega.\nomamoodi huvitavad on ka süüdistuskokkuvõtted, kust võib lugeda, et 600 000 inimese (SIC!!! kas KEEGIGI siit kujutaks end ette olevat süüdi KUUESAJA TUHANDE inimese surmas?) hukkamises süüdistatav, kes süü omaks võttis, pääses alla 10a vangistusega samas, kui oluliselt vähemate inimeste mõrva omaks võtmast keeldunu poodi üles.\nraske, TÕELISELT raske on holokausti tremadel sõna võtta aga paljusid, holokausti toetavate isikute väidetavaid asju arvesse võttes tundub see kergelt öeldes naljakas. vähemalt see, et nimetatud oludes ja nimetatud asjaoludel hukati ja hävitati JÄGIGI JÄTMATA miljoneid inimesi. Ma ise kahtlustan, et esmaste, miljonite ohvrite esitajatel puudus lihtsalt realistlik ettekujutlus, mida kujutab endas tegelikult KUUS MIL JONIT inimest.\nLisaks soovitaksin pöörata tähelepanu esimese maailmasõja lõpus ilmunud ajalehe “american hebrew” artiklile, kus juba tollal väideti, et “haigustes, ülekohtus jne hukkus kuus (wtf????) miljonit süütut juuti” PILT: http://www.noriabooks.com/uhhuu/ah.jpg\n6. september 2008, 1:36\nholokaustiga paralleele tõmmates: kui kriku inimvihkajalikkus oleks “üldteada fakt”, siis ei näe ma holokaustiteemaga paralleele tõmmates erilist põhjust, miks teda väljapoole trelle jätta. holokaustiprotsessi käigus EI NÕUTUD füüsilisi tõendeid (rääkimata mõrvariistadest jmt) vaid suhtuti sellesse otseses mõttes samaväärselt, kui maa ümarusse – tõsiasja, mis ei vaja täiendvat tõestamist.\n6. september 2008, 1:43\nei või eitada. ent kas sa saad seda väidet kahtlematult ka wiesenthali juhtumi puhul rakendada? kahtlemata saab isegi kümnete tuhandete ohvrite puhul rakendada väidet, et “just nende kohale jõudes keerati arvete maksmatajäütmise tõttu gaasikraanid kinni ning ešelon saadeti kuskile edasi” ent kui suur on tõenäosus, et ÜKS ohver saadeti samal põhjusel edasi SEITSE KORDA?\nloomulikult epan ma arvestama võimalusega, et wiesenthali näol oli tegelikult tegemist koputajaga, kes poputati ja liigutati “kambrist kambrisse” ent isegi sellise võimaluse VÕIMALUS teeb maailmakuulsa natsiküti maine maatasa ja seab suure osa ta väiteist kahtluse alla.\n6. september 2008, 1:45\nNüüd sa teed Nürnbergi harta art. 21 alusel üldistuse kõigi H. protsesside & süüdimõistetute kohta.\n6. september 2008, 1:54\nLisaks soovitaksin pöörata tähelepanu esimese maailmasõja lõpus ilmunud ajalehe “american hebrew” artiklile, kus juba tollal väideti, et “haigustes, ülekohtus jne hukkus kuus (wtf????) miljonit süütut juuti”\nKas sa tõlgid meelega valesti? Seal öeldakse ju “are being”.\nTeiseks, Paarikümne aasta jooksul Euroopa juutide rahvaarv vaevalt et väga palju muutus. 1962. aastal ilmunud vendade Strugatskite romaanis “Tagasitulek” kasutatakse sõnaühendit “Kasparo-Karpovi kompleks”. Mida me võime sellest järeldada? Minu meelest veel veidram kokkusattumus.\nTüüpiline vandenõuteoreetiku lähenemine, ma ütleks. Võetakse mingi selline asi nagu ühe marginaalse tegelase artiklis 20 aastat tagasi mainitud 6 miljonit ja tuletatakse sellest ülemaailmne konspiratsioon.\n6. september 2008, 2:34\njason, ma kordan spets sinu jaoks kolmandat korda lihtsat küsimust – kus on minu sugulaste – keda oli ikka päris palju – aadressid ja telefoninumbrid? Mina väidan, et nad hukkusid holokaustis, mida sina väidad, sellest ei saa sa vist isegi aru.\nmiks sa väidad, et inimesd kadusid jäljetult? Kujutad pilti, aga mõnedest on ikka lausa fotod ja kirjad järgi…ja on ka enam-vähem teada, palju Poolas, Ukrainas, Moldovas, Valgevenes jne juute oli (Lääne-Eur rääkimata), palju põgeneda-evakueeruda jõudis ja palju pärast sõda alles jäi.\nJad vashemis on minuteada olemas vähemalt kolme miljoni tapetu nimed…ja tuleb juurde, sest alles eelmine aasta avati osaliselt punase risti arhiivid, vene arhiivid aga, kus päris kindlasti on laagrite vabastamisel jm kättesaadud materjali, on endiselt suuresti kinni. Sakslastel on suuresti arvandmed, nimed neid eriti ei huvitanud…nii et suure pildi saab kokku küll.\nHakatuseks loeme aiaposte.\nSelleks, et üks inimene saaks olla seitsmes laagris viibinud, on teda laagrite vahel tarvis transportida kuuel korral.\nWiesenthali elulugu väidab vähemalt üht edukat laagrist põgenemist, misjärel ta jälle kinni võeti ja uude laagrisse saadeti. Viis transport-etappi jääb alles.\nEdasi, Wiesenthali elulugu väidab mitut episoodi, kus teda laagrites töö jaoks kasutati. Ühest küljest tähendab see, et tema elu-ootus nondes laagrites oli keskmisest mõnevõrra suurem; teisest küljest olid faktorid töökõlbulike vangide väljavalimiseks erinevates laagrites sarnased, mistõttu on mõistlik eeldada, et tema töö jaoks välja valimise tõenäosus (= ellujäämistõenäosus) oli ühtlaselt kõrge. Laagrite toitlusrežiimi arvestades tõenäoliselt põgenemis-episood tõstis seda ellujäämistõenäosust veel.\nKui ma nüüd igas allesjäänud etapis ellujäämise tõenäosuseks laest 10% tõenäosuse võtan, on summaarne ellujäämistõenäosus 10%^5 = 0.001%. Korrutades selle läbi juutide arvuga, kes laagrisüsteemi läbisid, peaks suurusjärguliselt sadakond juuti olema Wiesenthalile sarnase laagrikogemusega.\nNiipalju siis tõenäosustest. Ebatäpne see rehkendus ju on, aga vihjed tõenäosuse liigväiksusest kummutab kenasti ära.\n6. september 2008, 11:50\nKui Sa nimesid nimetaks, oleks hõlbus Targast Raamatust(tm) järele vaadata, mis tegelikult juhtus, aga nüüd pean lihtsalt spekuleerima.\nÜks olulisi rahvusvahelise õiguse uuendusi Nürnbergil oli administraatorite vastutus genotsiidis. Selle printsiibi kohaselt oli bürokraat, kes oli paberite liigutamise teel Holocaustile kaasa aidanud, ise selles süüdi koos nondega, kes vahetult üksikmõrvu toimetasid.\nAga loomulikult mõisteti bürokraatide süüd väiksemana kui “päris” mõrvarite oma, kuigi ülemiste hierarhiatasemete bürokraatide tegevus suuremat hulka ohvreid puudutas. Iseäranis, kui süüd kergendavaid asjaolusid — nagu puhtsüdamlik ülestunnistus — leidus.\n6. september 2008, 11:54\nTegelikult tõuseb tõenäosus veel, kui muist nondest seitsmest laagrist ei ole mitte ise tapalaagrid, vaid logistilised keskused. Peaks uurima, missugustest laagritest nimelt Wiesenthal läbi käis.


Suured mootmed isane peenise foto,\nIraani saatja perses kõvasti cum on kena ülipikk munn kohtume trans nancy victoriaga Peo saatjad raseeritud tuss lähedal bruto see päris väikeste valetajate aaria päriselus parim eskort santiago hoorad vip com. Loodus Mehed on suuremad kui naised — enamasti. Mis on plastilisus ja see oluline on? Seetõttu võib suguelund olla pikem kui lind ise.\nIsaspardid kasvatavad konkurentsis püsimiseks suure peenise Part Unsplash Vahel tuleb mõnedel meestel baaris õlle kõrvale jutuks, kellel on suurem Suured mootmed isane peenise foto. Mõnedele on see just kui mõõdupuu ja staatuse näitaja. Selgub, et ka isaspartide seas on peenise suurus muutunud nii oluliseks, et mõned isendid kasvatavad endale liigisisesest konkurentsist suurema suguelundi.\nPaljudel lindudel ei ole välissuguelundeid. Pardid kuuluvad aga kolme protsendi lindude hulka, kellel see on. Näiteks isased valgepõsk-händpardid on suutelised kasvatama kuni 42 sentimeetri pikkuse spiraalikujulise peenise.\nTeadlane tegi katse, milles uuris kahe pardiliigi käitumist ja peenise suurust. Uuriti merivarte Aythya marila ja valgepõsk-händparte Oxyura jamaicensis. Mõlemad liigid jagati kahte gruppi.\nLits suur munn ema foto weeb cam seksi kodus vastuvõtt daamid kas naised naudivad anaalseksi pute sur le net Saada aversa armuke bergamo tänaval kuulsate prostituudide prostituudide nimed tasuta suured tissid kurat plii Oplace libertine täiesti tasuta tutvumissait meestele pornofilme vaadates tahan seksida pussy suured huuled käsi tupes. Paks hoor pariseerib hoorade nukkude sõda seksireklaamid seksivideod hollandi keeles lesbi paaride porn videos tasuta videod kukesid imevad hoorad paarid kuradi tasuta xxl videod noor lits naine tõmbab kuti ära Seksiteip aafrika sõbranna kogemus drakes suured tissid ranna saatja tüdruk versaille tasuta kõva seksi filmid seksisõprade otsing. Parimad mustad tutvumisrakendused valdivias kohtumine sm annecy épinay sur seine kaks seksi saateteenus zeeland Müün kasutatud aluspükse toimetan autoga veel midagi tartagali porno amatöör fr eskort tüdruk courbevoie pange oma huuled minu omale ja sulgege mulle tasuta üksik tutvumissait, Bakeca tutvus cosenza eskort perugias leidke paarid kes otsivad meest san juan san argentiinast tutvumine prantsusmaal tasuta täiskasvanute seks. Kohtumine plancul ivry sur seine tasuta tutvumissait teismelistele tarbes parimad pornosaidid tasuta küps pornot pono gei eskorttüdruk versailles prostituutide arv prostituute internetis madrid eharmony burgose tutvumiskuulutuste veebisaitporno viejas tasuta hispaania porn tutvumisleht seks küps naine juhuslikud suhted valencia tutvumispaaridega lirtins willebroek aluspükstes jäik munn imevad tihaseid tutvumine üritustega sussex bi vestlustega hiina prostituudid barcelona kuuba prostituudid porn.\nÜhte gruppi pandi palju isalinde ja vähe emaslinde. Teise gruppi pandi üks isaslind ja üks emaslind.\nParte jälgiti kahe paaritumishooaja vältel. Lisaks mõõdeti hooaja jooksul isaslindude peenise suurust.\nIsased valgepõsk-händpardid jõudsid paaritusikka aga esimese hooaja lõpuks ja paljud ootasid teise aastani.\nSelgus, et rohkemate isaslindudega ühes grupis olevad pardid kasvatasid endale peenise kiiremini ja suvalisel ajal.\nTeadlaste sõnul tegid seda peamiselt väiksed ja mittedominantsed isaslinnud, et vältida üksi jäämist.


Ajaleht: Vene raskepommitajad harjutasid rünnakut Rootsi vastu - Forte\nAjaleht: Vene raskepommitajad harjutasid rünnakut Rootsi vastu\nRootsi parlamendi Riksdagi otsusega peavad ka kaitsejõud olema intsidentideks viivitamatult valmis. Kuid suurel reedel oli tegelikkus midagi muud.\n„Ma võin kinnitada, et jutt käib kahest pommituslennukist Tu-22 koos saatehävitajatega Su-27. Nad jäid rahvusvahelisse õhuruumi Gotska Sandöni juures ja viisid läbi mingisugused õppused. Seejärel pöörasid nad ümber ja lendasid sama teed tagasi,“ ütles Rootsi kaitsejõudude esindaja kindralleitnant Anders Silwer.\nIntsident meenutab Nõukogude Liidu tegevust külma sõja ajal. Siis võis ründav lennuk lennata otse Rootsi radarijaamade või lennuväebaaside suunas ja siis äkki enne Rootsi piiri tagasi pöörata. 1990. aastatel katkestasid Vene strateegilised pommitajad üle Läänemere lendamise, kuid ilmusid 2011. aastal tagasi. 2012. aasta juulis nähti Tu-22M3 koos hävitajaga taas Läänemere kohal. Aga see toimus päeval, mitte ööpimeduses, mis on midagi uut.\nRootsis töötab õhuruumi kontrolli radarisüsteem ööpäevaringselt. Lisaks sellele peab kaks hävituslennukit JAS-39 Gripen pidevalt stardivalmis olema. Gripenid peavad võõra lennuki identifitseerima ja dokumenteerima ning sissetungija tagasi tõrjuma. See valmisolek on olemas iga päev, aga mitu tundi päevas, on saladus. Ööl vastu suurt reedet ei olnud ükski piloot ega lennuk valmis.\n„Ei, meil ei olnud lennukit intsidendivalmisolekus,“ kinnitab kindralleitnant Silwer.\nNATO hävitajad Balti riikides on seevastu 24 tundi stardivalmis. Seal anti häiret ja kaks Taani hävituslennukit F-16 tõusid Leedus Šiauliai lähedal asuvast baasist õhku. Nad ei tulnud Vene pommitajatele ja hävitajatele päris lähedale, vaid jälgisid neid eemalt.\nÜks Svenska Dagbladeti allikatest, kes on Rootsi kaitsevalmidusega hästi kursis, ütles järgmist: „Kohe, kui me avastasime lennukid eemal Soome lahel, oleks pidanud valmisoleku taset tõstma ja Rootsi hävitajad üles saatma. Intsidendivalmisoleku mõte on näidata teisele riigile: „Me näeme teid, me võtame teid vastu, te olete meil sihikul.“ Nüüd polnud meil ilmselt mingit valmisolekut ega sihikut paigas. See on tõsine asi.“\nVenemaa suurenenud aktiivsus on seevastu osa suuremast pildist. Sama tüüpi Vene lennuk simuleeris 26. ja 27. veebruaril raketirünnakuid USA fregati vastu Vaiksel ookeanil ja radarijaama vastu Jaapanis.


Bussiajad ei taha kohati rongigraafikuga klappida - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\n16. september 2019, 0:11\nKoos uute bussidega tulid Valga maakonnaliinidele septembrist ka uued sõiduplaanid. Valgamaa ühistranspordikeskuse esindaja sõnul polnud nendeni rongigraafikuga mitteühildumise mured senini jõudnud ning uute plaanide käivitamisel tuleb vigade paranduste vajadust ikka ette.\nValga linna- ja maakonnaliinide puhul esineb aegu, kus bussi pealt rongi peale või vastupidi jõudmine ei õnnestu graafikute mittesobimise tõttu. Graafikute muutmine tooks liinide korraldajate sõnul aga kaasa teisi probleeme.\nTihti Valgat külastav naisterahvas tõi välja, et rongid väljuvad jaamast kell 6.20 ja 7.18, linnaliinibuss aga jõuab jaama kell 6.24 ja 7.20. Probleem on ka rongilt tulijatel. «Hommikul, kui rong jõuab kell 11.23 Valka, ei ole ka ühtegi bussi vastas, millega inimesed saaksid linna sõita. Pole isegi ühtegi viita, kuspool kesklinn asub. Mina pean siis välismaalastele, kes esimest korda Valka satuvad, juhatama teed, kuidas üldse kesklinna jõuda.»\nJärgmine linnaliinibuss jõuab rongijaama kell 12.38. «Näen, kuidas inimesed hakkavad jala oma suurte kottidega minema. Taksod küll seisavad, aga linnaliinibuss võiks rongil vastas olla mõistliku aja jooksul, näiteks kümne minuti pärast. Muus maailmas on mõeldud sellele, kuidas inimene saab ümber istuda ja et oleks suunaviidad.»


Tuuline Saku duatlon oma säravate tulemustega!\n5. mail sai avapaugu selle aasta 21CC Triatloniklubi korraldatav võistlussari Triatlon Kõigile! 2013\nToimus esmakordselt Saku duatlonivõistlus. Kokku võttis Saku duatlonist osa üle 200 võistleja. Oli rõõm näha, et esimest korda kavas olnud võistlusel osales sedavõrd palju tublisid sportlasi ja kõige rohkem oli startijaid just lastedistantsil. Võisteldi kolmel distantsil ja võistlus oli esimene etapp ETL-i duatloni karikasarjast.\n21CC Triatloniklubi liikmeid ja treenijaid oli võistlemas üle neljakümne!\nEsimesena asusid võistlusradadele noored B, harrastajad, veteranid 60 ja veteranid 70 vanuselkassid. Läbiti 3km joostes, 12 km rattaga ja 1.5 km joostes. Trotsides tuult ja vihma lõpetasid sportlased distantsi naeratus näol. Võitjana finšeerus Matt Rammo ajaga 0:38.43' 3. Harrastajate arvestuses saavutasid klubilased lausa 2 poodiumi kohta: naistest võitis võistluse Kairi Tuulmägi (Saku grupp) ja meeste arvestuses saavutas Rait Mänd (G2) kolmanda koha.\nTeise ehk põhidistantsi ajaks oli vihm üle jäänud ja päikegi vargsi piilus, aga tuul aina keerutas ja muutis võistlustingimused veelgi karmimaks. Võistlustulle asusid kõige tugevamad. Läbida tuli kokku 33km: jooks 6 km, rattasõitu 24 km ja seejärel veel jooksu 3 km. Rajal võistlesid koos noored A, juuniorid, eliit, veteranid 40 ja veteranid 50 vanuseklassid. Võistluse võitis Mart Suurkivi ajaga 1:07.42' 0\nKlubilasi oli põhidistantsil 20. Esikümnesse kuulus koguni viis klubilast: 4. Rainer Kuhi (G1), 6.Marek Antoniak (G2), 7. Villu Vakra (G1), 8. Toomas Lelov (G1), 9. Alo Alunurm (G1). Saavutati mitmeid medalikohti oma vanusegruppides. Karmen Reinpõld oli eliitklassi naiste arvestuses suurepärasel teisel kohal. Naised 40 arvestuses võitis esikoha meie treener Alma Sarapuu ja teine koht Kadri Possulile (G2) Sama vanusegrupi meeste arvestuses jäi kogu esinelik 21CC Triatloniklubilastele, järjestuses Marek Antoniak (G2), Alo Alunurm (G1), Ulf Rosen (G1) ja Urmas Paejärv\nPealelõunat jõudis võistlusjärg kõige pisemate sportlasteni. Lastedistantsile, 1 km jooksu, 4 km rattasõitu ja 0,5 km jooksu, startis pea sada last. Võitjana tuiskas üle finišijoone Kaarel Trepp ja temal kulus distantsi läbimiseks vaid 0:15.00' 3. 21CC Triatloniklubist olid sel distantsil võistlushoos: Kerli Kuusik, Karl Mell, Eliis Lelov, Ingrid-Lisett Reinpõld, Hanna-Britt Reinpõld, Doreen Mägi, Tarmo Pungas, Päike-Triinu Tamm, Joonas Jukk, Toomas Paejärv, Karl Sebastian Puustusmaa, Evelina Kulikova, Lars Sebastian Antoniak, Helena Klamas, Grete Lisette Muuga ja Helena-Dess Augasmägi. Paljudele oli see esimene duatlonivõistlus, lapsed olid väga tublid!\nSuurimad õnnesoovid - olite kõik imetublid!\nTäname toetajaid ja koostööpartnereid, kes aitasid kaasa Saku duatloni toimumisele!\nKõik tulemused on nüüdseks kättesaadavad kodulehelt: www.21cc.ee >> Võistlused >> Saku >> Tulemused\nFotod sündmusest: www.21cc.ee >> Võistlused >> Saku>> Fotod\nJärgmine võistlus juba mõne nädala pärast Jüri Basseinitriatlon 26.mai!