Sünnilugu: Kuidas Jasmiin ja Joosua siia ilma said - Beebi - Emmede Klubi\n21. Jan 17:21 Emmede Klubi\nTäna jagab meiega oma kaksikutest poja Joosua ja tütre Jasmiini siia ilma saamise lugu Kirsika (31). Nagu rasedus, ei olnud ka enneaegne sünnitus pere jaoks kaugeltki kergete killast... Vapper ema jutustab:\n"Kõik 7,5 kuud, mil sain rase olla, ajas üks asi teist taga, ning reaalselt nautisin ma võib-olla ühte keskmist kuud sellest! Küll oli meeletu hambasaaga, iiveldushood, suur rauapuudus, hepatogestoos (hirmus sügelus, mis tuleb raseduse maksahaigusest), null jaksu, madal vererõhk, meeletu ühejalapaistetus jne jne. List on põhimõtteliselt lõpmatu... ja siis otsustasid mu arstid Võrust, et on aeg Tartusse päevaravisse minna!\n1. oktoobril, 32+5 päeva rasedana jõudsingi Tartusse sünnieelsesse, et saada teada, mis minust siis saab. Sai see, et mul avastati 1,5-1,8 sentimeetrit avatust ja korrapärased emakakokkutõmbed ning otsustati, et mind jäetakse haiglasse!\nSamal päeval tehti kahte asja. Tibud said kopsusüsti ning mina kokkutõmmete vähendamise rohud. Ja siis ma tiksusin seal kuni neljapäeva, 4. oktoobrini. Olin kindel, et koju ma enam ei saa... KTG näitas ikka kokkutõmbeid ning mingi avatus oli ka. Kuigi mul oli null valu, ma ei tundnud neid kokkutõmbeid... mis on imelik! Ainuke suur valu oli see, et poja tagus ribidesse ja plika surus põiele.\nKuid kuna neil polnud minu jaoks haiglas ruumi, siis lasti mind koju. Ma olin paanikas, sest tundsin südames, et sünnitus on lähedal... Terve reedese päeva käisin nagu loll kodus ringi. Teadsin, et ei tohi koristada, aga pesin ikka pesu jms. Õhtul käisin veel Võru haiglas monitori all, et pisikeste südant kuulata ja mu toonuseid jälgida. Toonuseid oli palju, aga mina ei tundnud ikka mitte midagi! Jälle koju.\nTerve öö kõndisin ringi, sest magada enam ei saanud. Hommikupoole lõi kõhu täiesti korrast ära. Ma sain aru, et miskit toimub, aga ei käitunud oma südame järgi ja jätsin helistamata.. Hoopis magasin paar tundi, siis sõime veel hommikust, ning siis...\nLaupäeva, 6. oktoobri hommikul umbes kell 8.30–9.00 seisin voodi juures, kui järsku pahhhh ja veed tulid ära! Ma olin šokis ja karjusin Tanelile, et helista ruttu kiirabisse! Tal kadus korraks pilt eest ära, et mis see number ongi :) Mul hakkasid momentaalselt valusad tuhud, seda kahe-kolmeminutiliste vahedega! Apppiiii!\nKiirabi oli kolme minutiga siin ja algas läbisegi arutelu. Mina, et ma pean Tartusse saama, ja nemad, et ei saa - sa sünnitad siis autos, ja mina, et ei, Tartusse, ja nemad ikka, et ei, Võrru! No olgu, ruttu autosse ja haiglasse. Võru haiglasse jõudes kogunes minu ümber oma 15 arsti ja õde, kes arutasid, et mis me nüüd teeme? Siin me ju nii varast (33+3 nädalat) sünnitust vastu ei võta. Avatus oli juba mingi 4-5 sentimeetrit ja tuhud intensiivsed. Ruttu anti mulle umbes miljon süsti-rohtu-kanüüli jne, et sünnitegevus aeglustuks, siis üks ämmaemand kaasa ja ruttu Tartu poole! Kõik olid paanikas, aga mina vist rahulik. Tuhude vahe aeglustus mingi 5-6 minuti peale.\nJõudsime Tartusse ühes tükis, hurraa! Seal pidime ootama kuskil kontrolliruumis. Umbes kümne minuti pärast tuldi mind kontrollima – mul oli täisavatus, 10! Kell oli umbes 11... Ruttu sünnituppa, mina lauale ja jälle oma 15 inimest toas... Hakkas pressimine.\nPlika sündis pärast umbes kümmet pressi ja lahklihalõikust (jube, jube, jube valu oli see viimane!). Korraks oli eufooria, kuni tuli meelde, et üks laps veel... Siis hakkas sebimine, kuna poja oli tuharseisus, aga keisriks polnud aega. Arst avastas, et jalad juba peaaegu väljas, ja nii ta tuligi - jalad ees, sulpsti! Nabanöör ka veel kuskil seal vahel, mis kõik kokku oli päris ohtlik olukord.\nLapsed viidi kohe minema ja mind jäädi õmblema. Tund hiljem oli see ka tehtud ja kell oli umbes üks, kui jäime viimaks Taneliga ruumi üksi. Järsku hakkasid mul meeletud krambid ja tõusis kõrge palavik. Tuli välja, et kõigile ei sobi need emakakokkutõmberohud, lisaks olin liiga palju verd kaotanud. Siis hakkas tiksumine... tilgutid, palavikualandaja, nats süüa... Korraks sain preili rinnale ja siis jälle ootamine... Kuni lõpuks kell seitse õhtul otsustati, et vajan vereülekannet.\nKaks tundi olin vereülekandel, kui viimaks hakkas ka palavik taanduma. Alles siis saime oma palatisse abikaasaga! Ma ei suutnud kõndida, aga sundisin ennast. Öö otsa higistasin veel palavikku välja ja natuke magasin ka. Tibud olid järelvalve all ja meid veel ei lastud nendeni. Tanel sai natuke vaadata ikka, aga mina mitte...\nKa järgmine päev oli veel justkui udune. Läbi valude nägin tibusid ja teadsin, et pean end sundima! Hea oli see, et nendega oli kõik hästi. Vaatamata sellele, et poja jalad ees tuli, olid kõik näidud head. Jah, neil oli küljes justkui sada juhet, aga nad hingasid ise ja sõid ise. Sain nad kordamööda isegi rinnale päeva jooksul.\nEsmaspäeval aga visati meid haiglast teise haiglasse! Ilma ettehoiatamata! Ma olin paanikas, sest Tanel oli korraks kodulinnas Võrus ja mina üksi palatis ju... Ma ei taha tegelikult sellest väga rääkidagi - olin täiesti ehmunud, kui mitu ebaviisakat ja halba suhtumist minu suunas oli selle paari päeva jooksul! Tahaksin aga tänada arsti, kes mu sünnituse vastu võttis. Imeline naine lihtsalt, ingel, kes minuga koos läbi surus!\nIgal juhul esmaspäeval, 8. oktoobri hommikul viidi meid üle neonataalosakonda - teise haiglasse, kus olid enneaegsed tibud. Jälle pea ees vette! Kuid seal saime nendega kogu aeg koos olla (ruumis, kus nad juhtmetega soojendusvoodites olid õdede valve all). Kohe saime kõike ise kaasa teha! Sööta neid pudelist, rinnast, vahetada mähkmeid jne. Miljon asja oli vaja üles märkida ja ma olin lihtsalt nii väsinud, et ei saanud üldse aru, mida ma tegelikult teen. Õnneks Tanel oli mu kõrval...\nTeisipäeva õhtuks olin ma laip! Öösiti sain veidi magada ja puhata, aga ülejäänud aeg oli kõik nendega! Nad polnud ju meie palatis, mis oli raske, aga samas saime veidigi hingata... Ma tundsin, et olen nii läbi emotsionaalselt, tahtsin lihtsalt nutta (okei, ma niikuinii nutsin enamuse ajast).\nJa siis avastasin, et mul on esimest korda elus huule peal stressist suur herpes, mistõttu lastearst otsustas, et ma pean koju minema. Minu laste jaoks olin mina oht! Jälle pakkisin hüsteerilise nutu saatel asjad. Tanel tõi mind Võrru, kus pidin kuni reedeni olema ilma lasteta. Tanel käis neid iga päev vaatamas. Mina pumpasin ööd ja päevad. Elasin kuidagi selle aja üle, aga see oli jube!\nReedel, 12. oktoobri hommikul sõitsime tagasi Tartusse, ning siis kohe saime nad enda juurde palatisse. Jälle vettehüpe! Nüüd siis hakkas elu pihta! Appi, mida ma teen? See oli mu ainuke mõte. Kuid tibud olid tublid! Nii tublid, et juba varsti võeti neil soojendused ära ja juhtmeid jäi järjest vähemaks.\nMina ise aga tundsin, et mu keha on lihtsalt nii nõrk. Paar päeva hiljem lõpetasin öises kiirabis. Mulle anti tilka, tehti uued vereproovid, vaadati kõht seest üle... ja siis anti mulle seda sama rohtu, mis mul krampe ja palavikku oli tekitanud. See öö, mis järgnes, oli mu elu üks jubedamaid! Tanel oli nii väsinud, et toimetas nagu purjus olekus. Minul oli 38-39 palavik. Lapsed aga vajasid ju ikka samu protseduure! Ma olin lihtsalt mingi automaatnupu peal elus veel...\nÕnneks koitis uus päev. Lastel võeti kõik juhtmed küljest ära ning enam ei pidanud me paljusid asju üles kirjutama. Stressi tase vähenes kõvasti!\nTeisipäeval, 16. oktoobril tekkis lootus, et saame koju. Kõik uuringute tulemused ja proovid olid korras, nad sõid kenasti, poja oli juba vaikselt tissist ka, muidu RPA-d. Nii et kolmapäeva õhtupoolikul pakkisimegi asjad ja lapsed ja sõitsime KOJU.\nNüüd me siis kakame, pissime, sööme, tudume, tissime, jonnime, käime vannis, kaisume, kosume! Emme on mega väsinud ja magab kui saab. Haha, no okei, tukub on täpsem sõna. Ja on vahel nii väsinud, et ajab lausa lapsed sassi, oo jaa! Minu tervis on aga vaikselt taastumas ja kaal juba peaaegu raseduseelne. Olenemata sellest, et õgin nigu hull, et tissides piima oleks. Praegu on seda nii, et mõlemad lapsed saavad paarkümmend grammi enne RPA-d. Kui lapsed rinnal, on ikka vägev tunne küll! Selline naiselik ja ürgne ja võimas.\nSelline lugu. Minu, Jasmiini, Joosua ja Taneli lugu!“\nAitäh Sulle, Kirsika, et jagasid meiega oma lugu!\nenneaegne-laps Enneaegne-sünnitus enneaegsus Kaksikud mitmikud raske-sünnitus sünnilugu Uudised vaginaalne-sünnitus


Ida-Euroopa buum alandab tehingutasusid - Äripäev\nIda-Euroopa buum alandab tehingutasusid\nAnnika Matson 21. jaanuar 2004, 00:00\nÜhispangal on uus hinnakiri juba olemas, see jõustub 1. märtsil. Hansapanga uus hinnakiri peaks jõustuma veebruari esimesel poolel, aga päris valmis see veel ei ole.\nPraegu saab Eestis Ida-Euroopa aktsiatesse investeerida peamiselt Hansapanga ja Ühispanga kaudu. Hansapangas on ostmistasu 495 ja Ühispangas 650 krooni. Aastane hooldustasu jääb 300 ja 360 krooni vahele. Hansapank kavatseb ostmistasu alandada kuni 40%.\nHansapanga maakler Lauri Lind ütles, et võtab järgmisel nädalal ette reisi Poola, Ungarisse ja T?ehhi. ?Kavatsen tutvuda kohalike börsifirmadega ja saada aimu sellest, kuidas sealsed investorid käituvad,? ütles Lind. Tema sõnul on Ida-Euroopa turgude vastu suuremat huvi üles näidanud nii sise- kui välismaised varahaldusfirmad.\nTrigon pakub investorile võimalust teenida Ida-Euroopa regiooni kasvust oma KIE Fondi kaudu. Trigon Capitali direktori Kristel Kivinurm-Priisalmi sõnul on Eestis üldiselt kahte tüüpi investoreid. Tema sõnul investeerib tüüpiline eestlane kas 50 000?200 000 kroonini korraga või iga kuu 500?2000 krooni.\nÜleüldine suur huvi Ida-Euroopa aktsiate vastu ei valitse ainult Eestis. Ligi nädala eest avaldas Austria suurim majandusajaleht Wirtschaftsblatt Ida-Euroopa aktsiate esikümne, kus Hansapanga aktsia platseerus teiseks.\nEnamiku Eesti turuekspertide arvates on aga Hansapanga aktsia kõrge teine koht põhjendamatu. ?Kuigi Hansapanga aktsia on pikaajaliselt jätkuvalt atraktiivne, siis sel aastal oleks ta pigem nimekirja viimaste hulgas,? ütles Ühispanga aktsiamaakler Peeter Koppel. Ta lisas, et nii T?ehhi Komercni Bankal kui ka Ungari OTP-l on Hansapangaga võrdne pikaajaline kasvupotentsiaal, kuid hetkel kaupleb Komercni umbes 15% ja OTP kuni 25% Hansapangast madalamal tasemel. ?Need kaks võiks kuuluda nimekirja etteotsa ja OTP peaks edestama Komercnit,? möönis Koppel.\nKivinurm-Priisalm möönis samuti, et KIE regioonis on oluliselt atraktiivsemaid aktsiaid kui Hansapanga oma, mis on juba liiga kallis. Tema sõnul on Hansapanga aktsia praeguselt tasemelt 40% üle hinnatud. ?Paljud analüütikud ei ole arvestanud ikkagi väga tiheda konkurentsi ning alanevate marginaalidega Balti turul,? ütles ta ning lisas, et Eesti on suure osa oma kasvupotentsiaalist juba ära kasutanud.\nHansapanga maakleri Romet Tepperi sõnul ei ole Hansapanga aktsia tabeli teine koht üllatus. ?Juba mõnda aega on mitmed välisanalüütikud olnud arvamusel, et Hansapank on üks efektiivsemaid panku Ida-Euroopas,? ütles ta.\nKivinurm-Priisalm näeb tänavu Ida-Euroopas suuremat tõusupotentsiaali Ungari ja Poola turul, esimesele ootab Trigon 17%, teisele 36% kasvu. Trigoni tippnelik KIE regioonis on Ungari MOL, Horvaatia farmaatsiaettevõte Pliva, T?ehhi Telekom ja Ungari Matav.\nAustria lehe telekomide järjestus kattub üldjoontes Ühispanga ekspertide nägemusega Kesk- ja Ida-Euroopa telekomide atraktiivsusest. ?Selle üle, kas T?ehhi Telekom peaks just terve nimekirja absoluutses tipus olema, võiks samuti võib-olla vaielda,? ütles Koppel.\nWirtschaftsblatti edetabelis toodud Ungari Gedeon Richteri asemel näeks ka Ühispank farmaatsiasektori esindajana Horvaatia suurfirmat Plivat. Viimase eeliseks on atraktiivsem hinnatase ja mitte väga palju nõrgem teadus- ja arenduskulude baas kui Richteril.


Siis on see küll depressioon, mille tunnusteks ... | Anonüümne foorum | Üle 9500 postituse - Kliinik.ee\nSiis on see küll depressioon, mille tunnusteks ...\nSiis on see küll depressioon, mille tunnusteks on tahtetus, suutmatus midagi teha, elumõtte kadumine, võimetus heade asjade üle rõõmustada, käegalöömine 'a la nagunii suren ju ükskord ära.\nTäiskasvanu suudab seda seisundit alguses teiste juuresolekul üsna hästi varjata, kuna ta ju teab, kuidas ta peaks käituma ja mida talt oodatakse. Üksi olles kõik võimendub, kõige raskem on hommikul voodist tõusmine -- sest milleks? Olen sellises seisundis olnud paar korda elu jooksul. Õnneks olen senini välja tulnud. Tahtejõuga küll mitte, see aitab ainult väliselt, nagu ma juba mainisin. Tõelist abi sain looduslikust vahendist. Kõik tuli tagasi - elurõõm ja soov elada. Ning vaatan jälle tulevikku, mitte ei ela mineviku paistel.\nVaata veidi allpoolt vastust Evele enestapumõtete puhul, seal ma kirjeldan naistepunakapsleid, mis mind aitasid.


Kuidas Kasparas liikus suhkrutonnide pealt sobiva espressoni - KohviSemu\nKuidas Kasparas liikus suhkrutonnide pealt sobiva espressoni\n#Kohv #kohvipaus #kohvisemu #lood\nKES: Kohvisemu remondiosakonna juht Kasparas Bražys\nKOHVITASSE PÄEVAS: 5-8\nKOHV: Café Liégeois “Magnifico”, KohviSemu kohvioad “Maragogype“\nKOHVIJOOK: Must kohv ja korralik espresso\nKOHV ON MINU JAOKS: Parim viis luua sidemeid\nSinu esimene kohvikogemus?\nKui olla täiesti aus, siis ma polnud üldse kohvi fänn. Ma jõin seda harva ja ainult suure koguse suhkruga. Ma alustasin oma teekonda KohviSemus kui oli tarvis asutada kohvimasinate remondiosakond. Ma olin huvitatud kohvimasinate tehnilistest omadustest, aga kohv ise polnud minu jaoks üldse huvitav… Võibolla olin ma minevikus saanud lihtsalt väga halva maitsega kohvi. Peale KohviSemuks saamist proovisin ma siin kohvi, ning olen avastanud totaalselt uued maitsed ja enam ma seda suhkruga küll rikkuda ei julge.\nHmm.. See on päris suur number – keskmiselt 5 kuni 8 tassi.\nSinu lemmik KohviSemu kohv ja miks?\nMul on igal kuul erinev lemmikkohv, sest meil on alati kuu kohv mis muutub lõpuks su lemmikuks. Minu eriline lemmik on aga Café Liégeois “Magnifico” ja KohviSemu ubadest “Maragogype”. Miks? Sest need on lihtsalt nii maitsvad!\nSinu kodune kohvirituaal\nTöönädalal on see lihtne – jõuda kontorisse nii ruttu kui võimalik et saada see esimene tass kohvi 🙂 Nädalavahetustel naudime perega aga pikki hommikusööke, kus mina olen kohvi eest vastutav – ma vajutan lihtsalt meie täisautomaatse kohvimasina nuppu 😀 Nii me joomegi 2 kuni 3 tassi maitsvat kohvi.\nEelmisel suvel veetsime naisega Hispaanias oma mesinädalad. Jalutades läbi Girona kitsaste tänavate, komistasime väikese kohviku otsa, kust kohvi kaasa võtta. Kohvikus ringi vaadates nägin ma kohvirösterit ning küsisin automaatselt kohviku personalilt, kas nad röstivad kohvi siin kohapeal. Peale jaatavat vastust tahtsin ma väga sinna jääda, sest selline kohv nõuab enamat tähelepanu kui lihtsalt teele kaasa haaramine. Tunni ajaga olin ma jõudnud nautida kahte tassi espressot, ühe lungo ja selle kõige tipuks tassikese nitro kohvi (naerab). Kohv oli imeline, aga selle päeva lõpp oli huvitav – peale sellist kogust kohvi tundsin ma, et suudaksin majadel katused ka maha puhuda!\nTeine kogemus on seotud sellega, miks ma lõpetasin piimakohvide joomise. Vahel nautisin ma piimakohvi kui magustoitu, aga peale seda kui puutusin kokku kõigi masinatega mis tulevad remonti (nii kontoritest kui kohvikutest), ja nägin kuidas inimesed piimasüsteemide eest hoolitsevad – lõpetasin ma piimakohvide joomise igaveseks. Nüüd joon ma AINULT musta kohvi. Nii et palun, kui sul on piimasüsteemiga kohvimasin, puhasta seda iga päev!! See, et puhastus on raske, on müüt – see võtab ainult sekundid et kodus alati head kohvi saaks nautida.\nTavaline must kohv või korralik espresso. Miks rikkuda head kohvi ebavajalike lisanditega?\nViski… Olgu olgu, vesi (naerab).\nVõimalus luua sidemeid. Nüüd kus ma tean kohvimasinatest ja kohvist nii palju, olen ma mõnedele inimestele kui konsultandi eest. Sel viisil on kohv kui võimalus sidet luua. Meie remonditöökoja kliendid on hea näide: me hakkame rääkima nende kohvimasinatest või kohvijoomise harjumustest ja lõpetame vestluse nagu vanad sõbrad.\nMiks võib automaatne kohvimasin olla sama palju väärt kui auto?\nLähiaastatel on kohvimasinast saanud lahutamatu kodu osa\nSaa teada, kuidas oma kohvimasinat korrektselt hooldada.


Oodatud tulemused – Multifunctional Innovative Learning Assisting Network for VET in Advanced Manufacturing (MILAN)\nProjekti MILAN põhieesmärk on arendada välja innovaatiline koolituskursus robootika ja automaatika valdkonnas virtuaalse- ja liitreaalsuse kasutamisega.\nKonsortsiumi kõigi partnerite ühistööna kavandatud tulemused:\nO1 – juhtumiuuringud – teabe kogumine parimate tavade ja tehnoloogiate kohta, mida saab kasutada toodete väljatöötamisel ja nende valmistamisel.\nO2 – õppekavad – moodulite väljatöötamine, mis toetavad kõrgtasemel tootmist, kutseharidust ja -koolitust\nO3 – koolitusmaterjalid – õppematerjalide ettevalmistamine kaasaegse tootmise valdkonnas, mis kasutavad sisaldavad uusi IKT-lahendusi, eriti VR- ja AR-tehnoloogiaid.\nO4 – koolitusplatvorm – üldkasutatava, multifunktsionaalse haridus- ja koolitusplatvormi ettevalmistamine, mis võimaldab: e-õppesüsteemi käivitamist, tundide kohandamist mobiilseadmetega, interaktiivsete harjutuste läbiviimist, filmide avaldamist arvutis, tahvelarvutites ja nutitelefonides.\nO5 – MILANi koolitusmetoodika – kõik tulemused põhinevad väljatöötatud metoodikal, mis kasutab valitud EQAVET-i soovitusi, võimaldab jälgida lõpetajaid ning toetab õpetajate, koolitajate ning kutseõppe- ja koolitusmentorite esmast ja pidevat professionaalset arengut nii koolikeskkonnas kui ka töökohal.\nNeed peamised projekti väljundid on otseselt seotud ülalnimetatud tulemuste ettevalmistamise ja koolitussüsteemide kvaliteedi parandamisega, arendades välja kutsehariduse ja -koolituse uuenduslikku koolitussüsteemi, sisu, meetodeid ja protseduure, kasutades uusi mobiilseid viise koolituse sisu esitamiseks. Uued struktureeritud õppetunnid aitavad parandada töötajate oskusi ja võidelda kõrge tööpuuduse vastu, eriti noorte seas.\nProjekti käigus töötab konsortsium välja ka mitmed täiendavad projekti erinevate tegevustega seotud tulemused:\nprojekti juhtimiskava – projekti koordinaatori poolt välja töötatud projekti esimesel kuul ja vajaduse korral ajakohastatud;\npartnerluslepingud, milles on üksikasjalikult kirjeldatud ülesandeid, vastutust ja eelarve jaotust – allkirjastatud kõigi partnerite vahel;\nprojektikoosolekute protokollid koos kõigi partnerite ülesannete ja vastutuse kirjeldustega;\nrahvusagentuuri vahe- ja lõpparuanded;\nkvaliteedi juhtimiskava – PIAP töötab välja projekti esimesel kuul ja seda ajakohastatakse regulaarselt;\nBET töötab projekti esimesel kuul välja tulemuste levitamiskava, mida ajakohastatakse regulaarselt;\nlevitamisaruanded – need on välja töötanud AGA, mis võtavad kokku kõigilt partneritelt saadud teabe;\nprojekti visuaalne identiteet – eesmärk on välja töötada kogu Euroopas äratuntav MILAN-projekti visuaalne kujundus;\nsuunised MILANi lõpptulemuste edasiseks arendamiseks – töötavad välja kõik partnerid viimasel projektikoosolekul.\nProjekti väga oluliseks tulemuseks on tugeva ja püsiva partnerluse loomine kutsehariduse ja -koolituse partnerite vahel, mis jätkub ka pärast projekti lõppu.\nProjekti eeldatav peamine mõju on otseselt seotud projekti tulemuste kasutamisega projekti ajal ja pärast seda.


Tavalised inimesed. Tallinna versioon\nLavastaja: Jan Martens ja Lukas Dhont\nEsietendus 18. märtsil 2016 Vaba Lava kuraatorprogrammi raames\nKontseptsioon Jan Martens\nKunstiline tiim Yanna Soentjens, Maarten Dekort, Steven Michel, Kimmy Ligtvoet, Laura Vanborm ja teised\nTehnilised lahendused Michel Spang\nKaasproduktsioon tanzhaus nrw, SPRING performing arts festival, ICKamsterdam (in the framework of the Nieuwemakers regeling), Wiener Festwochen, CDC Le Gymnase, Vaba Lava & R.A.A.A.M; Toetus CAMPO, STUK kunstencentrum, deSingel, & mousonturm, wp Zimme\nKompositioon: esimesed kohtumised\n“Tavalised inimesed. Tallinna versioon” on korraga nii sotsiaalne eksperiment, workshop kui ka lavastus, mille eesmärgiks on avastada, milline on tallinlaste koondportree ja milline on Tallinna kui linna nägu.\nTänapäeva ühiskonnas muutub järjest painavamaks vajadus olla tuttav võimalikult paljude inimestega. Mida rohkem on tutvusi, seda enamates sotsiaalvõrgustikes osaled, seda enam kogud laike. Jan Martensi lavastus „Tavalised inimesed. Tallinna versioon“ tahab siduda inimesi märksa inimlikumal ja olemuslikumal moel ning lõhkuda kunstlikult tekitatud seinu, mis meid tavaelus eraldavad. Jan Martensi, filmirežissöör Lukas Dhonti, lavastuse kunstilise tiimi ning 16 tallinlase koostöös valmib kahe nädala jooksul lavastus, mis seob ühte kaasaegse tantsu, teatri ja filmi. Luuakse keskkond, kus tavalised inimesed kohtuvad etenduse käigus üksteisega ning kohtumispaigaks on Vaba Lava.\nBelgia tantsija ja koreograaf Jan Martens (1984) on üks kaasaegse Euroopa tantsuteatri tõusvaid tähti. Ta lõpetas 2006. aastal Antwerpeni tantsukõrgkooli (Antwerp’s Artesis Conservatory for Dance) ja debüteeris lavastajana kolm aastat hiljem. Martensi tööd on kiiresti leidnud koha Euroopa olulisemate teatrifestivalide kavades ning võitnud ka publiku südame. Martensit kutsutakse pidevalt esinema nii erinevatesse Euroopa riikidesse kui kaugemalegi. Kogu tema senise loomingu kreedoks on leida üles ilu, mis peitub ebatäiuslikus, kuid täiuse poole püüdlevas inimolendis. Lavastusega “Tavalised inimesed” katsetab koreograaf esimest korda töötamist mitte professionaalsete tantsijate, vaid tavaliste inimestega. Martensit huvitab tasakaal loo jutustamise ja konteptuaalsuse vahel. Käeoleval hooajal on Martens Düsseldorfi maineka tantsuteatri (Tanzhaus in Düsseldorf) kunstnik residentuuris. Jan Martensi loomingulist tegevust toetab DansBrabant (NL), Utrechti etenduskunstide festival SPRING Performing Arts Festival Utrecht (NL).\nLavastuse väljatoomist toetab Flandria valitsus, etenduskunstide toetusfond NL, Antwerpeni Linnavalitsus ja Robert Bosch Stiftung.\nPeale teist etendust, 19.03.2016 toimub vestlus kunstnikega.


Korteriühistud vajavad aina enam õigusnõu - Kõik\n"Korteriühistu tööga seonduv, omanike õigused ja kohustused, remondiküsimused, kaasomandi haldamine - kõige sellega on seotud palju juriidiliselt keerukaid aspekte, liidu juristidel on väga palju tööd," rääkis korteriühistute liidu juht Urmas Mardi.\nKorteriühistud vajavad aina enam õigusnõu\nEesti Korteriühistute Liit korraldab neljapäeval, 5. mail VI õigusteabepäeva. EKÜL õigusosakonna juhataja Urmas Mardi sõnul kerkib korteriühistute töös üles aina rohkem juriidilisi probleeme, mille lahendamine nõuab asjatundja abi. "Korteriühistu tööga seonduv, omanike õigused ja kohustused, remondiküsimused, kaasomandi haldamine - kõige sellega on seotud palju juriidiliselt keerukaid aspekte, liidu juristidel on väga palju tööd," rääkis Mardi. "Paljud ühistuid puudutavad kaasused on jõudnud ka riigikohtusse, nii et aastate jooksul oleme välja andnud lausa 5 riigikohtu lahendite tasuta käsiraamatut."\nLevinumad probleemid võetakse kõneks 5.mail 2016 hotellis Euroopa toimuval korteriühistute VI õigusteabepäeval. Üheks peaesinejaks on riigikohtu kohtunik Villu Kõve, kes oma ettekandes peatub korteriühistute igapäevaelu vaevaval tüliküsimusel: kuidas korraldada parkimist ja lahendada kaasomandiga seotud küsimusi.


Rahvakogu | Eesti vajab siseriiklikuid ümberkorraldusi\nEesti vajab siseriiklikuid ümberkorraldusi\nEesti Vabariigi iseseisvust saab peagi 20+20 aastat.\nViimane 20 aastat - taasiseseisvusperiood - on olnud väga tegus.\nParaku peab tõdema, et muutuvas maailmas, sh ka Eestis kehtivad postulaadid kipuvad arengut pidurdama.\nEesti siseriiklik elukorraldus vajab muutusi, sest tänane ebastabiilsus - pean silmas viimaste aastate streike ja proteste - ei teeni meie riigi huve. Sestap ka kodanike aktiivsus riigikorralduslike atribuutide (sh seaduste) kritiseerimisel.\nOlen jätkuvalt arvamusel riigi reformimise vajalikkuses. Seda enam, et ka heaks kiidetud Eesti Vabariigi järgmine Arengukava aastateks 2013-2022 kodanike ootusi (eriti väärtushinnanguid ja kodanike toimetulekut) üldjuhul ei käsitle.\nRiigireform peaks sisaldama Eesti kui kodanike-keskse riigi Arenguvisiooni, sellest tulenevate muutuste loetelu ja ajagraafiku.\nUsun, et kodanikeriigi ülesehitamist kehtiv Põhiseadus ei takista.\nMida hetkel teha saab?\nRahvakogu portaalis võiks Riigireform saada oma peatüki ja süsteemsetesse alajaotusesse (moderaatori poolt) üle kanda juba tehtud ettepanekud, et neid kaardistada ja arutelu jätkates "terad-sõkaldest" eraldada (nt: 1.valimised: visioon, konstruktiivsed ettepanekud, 2.palgasüsteem: visioon, konstruktiivsed ettepanekud jne).\nUsun, et taolise lähenemine võimaldab kodanikualgatuse korras tehtud ettepanekutest kokku seada üsna kobeda nägemuse homsest Eestist.\n... riigireformi. Eeskätt seetõttu, et näen kuhu on suundunud ministeeriumid ja eesti elanikud. Samas on see eeskätt rahvaarutelu ja visioon peaks saama kinnitatud rahvahääletusega. Ehk siis tänaseks pole loodud sellesk tingimusi. Eesti klubi alustab igaltahel oma arutelu eesti tulevikuvisioonist erudeeritud mentori käe all.\npeab olema julgust reformimiseks\nsee on hea mõte! Tahan rõhutada, et me ei tohi karta riiki kapitaalselt ümber teha, vähemalt teoreetilises arutluses peame olema väga julged


Silvia Kruusmaa • 8. veebruar 2011 kell 7:59\nVenemaal asuvad Eesti esindused väljastasid 2010. aastal üle 70 000 Schengeni viisa. Mullu kasvas Vene turistide arv Eestis võrreldes üle-eelmise aastaga enam kui poole võrra.\nVälisminister Urmas Paet ütles Eesti välispoliitikat tutvustavas Riigikogu kõnes Euroopa Liidu ja Venemaa viisadialoogi käsitledes, et pikas perspektiivis oleks viisavabaduse sõlmimine õigusriigi põhimõtteid austava Venemaaga loomulik areng.\n„Kuid selle eeltingimusteks on demokraatlike põhimõtete ja tehniliste tingimuste täitmine. See on nii Eesti kui ka Euroopa Komisjoni seisukoht, mida on väljendanud ka Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso,“ märkis Paet. „Lisaks on vajalik ka piiriületusprobleemide lahendamine Euroopa Liidu ja Venemaa vahel,“ lisas ta.


Monbana - KAFO\nMONBANA idee ja esmane teostus on pisikeste šokolaadiruudukeste pakkumine kohvikõrvase aksessuaarina. 1978.a teeb see pisike lisand täieliku revolutsiooni kohvi ja šokolaadi ühendamisel ja MONBANA saab seejärel kiiresti Prantsumaal kohvikõrvaste maiustuste müügiliidriks.\n2001.a. sai MONBANA presidendiks Louis Guattari pojapoeg Yves Guattari ja ettevõttes algab uus ajajärk. Uuteks märksõnadeks saavad globaalne laienemine ja innovatiivsus. Kuid endiselt on oluline hoida ka kõrgtehnoloogilise tootmise juures šokolaaditootjate-käsitööliste põliseid traditsioone ja ametiau, kuuma šokolaadimaitse erilist ehedust ja täiust. Pideva uuenemise juures hoitakse tähelepanuga alles parim, mis põlvkondade jooksul läbiproovitud ja heakskiidu pälvinud. Mõned aastad tagasi tulid selle kinnituseks taas müügile kuulsad Bonbon šokolaadikommid, et tänased maiasmokad ei jääks ilma MONBANA parimatest hõrkudest leidudest läbi aja.\nItaallased kutsuvad kuuma šokolaadi cioccolata densa, Prantsusmaal valmistatakse cocolat´d hommikusöögiks, tihti just nädalavahetustel.\nSildid: hõrk jook, kuidas valmistada kuuma šokolaadi, kuum šokolaad, Monbana


Toetame Haapsalu Hoolekandekeskust - Lastefond\nLastefond > Lõppenud toetused > Toetame Haapsalu Hoolekandekeskust\nToetame Haapsalu Hoolekandekeskust\nToetuse sisu: Aidata kaasa Haapsalu Hoolekandekeskuses kasvavate laste täiendava psühholoogilise ja terapeutilise toe saamisele toetades projekti „Koos saame hakkama“.\nToetuse suurus: 293 eurot kuus (3227 eurot 11 kuu jooksul)\nToetamise aeg: mai 2015–november 2016\nSA Haapsalu Hoolekandekeskuse asenduskodus elab praegusel momendil 38 last, kellest 20 last on puudega.\nKasvatajad puutuvad oma igapäevatöös kokku väga erinevate kasvatuslike ülesannetega. Probleemid, mis vajavad lahendust, on seotud õppetööga, valede suhtlemisoskustega, halva käitumisega nii kodus kui väljaspool, peale selle erinevad arusaamad ja konfliktid laste endi ja ka kasvatajate vahel.\nTingitud on need laste keskendumisraskustest, tähelepanuhäiretest ning muudest käitumis- ja arenguhäiretest. Tihtilugu napib kasvatajatel teadmisi, kuidas neid probleeme lahendada ja vajalikku tuge ning abi lastele pakkuda.\nSeetõttu on vajatakse kogemuste ja praktiliste oskustega eripedagoogi, kellega koostöös luua lastele tugivõrgustik, mis parandaks omavahelisi suhteid, leida lahendusi õppimisega seotud probleemidele ning ennetada uusi võimalikke probleeme. Teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi erinevates olukordades toime tulemiseks vajavad ka asenduskodu kasvatajad.\nLastefond toetab Haapsalu Hoolekandekeskuse asenduskodu lastele terapeutilise toe võimaldamist, hüvitades eripedagoogi töötasu.\nTee ühekordne annetus Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi annetuskontodele, lisades selgitusse “Haapsalu hoolekandekeskus”


Hiina silikoonist tooted lastele, silikoonist jäätiste seeria, silikoonist majapidamistoode, silikoonist reisimisega seotud toodete tarnijad ja tootjad - Athome Industries\nCall us on:+86-755-2970-6881 E-posti: athome10@nuohuagroup.com\nSilikoonist kingitus lastele\n1, Silikoonist köögitarbed tooteid.\n2 Silikoonist Baby tarvikud produts.\n3, Silikoonist fitness tarvikud tooted.\nHallowmasi silikooni laetav raadiküttega valguslamp\nSilikoonist kohutav kurja nägu kõrvits öö valgus Hallowma\nSuur kuum müües Silikoonist Suctorial kaussi lapsed Silikoonist salatikaussi lastele\nKuumim FDA/LFGB standardi uuesti kasutada terve ökoloogiline jää palli hallituse silikoon jää palli Cube salve\nLaste jaoks Kids Colorful LED jõulud silikoon öövalguslamp\nJõulud Kaasaskantav silikoonlamp kaunistamiseks Lumi silikoon öövalgus\nAthome Industries Silikoonist värvikas Panda öölamp valgus\nSmart Ball värvikas pehme silikooni öövalgus tohutu näoga\nTere tulemast Athome rühma!\nAthome industries co., ltd, mis on asutatud aastal 2003, on silikooni baasil tootmisettevõttest. Selle aasta jõupingutusi, see on kujunenud terviklik firma koosneb Shenzhen Athome Silikoonist ja kummist tooted co., ltd. Shenzhen huaertai vormimiseks tehase ja nuochenxin orgaaniline silikoon materjali co., ltd. See tegi täiuslik võimalus programmis juhtimisoskuste õpetamise ja toodete tootmine. Ja nüüd, Athome on oma tootmise ahel, mis hõlmab kogu korda: esmane projekteerimine, Lisaks toodavad ja lõplik töötlemine. Lisaks Athome on edukalt...\nIce Cube salve valuvorm, Silicone Ice Cube salv, Santa Tree Ice salv tootja / tarnija Hiinas, pakkudes Silicone 8 Cavity Santa Tree Ice Cube kandekott, Square Marble Melamiin tuhatoos (AT0031), Valge Melamiinist kolmnurkne tuhatoos koos täisvärviga jne.\nKüpsetamine paberile, parghöömapaber, silikoonkattega paber tootja / tarnija Hiinas, pakkudes kõrge kuumakindla küpsetamise paberi paanibalerite tehase pakkumist, 12-tolline küpsetuspaber ümardab mittekorruselist kooki, vooderdisplekk, 10-tolline ümmargune eelnevalt lõigatud mitte-stick paberekook Tin Liners ja nii edasi.\nAthome Industries Co., Ltd. ootab teie kommentaare! Palun täitke alljärgnev vorm tagasiside või aruande probleem, kui meie veebilehel.)\nAadress: Ühik 625 ~ 631 Max Smart kaubanduskeskus, No782 Xixiang AVE, Baoani piirkond, Shenzhen, Hiina\n© Athome Industries Co., Ltd.


Talent, fantaasia ja tegelikkus — Sirp\nTalent, fantaasia ja tegelikkus\n„Saatuslik naine”: Jaroslava Kozina, Andres Dvinjaninov ja SaxEst 14. IV Tallinna Vene Kultuurikeskuses. Põneva ja äärmiselt intrigeeriva kooslusega kontserdielamus pakuti 14. aprillil Vene Kultuurikeskuse pompoosses saalis, kus kvartett SaxEst (Ivo Lille,Virgo Veldi, Lauri Sepp ja Sulev Sommer) koos metsosopran Jaroslava Kozina (Prantsusmaa) ja Andres Dvinjaninoviga andis muusikalise etenduse teemal „Saatuslik naine” (muusikaline juht Ave Sikk). Etendus koosnes Saint-Saënsi, Massenet’ ja Bizet’ muusikast: kõlasid maailma kullafondi kuuluvad aariad ooperitest „Simson ja Delila”, „Don Quijote” ja „Carmen”.\nEttevõtmine väärib kiitust – on ju see jälle üks võimalustest tuua ooper kui kunstide süntees lähemale ka neile, kes tavaliselt ooperiteatrisse ei satu. Saksofon kui pill on oma meeleoluloomise võimalustega äärmiselt atraktiivne ja kvartetina eriti värviküllane. Sellist Don José aaria (ooperist „Carmen”) interpretatsiooni, nagu pakkus Virgo Veldi oma sumedavärvilisel altsaksofonil, võib võrrelda vaid maailma tipptenorite ettekandega! (Kahjuks ei nimetata kavalehel arranžeeringute autoreid.) Jaroslava Kozinal on just selliste omadustega hääl, mis sobitub hästi nende pillidega: sametine tämber, ühtlus registrites ning äärmiselt delikaatne ja maitsekas musitseerimislaad.\nTema füüsis on miniatuurne, graatsilise liikumisega ja kaunis. Kuid nii delikaatsus kui miniatuursus seavad paratamatult piirid rollilahendusele ja kuigi „saatuslik naine” võib avalduda naiselikkuse kõigis spektrivärvides, nõuavad Delila, Aldonza ja Carmen – kõik väga vinge temperamendiga persoonid – nii malbelt esinejalt suurt eneseületamist. Kava ülesehituse idee oli aktsepteeritav, kuid siduvad tekstid ning ka kvarteti ja laulja kokkumäng ilmselgelt lõpuni läbi mõtlemata. Eriti kannatasid selle all Delila aariad: tempod lohisesid ning juba seadmisel oli vist tehtud partituurist vale valik, mis jättis laulja kuidagi omapäi toimetama.\nSamades aariates jäi vajaka ka laulja enese rolli veenvusest: edevat ja ennast imetlevat naistekütti Simsonit sai uinutada vaid vägagi rafineeritud ja kirglik hetäär. Selle karakteri loomisel võinuks abiks olla Andres Dvinjaninovi veidi läbimõeldum roll. Kuna sel õhtu olid mikrofonid äärmiselt ebakvaliteetsed, jäi lihtsalt kahetseda, et meie unikaalseima kõnehäälega näitleja tekst jõudis lava tagant saali moonutatuna, hiljem laval mõjus näitleja hääl oma täiuslikus kvaliteedis – tema dünaamika ja registrivalik on vapustav. Üldiselt imponeeris idee pakkuda neid tõsimeelseid situatsioone kõigis kolmes ooperis huumoriprisma kaudu, millele võinuks tuge otsida nii piiblilugudest kui ka Cervantese ja Mérimée loomingut. Arranžeeringutest meeldisid eriti „Vilistite tantsud” ooperist „Simson ja Delila”, peaaegu kogu „Don Quijote” harmooniate tabamine – on ju see juba hiline, veristidele ideid andnud Massenet’ – ja muidugi „Carmeni” Toreadoori ja eespool juba kiidetud don José teemad.\nLõpetuseks tahan korrata, et idee on edasiarendamist väärt, ja avaldada lugupidamist muusikalisele juhile Ave Sikule. Lauljannatki sooviks siinmail taas kuulda!\nMüürilehe kultuurikalender – piirangute kiuste augustis


Göbekli Tepe - müstiline pühamu, rajajateks vist siiski inimesed, mitte tulnukad - Forte\nOli aeg 11 000 aastat tagasi. Suur osa Euroopast oli alles vabanenud jääaja koormast. Sumerite ja muinas-Egiptuse tsivilisatsiooni sünnini kulus veel 5000 - 6000 aastat, Stonehenge kiviringi püstitamiseni veelgi enam. Tänases Anatoolias Türgi aladel rajasid aga inimesed, kes ei tundnud ei ratast, kirja, metallist tööriistu ega isegi keraamikat mitte, võimsa pühamu.\nMõni väidaks nüüd kohe, et Göbekli Tepe pühamu pidid rajama külaliselt mõnest teisest tsivilisatsioonist mõnel kaugel planeedil. Teadlased meie planeedil eelistavad siiski leida pigem maapealseid põhjendusi. Igatahes ei saanud selle pühamu rajajatel just palju eeskujusid olla. Hiiglaslike kivimürakate üksteise otsa upitamine oli kõike muud kui kerge töö.\n1964. aastal viis Chicago ülikool läbi põhjalikuma analüüsi sellest, siis vaid vaevu maa seest välja paistnud kohast, järeldades, et sealsed kivimürakad ei saanud olla loomulikul teel kerkinud. Naabruses oli juba Bütsantsi riigi aegadest peale asunud surnuaed, mäenõlvadel olevaid põlde oli sajandeid haritud, ning sellele eluviisile oli ilmselt ajaloopärandit ka ohvriks toodud. Kultuurikiht oli kerkinud juba 15 meetri kõrguseks, 300-meetrise läbimõõduga künkaks.\nSakslasest arheoloog Klaus Schmidt, olles lugenud Chicago ülikooli järeldusi ja juhuslikult just Göbekli Tepesse kohale sattunud, sai kohe aru, et maa seest välja paistvad kivimürakad pole hauakivid, vaid midagi eelajaloolist. 1995. aastal asus ta koostöös türklastega seal tõsisemalt kaevama. Maast tulid välja T-kujulised sambad, millest mõned olid ka aja jooksul kannatada saanud.\nTäna teame me, et Göbekli Tepe oli neoliitikumist pärinev pühamu, koosnedes massivsetest kivisammastest, mis püsti aetud ligemale 9500 aastat enne Kristust. Raadiosüsinikmeetodi põhjal on Göbekli Tepe tunnistatud vanimaks religioosseks ehitiseks maailmas, "katedraaliks mäe otsas," kuhu palverändurid voorisid isegi sadade kilomeetrite kauguselt. Kultuurikihist tuli välja ka jälgi toidust, mida palverändurid sõid, ja oli näha, et tegevus oli kestnud seal sajandeid, leiumaterjali põhjal isegi kaks tuhat aastat.\nLubjakivist kivirahnud olid tahutud välja samast kaljunõlvast, saja meetri kauguselt, lohistatud kohale ja upitatud üksteise otsa. Ümmargused ehitised, temenosed, olid 10- kuni 30-meetrise läbimõõduga, neli sellist on juba välja kaevatud, maa all võib aga olla veel 16 samasugust. Ja nende sees seisab omakorda kokku ligemale 200 sammast. Sammastele on nikerdatud kujutisi, sarnaselt nendele, mida neoliitikumist on leida seinamaalingutena koobastest. Need kujutavad lõvisid, pulle, metssigu, rebaseid, gaselle, eesleid, madusid ja roomajaid, putukaid ja linde.\nVõib oletada, et nende kivimürakate liigutamiseks oli vaja vähemalt 500 inimese tööjõudu, enamik neist mürakatest kaalus 10 kuni 20 tonni, kõige raskem, 50-tonnine jäigi kaevandusest välja vedamata. Kes ja kuidas neid töölisi juhtisid, on teadmata, on aga oletatud, et seal oli kujunemas välja ka algeline preesterkond. Monarhia kujunemiseni kulus ikka veel aastatuhandeid.\nMõnel sambal on näha ka inimkäe kujutisi, mis võinuks tähistada pigem ehk jumalaid kui surelikke. Kuid enamasti võime me vaid oletada, mida selle pühamu ehitajad tegelikult kujutada tahtsid.\nMis aga kõige müstilisem, see koht ei jäänud lihtsalt ajale jalgu. Millalgi kümme tuhat või vähem aastat tagasi, on ta kaetud mujalt toodud pinnasega, mis viitaks, et ta peideti meelega maa sisse.\nKuna kohast on vaid viis protsenti läbi kaevatud, siis ei tasu järeldustega väga kaugele minna, aga Göbekli Tepe pühamu ehitati ajal, kui polnud veel toimunud nn neoliitilist revolutsiooni, ehk ajal kui polnud leiutatud ei põllumajandust, karjakasvatust, ratast, keraamikat ega metallist tööriistu, rääkimata kirjast.\nSchmidt ise arvab, et pühamu oli pühendatud surnutele. Loomad, kelle kujutisi kivimürakatele nikerdati, pidid ilmselt inimesi teispoolsuses kaitsma. Pühamusse endasse küll vist kedagi ei maetud, aga surnuaed on kujunenud teisele poole ümbritsevaid valle. Kui arvestada, et just sealses lähikonnas, Karaca Dağis, leiutati (9000 aastat tagasi) põllumajandus, võib Göbekli Tepet pidada ka üheks kaasaegse tsivilisatsiooni hälliks.\nTulnukad seda kohta ilmselt siiski püsti ei pannud, aga ega me ka tegelikult ei tea, kes selle ehitasid.


Mis maksab saiapäts ehk kes on tänapäeval kunstnik? Kunstisõbra muljeid nüüdiskunsti messilt Art Brussels – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nHanna Miller 30. apr. 2019 Kunst\nMis maksab saiapäts ehk kes on tänapäeval kunstnik? Kunstisõbra muljeid nüüdiskunsti messilt Art Brussels\nNüüdiskunsti mess Art Brussels toimus tavapäraselt Tour ja Taxis tohututes messihallides. Rahvast oli murdu! Kuigi pilet maksis 20 eurot, mida siingi naljalt sissepääsuks ei taheta välja anda ja kataloog 25 eurot. Millest nii suur huvi?\nEsiteks oli ilm messiks ideaalne – külm ja vihmane. Teiseks: inimesed otsivad elamusi. Kõike muud, praktiliselt vajaminevat, saab ju poest ja “asjade ostmisest” ollakse lihtsalt tüdinud. No eks ka kunst on kaup, aga siiski teistlaadne. Nii nagu raamatud, muusika, heliteos, kultuur üldse. Ebapraktiline, mida “ei vajata”. Näiliselt ei vajata. Tegelikult aga aina enam. Vajatakse emotsiooni, mida kunst – või mis tahes looming – pakub. Kolmandaks: vana/vanem kunst on oma paiga leidnud. Paigas on hinnad, väärtushinnangud, “liikvel olev” vana kunst pole enam uudiseks jne. Neljandaks: kollektsionäärid, kunstigaleriid, huvilised, kunstiostjad otsivad uut, põnevat, uudset, üllatavat. Nagu ikka – ihatakse uusi emotsioone ja mis seal salata – “uut kaupa”.\nMeedia roll kaasaegse kunsti loomisel\nTunnistan, et kaasaegne kunst – contemporary art – on minu jaoks olnud siiani suhteliselt null-väärtusega nähtus. See lihtsalt ei suuda mulle midagi pakkuda. Või ei oska mina seda hinnata. Olen küll kasvanud üles kunsti keskel, maalikunstnike peres ja hindan väga vanemat maalikunsti, minu eriliseks lemmikuks on modernism-abstraktsionism, aga contemporary art mõiste alla mahtuv ei suuda mind köita. Väga harva, kui miski paneb ütlema “vau!”, “super” või kui tekib tahtmine seda või teist teost omandada või kui miski lihtsalt vaimukuse, teostuse või andeka (taga)mõttega üllatab. Enamjaolt on kaasaegne kunst minus tekitanud vaid küsimärke või pannud õlgu kehitama nagu ikka abitud eneseväljendamis- või epateerimispüüded. Nüüd, kui olen kaasaegse kunsti fenomenist aru saamiseks mõned suurepärased raamatud läbi lugenud, on mul tänapäevase kunstimaailma funktsioneerimisest, hüperhindade tekkimisest, väärtusest ja väärtustamisest tekkinud teatav pilt, mis mind rahuldab ja seega küsimus “miks?” enda jaoks lahendatud. “Reedan” siinkohal, et väärtusel ja hinnal puudub kunstis tihtipeale seos. Eriti nende totaalselt arusaamatute eksorbitaalsete hindade puhul, mis lõpevad nullide jadaga. Siin on sama seos, mis tõsiasjal, et õnn ei ole mõõdetav rahas ja rahaga õnne ei osta.\nEhk teisisõnu – anne ei väljendu alati rahas (pigem küll enamasti või vähemalt väga tihti, kui mõelda, kui palju on maailmas loojaid, kelle looming vääriks enamat, olgu see siis tähelepanu või hind, kuid kes on jäänud ja jäävadki märkamatuks). Irratsionaalsed hinnad tekitatakse, selleks on omad mehhanismid ja see on teadlik tegevus. Sisuliselt müügitöö. Kas kunstniku enda (nt Picasso, Warhol jpt) või galerii poolt. Või mõlema ühistöös koos meedia, kunstiteadlaste ja kogu kunstimaailmaga. Meedial on mõistagi ülisuur roll. Ja inimlikul ihal. Vastastikusel ületrumpamisel oksjonitel jne. Aspekte ja tegureid on mitmeid. Lihtlausetega seda ei seleta.\nTõeline kunstnik, kes loob vajadusest luua, sest “talle on antud” (sellest ka sõna „anne“) teemast “kunst ja raha” ei huvitu. See ei ole tema teema. Üldse mitte. Tema teema on tema kunst. Tema looming. Oma teemade lahendamine läbi kunsti vahendite. Tean seda kogemusest lähedaste loojatega. Üks on teose hind kunstiturul ja teine on teose väärtus. Hind on tekitatav, väärtus on. Ja see väärtus võib-olla igaühe jaoks erinev, see võib ilmneda üldises kunstiloo kontekstis jne.\nOlles endale üldpõhimõtted selgeks teinud, võin vaadata kaasaegset kunsti juurdlemata ehk siis ilma, et seejuures tekiksid tavapärased vaataja-küsimused: kas see on nüüd siis kunst? Seda võiksin ma isegi teha! No seda suudaks iga 5-aastane lapski! Ja mis selle mõte peab olema? jne.\nLühidalt: 20. sajandi lõpupoolel loobuti sellest, mida eeldas senine kunst, sealhulgas erialased tehnilised oskused ja teadmised ja mõiste “kunst” alla paigutati iga loov aktsioon (tegevuskunst, häppening, mis tahes tehnikas mis tahes „teos“), mida selle tegija ise kunstiks liigitab ja selle pähe välja pakub. Seega, kunstnikuks võis nimetada end igaüks, kes mingi “teose” teeb ja end ise kunstnikuks nimetab. Muidugi veel parem, kui mõni galerii ka selle teose müüki võtab, seda presenteerib ja selle ka maha müüb. Siis on see juba kunstikaup, millel on teatav rahaline väärtus (mitte segi ajada sisulise väärtusega!).\nJa kui tekitada selle ümber meediakära (heas mõttes), ostuhuvi, omandamisiha – siis ongi “kõik korras”, st uus Nimi on sündinud!\nMuidugi tulevad siinjuures mängu ka kunstiteadlased, kelle töö ongi kunsti hindamine, liigitamine, lahterdamine, konteksti paigutamine, analüüsimine, hinnangute andmine, tõlgendamine. Tihtipeale ei pruugi need tõlgendused kunstniku enda mõtetega üldsegi kattuda! Ka keelduvad kunstnikud tihtipeale nendest “-ismidest”, mida kunstiloolased neile omistavad. Aga ega enamasti oma tegevust või loomingut ka sel moel analüüsita nagu teeb seda kunstiloolane, kes oskab näha mõjutusi, seoseid, mis toimivad looja puhul ehk alateadlikult, teadvustamatult, varasema kogemuse, õpitu, nähtu pinnalt, tulenevalt üldistest kunstiloo arengutest jne. Ja muidugi annavad tõelise (mitterahalise) väärtuse teosele muuseumid teoseid omandades. Seetõttu kaldun usaldama just muuseume. Kuigi maailma suurmuuseumid on samuti üksjagu haibist mõjutatud ja pole sugugi alati ses suhtes sõltumatud.\nSeoses Nimega meenub lugu ühelt meie ajakirjanikult, kes teatas, et oli ostnud ühest vanakraamipoest või -turult ühe meie tuntud naiskunstniku töö mõnekümne euro eest. Järeldus, mida ajakirjanik EI teinud (tema järeldus oli – milline vedamine!) – just selliselt hindas keegi, antud juhul nii töö müüja kui ka poodnik, selle teose väärtust. Sest ta ei teadnud Nime. Vastasel juhul oleks ta küsinud töö eest hinda tuhandetes eurodes. Töö ise ei ajendanud teda aga küsima rohkemat kui see, mida ta küsis. Seda võib panna kunstialase harimatuse arvele, aga just nii hindasid kaks inimest seda tööd oma pilgul ja paremal äratundmisel, otsesel hinnangul, Nimest mõjutamata… Jah, üldjuhul ostetakse ja müüakse kunstis Nime, mitte teost. Aga see on juba liiga triviaalne tõde. Ja ometi see toimib! Ülihästi. Irratsionaalselt hästi! Nimi kunstis on saanud osaks reaalpangandusest, investeerimisest, kapitalipaigutusest.\nMis maksab saiapäts ehk kes on tänapäeval kunstnik?\nJalutasin messil mitu tundi, ikkagi huvitav näha-vaadata, mida tehakse, mida kunsti pähe pakutakse, mille vastu huvi tuntakse. Midagi sellist, mis oleks pannud „vau!“ ütlema, polnudki. Ausust tundsin vaid jaapanlase Tadashi Kawamata töödes, mis tekitasid huvi. Ülejäänu kohapealt tundus tõesti nii, nagu ülal kirjeldatud. Kui mingi „teos“ on tehtud, olengi kunstnik. Ometi on see ikkagi jahmatav, et seintel domineerivad hiigelmõõtudes tööd, mille kohta lasteaias öeldaks „tegin ühe sota-pota, midagi ei tulnud välja“. Kas tõesti on kunst – klassikalises mõttes – jõudnud oma piiride ammendumiseni ja nn „nüüdiskunsti“ loojatel jääb vaid üle vaatajat mis tahes ekstreemsusega üllatada üritada?\nSee on mõistagi aina raskem, kaasaegne inimene on karastunud (igaõhtused telepildid maailmakatastroofidest) ja épater le bourgeois on selgelt minevik. Või tagasipöördumine „alge“, alateadvuse juurde, maalides „nagu laps“, „puhtalt ja mõjudeta, veel mõjutamata“ pinnalt? Ka ei köida ega veena mind kunstiteadlaste pingutatud tekstid teoste juurde, nende mõtestamiseks, selgitamiseks. Jah, story võib teose vastuvõtmist mõjutada ja mõjutabki ja kahtlemata ka harib, paigutab konteksti, aitab mõista, uue nurga alt näha jne, aga kokkuvõttes olen siiski seda meelt, et teos kas köidab (ise) või mitte. Ja iga story on siiski pigem selle jutustaja, mitte looja, nägu ning enamus story´sid on eelmiste kordamine, oli nende aluseks siis tõde või pooltõde.\nMaailmas on tohutult kunstnikke ja kunsti, aga millisel alusel teevad valiku galeriid? Kokkuvõttes on ju nemad need, kes „otsustavad“, kas keegi on “kunstnik” ja väärib esitlemist või mitte. Mis oleks parem, kui neilt otse küsida?\nRahvusvaheline mess pakkus selleks suurepärast võimalust. Esitasin niisiis selle küsimuse nii Brüsseli, Viini, Londoni, Müncheni kui Los Angelesi galeriidele-galeristidele. Selline veidi ootamatu ja otsekohene küsimus muutis kõik galeristid esmalt kuidagi ettevaatlikeks. Umbes nii nagu oleksin küsinud pagarilt tema hästi müüva saia retsepti. Kui aga nähti, et taipan ja mõistan, mida mulle öelda tahetakse, tekkis siiras vestlus.\nEsmalt nimetasid kõik muidugi haakuvust galerii “programmiga”, kunstniku isiku ja loomingu haakuvust-sobivust galeriiga, stiili jne. Nentisin, et vanema kunsti puhul on “programmi” mõiste mõistetavam; kes on spetsialiseerunud Hollandi natüürmortidele, kes modernismile, kes impressionistidele jne, aga kaasaegses kunstis, mille mõiste alla võib paigutada mida tahes – olgu või kastitäis vana jalgratta detaile, valge lõuendi, katkise uksepiida või – just name it, nagu öeldakse. Seepeale avati end enam ja vastused olid enam-vähem samad: seda on raske lühidalt öelda, ühest retsepti pole, see on tihti aastatepikkune koostöö, kunstniku isik ja tema looming peab galeristiga sobima, haakuma, teda huvituma panema jne. Ja lõpuks väljendati ka iva: loomulikult peab galerii nägema kunstniku töödel müügipotentsiaali. Igati mõistetav. Galerii on ju isemajandav ettevõte, mis saab tegutseda ainult siis, kui ta toodab kasumit. Lihtne ja loogiline. Mingist idealismist ja heategevusest ettevõte ei püsi. Niisiis mõtleb galerist oma ostjaskonnale, sellele, kes on tema kliendid ja mida nad ostaksid. Ehk teisisõnu – mida ta suudaks neile „omandatavaks“ muuta. Kokkuvõttes – kogenud galerist tunnetab, „mis võiks minna“ (müüa), ühest reeglit siin pole.\nLõpetuseks selle messikülastuse kõige erilisemast kogemusest.\nJean-Michel Basquiat I Foto: Hanna Miller\nNägin ühe boksi seinal kolme joonistust, kõik üksteise kohal, klaasi all, tavalisel paberil, harilik pliiats. Motiivideks inimkehad, umbes nagu keegi oleks esimest korda joonistada püüdnud (see ei ole kaasaegse kunsti messil nüüd muidugi mitte midagi erilist, pigem juba tüütult tavapärane). Pilk langes siiski sildile autori nimega: Jean-Michel Basquiat (1960-1988). Nimi oli tuttav äsja loetud kunstiraamatutest, varem polnud seda kuulnudki, kuigi Euroopa suurmuuseumid nähtud ja kunstimaailm pole võõras. Basquiat oli kahjuks narkootikumide üledoosi surnud afroameeriklane, kelle töö müügihind on esmakordselt ületanud kaasaegse kunsti turul 100 miljoni dollari piiri!\nKüsin huvipärast galeristilt 3 joonistuse hinda. Saan vastuseks “480, kõik 3 joonistust kokku” ja kohe suunatigi minu juurde kena noormees, galerii omanik. Jõuan enne märgata mõttes tekkinud ratsionaalset arutluskäiku: ilmselt pole see SEE Basquiat, 480 euroga võiks ju isegi osta. Kui tahaks. Aga teisalt – ikkagi sellised algelised joonistused, no miks mitte. Noor galerist tunnistab, et jah, see on tõesti SEE kuulus Basquiat ja kõik kolm tööd müüakse koos, küllalt soodsa hinnaga – 480 – ning lisab siis “TUHAT” muidugi. Ei hakkagi teesklema, et pean seda –nagu oleks asjatundlikule messikülastajale kohane – igati normaalseks hinnaks, vaid ütlen ausalt: see on uskumatu! „Yes, it´s incredible. It´s crazy!“ vastab sama otsekoheselt galerist ja lisab, et äsja oli Basquiat´ näitus Louis Vuittoni peakorteris Pariisis ning hiljuti müüdi üks tema töö hinnaga 80 miljonit, pole vahet, kas dollarit või eurot. Seda pisiasja ei hakanud ma enam täpsustama. Tegu oli küll maaliga, nendib galerist väikeseks õigustuseks ning tõdeb veelkord „It is crazy“. Tema näoilme on seejuures veidi lustlik nagu tahaks ta öelda: see on küll absurdne, aga meil pole selle vastu midagi, niikaua kui me sellelt profiiti lõikame ja kui ollakse nõus selliseid summasid maksma.\nLahkume teineteisest mõistva naeratuse saatel, sest galeristi ootab äsjane ostja, kellele just tööd sisse pakitakse. Teisedki galeristid tõdevad, et mess oli igati edukas ja müük päris hea. Kaasaese kunsti turg „buumib“ – nagu öeldakse.\nPosted in Kunst and tagged Brüssel, kaasaegne kunst, kunst, muusika. Bookmark the permalink.


Otsing - Silt - natural\nNUI näokreem NATURAL GLOW WONDER\nNUI näokreem sisaldab aaloe verat, prantsuse roosi, hüaluroonhapet ja arbuusiekstrakti. Tugevdab ja silub nahka jättes selle siidiselt pehmeks. Võimsad antioksüdantsed omadused kaitsevad vabade radikaalide eest ja taastavad tuhmunud naha sära. Nui Glow Wonder näokreem on õrnalt roosilõh..\nNUI näopuhastusgeel jätab naha loomulikult säravaks. Hellita oma nahka aaloe vera, prantsuse roosi, hüaluroonhappe, arbuusi- ja valge tee ekstraktiga. Jätab naha märgatavalt puhtamaks ja niisutatuks. Võimsad antioksüdantsed omadused kaitsevad vabade radikaalide eest ja taastavad tuhmunud naha s..


Eesti börsifirmade dividendide tootlus mullusest madalam - Äripäev\nEesti börsifirmade dividendide tootlus mullusest madalam\nAnnika Matson 17. märts 2004, 00:00\n14 Eesti börsiettevõttest maksid 2002. aasta eest dividende täpselt pooled ettevõtted. 2003. aasta eest maksab dividende vaid kuus firmat. Dividendide maksmisest on loobunud Tallinna Kaubamaja, kes mullu premeeris investoreid krooniga aktsia kohta.\nTallinna Kaubamaja juhatuse esimees Raul Puusepp möönis, et ehkki kaubanduskontserni bilanss on paremaks läinud, tuleb neil suurteks investeeringuteks raha koguda ning seetõttu sel aastal dividende ei maksta. Suurte investeeringute näitena tõi ta Tallinna Kaubamaja laienduse Viru Keskusesse ja uue kaubamaja ehituse Tartus.\nEelmisel aastal oli kõige suurem, 7,5% dividenditootlus Saku Õlletehasel. Sel aastal on õlletehase dividenditootlus vaid 4,2%. Dividenditootluse vähenemise taga on firmade kasumimarginaalide langus ja aktsiahindade tõus.\nTallinna börsi lipulaev Hansapank maksis 2003. aasta eest aktsionäridele krooni võrra rohkem dividende kui 2002. aasta eest. ?Hansapanga dividend üllatas mind pessimistlikkusega, sest nad oleks võinud ka ikka 30% ehk 7,75 krooni aktsia kohta dividendideks välja maksta, sest jõudu neil on,? ütles Suprema analüütik Triin Palge. Välja maksis Hansapank 27% ehk 7 krooni aktsia kohta.\nEesti Telekom pole oma dividendide jaotamise otsust ainsana veel börsile teatavaks teinud. Firma juhatuse esimees Jaan Männik kinnitas, et dividendide maksmise küsimus tuleb nõukogus arutamisele hiljemalt 14. aprillil.\nKõige suuremat dividenditootlust ootavad aktsiaturu eksperdid Eesti Telekomilt.\nInvesteerimispankade maaklerid ootavad keskmiselt Eesti Telekomi dividendiks 6,4 krooni. Kõige suuremat dividendi ehk 7 krooni aktsia kohta ootab telekomilt Palge. Hansabank Marketsi aktsiaturgude osakonna juhataja Lauri Lind ennustab Eesti Telekomi dividendi suuruseks 6,5 krooni aktsia kohta.\nÜhispanga maakleri Peeter Koppeli ja LHV maakleri Mihkel Oja ootus on eelmise aastaga samal tasemel ehk 6 krooni.\nLinnu sõnul sõltub dividendi suurus paljustki ka sellest, kuidas edenevad riigi läbirääkimised telekomi suuromaniku TeliaSoneraga.\n?Eesti Telekomil ei ole dividendi suuruse teada andmisega toimuvate läbirääkimiste pärast mingit põhjust kiirustada,? ütles Lind. Eksperdi sõnul on kindlasti ka riik huvitatud suuremate dividendide saamisest.\nMerko Ehituse ligi kahekordse dividendi kasvu taga võib Äripäeva börsitoimetuse juhi Tõnis Oja sõnul olla omanike soov firma kasumit ja väärtuse kasvu materialiseerida.\nMerko Ehituse turuväärtus on viimaste aastatega meeletult kasvanud, aga Merko Ehituse suuromanikud annavad endale täielikult aru, et madala likviidsuse tõttu on see suuresti virtuaalne.\nKroonides kõige enam tõusis võrreldes möödunud aastaga Harju Elektri dividend. Mullu said aktsionärid omanikutulu 2 krooni, sel aastal võivad nad rõõmustada 4 krooni üle. Ka dividenditootlus jäi Harju Elektril enam-vähem samale tasemele.\nPalge näeb kahekordse dividendi taga esiteks seda, et suuremad investeeringud on ettevõttel praegu tehtud, ning teiseks, et Soome firmad maksavad 2003. aasta eest suuri erakorralisi dividende seoses maksumuudatusega.\nSeetõttu on Palge sõnul ka Harju Elektril oodata suuri dividendide Soome firmalt PKC. Eelmise aasta eest ootab Palge Harju Elektrile PKC-lt 18,97 miljoni krooni suurust omanikutulu. 2002. aasta eest sai firma 4,6 miljonit krooni dividende. ?See prognoos kehtib juhul, kui Harju Elekter oma osalust PKCs vahepeal kardinaalselt ei vähenda,? märkis Palge.


Miks Hiiu Pagar ei luba Selveri rändpoodi oma tooteid? « Hiiu Leht\n09.jaanuar, 2018 Majandus / Transport\nToimetusse pöördus lugeja küsimusega: Miks Hiiu Pagar ei luba Selveri rändpoodi oma tooteid?\nArno Kuusk, HTÜ Tootmine turundusspetsialist: OÜ Hiiu Pagar toodang oli kõikide Selveri poodide sortimendis kuni 2017. aasta alguseni ning Selveri rändpoes mullu detsembrini, mil vahetus rändpoe operaator. Hiiu Pagar on valmis kohe kodusaare toidutoodangu müümiseks rändpoes ning kõikides Selverites, vastavad hinnapakkumised on ettevõttele esitatud. Heade koostöösoovide nimel valmistas Hiiu Pagari kollektiiv uue Selveri rändpoe liinile saatmise puhul ka soolaleiva, mis pidulikult Selveri juhtkonnale üle anti. Loodame, et Selver tuleb vastu rändpoe klientide soovile ning võtab Hiiu Pagari toodangu taas oma sortimenti.\nKrista Metsand, Hiiumaa Selveri juhataja: Sellist juttu, et Hiiu Pagar oma toidutoodangut meile ei annaks, pole olnud. Oleme öelnud, et me ei müü rändpoes ühte või teist kaupa, mida me ise toodame, nt saiakesi ja kringleid jms. Müüa saame neid tooteid, milles otsest konkurentsi pole. Samas pole ju mõeldav, et Konsumist saaks Selveri hapukoort osta.\nEndist rändkauplust teenindas sõltumatu operaator, kes võttis müüki kaupa, mida otstarbekaks pidas. Aga nüüd me oleme ratastel Selver. Kuigi lubada veel ei saa, plaanime kevadeks juba Hiiu Pagariga koostööd jätkata. Kõne alla võiks tulla Hiiumaa sai ja leib.\nPraegu käivad läbirääkimised hinna- ja lepingu tingimustes.\nSildid: poebuss, rändpood


Kihnu vald – Külauudised\nRubriik: Kihnu vald\nLoe edasi: SELGUSID PÄRIMUSKULTUURI AUHINDADE SAAJAD\nLoe edasi: Aasta Kihnu Virvega\nVahetult enne Eesti Vabariigi aastapäeva sai Eesti rikkamaks ühe pärimuskultuuri spetsialisti võrra, kui Kihnu (mere)kultuuri tundja Reet Laos pälvis 7. taseme kutse.\nReet Laos. Foto: Meelika Lehola\nPärimuskultuuri spetsialist on inimene, kes toetab ja suunab oma tegevusega isiksuse terviklikku arengut ning aitab kindlustada vaimse ja materiaalse kultuuripärandi säilimist ja järjepidevust.\nReet Laos on sündinud, nagu ta ise ütleb, Kihnu saarele pärimuse sisse, seega ei ole pidanud pärimust teoreetiliselt õppima, vaid see on üks tema elu loomulik osa – elada kihnlasena ja järgida kõiki saare kombeid-tavasid ning teadmisi igapäevaselt praktikas rakendada. Tema suurimaks eeskujuks on olnud isapoolne vanaema, kes juba väiksena õpetas teda Kihnu saare kultuuri austama ja sellega koos elama.\n“Kuna pärinen laevameistrite suguvõsast, siis on minu südameasjaks kanda edasi kihnlaste merepärandit, sest tänapäeval väga hästi teatakse, mida teevad kihnu naised, meeste töid-tegemisi hinnatakse vähem. Õnneks olen jõudnud enda tegutsemisega sinnamaale, et sõna “Kihnu kivilaeva” kasutamine ei ole enam saarel haruldus. Olen sügavalt kinni saare kultuuris, aga samas ka kursis maailma asjadega. Kultuuripärandi kandmine ongi minu meelest kinni eelkõige inimese mõtlemises – tuleb hoida ja kaitsta vanu traditsioone, aga ka kursis olla mujal maailmas toimuvaga,” ütleb Reet Laos enda tegevuse iseloomustuseks.\nPostitatud 26/02/2016 Autor Urmas SaardRubriigid Kihnu vald,PärnumaaSildid tunnustus\nMerepäevad juhatab sisse regilaulu õpituba 6. juulil. Tihedam tegevus algab reedel, 8. juulil. Pidu avatakse hommikul saare lõunatipus. Külastuseks on taas avatud ka Kihnu tuletorn. Kihnu rahvamajas toimub seminar „Avamere tuulepark ja pärimuspiirkond” ja muuseumis avatakse näitus teemal „Hülgepüük”. Õhtul esinevad sadamas Audru Jõelaevanduse Punt ja Järsumäe Virve pereansambel.\nLaupäeval, 9. juulil jätkub pidu Kihnu sadamas esinemistega. Samal ajal on avatud käsitöö- ja rahvusliku toidu laat, meistrite õpitoad (võrgukudumine, varrastel kudumine jms), kohvikud. Toimuvad mitmesugused võistlused. Õhtuse tantsupeo sisustavad ansambel Kukerpillid ja Iiukala bänd.\nPühapäeval, 10. juulil peetakse surnuaiapüha.\nPostitatud 28/06/2011 28/06/2011 Autor Kaile KabunRubriigid Kihnu vald,PärnumaaSildid Kihnu tuletorn,laat,merepidu,õpitoad\nPärnakatele ja kihnlastele tulevad liivlased külla\nTäna õhtul oodatakse huvilisi Pärnu uue kunsti muuseumi osa saama Kihnu instituudi korraldatud kohtumisõhtust liivlastega ehk Kihnu murrakus üläljõstminõ liivlästegä. Üritus on tasuta.\nMandrikihnlastel on juba teist talve kombeks kord kuus koguneda üläljõstmistõlõ, mis nagu ennevanasti Kihnus leiavad nüüd linnaski aset neljapäevaõhtuti. Esialgu kogunevad naised, kaasas näputöö ja soov uudiseid veeretada, hiljem liituvad pillipoisid.\nSeekord tulevad kihnlaste ülalistumisele külla hõimlased Liivi lahe teiselt kaldalt. Liivlasi on kogu maailmas pisut üle 300 ja emakeelt räägib neist vaid 30 inimest.\nLiivlaste rahvariideid, laule ja keelt tulevad Pärnusse tutvustama Dagmâra Ziemele ja Çdrõm Velde lauluansamblist Lîvlist (Liivlased) ning filoloogiateaduste doktor Valts Ernštreits.\nTeispool merd elavatele kihnlastele jõuavad liivlased külla reedel, 18. märtsil, et osaleda Kihnu muuseumis Saare päeval. Saare päeva kutsus Kihnu instituut ellu 2005. aastal, tähistamaks legendaarse kultuuriloolase, Kihnu ajaloo, folkloori, keele ja kommete jäädvustaja Theodor Saare sünniaastapäeva.\nPostitatud 17/03/2011 17/03/2011 Autor Elina AllasRubriigid Kihnu vald,Pärnu,PärnumaaSildid kihnlased,Kihnu instituut,külaskäik,liivlased\nKihnlased võivad saada tagasi hülgeküttimise õiguse\nKeskkonnaministeerium kavatseb taastada Eestis hallhüljeste piiratud küttimise, mida pole lubatud 30 aastat, kirjutab Pärnu Postimees. Traditsiooni taastamises on osa SA Kihnu Kultuuriruumil, mis tõstatas teema 2007. aastal.\nKeskkonnaministeeriumi asekantsler Andres Talijärv kinnitas, et mullu sügisel algatatud eelnõu hallhüljeste piiratud küttimise kohta on jõudnud uude etappi ning jahipidamine Eesti kahest hülgeliigist arvukamale hallhülgele võib saada tõepoolest meie vetes peagi tegelikkuseks. “Hallhüljeste jahipidamise taastamise tingimusi on kavas käsitleda uues hallhüljeste kaitse tegevuskavas,” selgitas Talijärv. Hallhüljes lisatakse jahiseaduses suurulukite nimekirja.\nPostitatud 23/01/2011 Autor Sulev ValnerRubriigid Eesti,Kihnu valdSildid hülgeküttimine,loodus\nKihnu muusium kutsub: tulgõ üläljõstma!\nTäna, hingedekuu 11. päeval kell 13 oodatakse Kihnu muuseumi kõiki, kes tahavad esivanemate ja teiste kallite lahkunud sõprade peale mõelda.\nKülla tuleb Eesti kalmistute, matusekommete ja uskumuste uurija Maire Sala.\nKülalisele omakorda tutvustatakse Kihnu matusekombeid. Aega võiks varuda kolm tundi.\nKõik ond uodet!\nPostitatud 11/11/2010 10/11/2010 Autor Kaile KabunRubriigid Kihnu vald,PärnumaaSildid hingedeaeg,muuseum\nKihnu Kultuuriruumi pillitagavara suureneb\nSA Kihnu Kultuuriruum sai Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali stipendiumi uute pillide ostmiseks. Stipendiumi eest on kavas osta kaks lõõtsa ja kolm uut viiulit.\nOstmata jäävad esialgu akordioni rihmad ning viiulite häälestajad, milleks tehakse taotlus järgmisesse vooru või teistesse fondidesse. Kihnu Lehe andmetel ongi hetkel suurim vajadus just akordioni rihmade järele.\nSA Kihnu Kultuuriruum on saanud varem Kihnu regionaalprogrammi abil viis kasutatud akordioni, mis on laste käes harjutamiseks.\nKihnu kooli viiuliõpilastele on kaks viiulit kinkinud ka Jaanus Põlder.\nAllikas: Kihnu Leht\nPostitatud 04/11/2010 04/11/2010 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Kihnu vald,PärnumaaSildid rahvakultuur


Poom: tippude hiigelpalgad on süsteemi viga - Äripäev\nPoom: tippude hiigelpalgad on süsteemi viga\n13. juuni 2009, 12:16\nSee on süsteemi viga, et\ntippjalgpalluritele makstakse palgaks hiigelsummasid, ütles sel nädalal suurest\nspordist lahkunud Eesti koondise väravavaht Mart Poom.\nÜkski mängija ei ole väärt seda, et saada näiteks 100 000 naela (üle 1,8 miljoni krooni – toim) nädalas, olgu ta nelja jalaga või mis tahes supertalent, kinnitas Poom Postimehele.\n"Olen ka mõnikord mõelnud, kui on tehtud suuri väravavahtide oste, et kas too ostetud mees on minust tõesti nii palju parem, et tema eest pakutakse nii meeletut summat," rääkis ta. "On klubisid, kes on valmis selliseid summasid maksma ja on klubisid, kes seda ei suuda," lisas Poom.\n"Kui oleksin ainult rahast motiveeritud, oleksin löönud Derby Countys rusika lauale, kui Everton ja Manchester United tegid klubile neljamiljonilise ja Ipswich vist viie miljoni naelase pakkumise," rääkis Poom ning märkis, et raha pole teda kunagi motiveerinud – kui teed tööd korralikult, tuleb ka tasu.\n13. June 2009, 12:34


Vaira Vīķe-Freiberga: Läti eurotsooniga liitumise ajastus ei ole halb |\nVaira Vīķe-Freiberga: Läti eurotsooniga liitumise ajastus ei ole halb\nLäti endine president Vaira V??e-Freiberga ütles, et Läti euroalaga liitumise ajastus ei ole halb, sest eurotsooni liikmesriikide vaheline koordineerimine on parem kui ühisvaluuta loomise ajal.\nV??e-Freiberga ütles usutluses telekanalile LNT, et lätlaste skepsis euro suhtes on seotud eurotsooni liikmesriikide probleeme kajastava informatsiooniga. “Eurotsooni probleemid ei ole seotud euro kui valuutaga. Probleem puudutab euro kasutusele võtnud riikide vahelist kokkulepet. Nad leppisid kokku teatud kriteeriumite järgimises ning ütlesid hiljem, et kes soovib, võib neist kinni pidada, kes mitte, võib neid ignoreerida. Teisisõnu, poliitiline kokkuleppe ei olnud piisavalt tugev,” rääkis endine riigipea.\nLäti kavatseb euro kasutusele võtta 2014. aasta 1. jaanuaril.\nLäti liitumisele on oma heakskiidu andnud nii Euroopa Ülemkogu kui ka Euroopa Parlament, lõplik otsus Läti ühinemise kohta tehakse järgmisel nädalal.


[EKSS] "Eesti keele seletav sõnaraamat" - Koputatud liigeste ravi\nKoputatud liigeste ravi, Miks liigesed krõbistavad kõndides? - Artriit\nSeda kasutatakse ka haiguse diagnoosimiseks. Ravi viiakse tavaliselt läbi kondroprotektorite, soojendavate salvide ja loomulikult põhihaiguse ravikuuriga, mis määratakse sõltuvalt raskusastmest.\nKuidas seda vältida, räägime oma artiklis. Vahepeal võivad need sümptomid viidata tõsisele haigusele - artroosile. Osteoartroos ehk deformeeriv artroos on haigus, mis hõlmab liigesekõhre koe hävitamist ja hõrenemist. Samal ajal muutub liigese kude lõdvemaks ja kasvab, mis viib lõpuks luu protsesside ja põletiku ilmnemiseni liigeses. Varases staadiumis tunnevad patsiendid kerget ebamugavust liikumistega, millele nad ei pruugi tähelepanu pöörata. Haiguse teises etapis ilmneb tugev valu, mis põhjustab liigeste liikuvuse piiramist.\nKui kahekümnenda sajandi teisel poolel diagnoositi seda haigust Koputatud liigeste ravi üle kuuekümne aasta vanustel inimestel, siis nüüd räägivad teadlased esinemissageduse suurenemisest pärast neljakümmet. Riskirühm on üsna ulatuslik: see hõlmab mitte ainult Koputatud liigeste ravi määratud vanuse kodanikke, vaid ka füüsilise tööga tegelevaid inimesi, ülekaalulisi inimesi, sportlasi, vigastusi saanud või geneetilise eelsoodumusega inimesi. See haigus on naistele vastuvõtlikum kui mehed. Õigeaegse ravi abil on võimalik oluliselt aeglustada artroosi arengut, aidata säilitada jäsemete liikuvust ja vältida tõsist kirurgilist sekkumist - seetõttu on esimeste sümptomite ilmnemisel nii oluline pöörduda reumatoloogi poole.\nPaljud inimesed ajavad mõisted "artriit" ja "artroos" segi - ja ometi on tegemist kahe erineva haigusega Koputatud liigeste ravi siiski mõnikord teineteisega kaasnevad.\nTerapeutiliste meetmete kompleks sisaldab lisaks ravimite võtmisele kaalu langetamise, kinesioteraapia, füsioteraapia meetmeid ja vajadusel määrab kirurgilise sekkumise. Raviprogrammi koostab reumatoloog, võttes arvesse haiguse lokaliseerimist, patsiendi keha omadusi, kuid hõlmab tingimata tervet Valu liigeste puudumine vitamiini puudumine tegevusi, mis on suunatud haiguse ilmingutega võitlemiseks.\nVeelgi enam, positiivse dünaamika korral kõrvaldatakse ka haiguse sümptomid. Sellepärast võib tänapäeval leida üha sagedamini ekspertide arvamust vajadusest ühendada Lääne ja Ida meditsiini meetodid . Narkootikumide ravi Esimene ülesanne, mis tekib artroosi ravimisel, on valu ja põletiku leevendamine liigeses. Selleks on ette nähtud mittesteroidsed põletikuvastased ravimid MSPVA-dnagu ibuprofeen, ketorolak, piroksikaam, diklofenak ja nende derivaadid Liigeste pohjused ja ravi tablettide, süstide, geelide, salvide või rektaalsete ravimküünalde kujul.\nPidage meeles, et selle rühma ravimite kasutamine leevendab ainult haiguse peamisi sümptomeid. Veelgi enam, mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite pikaajaline kasutamine võib kiirendada kõhre Koputatud liigeste ravi protsessi, seetõttu tuleb neid kasutada väga ettevaatlikult ja ainult arsti ettekirjutuse järgi. Rasketel juhtudel ja mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite madala efektiivsusega kasutatakse valu ja põletiku kõrvaldamiseks kortikosteroide.\nElektriliste impulsside kasutamine lihaste kokkutõmbamiseks on soovitatav peamiselt voodihaigetele patsientidele, samuti raskete vigastuste korral, kui vajalikud füüsilised harjutused on vastunäidustatud. Ehkki elektromüostimulatsioon ei ole artroosi kõige tavalisem retsept, aitab selle kasutamine suurendada lihastoonust ja parandada vereringet, millel on positiivne mõju taastumise dünaamikale.\nGaasisegu sisestamine liigesekapslisse vähendab valu ja põletikku, aitab taastada liigese liikuvust Koputatud liigeste ravi parandab vereringet. Reeglina määratakse osoonteraapia mitme süstina, sõltuvalt haiguse tõsidusest. Hiina traditsioonilise meditsiini meetodid Hiina meditsiinis algab liigeste tervise taastamine diagnoosiga, mille käigus hinnatakse keha üldist seisundit ja tuvastatakse artroosi algpõhjus.\nSeejärel koostab arst programmi bioloogiliselt aktiivsete punktide mõjutamiseks. Artroosi terviklik ravi hõlmab järgmisi TCM-i meetodeid: nõelravi nõelravi - õhukeste nõelte määramine punktides kindlas kombinatsioonis; fütokompress - ravimtaimedest "pigistama"; moksibustioon - koirohusigaritega soojendamine; tuina akupressure. Fookuses on nõelravi kui Hiina traditsioonilise meditsiini kõige tõhusam ravimeetod. Teraapia tulemused sõltuvad suuresti spetsialisti kvalifikatsioonist. Olles kvalifitseeritud arsti käes, saab patsient peagi märgata enesetunde paranemist, millega kaasnevad valu leevendamine, liigeste liikuvuse taastamine, immuunsuse tugevdamine, vereringe ja ainevahetuse Mitmesugused uhised kapslid .\nTavaliselt soovitab arst alustada lihtsate harjutustega, suurendades korduste arvu järk-järgult. Füsioteraapia harjutusi saab täiendada mehaanoteraapiaga - harjutustega spetsiaalsete simulaatorite abil. Seadmed võimaldavad teil võimlemise ajal koormust suurendada erinevate kaalumisvahendite Koputatud liigeste ravikaitstes samal ajal haiget liigest kahjustuste eest.\nLümfidrenaaž ja soojendav massaaž. Need protseduurid aitavad kahjustatud piirkonda soojendada, leevendada spasme ja valu, parandavad liigeste vereringet. Lümfidrenaaži ja soojendavat massaaži saab kasutada ka patsiendi piiratud liikumisvõimega. Dieettoidu määramine. Kaalukorrektsioon on üks viise, kuidas oluliselt vähendada liigese koormust ja pidurdada artroosi arengut. Muidugi ei aita dieedi pidamine taastumisele kaasa, kuid koos teiste protseduuridega võib see anda teatud efekti.\nArtroosi vastu võitlemiseks peab patsient tavapärast eluviisi märkimisväärselt ümber vaatama ja hakkama kandma ainult mugavaid kingi, kasutama ainult mugavat mööblit, naised aga peavad loobuma kõrgetest kontsadest. Samuti on soovitatav vabaneda halbadest harjumustest ja välistada liigne füüsiline aktiivsus. Mõnel juhul on ortoosi kandmine kasulik regulaarselt basseini ja vanni külastamiseks. Täieliku soovituste loetelu saab raviarstilt, kes lähtub patsiendi seisundist. Kirurgia Punktsioon minimaalselt invasiivne sekkumine.\nSee võimaldab teil liigest põhjalikult uurida, samuti eemaldada kõhre eraldatud fragmendid, kõrvaldades põletiku ja valu põhjused. Korrigeeriv osteotoomia. Selle kirurgilise protseduuri olemus on viilida patsiendi luud koos järgneva fikseerimisega erineva nurga all. Operatsioon võib vähendada liigese stressi ja kõrvaldada valu pikaks ajaks.\nSellist radikaalset efekti määratakse harva - patsiendi Koputatud liigeste ravi koormus on liiga suur ja rehabilitatsiooniperiood liiga pikk. Juhtudel, kui muud tüüpi ravi pole aidanud ja haigus on liigesed täielikult või peaaegu täielikult hävitanud, asendatakse need plastist, metallist või keraamikast valmistatud proteesidega. Endoproteesimine on keeruline ja kallis operatsioon, mis nõuab pikaajalist rehabilitatsiooni.


Bahama ja Bermuda — Kruiisikeskus\nKoostöös maailmas väga tuntud ja mainekate kruiisifirmadega Royal Caribbean International, Norwegian Cruise Line ja Celebrity Cruises pakume soodushinnaga kruiise Atlandi ookeanis asuvatele Bahama ja Bermuda saartele.\nBahama ja Bermuda kruiisid sisaldavad majutust mugavas kajutis, kõiki sööke ning meelelahutust laeval. Kruiisifirmad võivad korrigeerida hindu mitu korda päevas vastavalt laeva täituvusele! Konkreetse pakkumise saamiseks saada meile kruiisipäring.\nUnikaalne võimalus külastada Bermudat ja jääda paariks ööks ka koha peale. Celebrity Summiti kruiisid 2022 suvel.\nCelebrity Summit Bermuda kruiisid 2022 (7-10 ööd) al 1062 €\nMariner of the Seas viib Sind Bahamale ja Royal Caribbeani CocaCay erasaare veeparki.\nMariner of the Seas Bahama minikruiisid Cococay lõbustussaarele (4-5 ööd) al 401 €\nNorwegian Cruise Line teeb aastaringselt kruiise Bahamale ja Norwegiani Great Stirrup Cay erasaarele.\nNorwegian Cruise Line Bahama kruiisid (2-6 ööd) al 525 €\nAnthem of the Seas Bahama kruiisid talvehooajal. Saad külastada Royal Caribbeani uute atraktsioonidega CocoCay lõbustussaart.\nRCL: Anthem of the Seas Bahama kruiisid CocoCay lõbustussaarele (7 ööd) al 769 €\nBermuda kruiisid toimuvad 2022 maist oktoobri lõpuni. 1 öö veedad Bermudal!\nAdventure of the Seas Bermuda kruiisid (5 ööd) al 757€\nMajutus kõrgema kategooria kajutis


Heimtali teejuht | Eesti Rahva Muuseum\nAvalehtPoodTrükisedMuud trükisedHeimtali teejuht\nRohket pildimaterjali sisaldav ülevaatlik trükis räägib Heimtali muuseumi ja selle ümbruskonnas asuvate hoonete ajaloost, olevikust ja tulevikuplaanidest.\nHeimtali hariduslik-kultuuriline kolmnurk mõis-vallakeskus-Kääriku talu on Eestis ainulaadne nähtus. Eesti Rahva Muuseumi Heimtali muuseumi lugu on kinnitus inimlikust tahtmisest sündivate imede võimalikkusesse ja selle imelise loo lõppu pole näha. Imestagem siis koos!\nTrükis on nii eesti kui ka inglise keeles.\nAutor Kaarel Tarand, Anna Liisa Regensperger, Merike Tamm


Ungari autsaiderkunsti näitus „Metsikult ja kirglikult” — Pkondas\n23.10 - 2.12.2021\nKondase keskuses avatakse suurejooneline Ungari autsaiderkunsti näitus. Teosed on pärit 1976. aastal Keckemétis avatud Ungari naivismimuuseumi kollektsioonist ning jõuavad Viljandisse tänu Ungari kultuuri keskusele Tallinnas. Eksponeeritud on üle kolmekümne teose seitsmeteistkümnelt autorilt, millest vanim, Dezső Mokry-Mészáros´e akvarell „Tundmatu planeet” pärineb 1910. aastast.\nEsimesena saavutas iseõppinud kunstnikest edu „põlluharijast maalikunstnik“ Péter Benedek, kelle töid tutvustati Viinis 1920. aastatel. Kahe maailmasõja vahel alustas suurem osa kunstnikest, nende hulgas János Gajdos ja Elek Győri, oma kunstnikukarjääri noorelt. Peaaegu kõik jätsid maaeluga hüvasti, ent säilinud tugevate sidemete tõttu talupojakultuuriga ei suutnud nad kunstnike ringis päriselt kanda kinnitada. Esimene naivistide ülevaatenäitus oli 1934. aastal Budapestis. Varasest Ungari autsaiderkunsti perioodist on tuntuim András Süli, kes osutus ka rahvusvaheliselt edukaks. Skulptorite seast tõusevad esile András György Bereczki ja János Homa.\nUus laine sai alguse 1960. aastate keskel, mil pöörduti uuesti naivismi olemuse, rahvapärimuse ja talupojakultuuri juurde. Selle ajajärgu esindajad olid peamiselt vanemad kunstnikud, kes kõik alustasid loometööga juba väljakujunenud isiksustena, kontsentreerides piltidesse ja skulptuuridesse oma isiklikud elutõed või nooruspõlve kogemused. Moodsa eluviisi osaks sai tänaseni kestev inimese ja teda ümbritseva elukeskkonna vahelise suhte lõhkumine. János Balázsi töödele on mõju avaldanud tema eraklik eluviis ja mustlaskogukonnast väljaheitmine. Sisemaailma kaemuse tippu kroonib täielikus eneseisolatsioonis elanud Imre Őrsi looming, kelle loodud skulptuurid olid autori ainsad kaaslased.


Katrin vedelseep 0,5L Arctic Breeze\nTõhus, mahe ja nahasõbralik vedelseep\n4,22 € Säästa 15%\n(8,45 € 1L)\nTõhus, mahe ja nahasõbralik vedelseep 500 ml - piisav 250 portsjoni jaoks. Rikkalik, stabiilne vaht, mis tekitab pehme vahu tunde ja mida on kerge käte pealt maha loputada. Jätab käed pehmeks ja niisutatuks. Sisaldab tundlikule nahale mõeldud kergeid koostisosi, mis muudavad selle seebi eriti sobivaks sagedasel kasutamisel. Põhjamaade Luige ökomärgis EL-i Lille ökomärgis Dermatoloogiliselt testitud ja heaks kiidetud\nSprintus FLOORY tolmuimeja\nKerge, kompaktne, vaikne ja töökindel tolmuimeja\nHind 143,16 € Tavahind 168,42 €\nActiva ekraanipuhastusaine 100ml\nEfektiivne puhastusaine monitori, teleri, nutitefoni ja tahvelarvuti ekraani puhastamiseks. Sobib ka prillide puhastamiseks. 100ml. Kasutamine: Enne kasutamist loksutada. Pihusta ainet 1-2 korda puhastatavale pinnale ja pühi pind üle ebemevaba rätikuga ja lase kuivada. Pühkimiseks sobib väga hästi klaasirätik. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Vältida...\nHind 4,66 € Tavahind 5,48 €\nKiehl Duocit-eco 1L hügieeniruumide puhastusaine apelsinilõh\nHind 4,88 € Tavahind 5,74 €\nSterisol Sweden kätekreem 350ml\nKätekreem on siidjas ja kõrge rasvasisaldusega\nHind 6,25 € Tavahind 7,35 €\nPuuvars 1,45m diam. 28mm rohelisele tänavaluuale\nHind 5,58 € Tavahind 6,57 €\nPrügikast Max 12 L liikuva kaanega, valge\nHind 12,95 € Tavahind 15,23 €\nTeraslõngapesur 60g tugev\nTeraslõngast nuustik kinnikõrbenud või kuivanud toidujäätmete eemaldamiseks toidunõudelt, grillidelt. Võib kriimustada õrnu pindu.\nHind 2,30 € Tavahind 2,70 €\nSappax reguleeritav vars 95-180cm\nAntibakteriaalse kattega reguleeritav vars\nHind 31,08 € Tavahind 36,56 €\nKiehl GlasQueen 500ml klaasipuhastusaine+prits ( kasutusval)\nOmadusedVõimas, kasutusvalmis puhastusvahend mustuse eemaldamiseks kõikidelt klaaspindadelt jamuudelt pindadelt. Tootel on intensiivsed puhastusomadused ning see kuivab kiiresti ja ilmatriipudeta. Vastavalt CLP-määrusele ei klassifitseerita GlasQueeni ohtlikuks ja selles polelõhnaaineid.Spetsiaalselt sobiv sünteetilistele materjalidele ning...\nHind 3,95 € Tavahind 4,65 €\nVileda mikrokiudrätik r-MicroTuff Swift 35x38cm, punane\nToode on 100% taaskaskasutatud toorainest – 2 PET pudelit = 1 r- Micro Tuff Swift koristusrätik Esmaklassiline puhas tulemus = vastupidav, tõhus, vähendab koristuskeemia kasutust, testitud 99,99% viiruseid eemaldav 100% mikrokiu puhastustõhusus Eemaldab kuni 99.99% ulatuses viiruseid Imamisvõimeline struktuur Suurepärane mustusekandevõimekus LOVE IT...\nHind 2,41 € Tavahind 2,84 €\nVileda mikrokiudrätik r-MicroTuff Swift 35x38cm, kollane\nPaberikorv plastik 12L, lahtine, värvivalik\nHind 3,00 € Tavahind 3,53 €\nAmericol spetsiaalne kätepuhastusvahend 4,5L\nTööstusettevõtetes ja töökodades kasutamiseks mõeldud lahustivaba kätepuhastuspasta. Toodetud nahasõbralikest komponentidest, sisaldab jojobat, aloe vera ekstrakti ja keskkonnasõbralikke abrasiivaineid (biolagunev). Puhastab ja niisutab käenahka, ei tekita ärritust, hoiab naha pehme ja elastsena. Eemaldab tõhusalt rasketööstuse mustust: määrdeaineid,...\nHind 26,10 € Tavahind 30,70 €\nAntibakteriaalne rätik 35x50 sinine\nÕhuke, avatud struktuuriga, kergesti loputatav, antibakteriaalse toimega ja kiiresti kuivav koristusrätik toitlustusse.\nHind 10,56 € Tavahind 12,42 €\nSurveprits Epoca TEC 1000 1L VITON (hape)\nTalub enamikke lahustid ja lahjendatud happeid\nHind 13,91 € Tavahind 16,36 €


Spordikalender.ee [Arhiiv] - Soccerneti foorum\nSoccerneti foorum > MITMESUGUST > Muu sport > Spordikalender.ee\nView Full Version : Spordikalender.ee\nAvatud on uus spordiinfoportaal Spordikalender.ee (http://www.spordikalender.ee). Portaali eesmärgiks on pakkuda spordisõpradele võimalust leida ühest kohast kogu info kõigi tähtsamate kohalike ja rahvusvaheliste võistluste ning rahvaspordiürituste toimumise kohta.\nSpordikalender.ee kajastab ainsana kõikide Eesti populaarsemate pallimängualade (jalgpall, korvpall, võrkpall, saalihoki, käsipall) ajakavasid nii meeste kui naiste meistriliigade tasemel. Vaid mõne klikiga on võimalik leida infot oma lemmikvõistkonna järgmiste mängude ja erinevate kaasaelamisvõimaluste kohta.\nLisaks pallimängualadele leiab spordisõber portaalist infot ka teiste rahva seas populaarsete spordialade kohta nagu suusatamine, kergejõustik, Vormel-1 jne. Ja unustatud pole ka arvukaid tervisesportlasi, kes leiavad leheküljelt mahuka rahvaspordiürituste kalendri.\nSpordikalender.ee (http://www.spordikalender.ee) - Kogu info spordiüritustest!\nOlete te ikka kindlad, et jõuate kõigel silma peal hoida. Idee on hea, aga asja edasiarendamiseks võiksite teha ka mingi personaalse sisselogimise värgi ja isiklike alade valiku. Hetkel jääb siis värk kuidagi kribuks\nKindlasti on plaanis portaali edasi arendada ja ideid on küllalt. Ka personaalse sisselogimise ja isiklike alade valiku võimalus loomine on arutluse all. Lisaks soovime mõnede spordialade puhul hakata pakkuma ka meistriliigast allapoole jäävate liigade ajakavasid.\nKas kellelgi peale Scotty on veel tähelepanekuid ja ideid, mis Spordkalender.ee-s võiks paremini või teistmoodi olla?


Hiiliv erastamine - Äripäev\n07. juuli 2014, 12:24\nHarry Tuul, Harry Tuul 07. juuli 2014, 12:24\nSandor Liive juhitud Eesti Energia on ainuüksi viimase viie aastaga müünud osaluse viies firmas, neist lõviosa eraettevõtetele.\nSelgub aga, et jupphaaval on Eesti Energiat ka erastatud. Nimelt on Sandor Liive juhitud Eesti Energia ainuüksi viimase viie aastaga müünud osaluse viies firmas, neist lõviosa eraettevõtetele. Kõige värskem 7 miljoni eurone tehing sõlmiti juunis, kui sündis leping elektri- ja sidevõrke ehitava tütarettevõtte Võrguehitus müügiks Saksa päritolu Leonhard Weiss’ile. Lisaks müüdi aastal 2012 Televõrgu aktsiad Tele2-le ja Kohtla-Järve Soojuse enamusosalus Viru Keemia Grupile. Kaks tehingut on toimunud ka riigiga, kui 2010. aastal müüdi Elering ning mullu sidusettevõtte Estlink varad Eleringile ja Fingridile.\nEttevõtte seisukohast on ilmselt tegu kaalutletud ja mõistliku korrastamisega, kus keskendutakse põhitegevusele ning vähem olulistest ja -kasumlikest projektidest loobutakse. Kuna tegu on aga riigifirmaga, satub iga tehing terava tähelepanu alla. Just nagu börsifirmadel, kelle vastu investorid ja avalikkus kõrgendatud huvi tunnevad. Kuid vastupidiselt avalikult noteeritud firmadele on riigile kuuluva Eesti Energia puhul osade tegevuste lahtiriigistamist investorile (firmaomanikust maksumaksjale) esitatud juba tagantjärgi faktina. Nii põhjendamine kui ka mõju ettevõtte väärtusele on jäetud tagaplaanile.\nSelle haiguse raviks on parim lahendus lähtuda börsireeglitest. Samas plaan viia Eesti Energia börsile, mis oli 2010-2011 aastatel lõpusirgel, kuid siis toonase valitsusjuhi Andrus Ansipi otsusel diskvalifitseeriti, on sügavale maha maetud. Asjata.\nEesti Energia müüb aastas ühe firma 2\n09. July 2014, 14:51


Mis on NBA:\nNBA on Ameerika korvpalliliidu, Ameerika Ühendriikide ja Kanada professionaalse korvpalli Liidu akronüüm. See asutati 1946. aastal New Yorgis nime all BAA ( Ameerika korvpalliliit ). NBA nimi sai alguse pärast BAA ühinemist NBL-ga.\nNBA-d peetakse üheks maailma kõige olulisemaks korvpalli liigaks, kus mängijad saavad kõrgeima palga. Liigil on 29 võistkonda Ameerika Ühendriikidest ja meeskond Kanadast.\nÜks kuulsamaid meeskondi, mis moodustavad NBA, on Chicago Bulls, mis sisaldas Michael Jordanit, mida peeti kõigi aegade parimaks korvpalluriks, NBA kuuendaks Chicago Bullsi võitjaks.


10 000 kalorit päevas (2021)\n10 000 kalorit päevas\nMis tunne oleks, kui karjääri edu sõltuks teie kaalust? Ilma paranoiata võiksite küll mitte dieeti pidada, aga mitte päris. Teage sportlase rutiini, kes peab päevas tarbima 10 000 kalorit.\nLeek põleb - konkurentide inspiratsioon, kes kunagi ei loobu\nTugevad mõtted - treenimisest on kasu isegi ajule\nBrasiilia rahvastiku toidu juhendi kohaselt on soovitatav keskmine tarbimine 2000 kalorit päevas. Mõõtmine on sama, mis USA FDA-l, mida leidub ka toidumärgistel. See peaks inimest terve päeva aktiivsena hoidma. Mis selle piiri ületab, peatub, kui teate, kuhu.\nNeil parameetritel silma peal hoides jälgis Munchies maailma sumo maailmameistri Byamba Ulambayari elu 24 tundi. Ühe ja teise treeningu vahel võite näha liialdusi poodlemisel ja igal toidukorral, jälgides, kuidas sportlane täidab päevas oma absurdset 10 000 kalorit.\nVaatamata muljetavaldavale helitugevusele näete, et Byamba vajab neid kõiki. Lõppude lõpuks põhjustab sport kalorite energia muundamist. Harjutamisrutiin on pingutav ja pealkiri tuleb säilitada. See tähendab, et vaatamata välimusele, mis seab kahtluse alla esteetilised standardid, peab sportlane olema alati vormis.\nHuvitav on see, et vaatamata kvoodile pole teie taldrikul midagi üleliigset. Nagu kõrge jõudlusega sportlane, on ka nende toitumine tasakaalustatud, mitmekesine ja võimalikult naturaalne, et tuua juurde kõiki lihaste ehitamiseks ja hoidmiseks vajalikke toitaineid. Teades, et parim dieet on see, mille oleme koostanud, annab meister meile siiski võimaluse teha algusest peale Jaapani chankonabe, mis on sumomaadlejate seas traditsiooniline roog.\nTutvuge selle sportlase rutiiniga - matil ja laual.\n10,000 KALORIT PÄEVAS? | 10,000 CALORIE CHALLENGE (Mai 2021)


Niigi rikkaim naistennisist Naomi Osaka sõlmib üha uusi sponsorlepinguid – TENNISNET.EE\nNaomi Osaka mullu Cincinnati turniiril. / Foto: EPA/Scanpix\nUSA-s elav jaapanlanna Naomi Osaka ei ole küll maailma esireket, aga on kindlalt esikohal naistennisistide aastase teenistuse poolest.\nJuba mullu juunis, kui ajakiri Forbes koostas rikkamate sportlaste edetabelit, oli Osaka aastane teenistus (1. juuni 2019 kuni 1. juuni 2020) 37,4 miljonit dollarit, mis on suurem kui Serena Williamsil ja kaheksa miljoni võrra rohkem kui Maria Šarapova suurim sissetulek (29,7 miljonit aastal 2015).\nViimase kuu jooksul on aga Osaka oma reklaamnäoks valinud sellised firmad nagu moemaailma bränd Louis Vuitton, kellade tootja Tag Heuer ning äsja ka finantsjuhtimise ja inimkapitali haldamise tarkvara müüja Workday, kelle logo hakkab Osaka esmakordselt kandma 29. jaanuaril algaval Adelaide’i näidisturniiril.\nKa WTA tennisefoorum on seda arutanud, miks teeb Osaka kogu aeg tulusaid lepinguid, aga näiteks viimase aasta jooksul vähemalt sama edukas või isegi edukam Sofia Kenin neid ei teeni. Ühed arvavad, et süüdi on Kenini isa, kellega ei taheta läbirääkimisi pidada, kuid teiste arvates on Osakale populaarsust lisanud ikkagi sotsiaalne aktiivsus ja võitlus USA politseivägivalla vastu.\nMuidugi on see fakt teada, et kui auhinnaraha teenivad naismängijad vastavalt tulemustele, siis reklaamlepingute põhjus peitub muudes tegurites. Nii oli ju omal ajal Šarapova ka kümme korda rikkam kui tema kaasmaalanna Svetlana Kuznetsova, kes viie-kuue aasta jooksul saavutas täpselt sarnaseid tulemusi.\nPrevious Post WTA 500 turniirid algavad tõenäoliselt kaks päeva hiljem\nNext PostPaula Badosa andis positiivse koroonatesti


Laadalt laadale: Muljeid Vigala Poti laadalt ja Palamuse laadalt - Maaleht\nLaadalt laadale: Muljeid Vigala Poti laadalt ja Palamuse laadalt\nLiina Kikas, Vigala Külade Ümarlaud\n10. septembril toimus järjekordne Vigala Poti laat. Olenemata sellest, et reklaamiti laata kümnel erineval moel, ei ole laat oma olemuselt suurenenud ega vähenenud.\nKauplemine toimus vihmast hoolimata ning inimesed, kes on harjunud igal aastal kohalikult laadalt läbi astuma, tegid seda seegi kord.\nKülalisteks oli kutsutud sõdalased, kelle võitluskunsti ja traditsioonidega võis laadaline tutvust teha. Toimus ka traditsiooniline Vigala Rammumehe valimine. Auväärse tiitli võitis Marek Pilv.\nKaks õnneliku loteriipileti omanikku said endale tasuta pääsme aastaks Vigala valla rahvamajade üritustele. Palju õnne võitjatele!\nVäljakuulutatud Jaan Tatika konkursil osales kaks toredat leiutajat - Ilmar Künnapas ja Jüri Nisumaa. Kui laadalt midagi sobilikku osta polnud, siis seekord kõhu sai küll korralikult täis. Hernesuppi ja mulgiputru võis koguni kaasa osta.\n24. septembril võis Vigala Külade Ümarlaua eestvedamisel külastada Palamuse laata. Buss täitus kahe päevaga, mis näitab, et suurlaatade külastamine pakub paljudele huvi. Ilm selleks päevaks oli nagu tellitud. Laadakülastamise ajal paistis päike ja sisseoste tehes või laadaetteasteid nautides puhus vaid õrn tuuleke. Bussi startides valas aga korralikult vihma, mis rikkus planeeritud Põltsamaa lossi külastuse.\nToreda bussijuhi kogemusi oli nõus kuulama kogu seltskond - vaade paremale ja vasakule koos säravate kommentaaridega rikastas meie kõigi teadmisi. Jälle üks tore laupäev koos veedetud ning ostetud istikud juba kasvamagi pandud.


Zetor jõudis Saaremaale! - OÜ SPECAGRA\nZetor jõudis Saaremaale!\nSelle aasta algusest on saarlastel võimalus endises Pöide vallas Mui külas tutvuda Zetori traktorite ja põllumajandustehnikaga. Soovijatel on võimalik edaspidi sealt ka endale vajalikku tehnikat soetada.\nOtsus Saaremaa põllumeestele lähemale tulla tuli just saarlaste nõudlusest taolise tehnika järele.\nOn selge, et traktorit ei osteta pildi järgi, vaid tahetakse seda ikka oma silmaga näha ja käega katsuda. Soovisime kogu protsessi põllumehele lihtsamaks ja kiiremaks teha ning seetõttu astusimegi ise sammu lähemale ja tõime osa tootevalikust Saaremaale. Nii jääb saarlastel ära pikk sõit mandrile.\nMui külas Ilumäel nõustavad kliente meie koostööpartnerid Maakodu Eksperdist, kellel endal on igapäevaselt kasutuses kaks Zetori traktorit. Seega saab lisaks silmaga vaatamisele ja käega katsumisele kuulda ka reaalset hinnangut traktori kasutusmugavusele otse selle kasutaja käest.\nOÜ Maakodu Ekspert juhatuse liige Ivo Sepp tõi Zetori traktoreid iseloomustades esile nende kasutusmugavuse ja lihtsa hoolduse, samuti töökindla ja ökonoomse mootori. Märkimist väärib ka asjaolu, et Zetori viimane mudel on valminud Itaalia stuudio Pininfarina poolt, kes on eelkõige tuntud Ferrari disaini poolest.\nZetori traktorite võimsus jääb vahemikku 45 -170 hj, mis teeb neist ideaalsed traktorid just nii väikesele kui ka suurele põllumehele.\nPraegu Maakodu Ekspert OÜ juures kohapeal oleva mudeli hind algab 43 000 eurost ja lõpphind kujuneb erineva lisavarustuse vajadusest\nKutsume üles kõiki Saaremaa põllumehi meie tehnika ja traktoritega kohapeal tutvuma.\nMeie Saaremaa müügipunkti leiad üles siit


Apuulia, kui mineviku puutumatu paradiis 1.07 kuni 07.07 2019 | Ulve Roomas\nEsilehele » Reisid Itaalias » Apuulia, kui mineviku puutumatu paradiis 1.07 kuni 07.07 2019\nApuulia, kui mineviku puutumatu paradiis 1.07 kuni 07.07 2019\n”See paik on loodud enne paradiisi” ..Mark Twain\nKõik programmis näidatud visiidid, sissepääsupiletid, söögid.\nBussi ja giidi eestikeelne teenus\nSoovijatele lisatasu eest 68,00€ laevasõit rannikul kuni Otrantoni.\nLennuinfo ( lennupiletid Elamusreisidelt alloleva graafiku järgi) või soovi korral ise osta. Oluline on, et 1 juulil kell 11.30 peaksite olema jõudnud Barisse ja 7 juulil äralend teil mitte varem kui kell 10.00\n01. JUULI 07.00 – 08.25 TLL – MU/ 09.45 – 11.20 MUC- BRI\n07. JUULI 10.10 - 12.30 TLL – TXL/ 14.30 – 17.25 TXL – RIX/18.15 – 19.05 RIX – TLL\n1 päev 01.07 SAABUMINE APUULIASSE.\nPärast maandumist sõidame avastama Bari linna, alustame seda kuulsast teatrist Petruzzelli. See on barilastele väga südamelähedane ja suure tähendusega kultuuritempel, millel on kaks elu ja kaks lugu, sellest kõigest saame lähemalt teada ekskursiooni käigus teatrisse. Edasi jalutame vanalinna, kus muuhulgas külastame San Nicola basiilikat. Pühaku säilmete Barisse saabumise lugu ja pühaku tähtsus barilaste jaoks on kahtlemata nende elu üks olulisem osa.\nTeel ööbimiskohta teeme veel väikese peatuse Poligano al Mare mereäärses borgos, kus terrassidelt avanevad kaunid vaated merele ja majad on ehitatud kaljunukkidele justkui valvetornid. Sõidame ranniku äärde Monopoli linna lähedal asuvasse óobimiskohta Masseria Santa Teresasse. See on tüüpiline Itaalia väike hotell, hubase aiakese ja basseiniga, ümbritsetuna maaililisest loodusest. Kõik toad on erinevad ja sisustatud. Õhtu lõpetab hõrkude maitsetega õhtusöök (joogid ei sisaldu hinnas.)\n2 päev 02.07 NORMANNID, RÜÜTLID, TRANI JA CASTELLID.\nPärast hommikusööki on meie tänane esimene ekskursioon Tranisse, mis on olnud Apuulia kõige tähtsam sadamalinn ja kus omal ajal leidsid enesele pikema\nasupaiga ka Templirüütlite Ordu liikmed. Ordu kunagine kohalolek ja mõju on Tranis tunda tänaseni. Tutvume ordurüütlite Ognisanti kirikuga, mis asub Trani kuulsa katedraali kõrval. Edasi Tranist suundume normannide kaugesse keskaega Castel Del Montesse. Lõunatame kohalike poolt paljukiidetud ”Ai Pilieri dei Bagnolis”, pärast kehakinnitust läheme kastelliga lähemalt tutvuma. Kastelle ja kindluseid on Puglias sadu, enamasti on kõik väga hästi säilinud. Castel Del Monte on tuntud seetõttu, et selle funktsioon on ajaloolastel siiani lahendamata. Maa ja taeva ühenduse sümbol, tervise paradiis, mille arhitektuur on baseerumas numbril 8. On see kindlus – või on see saun…? Lahendades enda jaoks saladuse, on aeg lõunatamiseks.\nHinnas hommiku ja lõunasöök ning sissepääsutasud\n3.päev 03.07 APUULIA KAUNIMAD VÄIKELINNAD\nHommikupoole külastame kuulsaid Castellani koopaid, kus 1, 5 km pikkune eksursioon maa all viib meid Euroopa kaunimkas koopaks kuulutatud grotta Bianca juurde. Päeva jätkame kaunimate borgode nimekirja kantud Cisterninosse. Imeline linnake on tüüpiline Puglia regioonile. Siinne klassikaline ”spontaanne arhitektuur” on kujundanud pisikesi tänavaid, koduõuesid, treppe ja üldist pilti. Kergelt salapärane ja ajalooline. Kindlasti leiame ka mõne avatud fornelli, et lasta endale sobiva tüki liha grillida, sest siin on see traditsiooniks kujunenud.\nÕhtupoole külastame UNESCO nimekirja kantud Alberobello linnakest, mis kuulub samuti Itaalia kaunimate borgode hulka. Siinsed elamud on kohalikule piirkonnale tüüpilised trullid. Alustame oma külaskäiku Aia Piccola elamurajoonist, teeme peatuse vaateplatvormil trullidele ja edasi siirdume linna keskusesse Monti rajooni. Monti on tuntud seetõttu, et siin asub hulgaliselt käsitöö poekesi kohaliku kaubaga. Soovijad saavad teha sisseoste. Õhtusöögi sööme kohalikus restoranis.\nHinnas hommikusöök ning ekskursioonid ja Castellana Grotte piletid\n4 päev 04.07 KOOPALINN MATERA\nTäna külastame piirkonna kõige erilisemat linna Materat, mis asub veidi Apuulia piirist väljas, kuid mille külastamine on eriline elamus.\nKaljusesse pinnasesse ehitatud elamud on olnud kodudeks veel 60 aastat tagasi. Tänapäeval on suur osa linnast justkui muuseum, kus on vändatud mitmeid filme ja kus restaureeritud koobastesse on ehitatud hotelle ja restorane. Meie lõunsöök on just ühes sellises tavernas, pärast ringkäiku müstilises 2019 aasta Euroopa kultuuripealinnaks nimetatud Matera ajaloolises keskuses.\nHinnas hommiku- ja õhtusöök ning Matera koobaselamu ja kaljukiriku sissepääsud\n5.päev 05.07 OLIIVISALUD, RAHVUSÕHTU, VEINID SALENTOS.\nTäna tutvume Apuulia oliivisaludega. Sõidame Masseria Brancatisse, kus asuvad sajanditevanused oliivipuud. Saame lähemalt teada piirkonna elanike põhitegevusest, milleks on oliiviõli tootmine. Tutvume erinevate õlidega, degusteerimise käigus õpetab peremees, kuidas eristada head oliiviõli halvemast. Edasi sõidame lähedalasuvasse Ostuni linna, mida nimetatakse ka Valgeks Linnaks. Ostuni on normannide privaatlinn, kus on Apuuliale väga iseloomulik terrassiarhitektuur. Kohalikus arheoloogiamuuseumis saame näha väidetavalt maailma vanimat ema, kelle vanuseks loetakse 28 tuhat aastat. Valges linnas teeme lõunapausi, pärast mida sõidame Lecce linna, mida hellitavalt kutsutakse ”baroki sinjooraks”.\nSee tänapäeva mõistes väike linn oli väga oluline roomlaste jaoks, kes jätsid Leccesse amfiteatri ja vanad teed. Külastame linna ajaloolist keskust, Püha Risti Basiilikat, Katedraali ja tutvume Lecce kiviga, millest linn on ehitatud. Edasi suundume mere poole, oma majutusse Masseria Limbitello\nPärast tubade kättesaamist ja väikest puhkust sukeldume vanade traditsioonide , grumee ning folkloori maailma.\nÕhtu teevad eriti lustlikuks kohalikud muusikud ja pizzica tants, mida signora Daniela meile esitleb. Pizzica on müütiliste sugemetega rahvuslik tants, ilma seda nägemata ning sellest teadmata ei saa Pugliast lahkuda. See on Puglia kultuuri osa ja Vahemere kultuuri pärl.Loomulikult saame seda soovi korral ise tantsida!\nHinnas hommiku- ja õhtusöök ning veinide ja õlide degusteerimine ja rahvusõhtu muusikud\n6.päev 06.07. APUULIA RANNIK, OTRANTO KALURIKÜLA JA SISEMAA VÕLUD\nPärast hommikusööki sõidame mere äärde ning liigume mööda Salento kõige kaunimat rannikuala kuni Otrantoni. Soovijatel võimalus teha seda laevakesega, vaadates lähemalt erinevaid koopaid ja ranniku läbipaistva veega randasi. ( lisatasu eest) Ka see rannikulinnake on Itaalia kaunimate borgode nimekirja kantud. Tegemist on Puglia piirkonnale omase vanalinnaga, kus on kitsaste ja keeruliste tänavate labürint ning väljakud. Siinse katedraali põrand on kaetud fantastiliste mosaiikidega, millega tutvumine on Otrantos möödapääsmatu. Linnas on 15. sajandist pärit Aragonide kindlus, mis on eriliselt hästi säilinud. Linna rahvarohkeim paik on sadam, kus inimestest kunagi puudust ei ole ja mida me samuti külastame.\nTúúpilised Apuulia valged linnad\nVaba aeg Otrantos kergeks lõunaks ja jalutuskäiguks, misjärel suundume lähedalasuvale arheoloogia-alale vaatama Salento dolmeneid ja menhire. Ajaloolased ei ole suutnud kindlaks teha, kes ja millal täpselt need ehitised on ehitanud. Arheoloogide avastused on tõestanud, et elukeskond on siin olnud juba ca 5 000 a. e.m.a. Reisi lõpetame sügaval sisemaal, kus on võluv maastik ja ehe igapäevaelu ning atmosfäär. Õhtusöögi sööme Salento vanimas masserias “Le Stanzie” (hinnas söögid ja veinid).\n7 päev 07.07 TAGASISÕIT EESTISSE\nPärast hommikusööki sõidame lennujaama, kus jätan teiega húvasti ja Itaaliaga koos jaán teid ootama járgmistesse sihtkohtadesse.\nHuvi korral vótke úhedust minuga voi Reisibürooga Elamusreisid\n2 Responses to Apuulia, kui mineviku puutumatu paradiis 1.07 kuni 07.07 2019\nAnneli Aasna 12. apr 2016 at 07:26\nMeile Aiandusliidu liikmetele jättis unustamatu mulje Sinuga 2015 nov alguses Sitsiilias käia. Nüüd meie mõtlesime, et broneerime selle reisi Apuuliasse, tuleksime 14 inimesega. Palun anna teada kas see on võimalik\nDiana Palumäe 3. mai 2017 at 15:56\nOlen samuti reisist huvitatud, kuid sooviksin kas enne v pärast veeta paar päeva ka Roomas. Kas see on mõeldav?\n+358 40 48 72 488


Polar M200 M/L, punane - Spordikellad - Photopoint\nPealeht » Sport & hobi»Spordikellad»Polar M200 M/L, punane\nPolar M200 – GPS-spordikell koos randmepõhise pulsiga\nParim trenn on see, mida sina teed. Hõlpsalt kasutatav Polar M200 koos randmepõhise pulsi jälgimisega motiveerib ja juhib sind igal sammul.\nJälgi sisseehitatud GPSi abil oma kiirust, läbitud vahemaad ja teekonda.\nOle aktiivne ja jää aktiivseks\nVeekindel Polar M200 saadab sind kõikjal. Kell jälgib ööpäevaringselt sinu aktiivsust, samme, kulutatud kaloreid ning uneaega ja -kvaliteeti.\nSaa paremaks jooksjaks\nJooksuprogramm on vajaduste põhjal koostatud tasuta jooksuplaan. Vali üks neljast distantsist – 5 km, 10 km, poolmaraton või maraton – ja määra kuupäev, mil soovid selle distantsi läbida.\nAnnab kohe pärast treeningut motiveerivat tagasisidet ja kirjeldab treeningukorra mõju. Saadaval Polar Flow-s.\nNäitab sinu jooksmisvõimekuse arengut. Saadaval Polar Flow-s.\nM200 sisseehitatud GPSi abil saab jälgida tempot, läbitud vahemaad ja kõrgust. Pärast jooksmist saab läbitud teekonda vaadata rakendusest Polar Flow.\nM200 jälgib ööpäev läbi su samme, aktiivsust, und ja kaloreid ning innustab sind olema iga päev aktiivne.\nSüdame löögisagedusel põhinev treening on üks tõhusamaid treeningumeetodeid. Mõõda südame löögisagedust randmelt ja vaata südame löögisageduse tsooni ekraanilt.\nNutikad teated võimaldavad kuvada telefoni teated otse M200 ekraanile.\nVõrdle oma jooksukiirust maratoni maailmarekordiga või vaata, milline oleks Cooperi testi tulemus sinu praeguse tempo juures.\nKuni 6 tundi (treeninguaega)