Rimi kasvab suuremaks - Saarte Hääl\nRIMI EI KAO: Juhataja Merike Paja rõõmustab, sest viimasel ajal on Rimi külastatavus oluliselt tõusnud. Ta usub, et selle poe populaarsus kasvab veelgi, kui kaubavalik kevadest tunduvalt mitmekesisemaks muutub.\nSaaremaa Rimi juhataja Merike Paja sõnul läheb ehituseks õige pea lahti ja pood saab seejärel juurde ligi 400 m2 müügipinda.\n“Kokku on meie poel siis müügipinda 1600 m2,” sõnas Paja. “Suureneb ka kaubavalik, juurde tulevad tööstuskaubad. Hakkame müüma ka riideid, laste- ja beebikaupu, suuremas valikus köögitarbeid ning oluliselt rohkem raamatuid.”\nJuhataja sõnul muutub mõnevõrra ka kujundus, sest praegusest supermarketist saab kevadeks hüpermarket. Võetakse juurde ka mõned uued töötajad.\n“Tahame, et inimene saaks meie poest kätte kõik vajaliku ega peaks pärast tööpäeva enam mõnda teise poodi minema,” selgitas Paja ja lisas, et nende eesmärk on panustada eelkõige värskele ja kvaliteetsele toidule.\nHinna poolest on Rimi küll veidi kallim kui Säästumarket, aga nende toiduained on ka kvaliteetsemad.\nPoe lahtioleku aeg ei muutu. Rimi on avatud iga päev kell 9–22. Uus ja suurem Rimi kavatseb uksed avada 1. maiks.\nLisatud: 27.02.2010 / 00:31\nLisatud: 27.02.2010 / 17:09\nSa ei ole absoluutselt terve inimene!\nLisatud: 27.02.2010 / 17:20\nMa mõtlesin juba, et elektrijänes seagrippi surnud on aga tuli välja, et oli hoopiski Sõmaral uuringutel.\nLisatud: 27.02.2010 / 08:05\nKui saab olema tegemist HyperRimiga, siis saab sellest kindlasti minu lemmik pood Kuressaares!\nLisatud: 27.02.2010 / 09:19\nKodanik-X, Rimi (Auriga) ei asu Kuressaares.\nLisatud: 27.02.2010 / 10:17\nIntelligentsust võiks ikka sedavõrd olla küll, et sellist asja teada!\nLisatud: 27.02.2010 / 10:35\nkuidas saab tootjal olla samas pakendis toode rimi jaoks parema kvaliteediga kui säästumarketile.paja paneb ikka pada kõvasti.\nLisatud: 27.02.2010 / 12:57\nTore uudis. Praegusel kujul on see rimi täiesti mõttetu, hüpermarketina oleks super.\nLisatud: 27.02.2010 / 13:26\nvolli, hangi endale elu. sul muud tõesti pole teha, kui kogu aeg siin sõna võtta? iga väiksema asja peale! no kah asi, et auriga kuressaare piirides ei asu!\nLisatud: 27.02.2010 / 13:32\nTambet, hangi omale elu. No kommenteerin – no kah asi. Ja kus kohast sa üldse võtad, et mina siin kogu aeg sõna võtan? Tambet, hangi omale elu!\nLisatud: 27.02.2010 / 13:48\n……mis teie vigastus on?\nLisatud: 27.02.2010 / 13:54\nTambet ei taha suitsu pasunasse puhuda.\nLisatud: 28.02.2010 / 17:41\nkena pood, aga Pajal oli piisavalt jamasid siin. Hea, et temast lahti saime. Nüüd hea vaadata, kuidas rimikad temaga maadlevad. Ju jätab sealgi hulga paska endast maha.\nLisatud: 28.02.2010 / 18:37\nsäästu ja rimi kaup tuleb ühest ja samast laost ja kvaliteet on sama aga säästus ainult odavam rimis kallim ja Paja ei pea seal ka kaua vastu kuna ei sa inimetege läbi\nLisatud: 28.02.2010 / 18:58\naga kes viitsib end linna äärde vedada? eks loodetakse mandriinimestele, kes oma raha rimisse veavad. Paja aga ajab tõesti pada, üks ja sama kaup, ainult säästus madalam hind ja parem õhkkond. Mis puutub inimeste juurde võtmisesse, siis oli kuulda, et Paja laseb inimesi lahti või teeb nii, et need vabatahtlikult ära lähevad. Nii need vabad töökohad tekivad.\nLisatud: 28.02.2010 / 09:23\nproua Paja ajab pada nii mis kole. Keerab rimi kaupluse pahupidi, enam ei leia kaupagi üles ja siis tahab selle segaduse veelgi suuremaks saada?\nLisatud: 28.02.2010 / 09:24\nhurraaa! Nüüd saab tööle! Rimisse võetakse töölisi juurde! Võtke saare töötud järjekorda.\nLisatud: 28.02.2010 / 22:07\nno mis juttu sa ajad, et kes viitsib end linna äärde vedada. Laupäeval oli auriga parkla nii täis, et ei olnudki kohta parkida\nLisatud: 28.02.2010 / 23:19\nProua Paja kogu aur läheb Rimikate väljavahetamisele,tööd teha ta ei jõua.Kui just ei loeta tööks Koduekstra uksetaga istumist ja telefoniga lobisemist.Rekord oli vist üle 2 tunni olnud kuulujuttude järgi!!!\nLisatud: 28.02.2010 / 13:14\nmiks Paja üldse maximast ära läks-kas UPITAS MAXIMA KÕRGUSTESSE:)kui jah,siis nöu probleemo tal seda ka RIMIGA teha on:))))))))))))).tegelt oksele ajab see,et siin linnas NII PALJU neid poode on-ma ei jõua ikka neid köiki läbi käia.\nLisatud: 01.03.2010 / 17:24\n– kas tõesti on Rimi lood seoses pr Pajaga halvemaks läinud? Seda Maxima süteemi kopeerimist Rimisse küll ei tahaks, pean silmas kaupade ümbersättimist ja hindadega hullutamist. Mis puutub Maxima töötajate üleviimisesse, siis seal mu teada polegi enam eriti kedagi üle tuua, kõik juba ise laiali jooksnud ja nende hulgas ka väga kenasid inimesi.\nLisatud: 01.03.2010 / 18:36\nnii see asi on ja aina hullemaks läheb!\nLisatud: 01.03.2010 / 19:58\nEnne oli rõõm Rimis käia,õhkkond oli soe ja meeldiv,nüüd on näha,et uued tuuled(juhataja ja müügijuhid) puhuvad elu seal nii kõledaks,et pole enam tahtmist sinna minna.KÜSIGE ENDALT-MIKS SENINE SELTSKOND MINEMA AETAKSE VÕI KES ON TARGEM, LÄHEB ISE ÄRA???????????????????MIDAGI PEAB JU VÄGA MÄDA OLEMA!!!!!!!!???????????\nLisatud: 01.03.2010 / 20:34\nRimi töötajad vist kardavad, et peavad nüüd tööle hakkama. Minge vaadake Tallinnas kuidas töölised jooksevad poes. Üks inimene on nii letis kui ka võtab kauba vastu, kuigi isiklikult seda õigeks ei pea. Saaremaal on inimesed nii laisaks läinud, et jube.\nLisatud: 01.03.2010 / 09:05\nKallid Rimi endised ja paegu veel tööloleva töötajad,seiske selle eest et Rimi ei muutuks selliseks räpaseks ja haisvaks poeks nagu seda on maxsima,kupatage minema need lollakad müügijuhid kes ei saa oma töödega hakkama ,kellede pärast on poes kaupadel valed hinnad ees,ja seda muide iga päev,pood on nii segi,et sealt ei leia enam varsti mittemidagi üles,puuvilja letis on mädad ja kivikõvaks muutunud kaup,aga juhataja Paja leidis sealt veel paar kapsapead,mida võiks ajalehes näidata-nõme,jah käib ja istub seal koduextra poe juures ja muudkui helistab oma kanakarjale sinna maximasse ning kutsub need sina Rimisse tööle.Austatud Rimi PÕHIKOLLEKTIIV,tehke nendele uustulnukatele tuul alla ja jätkake nii nagu varem.\nLisatud: 01.03.2010 / 09:25\nNäide juhataja tööpäevast: tööle tulek 12.00, töölt “ära kadumine” 14.30. Reaalne aeg Rimis viibida 2,5 tundi. Imelik on asja juures see, et alluvatel pole õna aimugi, kuhu pr juhataja äkitse ära kadus:). Sai tähtsa koha, et lausa oli tööle palutud, aga inimestega suhelda ei oska või pigem ei taha, lubas ta ju oma Maksima kollektiivile, et toob nad kõik Rimisse üle.\nnaera jah ...\nLisatud: 01.03.2010 / 21:26\nkui sa kohaliku eluga kursis ei ole siis ära seleta.\nLisatud: 02.03.2010 / 08:00\nmulle tundub, et poes siiski rahvast nüüd rohkem, sortiment ka suurem. Võibolla sisekliima teil küll nüüd halvem, sellest muidugi kahju, pärsib töötegemist. Võtke harjumiseks aega, tuleb tõesti tööle hakata ja mõnesid asju muuta, vaevalt, et häid töötajaid lihtsalt minna lastakse.\nLisatud: 02.03.2010 / 08:26\nvisuaalne pilt on küll paremaks Rimis läinud, kuid õhkkond pole seal kunagi kiita olnud….ei nüüd ega ka enne.\nLisatud: 02.03.2010 / 09:25\nvalik on suuremaks läinud ja rahvast seal rohkem liikumas, aga teenindajad tunduvad olevat rusutud? Kassapidaja tuim tere, saaliteenindaja liigub ringi sellise näoga nagu tuleks kohe kallale? Kaub kaubaks, aga hea tunde sellised inimesed ei tekita.\nEi ole need kassapidajad köik mitte sellised tuimad,näituseks üks kelle nimi on Ivi,on küll väga söbralik, huumorimeelne ja naeratav kassapidaja,samuti Kersti nimeline kassapidaja,on kohe meeldiv nende kassades oma ostude eest tasuda.\nLisatud: 03.03.2010 / 21:04\nkaks kuud tagasi tabas minu peret halb üllatus, kui Maksima kaupluse letist saime halvaks läinud toodangu. Eile õhtul sain samasuguse üllatuse osaliseks Rimi poolt. Seekord olid halvaks läinud vorstitooted. Kas ongi nii, et kala hakkab mädanema peast? Ennem uut juhatajat selliseid üllatusi Rimiga polnud?!\nLisatud: 03.03.2010 / 22:22\nolen kuulnud linnapealt jutte,et Maksimas pesti salateid,müüdi vägagi vanaks läinud kala,keegi sai tordi, mille põhi oli altpoolt hallitanud ja tordi mille kaunistus järgmine päev peale ostmist käärima läks,kusjuures kõlblik kuni kuupäevani oli aega küll.\nLisatud: 03.03.2010 / 23:12\nMaksimas käib iga päev riiulitel kaupade ringitõstmine,nii et iga päev otsi kaupu erinevast kohast.Kas tõesti pole muud teha,et sellega tööpäeva sisustatakse?Küll topitakse neid susse ja kotte erinevatesse kohtadesse.Kasvõi läbisegi toiduainetega.\nLisatud: 04.03.2010 / 00:16\nJa mis te arvate,et Maxima müüjad omast vabast tahtest neid riiuleid ümber tõstavad? Leedukad nõuavad ju!\nLisatud: 03.03.2010 / 12:22\ntahaks korralikku kaupa, mitte sama saasta mis Maksimas ja palun lõpetage riiulite ümberpaigutamine, raske orienteeruda!\nLisatud: 03.03.2010 / 14:14\nRimis on vähemalt puuviljad küll väga värsked ja valikut ka. Võrrelge nüüd säästukaga…\nLisatud: 04.03.2010 / 21:56\nriknenud toidu müümine Maksimas kohe kindlasti kuulukas ei ole.\nLisatud: 04.03.2010 / 22:02\nei meeldi see kaupade ümber paigutamine,midagi ei leia üles,ei lähe enam maximasse.\nLisatud: 04.03.2010 / 22:22\nJah eks neis poodides käies peab olema väga valvas ja pidevalt jälgima realiseerimisaegu ja ka kauba väljanägemist.Teeb ikka vihaseks küll kui kojujõudes pakendit avades tunned haput haisu kauba juures, kuigi asi peaks veel kõlbama iganes.Valesti hoitud kaup armas rahvas.\nLisatud: 04.03.2010 / 11:50\nEt selliseid kuulujutte levitada, peaks nagu tõepõhja ka alla saama. Maxima on kyll nüüd koht, kus salateid kohe kindlasti EI PESTA! absurdne kuulukas, labane lausa.!\nLisatud: 04.03.2010 / 12:37\nväga huvitav lugeda neid kommentaare. töötan ise maximas ja tean väga hästi mis toimumas on. osa jutte tõesed, kuid ka valet. ja tõesõna, riiulite ümberpaigutamine on maxima poliitika ja tavamüüja ei saa muud teha kui kilplase tööd. kahju, et see nii on.\nLisatud: 04.03.2010 / 12:49\nKuulge saarlased,mõelge peaga miks Rimi ja Maxima kohta sellised kommentaarid on,millegipärast muude kettide kohta seda ei leia.Ju on seal ikka midagi väga valesti,koer niisama ei haugu.Ja see nägu ,kes arvas et Rimis peab hakkama tööd tegema,mingu ise sinna tööle ja vaatame kas ta jaksab 12 tundi jutti joosta ilma ettenähtud 30+2*15 min pausideta!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!Sellise ülekoormuse tõttu sealt inimesed ära lähevadki,orjus on minuteada Eestist kadunud aga lätlased ja leedukad seda vist ei tea!Häbi eestlased et lasete endale pähe istuda!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!


Parim anesteetikum kreem liigestele.\nHind: Diklofenak 90 rubla Diclovit 80 rubla ja Voltaren — rubla , Diclac rubla Diklogeen 40 rubla Dikloraan rubla Diklofenakooli kreem 40 rubla Ortofen 30—40 rubla. Viimane komponent, mida peate võtma 2 supilusikatäit.\nKohalikuks kasutamiseks mõeldud vahenditel on enamasti meeldiv jahutav efekt. Nad kõrvaldavad kiiresti ebameeldivad aistingud, turse, punetus ja ärritus, kiirendavad kahjustatud naha taastamist.\nPaljude salvide, geelide ja kreemide koostis sisaldab antibakteriaalseid komponente, mis takistavad patogeensete mikroorganismide tungimist naha mikrotraumadesse. Selliseid tooteid on saadaval mitmes variandis ja need on ette nähtud kasutamiseks nii pärast protseduuri kui ka naha rahustamiseks ja tuimastamiseks pärast juuste eemaldamist.\nParimad tätoveeringute anesteetikumid Tätoveerimise protseduuriga kaasnevad ebameeldivad, ebamugavad aistingud, mis jäävad sageli pärast tätoveeringute rakendamist.\nÕigesti valitud valuvaigistid leevendavad valu, punetust ja turset, kiirendavad naha taastamist ja takistavad nakatumist. TTCX on tõhus farmakoloogiline aine geeli kujul, mida kasutatakse pärast tätoveerimist, püsimeiki või laseriga karvade eemaldamist. Lidokaiinil ja prilokaiinil põhinev ravim vähendab tõhusalt punetust, kudede veritsemist ja turset. TTX tuleb kanda puhastatud ja kuivatatud nahale tiheda kihiga, katta kilega ja jätta 60 minutiks.\nPärast seda Parim anesteetikum kreem liigestele järelejäänud toode salvrätikuga. TKTX geeli analgeetiline toime kestab kuni tundi.\nDeep Numb on üks levinumaid valuvaigistavaid ravimeid, mida kasutatakse peaaegu kõigis kosmetoloogia valdkondades. Seda kantakse nahale puhastatud ja rasvavaba alkoholiga, 30—40 minuti pärast võite alustada tätoveerimisprotseduuri.\nDeep Numb Gel imendub koheselt nahka, ilma et oleks vaja hõõruda. Toodet tohib kanda ainult kaitsekindadega.\nValuvaigisti toime kestab kuni tundi. Lühikokkuvõte Välispidiseks kasutamiseks mõeldud anesteetikumi salvid on tõhusad ja ohutud ravimid, mis kõrvaldavad ebamugavustunde, tursed, punetuse ja turse liigestes, lihastes või pehmetes kudedes.\nEbamugavuse vähendamiseks on mitmeid valuvaigisteid - kreeme, geele, Folk oiguskaitsevahendeid poletiku liigeste sormede, mis aitavad valu vähendada.\nNende peamine rakendus on kohalik minutit enne seansi algust. Mõelge nende kreemide ja geelide loetelule, mida kosmeetikud kasutavad, kuid ka depilatsioonimeistrid hoiatavad - anesteetikumide kasutamine pole alati asjakohane.\nSeetõttu konsulteerige enne ostmist oma juuste eemaldamise meistriga. Kuidas kreem välispidiseks kasutamiseks valutute juuste eemaldamiseks Anesteetikume kreemi, pihusti või plaastri kujul kasutatakse väliselt epileerimiseks või depilatsiooniks.\nSeejärel on asjakohane kasutada kreemi, mis aeglustab juuste kasvu pärast juuste eemaldamist.\nSidemete jaoks võib kasutada õhukindlaid materjale kummeeritud kangas, plastkile või vahapaber. Enamik naisi kasutab selleks klammerdusfilmi.\nOklusiivse Parim anesteetikum kreem liigestele pealekandmine aitab kaasa epileerimise või depilatsiooni ajal anesteesia võimsamale protsessile. Valmis oklusiivset apreti saab osta apteegist. Igal juhul ei hoita apreti nahal kauem kui kaks tundi. Kui te kasutate kreemi ühe tunni jooksul, piisab sellest ajast naha tuimastamiseks 2 m sügavusel.\nKui vajate sügavamat anesteesiat kuni 3 mmkandke selleks kreemi kahe tunni jooksul sideme all.\nPaljud naised kasutavad näokreemi. Kui sideme all olev kreem imendub kiiresti, võite nende nahka uuesti määrida.\nValuvaigistid, nagu ka alkohol, on mürgised, kuna halvavad närvikiude. Sel põhjusel ei sobi need kokku: kahte tüüpi toksiinide samaaegne kasutamine põhjustab keha negatiivset reaktsiooni. Traditsioonilised meetodid Selline fraas nagu "keemilised komponendid" ei kahjusta nahka ega keha tervikuna, kui järgite segu valmistamise retsepti: Rivanol Rivanoli preparaadil põhinev lihtne ja tõhus meetod. Karvade eemaldamiseks peate seda ravimit võtma ja lahjendama suhtega 1:


Kui kauaks jääb hirm veel meiega?\ntekst: Arne Mikk\nHiljuti ilmus ka eesti keeles Imbi Paju ja Sofi Oksaneni raamat Kõige taga oli hirm. See on teos, mis sunnib vanemaid inimesi uuesti meenutama kadunud aastakümneid ja noortel on võimalus täie teravusega aimu saada ühe põlvkonna traagilistest läbielamistest.\nVist igaüks meist on mõnel silmapilgul hirmu tundnud  kas tormisel merel, lähedase inimese haiguse korral, isegi vastutusrikka eksami või esinemise puhul. Kuid need hirmud on kõik ajutise iseloomuga ja enamikul juhtudel ei too kaasa masendavaid mälestusi. See raamat aga räägib hirmuvalitseja külvatud hirmudest, mis tapsid miljoneid inimesi ja kestsid edasi ka pärast peatüranni enese surma.\nMinu esimene hirm\nPüüdes meenutada, millal ma ise olen tõsiselt hirmu tundnud, siis esimest korda oli see ilmselt 1944. aasta suvel, kui ühel ööl prõmmiti meie kodutalu uksele. Isa hiilis tagumise toa akna kaudu õue vaatama, teda märgati ja kui ta eemale tõmbus, hakati tulistama. Üle aia hüpates sai ta kuuli selga, ent jõudis siiski läbi rukipõllu naabertallu joosta. Kui ema ukse avas, olid seal saksa sõdurid, kes kamandasid mind koos ema, venna ja vanaisaga seina äärde. Selgus, et külast otsiti vene langevarjureid. Neid meie juures muidugi ei olnud. Kui kuuldi, et isa oli ka omakaitse liige, siis toimetati ta järgmisel päeval Viljandi sõjaväehaiglasse. Operatsiooni ei tehtud ja kuul jäi kopsu kuni tema surmani 1972. aastal.\nVist kaks aastat hiljem puistasid talu vene sõdurid, kes otsisid metsavendi. Enne pööningule või lakka ronimist sunniti esimesena ema üles minema, ilmselt mõeldi, et kui keegi püüaks tulistada, saaks kõigepealt pihta tema. Üks meie küla mees käis laupäeva öösiti tõepoolest saunas ennast pesemas, kuid sellel päeval teda seal ei olnud.\n1949. aasta märtsis olid vanemad kodutalu juba ära andnud ja elasid teises alevikus tuttavate pool. Vallavalitsusest oli keegi neid hoiatanud ja soovitanud eelseisval ööl mitte kodus olla. Ainsaks pelgupaigaks sai teise korruse kaldlaega toa pööning. Sinna pääses seina sees oleva väikese luugi kaudu, mida omakorda kattis kodukootud vaip. Meile vennaga õpetati, et kui keegi tuleb vanemaid otsima, siis peame vastama, et nad sõitsid eile Viljandisse ja millal tulevad tagasi, meie ei tea. Öösel siis tuldigi, käidi korra ka järgmisel päeval, kuid meid vennaga kinni ei võetud. Järgmisel ööl kõndisime neljakesi läbi metsade umbes kümme kilomeetrit teiste tuttavate juurde. Kuuvalgel lagendikul hinge tõmmates lausus ema: Me oleme siin nagu kirikus. Kui Jumal aitab, ehk pääseme. Nädal aega veetsime seejärel selle perekonna laudas. Magasime heintes ja kui perenaine tuli lehma talitama, tõi ta ämbri sees ka meile süüa.\nMa ei suuda täpselt meenutada, milline hirm mind nendel päevadel valdas, kuid hiljem olen küll mõtelnud selle peale, et mida võisid tunda mu vanemad 25. märtsi ööl seal seina taga, kui neid otsimas käidi. Oleks meid vennaga kaasa võetud, tulnuksid ka nemad ilmselt vabatahtlikult järele\nJah, meie perekond tollal pääses, kuid fakt jääb faktiks. 1941. aastal küüditati Siberisse 10 tuhat eestlast, 1949. aastal ca 20 tuhat, lisaks vaevlesid Venemaa vangilaagrites mitmed miljonid teisi rahvaid. Ometi ei ole läänemaailmal ikka veel vahendeid GULAGI mõistmiseks. Selleks ei olevat keelt, dokumente. Natside koonduslaagreid näidatakse tänaseni kui holokausti masendavaid sümboleid, kuid kus on võimalik tutvuda nõukogude süsteemi analoogsete rajatistega? Paljudesse keeltesse on tõlgitud Solêenitsõni Gulagi arhipelaag, Anna Appelbaumi Gulag, Eestis on ilmunud mitmed Memento koostatud raamatud, ka Venemaal tegutseb ühing Memoriaal, kuid ometi kirjutab üks Soome teadlane, et eestlasi ei küüditatud, vaid nad viidi Siberisse sõja eest varjule!!\nTänu Tunne Kelami väsimatule tööle on kommunismi kuriteod hukka mõistnud nii Euroopa Parlamentaarne Assamblee 2006. aastal kui ka Euroopa Parlament 2009. aasta aprillis. See on ametlik tasand, aga emotsionaalset tasandit silmas pidades on väidetud, et eestlastel ei ole maailmale välja pakkuda oma Anne Franki päevikut, mis omandaks üldmõistetava sümboli tähenduse. Õnneks on välismaalaste silmi mõnevõrra avanud Imbi Paju filmid, ka eespool mainitud raamatu esitlus Helsingis äratas parajal määral üldsuse tähelepanu. Kuid ilmselt peame veel väga kaua igal mälestuspäeval, igal raamatumessil või ajalookonverentsil teiste rahvaste ette tooma oma ajaloo masendavad leheküljed, et faúismi kõrval saaksid samavõrdselt hukka mõistetud ka kommunismi kuriteod.\nMeie lugu maailmale  millal arusaadav?\nTsiviliseeritud maailm ei suuda praktiliselt üldse mõista, milleks oli vaja kogu riiki hoida pideva hirmutunde all. Isegi Stalini lähikondlaste naised olid saadetud vangilaagritesse ja ka suur juht ise oli hirmul, et teda võidaks mürgitada: keegi ei teadnud ette, millise ukse tagant ta hommikul toidukandiku laseb sisse tuua. Kui nõukogude sportlane või baleriin pääses välismaale, siis igal üksikul juhul vaagisid mitmed komisjonid kodaniku usaldusväärsust ja otsustajad pidid soovitustele oma allkirjad andma. Seetõttu andsid nad allkirju väga vaevaliselt, sest kellegi ärahüppamise korral lõppes ka paljude allkirja andjate karjäär.\nHirm valitses igal tasandil, igal eri põhjusel ja iga erineva asja pärast. Kirjastus Varrak hakkab kohe välja andma raamatusarja 101 Eesti\n Esimese raamatu koostab Mart Laar ja see kannab pealkirja 101 Eesti ajaloo sündmust. Võibolla ühe raamatu pealkirjaks võiks olla ka 101 väljasaatmist Siberisse. Meie riigijuhtide Konstantin Pätsi ja Johannes Laidoneri kõrval võiksid seal lühikeste artiklitena olla toodud ka üldsusele vähetuntud, kuid oma olemuselt tänapäeva inimestele täiesti arusaamatud süüteod. Näiteks Silvia Uusväli mõisteti riigireetmise paragrahvi alusel kümneks aastaks vangi selle eest, et ta oli üritanud Kasahstani väljasaadetud tädile kirja teel saata Marie Underi luuletuse Jõulutervitus 1941. (Pikemalt võib lugeda sellest käesoleva aasta 16. jaanuari Postimehest)\nNäitleja Juhan Tõnopa lugu\nEstonia teatri näitleja Juhan Tõnopa võeti vahi alla 1941. aasta 8. juulil ja viidi Irkutski oblasti vangilaagrisse. Laagris olles oli ta valmistanud puulusika, mille siseküljel on haakrist ja viisnurk koos autori nimega, tagaküljel aga inimese lagipähe lööv haamer ja kõri läbilõikav sirp. Kõrval paragrahv 58 ning pea ümber kiri MEMENTO MORI. Kõige all tekst Eestimaa su mehemeel ka Siberis ei sure veel.Tõnopa süüdistustoimikus on see katkimurtud lusikas koos paberilehega, millele on joonistatud lusikal kujutatu koos sõnade venekeelse tõlkega tänaseni alles. Süüdistatuna nõukogudevastases agitatsioonis, saksa faismi toetavas tegevuses st. kodumaa reetmises, mõisteti Tõnopale kõrgeim karistusmäär  mahalaskmine  ja ta hukati 5. septembril 1942. aastal.\nKui niisugune raamat saaks kokku pandud, peaks selle tõlkima ka inglise, vene, saksa jt. keeltesse. See oleks veelkordseks meeldetuletuseks suurtele rahvastele meie inimeste saatustest totalitaarse hirmuvabriku hammasrataste vahel. Kui meile räägitakse ikka ja jälle, et vene rahvas on kaotanud stalinliku terrori läbi kümneid kordi rohkem inimesi kui teised rahvad, miks siis ei suuda seesama vene rahvas ennast distantseerida nõukogude süsteemist, panna puhtale lehele kirja naaberriikidega sõlmitavad sõprussuhted jne. Selle asemel võeti taas kasutusele Nõukogude Liidu hümniviis ja tõstetakse tasapisi ausse suure võidu peaarhitekt Stalin. Niisugusele suundumusele juhib täpselt tähelepanu Iivi Anna Masso: Aga viimasel ajal, kui Venemaalt on tulnud räigeid propagandarünnakuid Eesti ja isegi Soome vastu, on meeleolud muutunud ja ohutunne tagasi tulnud.\nEstonia teatri näitleja Juhan Tõnopa süüdistustoimikule on lisatud tema vangilaagris nikerdatud puulusikas, sellel kujutatu on paberile hoolega maha joonistatud ja tekst tõlgitud vene keelde. Süüdistatuna nõukogudevastases agitatsioonis, saksa faismi toetavas tegevuses st. kodumaa reetmises, mõisteti Tõnopale kõrgeim karistusmäär  mahalaskmine.\nTänase päeva hirmud\nEesti Vabariik on saanud taas kakskümmend aastat vabalt hingata, kuid meie piiride lähedal toimuvad ometi vaenulikud sõjaväeõppused, lennukid eksivad piirivööndisse, juriidilist piirilepingut ju ratifitseeritud polegi. Ja vene välisminister teatab maailmale rahulikult: Rohkem reaalpoliitilisi kokkuleppeid kui kõrgemaid väärtusi. Nõnda siis ei tuleta keegi enam meelde, et sümboolselt igas tonnis naftas või kuupmeetris gaasis, mis Siberist Euroopa poole teele läheb, on ka verepiisad nende miljonite inimeste soontest, kes lamavad lumiste lagendike nimetutes haudades.\nAga ometi peab lootma kõigi ohvrite lunastavasse jõusse ja ma lõpetaksin lausetega Rabindranath Tagore Gitandêalist:\nKui vaim on hirmuta ja pead hoitakse püsti,\nkus teadmine on vaba,\nkus väsimatu püüd sirutab oma käsivarred täiuslikkuse poole,\nsellesse vabasse taevasse, mu Isa, lase ärgata mu maa.


Munasarjavähi faas 3 - Diagnostika 2022\nKõhu vähk on moodustunud kasvaja, mis on korduvalt tervislikest, kuid muteerunud rakkudest. Selle dislokatsiooni koht võib olla ükskõik millises mao osas, ja metastaasid levivad lümfisõlmedesse ja naabervalgudesse. Ravi ja elulemuse prognoosid on minimaalsed, kuid edukal tööl on tõenäosus.\nMao vähk on neli ja neli etappi, mis jagunevad kraadideks.\n3. etapp - see on tõsine vähi kaotus ja metastaasid mitte ainult maos, vaid ka naaberorganites koos nõrkade ellujäämisvõimalustega ja jagatud 3 kraadiks: 3 "A", 3 "B", 3 "C".\n3 "A" etapil (astmeline) on kasvaja kasvanud mao lihaskoesse, kogudes kuus või vähem lümfisõlme.\n3 "B" staadiumis (kraad) on tuumor kõik kuded ja mao välimine sein.\nStaadiumis 3, "C", ulatub kasvaja seest üle seina, viies lümfisõlmede.\nKahjuks on vähktõve kolmas staadium metastaaside tõttu raske töötada ja ravida, välja arvatud juhul, kui vähk on lümfisõlmede tabanud.\nKõigepealt võib vähktõbi alustada halva toitumisega. Mulla seintele kahjulikult mõjutav ja tervetele rakkudele tungimine võib mutatsiooniprotsessi käivitada mitmesugused nitraadid ja kantserogeenid.\nHävituskohas reeglina, kui terved rakud muteeruvad ja degenereeruvad vähiks.\nLimaskesta kahjustus ja protsessi käivitamine saab ja tavaline sool; toidulisandid, mis suurendavad tänapäevastes toodetes sisalduvat maitset ja värvi; nikotiin; alkohol, eriti tugevaid jooke; gaasi atmosfäär; geneetiline eelsoodumus või seedetrakti pikaajalised kroonilised haigused.\nÜldised sümptomid kõigil vähivastasetel etappidel on peaaegu ühesugused, esinevad ägenemise viimastel etappidel mõnevõrra intensiivsemad aistingute sümptomid.\nletargia, unisus, jõuetus, jalgade nõrkuse tunne;\nebamõistlik iiveldus ja oksendamine, mõnikord koos trombidega;\nisukaotus, ükskõiksus toidu lõhna suhtes;\nkeha temperatuur võib tõusta 38-ni, väheneda ja püsida 37,2-37,4 kraadi võrra mitu päeva, kuigi seal ei esine külmavärinaid.\nVähi lokaalseteks sümptomiteks on:\nValu kõht. Ja valu koondub vähi asukohale ja ka teistes elundites esinevad metastaasid ümbritsevad valud.\nMust väljaheide verehüüvete tõttu.\nKuna vähk areneb ja suureneb, võib toitu kaudu olla raske saada. Kui vähk asub söögitorus, siis ei pruugi toit ja vedelik üldse läbida.\nSuur maovähi kujuline kasvaja võib põhjustada mao raskust ja vale konstantset täisnurma.\nVedeliku kogunemise tõttu võivad astsiidid areneda, maks suureneb.\nDiagnostika ja ennustused\n3. etapis on kasvajal juba nähtav suurus, mis võimaldab seda tuvastada FGD-de abil (video esophagogastroduodenoscopy).\nSee meetod võimaldab teil kontrollida keha seestpoolt, tuvastada kasvaja, määrata selle suurus ja võtta analüüsi jaoks kraapimist.\nLisaks FGD-dele on ette nähtud terviklik uuring: kasvaja markerite vereproov, väljaheide ja maomahla analüüs, ultraheliuuring, CT-skannimine jt.\nSaadud analüüside põhjal prognoositakse operatsiooni edukat tulemust ja patsiendi eluea pikenemist.\n3. faasi ravis määratakse kindlaks taktikad, mis sõltuvad kasvaja olemusest ja selle metastaasidest.\nParatamatult on operatsioon, mille käigus lõigatakse märkimisväärne osa lümfisõlmede lõhkemisest tingitud kõhuga, et elund eemaldatakse täielikult.\nMetastaaside vastu võitlemiseks kasutatakse koos kirurgilise meetodiga kemoteraapiat ja hüpertermilist kemoteraapiat (tuumor soojendab operatsiooni ajal kohapeal).\nKohalik kemoteraapia on üldiselt intravenoosne efektiivsem, kuna see on otseselt ühendatud tuumori söötmisega, mis suurendab oluliselt ravimi kontsentratsiooni ja selle efektiivsust.\nMaovähk 3. etapp\nMao vähi arengu kolmas etapp on tavaline vähk.\nHilisemates staadiumides lähevad patsiendid arsti juurde, maovähi sümptomid esialgsetes staadiumites ei ilmu.\nKursi eelviimasel ja viimasel etapil kasvab kasvaja mao piiridest kaugemale ja hakkab avaldama survet naaberorganitele.\n3. astme vähki maos iseloomustab metastaaside levik lümfisõlmedesse ja sellega seotud elunditesse. Diagnoositakse peensoole või söögitoru kahjustus, sõltuvalt primaarse kasvaja asukohast. Meditsiinis, 3. astme maovähk jagatakse etappideks: 3A, 3B, 3C.\nErinevad pahaloomuliste rakkude leviku ulatuses:\n3A - kasvaja mõjutab mao lihaseid, vähemalt 7 lümfisõlme;\n3B - kasvaja jõudis väljapoole mao piiri ja tabas 7 lümfisõlme;\n3C - vähk ulatub kaugemale mao piiridest, metastaasid levivad lümfisõlmedesse.\nMao vähktõve kolmas etapp iseloomustab mitmeid märke. Patsiendil on probleeme toidu ülekandega mao kaudu. Valu tundub, inimene kaotab kehakaalu, tunneb nõrkust ja apaatia.\nVäljaheites on veri, iiveldus ja oksendamine, isu kaob, ja täiuslik tunne tuleb pärast söögi algust. Sõltuvalt sekundaarsest pahaloomulisest kasvajast võib määrata, kui kaua inimene elab.\nMao vähktõve ravi 3. astmel\nSellise haiguse puhul nagu maovähk, on 3. etapp väljakutse, kui tekib küsimus, kui palju nad pärast ravi elavad. Püsivus ja pikaealisus sõltuvad metastaaside pindalast.\nMõningatel juhtudel oli võimalik eemaldada osa maost ja piirnevatest vähivastastest elunditest, et pikemas perspektiivis pahaloomuliste rakkude kasvu peatada. Kui metastaasid ei olnud aega, et hingata elundeid ja kasvaja eemaldati, siis ennustatakse 5-aastast elulemust 50% patsientidest.\nTegelikkuses ei suuda kirurgia metastaase peatada. Survival sõltub valitud ravi taktikast ja vähi tüübist. Metastaasidega seotud mao kasvaja 5-aastase ellujäämise keskmine arv on 20-30%. On võimatu täpselt öelda, kui palju nad elavad pärast maovähi ravimist. Vastust mõjutavad tegurid: patsiendi vanus ja tervislik seisund, teatud tüüpi vähk.\n3. astme metastaasid sisaldav infiltratsiooniline vähk ei anna patsiendile mingit võimalust - nad surevad kuue kuu jooksul pärast diagnoosi tegemist. Kui perforeeringud ja sisemine verejooks raskendavad maovähki, võib operatsioon anda patsiendile 2,5-3 aastat elule. Palju sõltub taastusperioodist. Mõnes kliinikus on maovähi lõppfaasis kõrge ellujäämise määr.\nKirurgilist sekkumist kasutatakse mitte ainult kasvaja eemaldamiseks, vaid ka keha läbilaskvuse taastamiseks, kui vähk sulgeb selle valendiku. Eemaldage metastaasid lümfisõlmedesse ja piirnevatelt elunditesse. 3. faasi võib määrata kemoteraapia nii pärast operatsiooni kui ka selle asemel (kui kasvaja on kasutamiskõlbmatu).\nTänu kemoteraapiale peatub kasvaja kasv ajutiselt, metastaasid ei lase levida. Tugevad keemiaravi ravimid ise kahjustavad organismi, pärsivad immuunsust ja põhjustavad kõrvaltoimeid. Narkootikumide kasutamine, mis toimib pahaloomuliste rakkude vastu ja terved, ei puutu, on muutunud tõhusaks. Ent uimastite mõju uurimine pole veel täielikult välja töötatud.\nKiiritusravi on ette nähtud paralleelselt keemiaravi või enesehoolitsuse vormis. Seadmed võimaldavad kasvaja kiiritamist, mis on kahjulik ümbritsevatele kudedele ja patsiendi tervisele.\nMao kasvaja käivitub pärilikkus, toitumisharjumused ja eluviis, välised ja sisemised tegurid. Helicobacter bakter mängib olulist rolli maovähi kujunemisel.\nSee mikroorganism provotseerib mao epiteeli degeneratsiooni, põhjustades gastriiti ja haigusi. Kui te ei hoia ära ennetusmeetmeid, võite ära hoida kasvajate esinemise.\nÕige toitumine - maohäire ennetamine\nArvestades andmeid mao vähi leviku kohta riikides, võib eeldada, et vähivormide arv sõltub toitumisest. Harilikke ja marinaadirikkad toidud suurendavad mao kasvajate riski (kõrge suremuse määr Koreas ja Jaapanis). Vähi ohu suurendamine konserveeritud toidu, punase liha, praetud toidu, sooda ja loomsetest rasvadest söömise ajal.\nTervisliku toitumise osas peaks see sisaldama puu-ja köögivilju, toidu liha ja mereande. Antioksüdantidena sisaldavad tooted, vitamiinid A, C, E aitavad vähendada maovähi ohtu. Prantsused armastavad rasvaseid toite, kuid regulaarselt punase veini söömine võimaldab teil eemaldada toksiine, enne kui need muutuvad pahaloomulisteks rakkudeks.\nRavimite kasutamine enne või pärast sööki võib vähendada patoloogiliste protsesside tõenäosust. Eelkõige võivad mittesteroidsed põletikuvastased ravimid vähendada maovähi riski 25% võrra, sama kehtib ka soole vähki kohta.\nArstid ei soovita selliseid ravimeid profülaktikaks kasutada, need võivad põhjustada sisemist verejooksu ja tüsistusi.\nSuitsetamine ja alkoholism põhjustavad maovähki.\nSuitsetajad ohustavad söögitoru vähki ja ümbritsevaid piirkondi. Pika harjumuse loobumist pole kunagi liiga hilja.\nSuitsetamisest loobumiseks võite mõne aasta pärast vähendada vähiriske kümneni, mis on mittesuitsetajatele iseloomulik.\nMis puudutab alkoholi kuritarvitamist, siis see ärritab mao limaskesta, põhjustab epiteelirakkude transformatsiooni. Joogid ei pane sööma, mis põhjustab mao haavandit ja turset.\nVähivastase ennetamise kõhu ravi\nTervislik eluviis on vastutus käitumise, tegevuste, suhtumise eest teiste ja enda vastu. Kõhuhaiguste (gastriit, haavandid, ösofagiit) kiire ravi vähendab kasvajate riski.\nKui patsient on selliseid haigusi kannatanud või nad on kroonilises vormis edasi kantud, on vaja algsel etapil vähki avastada.\nRaviprotseduur null-ja esimesel etapil võimaldab ravida 95-100% remissiooniga. Indikaatoriks on tähelepanu pöörata tervisele.\nUuringu tulemuste põhjal prognoositakse operatsiooni edukat tulemust ja patsiendi eluea pikendamist.\nSellised indikaatorid tähendavad, et maovähk on tõsine haigus, kuid kui on ilmnenud ebakindlad sümptomid, on vajalike laboratooriumide õigeaegne juurdepääs arstidele, onkoloogia õigeaegse avastamise instrumentaalsete uuringute meetodid aitavad vältida tõsiseid tagajärgi ja surma. Statistika näitab, et varases staadiumis on elul suur protsent ja on olemas ka võimalus täieõiguslikuks raviks, rohkem on pahaloomulist haridust, keemiaravi annab positiivseid tulemusi ning hilisemates raviperioodides muutub paljud meetodid kättesaamatuks ja ebatõhusaks.\nSee on tähtis! Maohäirete, nagu gastriit, haavandid, ösofagiit ja nende edasine ravi õigeaegne tuvastamine vähendab oluliselt riski, et terved rakud muutuvad ebatüüpilisteks. Kuid kui patsient on neid haigusi kannatanud ja nad on kroonilises vormis edasi kandunud, tuleks igal aastal ennetavalt uurida pahaloomulise kasvaja varajases staadiumis tuvastamist.\nMao vähi kolmas etapp on haiguse eelviimane ja üsna raske periood. Kasvaja on laialt levinud, läheduses paiknevad lümfisõlmed kahjustuvad, patsiendi seisund süveneb vähkimürgistusena. Selles etapis tuvastatakse haigus peamiselt seetõttu, et raske on eristada kasvaja sümptomeid, haavandi tunnuseid või põletikulisi protsesse maos. Igal maailmas on selline diagnoos tehtud 800 000 inimesele ja prognoosid ei pea peaaegu alati lohutust. Selle põhjuseks on asjaolu, et neid patoloogiaid on erakordselt raske eristada ilma erieksamuta, seetõttu on haiguste praeguses etapis kõigepealt abivajajad kõigepealt abivajajad.\nTuleb mõista, et maovähi 3. etapp on haiguse arengu etapp ja selle patoloogia sümptomite kompleks hakkab arenema palju varem. Kuid võite valida mõned iseloomulikud tunnused:\nSellest tundlikust probleemist ei ole tavaline rääkida, kuid selle lahendus sõltub inimese tervislikkusest ja heaolust. Me räägime soolest tingitud stagnatsioonist ja traditsioonilisest meetodist nende kõrvaldamiseks.


2-KUULINE PROGRAMM: HAIR JAZZi juuksekasvu aktivaator\n388 arvamust • Lisa arvamus\nKirjeldus Koostis Arvamused (388)\nProovige HAIR JAZZi uhiuut juuksekasvu aktivaatorit!\n• Biotiin soodustab juuste kasvu ja parandab keha keratiinitaset.\n• Hirsi ja rohelise tee ekstraktid stimuleerivad juuste kasvu ja tugevdavad juuksejuuri.\n• Viinamarjaseemne ekstrakt vähendab vabade radikaalide põhjustatud kahjustusi ja aitab toita karvanääpse.\n• E-vitamiin vähendab peanaha oksüdatiivset stressi.\n• C-vitamiin aitab luua kollageeni, mis on juuste struktuuri oluline osa.\n• Tsink mängib olulist rolli juuksekoe kasvul ja taastumisel. Samuti toetab see folliikulite ümbruses olevate rasunäärmete tööd.\n• Vask aitab suurendada kollageeni ja elastiini, suurendades samal ajal ka peanaha rasvarakkude arvu, mis tugevdab karvanääpse.\n• Seleen parandab juuste seisundit.\nTaimeekstraktide, mineraalide ja vitamiinide koosmõju parandab peanaha seisundit, aktiveerib uute juuste kasvu ja vähendab juuste väljalangemist.\nJuhis: lahustage üks kihisev tablett päevas 250 ml vees või muus vedelikus ja jooge.\nLadustamine: säilitage tihedalt suletuna kuivas jahedas (< 25 °C) kohas. Kaitske otsese päikesevalguse eest.\nHoiatused: hoida lastele kättesaamatus kohas. Ärge ületage soovitatud annust. Toidulisandit ei tohiks kasutada toidu asendajana. Tähtis on mitmekülgne ja tasakaalustatud toitumine ning tervislik eluviis.\nLiis text_on 12.02.2020\nJätab juuksed mōnusalt ōhuliseks.\nAnu text_on 12.02.2020\nPehmed ja niisutatud juuksed. :)\nTooted 1 - 5, tooteid kokku 388, lehekülgi 78


Tallinna ööklubist viidi politseisse 27 purjus last - Delfi\nLäinud nädalavahetusel pidas politsei ühes Tallinna ööklubis toimunud noortepeol kinni 27 alkoholijoobes alaealist ja toimetas nad jaoskonda.\nPõhja prefektuuri teatel sai politsei pühapäeva öösel kella 1 ajal väljakutse Tallinna kesklinnas asuvasse ööklubisse, kus pidutsesid 16-aastased ja vanemad noored. Politseisse helistanud inimene tundis muret alaealiste pärast, kes ilmselgelt olid joobetunnustega.\nPolitseinikud kontrollisid ööklubi ruume ning tuvastasid kontrollitute seast alkoholijoobe 27 noorel. Kui palju purjus alaealisi peol tegelikult viibis, on raske hinnata, kuna suure tõenäosusega olid paljud patrulli nähes lahkunud.\nKõik kinnipeetud noored toimetati jaoskonda ning anti üle vanematele. Alkoholi pruukinud alaealistega tegeleb edasi noorsoopolitsei.\nJoobes noor võib sattuda sekeldustesse\nPõhja prefektuuri Kesklinna jaoskonna noorsoopolitseinik Vitali Matvejevi sõnul on igati tervitatav, et ka noorematele kui 18 korraldatakse pidusid ning neil on võimalus endeealiste koos aega veeta.\n"Siiski tuleb mõista, et toreda ajaveetmise juurde ei tohi kuuluda alkohol ning siinjuures on väga oluline täiskasvanute tähelepanu ja vastutustundlik käitumine," rääkis Matvejev. "Lapsevanematena ootame me kõik oma lapsi tervetena koju, ent paraku ei pruugi see igakord nii juhtuda, kui mängus on alkohol. Selle mõju all olev noor võib kergemini sattuda sekeldustesse, halvimal juhul langeda kuriteoohvriks või lõpetada õhtu haiglas või politseijaoskonnas."\nNoorsoopolitseiniku sõnul on sellistest alkoholi tarbimisega kaasas käivatest ohtudest rääkimine kindlasti vajalik ning suure tõenäosusega aitab taoline selgitustöö säästa noori võimalikest pahandusest.\n"Niisamuti nagu iga lapsevanema kohus on kaitsta ja kanda hoolt enda alaealise lapse eest, peaksid sellist suhtumist üles näitama ka kõik teised täisealised – see tähendab muu hulgas ka seda, et ei loodaks soodsaid tingimusi alkoholi kättesaamiseks noortele," rääkis Matvejev.\nLigi tuhat joobes alaealist jäi politseile vahele\nEelmisel aastal pidasid korrakaitsjad Harjumaal ja Tallinnas kinni ligi 900 alaealist, kes olid tarvitanud alkoholi. Enamus tarvitajad olid 16- ja 17-aastased poisid, umbes 40 neist aga alla 14-aastased lapsed. Kõige noorem, kellel politsei alkoholijoobe tuvastas oli 10-aastane laps.\nKorduvatest vahelejääjatest tõi politsei eelmisest aastast välja 16-aastase, kes jäi vahele 11 korda, 14-aastase, kes jäi vahele üheksa korda, ning kaheksa korda vahele jäänud ühe 14- ja teise 15-aastase noore.\nMullu registreeris Põhja prefektuur 64 sellist juhtumit, kus täisealine oli ostnud alkoholi alaealisele.


Aed: Kuidas Kaitsta Taimi Liiga Palju Päikese Eest - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Kaitsta Taimi Liiga Palju Päikese Eest\nFotosünteesiks on vaja päikesevalgust, ja enamik taimi kasutab seda protsessi toidutootmiseks. Mõned taimed vajavad edukaks täis päikesevalgust, mis tähendab, et nad vajavad päikese käes kogu päeva. Teised paranevad kõige paremini osalise varjus, mis tavaliselt tähendab, et nad kasvavad kõige paremini hommikuse päikesega ja seejärel pärastlõunal...\nTehase kõrgemad taimed lõuna poole taimedest, mis vajavad varjundit.\nFotosünteesiks on vaja päikesevalgust, ja enamik taimi kasutab seda protsessi toidutootmiseks. Mõned taimed vajavad edukaks täis päikesevalgust, mis tähendab, et nad vajavad päikese käes kogu päeva. Teised paranevad kõige paremini osalise varjus, mis tähendab enamasti, et nad kasvavad kõige paremini hommikuse päikesega, millele järgneb pärastlõunane varjund. Veelgi enam, teised teevad kõige paremini varju või isegi täielikku varju, kuigi viimane on haruldane. Need taimed vajavad varjundit, sest kuuma otsese päikesevalguse kokkupuude võib neid põletada.\nTaimede kõrgemad, põõsad taimed lõunasse neist, kes vajavad varjundit - suuremad taimed valatakse jahutussid teiste taimede ümber. Tara teostab sama asja ja töötab ka barjäärina, olgu selleks eraelu puutumatus, või hoida näljaseid küüne teie lilledest eemal.\nAsetage oma taimedele ujuv reavahe. Need on kergekaitsed varjualused, mis on kavandatud teie taimede kaaremiseks ilma nende puudutamata. Või katke see kott või isegi puuvillane leht. Kas see on pärastlõunal, kui päike on kõige kuumem.\nLiiguta taimi jahedama, rahulikuma asukohta. See on kõige lihtsam, kui taimed on konteineris. Kui ei, siis tehke kindlaks, kas taimed siirduvad kergesti enne nende liigutamist. Üldiselt on taimed, millel on pikk saba, raskem siirdada.\nPaigaldage taimast musta paksu kihi. See hoiab mulla kenasti ja lahe, kuigi see ei pruugi lehti põletada. Samuti aitab see ära hoida umbrohu kasvu ja lisab pinnasele toitaineid, mis mõlemad aitavad teie taimal kuuma tingimustes ellu jääda.\nVesi neid sagedamini. Kuum päike võib põhjustada mulla kuivamise kiiremini kui tavaliselt. Eriti konteinerite taustal võib kuuma ilmaga perioodidel olla vaja kuni kaks korda päevas niisutada. Kui pinnas on alla paari tolli niiske, siis ärge andke taimele rohkem vett. Liiga palju vett võib ikkagi põhjustada juuremädanikku ka kõrgetel temperatuuridel.\nValge lateksvärv ja pintsel\nKui teie taim on puu, värvige pagasiruumi ja suurte, avatud oksadega ülemise osa valge lateksvärviga, et kaitsta päikesekaitset või päikesekaitset külmalt, kuid päikesepaistelisel ilmal, või mähitage need sügavusega puuvillaga.\nKuidas Kasvatada Kartulit Merevetikatel


Vaatenurki | Soome Instituut Eestis\n09.04.2021 • Ave Anniste\nSoome Instituudi Sihtasutuse juhatuse liige Minna Jaakola on soome Helsingi Ülikooli soome keele õppejõud.\n“…leidsin enda viimaks Vallikraavi tänava otsalt ja pöördusin sinna sisse. See on kõige kaunim tänav kogu Tartus. Vähe on neid, kes ta võlule on suutnud vastu panna.”\n(Bernard Kangro 1990: “Jäälätted”)\nSoome Instituudi juubeliaasta kõrval tähistan tänavu ka isiklikku verstaposti: 1991. aasta kevadel olin vahetusüliõpilane Tartu Ülikoolis. Esmakordselt olin Tartus käinud kaks aastat varem, Helsingi ülikoolis eesti keelt õppivate tudengite õpperetkel. Ööbisime toona uues kõledas ühiselamus Tuglase tänaval. Jalutasime kevadõhtusel Toomemäel, vaimustusin Tartust ja Vallikraavist, aga ennekõike vaimustusin eesti keelest.\nBernard Kangrot Soomes peaaegu ei teata, aga eesti keelt oskavale inimesele pakub Kangro looming huvitavat vaatenurka, eriti väliseesti kirjandusele. Lugesin ”Jäälätteid” esimest korda just 1991. aastal Tartus. Kangro teosed meeldisid mulle, sest Tartu, millega ma samal ajal tutvusin, on neis justnagu üks peategelasi, keda kirjeldatakse aja ja koha tõttu erinevast vaatenurgast. Lugesin neid raamatuid ka keele pärast.\nVõõrkeeli õppides keskendub tähelepanu enamasti erinevustele: sõnad pole äratuntavad ja tähenduste piirid kulgevad mujal kui emakeeles, leidub keerulisi häälikuid ja raskesti omistatavaid artiklitesüsteeme, teistmoodi väljendatavaid ruumisuhteid või erinevat sõnajärge.\nSoomlase jaoks on eesti keel nagu uus, seni peidus olnud aken omas kodus. Aknast avaneb uus vaade vanale maastikule. Kõigepealt märkab silm seda, mis on tuttav. Tunneb ära ühiseid sõnu, muutevorme, sarnaseid konstruktsioone. Seejärel tulevad erinevused: pea meeles, et tuleb valida teine vorm kui soome keeles, tolle sõna tähendus on just vastupidine, midagi paludes ei ole hea kasutada ainult tingivat kõneviisi, teieta! Lisaks veel see kahtlemata kõigile teada faas, mil sarnasused teevad ettevaatlikuks: kas kaunis on eesti- või soomekeelne sõna, kas tegemist on ”valesõpradega”, vali igaks juhuks muu sõna!\nLähisugulaskeelte kõnelejad kasutavad salarelva: varjus peituvat, aga väga lihtsasti üles äratatavat keeletaju. Vahel viib see valetõlgendusteni, vahel päästab hädast, vahel ajab naerma. Lähtekeele mõju soome ja eesti keele õppimisele uuritakse huviga ja näiteks sarjas ”Lähivertailuja/Lähivõrdlusi” on selle kohta avaldatud palju teadustöid. Põnevad on ka uurimused kakskeelsete vestluste strateegiast või sellest, kuidas kasutatakse soome- ja eestikeelsetes vestlustes mängu vastastikmõju vahendina. Nendel teemadel on kirjutanud nt Hanna-Ilona Härmävaara ja Maria Frick.[i]\nSama tore kui see, et soome ja eesti keelel on ühine algupära, on ka see, et selle ühisosa peale on eri aegadel ladestunud nii sarnasusi kui ka erinevusi, laene ühelt ja teiselt poolt ning selle käigus natuke eri suundades arenenud ütlemisviise. Kui läheneda soome ja eesti keelele niisugusest vaatenurgast, siis erinevused mitte ainult ei eralda. Need on ka teistsugused viisid asjade tajumiseks: maailmast võib rääkida ka nõnda. Minu meelest tasub meil selle eest hoolt kanda, õppida visalt eesti ja soome keelt ja kasutada neid keeli omavahelise suhtluse vahendina.\n(Hiljem olin ühel suvel tööl Helsingi ülikooli soome-ugri instituudis ja miskipärast sain ülesandeks helistada Lundi Bernard Kangrole (kui õigesti mäletan, siis oli teemaks raamatute tellimine raamatukokku, see juhtus e-posti-eelsel ajal). Ta ei võtnud vastu.)\n[i] Näiteks: Härmävaara, Hanna-Ilona & & Frick, Maria 2016: Handling linguistic asymmetries via bilingual punning in conversations among speakers of cognate languages. Teoses Knospe, S., Onysko, A. & Goth, M. (toim.) Crossing Languages to Play with Words. Multidisciplinary Perspectives, s. 113–134. Berlin: de Gruyter.


Maal elamise päeval otsiti kodu ja leiti töökohti - Maa Elu\n30. september 2019, 8:12\nMaal elamise päev Otepää vallas.\n„On isegi natuke üllatav, et enamik külastajatest olid valdade elanikud ise, kes tahavad end omavalitsuses pakutavate teenustega paremini kurssi viia,“ ütles peakorraldaja, Eesti Külaliikumise Kodukant juhatuse liige Krista Habakukk. „Samas on valdade piirid ju hiljuti muutunud ning kokkukasvamise protsess alles käimas,“ lisas ta.\nHabakuke sõnul torkas silma, et mida suuremalt omavalitsus ise päeva korraldamise ja teavituse käsile võttis, seda rohkem jõudis sinna ka külastajaid.\nOn isegi natuke üllatav, et enamik külastajatest olid valdade elanikud ise, kes tahavad end omavalitsuses pakutavate teenustega paremini kurssi viia.\nKokku osales pilootprjektis 36 omavalitsust. Kohapealsetele eestvedajatele sõnul oli sümpaatne algatuse laiapõhjalisus – omavalitsused ja kogukonnad kavandasid ja korraldasid selle päeva tegevused üheskoos.\nLisaks kohalikele elanikele ning võimalikele uusasukatele osales maal elamise päeval ka mitmeid suvilaomanikke, kes seni ei ole oma suvituspiirkonnas pakutavaid teenuseid eriti kasutanud. „Sai selgeks, et oleme selle sihtgrupi jätnud väheke tähelepanuta,“ kirjutas Anne Leht Rapla valla Raikküla piirkonnast.\nOmavalitsusi üllatas see, et paljud külastajad tulid kindla soovi ja huviga uurida kohapeal pakutavat kinnisvara. Nii sõitis Põhja-Sakala valda Sürgaverre neli peret, kes just sinna pesa punuda soovivad.\nMaal elamise päevast võitsid ka maaettevõtjad, näiteks Luke juustuvabrik leidis endale külastajate seast uue töötaja ning Puka kandis sai ettevõte kaaskasutaja oma ruumidele ja seadmetele. Mustvee vallas Avinurmes toimus piirkonna ettevõtjate ja vallajuhtide ümarlaud, Kääpal OTT-i ehk otse tootjalt tarbijale laat.\nKampaania korras maale suurt ei tulda, aga tulla on põhjust\n„Kui kogukonnad koos valdadega on oma elu üle uhked, tõmbab see ka teisi kaasa. Inimene liigub sinna, kus teda oodatakse. Meie algatus on mõeldud seda sõnumit ja koostööst sündivat sünergiat võimendama,“ ütles Krista Habakukk esmakordse Maal Elamise päeva lõpetuseks. Maal elamise päeva korraldustoimkond teeb põhjalikumad kokkuvõtted oktoobris ja siis otsustatakse ka sündmuse toimumine 2020. aastal.\nMaal elamise päev sai teoks Eesti Külaliikumise Kodukant, MTÜ Partnerlus, Maaeluvõrgustiku, Maaelu Edendamise Sihtasutuse, Eestimaa Talupidajate Keskliidu, Eesti Leader Liidu ja Rakvere valla koostöös.


bauroc Eesti | Avade sildamine - bauroc Eesti\nbauroc plokkseintes sobivad avade sildamiseks nii monteeritavad kui kohapeal valmistatavad sillused. Monteeritavate sillustena sobivad kõige paremini bauroc poorbetoonsillused. Võib kasutada ka raudbetoonsilluseid ja terastalasid. Kohapeal valmistatav sillus on raudbetoonsillus, mis on valatud kohapeal tehtud raketisse. Raketise võib teha kas puidust või kasutada bauroc U-plokke.\nTugipinnad peavad olema tasased ja moodustatud täisplokkidest. Tugipinna ja ka sellele eelneva rea plokid tuleb liimida täisvuugiga (õhkvahet mitte jätta). Täisvuugi pikkus peaks olema vähemalt kahekordne tugipinna pikkus ehk ~600 mm.\nbauroc silluse soovitatav toetumine bauroc plokkidest müüritisele. Aknaavade alumised vuugid ja silluste toetuspinnad soovitame armeerida plokkide pealispinda freesitud soontesse paigaldatud ø8mm terasarmatuuriga 900mm ulatuses.\nUkse- ja aknaava kõrgust saab vajadusel korrigeerida sobivasse mõõtu lõigatud bauroc plokkidega või sobivas mõõdus teiste bauroc plokitoodetega. Näiteks ECOTERM+ plokkidest müüritises võib silluse alla liimida ELEMENT 100 plaatidest lõigatud sobivas mõõdus plaaditükke. Kivistunud bauroc plokiliim on piisavalt tugev sillusele altpoolt külge liimitud plokkide püsimiseks.\nbauroc sillus on armeeritud poorbetoontala, mis on ette nähtud avade sildamiseks bauroc plokkseintes.\nbauroc sillused on arvutatud ühesildelise talana ja dimensioneeritud teatud kandevõimele. Erinevate silluste kandevõimed on 15 kN/m; 20 kN/m ja 30 kN/m. Kandevõime näitab suurima lubatud ühtlase joonkoormus suurust kN/m ilma silluse omakaaluta. Silluste dimensioneerimisel on arvestatud nii alalise koormusega kui ka muutuvkoormusega.\nbauroc silluste armatuur koosneb pikisuunalistest varrastest, mis on põikivarraste abil kokku keevitatud ühtseks ruumiliseks karkassiks. Armatuur on töödeldud korrosioonikaitsemassiga.\nSilluste tehnilised näitajad ja täpsed mõõtmed leiad siit.\nKoondatud- jm. erikoormused\nbauroc silluste koormamine koondatud koormustega ei ole soovitav. Kui siiski tekib selleks vajadus, tuleb kontrollida, et koondatud- jm. koormusest tulenev maksimaalne moment ei ületa kandevõimega määratud ühtlasest joonkoormusest tulenevaid näitajaid.\nbauroc sillused on dimensioneeritud nii, et tala läbipaine on omakaalu ja muude erikoormuste põhjustatud pikaajaliste koormuste korral alla L/400.\nTavaliselt on läbipaine ka sellest palju väiksem.\nbauroc silluste soovitatav tugipinna pikkus müüritises on 300 mm, minimaalne 200 mm. Pikkade sillete ja suurte koormuste korral tuleb teatud juhtudel kasutada veelgi suuremat tugipinna pikkust, et kohalik vertikaalkoormus ei ületaks piirkoormust all olevas müüritises.\nKõik silluste ristlõike nõrgendused välja arvatud väikesed avad (Ø ≤ 30 mm) ja väikesed uurded (maks. sügavus 20 mm) on keelatud. Et mitte vigastada sillustes olevat armatuurkarkassi!\nKeelatud on silluste lühemaks lõikamine ja armatuurisoonte freesimine silluse ülapinda.\nbauroc U-plokkidest silluste projekteerimisel tuleb lähtuda üldistest raudbetoonkonstruktsioonide projekteerimise eeskirjadest. bauroc U-plokk täidab sellisel juhul raketise ülesannet ja silluse moodustab sinna sisse valatud betoon. Sillused tuleks projekteerida võimalikult jäikadena (läbipaine ≤L/400), et vältida müüritise muljumist tugipinnas. U-plokkide täpsed mõõtmed leiab siit.\nAndmed seisuga 19.09.2016


Vooremaa Arto Aas: maavanemate politiseerimine oli viga\nRiigihalduse minister Arto Aas tahab teha maakonnakeskustesse riigimajad, kus istuks leti taga igale kodaniku küsimusele vastata oskavad riigitellerid.\nRiigihalduse ministri Arto Aasa sõnul ei esinda praegused maavanemad mitte regioone, vaid riiki. Haldusreformi järel hakkab riik omavalitsusjuhtide häält rohkem kuulda võtma.\nRiigihalduse minister Arto Aas, vallajuhtide palgatud advokaat Paul Varul analüüsis haldusreformi seadust ja leiab, et seaduse mõned punktid on põhiseadusega vastuolus, mistõttu valmistuvad vallad pöörduma riigikohtu poole. Mida ütlete?\nVarul ei ütle mitte, et on vastuolus, vaid et seaduses on kohad, mida tuleks riigikohtul hinnata. Jutt käib haldusreformi ajakavast, ühinemistoetustest ja kriteeriumidest. Meie hinnangul on seadus põhiseaduspärane; nii justiitsministeeriumi, õiguskantsleri büroo kui ka presidendi kantselei hinnangul ei ole põhiseaduse riive nii intensiivne, et peaks seadust muutma. Augusti lõpuks saadame vastuse riigikohtule, ajapikendust ministeerium ei vaja.\nKust tuleb valitsuse õigus omavalitsusi vastu nende tahtmist liita?\nÕigus tuleneb põhiseadusest, kus on kirjas, et valitsus võib omavalitsusi ühendada, kuulates ära nende arvamuse, ning haldusreformi seadusest, mis on demokraatlikult valitud parlamendi poolt vastu võetud.\nAga toetused – probleem on ju selles, et kui omavalitsus vabatahtlikult ei liitu, siis toetust ei saa.\nValitsus ei peaks ka vabatahtlikult liitujaile toetust maksma. See on valitsuse vaba tahe, et motiveerida omavalitsusi. Valitsus katab sundliitmise otsesed kulud: vallasildid, koondamisraha jms. Kuna riik katab sundliitmise otsesed kulud, ei näe ma põhiseaduslikku probleemi, kui omavalitsus jääb preemiast ilma. Kui kõik omavalitsused saaks ka pärast sundliitmist ühinemispreemiat, siis väga paljud omavalitsusjuhid ei viitsikski liitumisläbirääkimistega vaeva näha. Löödaks käega: ah, las valitsus paneb kokku, valitsus on nagunii süüdi, ärme ise vaeva näeme!\nMis siis saab, kui riigikohus ütleb, et seaduse teatud pügalad on põhiseadusvastased?\nSiis peab parlament hakkama seadust muutma. Mina arvan, et seadus on põhiseadusega kooskõlas; kui riigikohus leiab, et põhiseaduse riive on liiga tugev, siis minu hinnangul vabatahtlik liitumine koos preemiatega peab jätkuma praeguse ajakava järgi. Suur osa omavalitsusi peab liitumiskõnelusi rõõmsalt vabatahtlikult, vastuseisu selgroog on mu meelest murtud.\nKui seadus osutub põhiseadusvastaseks, kas suudate kinni pidada praegu seatud haldusreformi tähtaegadest?\nPigem mitte. Vabatahtlikud ühinemised jõustuvad kohalikel valimistel, aga kui seaduses on põhiseaduslik probleem, siis on suur risk, et haldusreform tervikuna lükkub aastaid edasi. Ma arvan, et siis on reform selleks korraks kraavis.\nMiks on vaja maksta ametist lahkuvaile vallavanematele aastapalk?\nSee on osa reformi õnnestumise paketist, et vallajuhid oma isiklikest hirmudest ja huvidest lähtuvalt ei oleks takistuseks. Praeguse seaduse järgi saaksid nad poole aasta palga. Valitsus lähtus ekspertide soovitustest ja naaberriikide kogemusest. Soomlased on taganud isegi kuni viie aasta sissetuleku endistele vallatöötajaile. Igal reformil on oma hind. Vallajuht on võtmeisik. Kui vallajuht juhib reformi edukalt, nii et omavalitsus ühineb, siis ta ise kaotab töö – valitsus pidas sellist toetust otstarbekaks.\nKas see pole ebaeetiline äraostmine?\nEi, ma ei arva seda. See on ühekordne toetus protsessi sujuvuse tagamiseks. Enamik omavalitsusjuhte on pika staažiga ja on vaja tagada, et nad on positiivselt ja aktiivselt meelestatud. Haldusreform on suur muudatus, läbirääkimised toovad kaasa suure töökoormuse. Lihtsam on valitsusel maksta toetust, kui lasta vallavanemail end poolkorruptiivsel teel ise premeerida töö eest.\nMis saab maakondadest?\nMaakonnad jäävad ka pärast reformi.\nHaldusreformi ametlik põhjendus on, et tugev omavalitsus peab aitama kaasa regionaalarengule. Kui osa Läänemaa valdu liitub Pärnumaaga, jääb maakond veelgi väiksemaks ja nõrgemaks. Mu meelest jääb siis ka haldusreformi eesmärk täitmata.\nMiks jääb maakond nõrgemaks, kui on väiksem?\nKas rahvaarv ja territooriumi suurus ei ole tihedalt seotud maakonna arengupotentsiaaliga?\nPraegu ei räägi me mitte maakondade reformist, vaid omavalitsuste reformist, sellest, milline on omavalitsuste finantsvõimekus ja ametnikkonna professionaliseerumise võimalused. Eelkõige saavad inimesed teenused omavalitsusest ja riigi tasandilt. Maakonnapiiride nihkumisel ei ole käegakatsutavat mõju regionaalarengule. Maakonnad ei kao.\nTe isegi ütlete, et maakonnad on ajaloolis-kultuurilised piirkonnad. Kui maakonnalt lõigata küljest traditsioonilised ajaloolised osad, tähendab see identiteedi rikkumist, rahvaarvu vähenemine toob kaasa majandusliku potentsiaali vähenemise. Kui reformi nii teostada, ei tugevda see kuidagi regionaalarengut.\nAga Pärnu peaks muutuma siis ju tugevamaks. Kui me tahaks kõik funktsioonid tõmmata Tallinna, siis ma saaks aru, et on mingi hirm. Praegu valivad omavalitsused ise maakonna. Kui omavalitsusjuhid ütlevad, et maakondlik kuuluvus ei ole inimestele tähtis, miks peaks siis valitsus panema käe ette? Mina küll ei tahaks öelda Lihula inimestele, et nad ei tohi ühineda Pärnu suunas, sest maakonna piirid peavad olema pühad. Minu meelest ei ole see tugev argument.\nMillised saavad olema regionaalameti regioonid?\nMaavalitsuste teemat arutame neljapäeval (intervjuu oli eelmise nädala kolmapäeval – toim.) valitsuskabineti istungil. Minu ettepanek on anda maavalitsuste funktsioonid kohalikele omavalitsustele ja ministeeriumidele. Regionaalse sisuga ülesanded koonduvad regionaalametisse, mis jääb esindatuks kõikidesse maakondadesse. Regionaalameti sisemine juhtimine on teisejärguline küsimus, kuigi on saanud palju emotsionaalset tagasisidet. Oblastite tegemine on täiesti rumal väide! Kuigi politseil on näiteks neli regiooni, ei räägi me oblastitest. See on ühe riigiameti sisemise juhtimise küsimus.\nKui regionaalamet sünnib, siis on mõistlik vaadata suuremat pilti, mistõttu on kasulik vaadata teenuseid regioonidena. Kas või planeeringute tegemisel, raudtee- või maanteeplaneeringutel, on pilt killustunud, targem on vaadata suuri regioone. Aga peamiselt on see sisemise juhtimisstruktuuri küsimus. Maakonnapiire ei kustutata.\nMiks on maavalitsused vaja asendada uue riigiasutusega?\nMe ei asenda teda uue riigiasutusega, vaid mingid funktsioonid – näiteks ruumiline planeerimine, mida omavalitsustele ega muule riigiasutusele üle anda ei saa – jäävad regionaalametile. Praegu on maavalitsustes tööl umbes 500 inimest, umbes 100 jääks regionaalametisse. Lahutamatult seotud on sellega riigimajad, mis peaks maakondades ühendama riigiasutuste teenused ja töötajad ühte kohta. Regionaalamet hakkab koordineerima ka riigimaja. Kui 30 riigiasutust ei ole mööda linna laiali, siis suudame nad ühte koondades kõvasti ressurssi kokku hoida. Inimesel on lihtsam asju ajada, kui riigimajas on riigiteller, kes suudab vastata ühe asemel kümnele küsimusele ja inimese suunata õigesse kohta. Igal maakonnakeskuse riigiasutusel ei ole vaja oma koristajat ega paljundusaparaati. See oleks üks osa maavalitsuste reformist. Me ei taha hakata ehitama uhkeid riigimaju, maavalitsuste hooned kõlbavad selleks, et ametnikud sinna kokku korjata.\nTe ütlete, et maakonna riigimajja jääb teller, kel pole sedagi otsustusõigust mis praegusel maavanemal.\nMis otsustusõigus praegu maavanemal on?\nMaavalitsused on arenguküsimustes nõrgad, aga on vähemalt olemas.\nSee funktsioon peab jääma regionaalametisse. Keegi, kes võtab riigiasutused ühe laua taha ja vajadusel paneb riigitelleri selja taha.\nSee on tehniline töö ega ole sama, mis praegu maavanema ülesannetes kirjas: vastutada maakonna tasakaalustatud arengu eest.\nAga tööriistu maavanemal enam ei ole. Maavanemal pole eelarvet ega ametlikku esindatust, et seda ülesannet täita. Aeg on teinud oma töö.\nKas regionaalameti moodustamine läheb valitsuses läbi?\nTeen ettepaneku, et horisontaalne koostöö jääks kohapeale alles. Minu meelest on regionaalset üksust vaja. Praegu on ministeeriumidel väga keeruline suhelda 15 maavalitsusega.\nEestis on 15 maakonda, ajaloolis-kultuurilist piirkonda, nagu ise ütlete – kas nendega suhtlemine ei ole riigiasutuste töö osa? Mis mõttes on ministeeriumidel keeruline suhelda 15 maavalitsusega?\nReaalne elu on selline. Kui mingi valdkonna ministeerium töötab mingit regulatsiooni välja või teeb reformi, siis maavalitsustel on tihtipeale väga erinevad seisukohad, partnereid on palju, keeruline on pidada läbirääkimisi 15 maavalitsusega. Kui on üks partner, praegusel juhul regionaalamet, kel on selged funktsioonid ja vastutus, siis näen, et saame riigi juhtimises regionaalset mõõdet tugevdada.\nMillist regionaalset mõõdet saame juurde, kui senistelt maakondadelt võetakse otsustusõigus?\nTe ise ütlete, et 15 maavalitsuse asemel on seadusi mugavam kooskõlastada ühe regionaalametiga – see ju näitab, et maakondadelt võetakse kas või seadusloomes kaasarääkimise õigus täiesti ära.\nVastupidi on. Praegu on nii, et kuna maakondadelt tulevad eri seisukohad, huvid on erinevad ja keegi neid ühte ei seo, siis tihtipeale nendega ei arvestata.\nKui maakondade huvidega praegu ei arvestata, kuidas nendega siis tulevikus rohkem arvestatakse?\nMina näen, et peame looma võimeka regionaalameti, kes suudab võtta kokku regionaalse komponendi. Kuni selleni välja, et riigiasutused peavad kooskõlastama teenuste pakkumise maakondades regionaalametiga. Mina näen, et ühe partneriga on neid asju lihtsam teha kui 15 osapoolega, kel on eri huvid ja eri töökultuur. Peale selle on maavanemad ka politiseeritud. Maavanemate politiseerimine ei ole olnud kõige targem otsus.\nTe ütlete, et praegu on raske arvestada maavalitsuste seisukohtadega, sest neid on nii palju. Kui tulevikus ei ole isegi mitte nõrka maavalitsust, kuidas siis maakondade seisukohti teada saada?\nHaldusreformi mõte on, et tekivad tugevad omavalitsused. Omavalitsuste roll peab suurenema. Maavalitsused täidavad formaalset funktsiooni, mis on reaalses elus üsna hõre.\nToome Läänemaa näite. Praegu vastutab maavanem kümne omavalitsuse eest. Reformi järel maavanema kohta enam ei ole, Läänemaale jääb kolm omavalitsust. Kes kolmest omavalitsusjuhist peaks tulevikus maakonda esindama?\nHaldusreformi järel peaks omavalitsuste roll ühiskonnaelu korraldamises oluliselt kasvama. Maakonna huve peaks tulevikus esindama omavalitsusliit. Ega maavanem esinda regiooni huve, sest ametijuhendi järgi esindab ta riiki. See ongi maavanemate häda olnud. Meie arvame, et omavalitsused peaksid suutma praegusega võrreldes terve regiooni huve palju rohkem esindada.\nMillised uued ülesanded ehk funktsioonid saavad omavalitsused pärast reformi?\nRevolutsiooni tulemas ei ole. Omavalitsustel on kõik tööriistad, aga puudu on seni olnud võimekusest ja finantsilisest suutlikkusest. Tallinna näitel – kui omavalitsus tahab, võib ta teha televisiooni, panga ja munitsipaalpoe.\nSee eeldab piisavalt head maksutulu.\nJust. Tahame soodustada koostööd ehk omavalitsusliite. Tahame omavalitsustele anda üle ettevõtluse arendamisega tegelevad arenduskeskused, et ettevõtluskeskkonnaga tegeleksid omavalitsused. Ühistranspordi korraldamise tahame anda ühistranspordikeskusele, mille liikmed on omavalitsused koos maanteeametiga. Tahame luua ühisasutuse regulatsiooni, mida praegu ei ole. Omavalitsus saab teha ühisasutuse näiteks jäätmekäitluseks. Arengukavu hakkavad tegema omavalitsusliidud.\nKuidas muutub omavalitsuste rahastamine?\nEeloleva nelja aasta jooksul saavad omavalitsused juurde 200 miljonit eurot, nende tulumaksubaas kasvab 500 miljonit eurot. 15–25 miljonit eurot tuleb juurde hajaasustusega ääremaa omavalitsustele. Valitsus arutab septembris, kuidas vähendada kääre omavalitsuste hakkamasaamisel. Praegu lähevad jõukad jõukamaks ja vaesed tiksuvad järele, otsime alternatiive. Poliitikutel on olnud mitmesuguseid mõtteid. Omavalitsusi ei huvita mitte süsteem, vaid lisaraha. Omavalitsuste rahastamine on praegu parem kui kunagi varem, kriisiaeg on üle elatud. Riigieelarve strateegia lisameetmetega paraneb omavalitsuste rahaline seis veelgi. Tulevikus tahame suurendada omavalitsuste otsustusõigust ja võtta riigilt sildiga tulevat raha vähemaks, eelkõige käib jutt haridusrahast.\nAga need on kõik kosmeetilised muudatused. Kas omavalitsustele mineva 11,6protsendilise tulumaksuosa suurendamine tuleb päevakorrale?\nMille arvel? Tervishoid? Teed? Pensionid? Kust see tulema peaks? Tulumaksu protsendi suurendamise häda on selles, et see soosib rikkamaid omavalitsusi. Kui see tõsta 11,9 peale, mis see oli buumi ajal, oleks võit 40 miljonit. Sellest üle poole läheks Tallinnale ja Tallinna lähivaldadele. Üks väike Peipsi-äärne vald võidaks sellest 600 eurot. Tallinnal on raha küll ja küll rumaluste tegemiseks. Lisaraha tuleb suunata regioonidesse pealinnast kaugemal\nLoo täisversiooni saab lugeda http://online.le.ee/2016/08/29/arto-aas-maavanemate-politiseerimine-oli-viga/


Automaatse taaskäivituse väljalülitamine süsteemi rikke korral operatsioonisüsteemis Windows 7 ja 10 - atmet.org\nIga kord, kui Windowsi operatsioonisüsteemil tekib kriitiline probleem, kuvab süsteem automaatselt sinise ekraani surma või BSOD lühikese aja jooksul. Vaikimisi käivitub arvuti automaatselt. Üldiselt eeldatakse, et taaskäivitamine lahendab probleemi ja Windows käivitub taaskäivitamisel korralikult.\nKahjuks on selle vaikimisi taaskäivitamisega suur probleem. Vahetult enne taaskäivitamist antakse teile hetk, mis on vähem kui sekund, et lugeda ekraanil kriitilist viga selgitavat sõnumit. See on peaaegu võimatu lugeda, sest reboot juhtub liiga kiiresti, mis tähendab, et teil on vähe aega, et näha, mis probleemi põhjustas.\nJa kui te ei tea sõnumit otsima, on tõenäoline, et te seda isegi ei märka.\nPlussid ja miinused Windows 7 kasutamisel\nKuigi uuemasse süsteemi, näiteks Windows 10, uuendamisel on ilmseid eeliseid, võivad mõned kasutajad leida rohkem kasulikkust stabiilsemast ja vähem nõudlikust operatsioonisüsteemist, mis tähendab, et eelistatav on Windows 7 kasutamine.\nKaaluge eeliseid ja puudusi võrreldes oma vajadustega ja otsustage, kas soovite Windows 7 installida.\n- suhteliselt kerge\n- klassikaline kasutajaliides\n- Töötab kõige kaasaegsemate välisseadmetega\n- Vana turvaprotokoll\n- Ei ühildu mõne kaasaegse riistvaraga\n- Ei ühildu mõne kaasaegse tarkvaraga\n- puudub mõned UI lahendused\nVõite osta ka Windows 8 Professionali Amazonalt DVD-dena. See ei ole mitte ainult üks parimaid klassikalisi arvutisüsteeme, kuid see võib olla ka hea IT-koguja jaoks, sest see muutub lähitulevikus reliikviks.\nWindows 7 automaatse taaskäivitamise keelamiseks Windows 7-s tuleb järgida järgmisi lihtsaid samme, nii et teil on probleemi hindamiseks rohkem aega. See on lihtne ülesanne ja seda saab teha vähem kui kümne minutiga.\n1. Klõpsake nuppu Start (Käivita), tippige “Advanced system settings” (Täiendavad süsteemiseaded), seejärel valige „View advanced system settings“ (Täiustatud süsteemi seaded).\n2. See näitab teile üsna palju võimalusi. Nendest valikutest saate tuvastada käivitus- ja taastamise sektsiooni, mis asub akna allosas ja klõpsa nupul Seaded.\n3. Avanemise ja taastamise aknas leiad märkeruudu automaatse taaskäivitamise valiku kõrval. Lihtsalt tühjendage märkeruut.\n4. Valige OK.\n5. OK tuleb klõpsata eraldi nii käivitus- kui taastamise aknas ja süsteemi omaduste aknas.\n6. Sulgege süsteemi aken.\nKui te järgite neid samme, olenemata probleemi olemusest, Windows 7 ei taaskäivita süsteemi automaatselt. Selle asemel, kui tekib probleem, peate süsteemi käsitsi taaskäivitama.\nMõnikord ei pruugi te Windowsi ülalmainitud protsessi abil käivitada. Sellisel juhul võite Windowsi süsteemi tõrke automaatse taaskäivitamise keelata, kasutades täiendavaid käivitusvalikuid.\n1. Enne Windowsi Splash Screen ilmumist vajutage klahvi F8. See viib teid Advanced Boot Options'i.\n2. Soovitud valiku esile tõstmiseks kasutage klaviatuuri nooleklahvi. Sellisel juhul on teie soovitud suvandiks Süsteemi rikke automaatse taaskäivitamise keelamine. Tõstke see esile.\nPärast automaatse taaskäivituse keelamist süsteemi rikke korral võib Windows 7 laadimisprotsessi jätkata või mitte. See sõltub probleemi iseloomust või Windowsis esinevast veast.\nNüüd, kui olete süsteemi tõrke automaatse taaskäivitamise edukalt välja lülitanud, siis järgmine kord, kui arvuti puutub kokku, ei käivitu see uuesti. Selle asemel näitab see probleemi ja annab teile ka sellega seotud teavet.


Maastik puuga, Helga Jõerüüt E-kunstisalongis\nMaastik puuga, Helga Jõerüüt 1943. aastal asus õppima Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, 1951. aastal lõpetas maali erialal. Kunstnike Liidu liige aastast 1958. Kunstnikule kõige omasemaks tehnikaks võib pidada monotüüpiat. Enn Lillemets on kirjutanud: „Helga Jõerüüdi enamasti akvarellmonotüüpia tehnikas vaikelud, maastikud, linnavaated ja portreed, millest mõnd on ka hiljem teiste vahenditega töödeldud, on mõõdukalt üldistatud, motiivid ja värvikäsitlus looduspõhised“. Illustreeris mitmeid lasteraamatuid ning ajakirju. - € Tulen ise järele Postiaadress, kuhu kuller toob* Arve saaja* -- vali -- Eraisik Juriidiline isik (firma) Firma nimi* Palun kirjuta enda nimi Telefoni kirjutamine on vajalik Kontrolli e-maili õigsust Palun vali kohaletoimetamise viis Kirjuta postiaadress, kuhu kuller toob Palun vali, kes on arve saaja Kirjuta arve saaja nimi Maastik puuga, Helga Jõerüüt E-kunstisalongis Jõerüüt Helga\nAvaleht > Autorid > Helga Jõerüüt > Maastik puuga\n1970-1980ndad. Monotüüpia, paber. Ava 55x43,5. Signatuuriga.\nHind: € 1 280 raamitud\n1943. aastal asus õppima Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, 1951. aastal lõpetas maali erialal. Kunstnike Liidu liige aastast 1958. Kunstnikule kõige omasemaks tehnikaks võib pidada monotüüpiat. Enn Lillemets on kirjutanud: „Helga Jõerüüdi enamasti akvarellmonotüüpia tehnikas vaikelud, maastikud, linnavaated ja portreed, millest mõnd on ka hiljem teiste vahenditega töödeldud, on mõõdukalt üldistatud, motiivid ja värvikäsitlus looduspõhised“. Illustreeris mitmeid lasteraamatuid ning ajakirju.\nMaastik puuga, Helga Jõerüüt\nHelga Jõerüüt Maastik puuga 1970-1980ndad Monotüüpia, paber 1943. aastal asus õppima Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, 1951. aastal lõpetas maali erialal. Kunstnike Liidu liige aastast 1958. Kunstnikule kõige omasemaks tehnikaks võib pidada monotüüpiat. Enn Lillemets on kirjutanud: „Helga Jõerüüdi enamasti akvarellmonotüüpia tehnikas vaikelud, maastikud, linnavaated ja portreed, millest mõnd on ka hiljem teiste vahenditega töödeldud, on mõõdukalt üldistatud, motiivid ja värvikäsitlus looduspõhised“. Illustreeris mitmeid lasteraamatuid ning ajakirju.


Niskanen rikkus norrakate ideaalse nädalavahetuse - Tänane leht\nEesti teadlased avastasid viljatuks muutva geenivariandi (2) MAAILM\nOlukord Washingtonis kisub kriitiliseks (1)\nKOHALIK VAADE. Leedu halvasti hoitud saladus ARVAMUS\nJuhtkiri: maailmavaate tagasitulek (25)\nÕnne Pillak: vanemahüvitise vähendamine on vale (7)\nPriidu Pärna: tagasi vabasse Eestisse\nJüri Ginter: ajakirjandus takistab arengut (8)\nTriin Ploompuu: noored, õppige matemaatikat! (2)\nEdukas juubeliaasta: rohkem lapsi ja Eestisse tagasipöördujaid (5)\nValitsus pani ainult registripõhise rahvaloenduse plaani sahtlisse (2) KULTUUR\nKertu Orro: loodan koostööle muusikainstitutsioonide vahel\nVene tankimenuk osutus lapsikuks ajaraiskamiseks (4) SPORT\nVõimas «tagasitulekutuur» kergitas Johaugi neljandaks\nKui tunneli lõpus paistab valgusekiir… (1)\nNiskanen rikkus norrakate ideaalse nädalavahetuse\nMiks olid tänavused Tehvandi kuningad Niskanen, Bolšunov ja Sundby?\nMüürsepp peatreeneridebüüdist: terve nädal oli teistmoodi tunne Meelelahutus\n21. jaanuar 2019, 0:03\nIivo Niskanen. FOTO: TOMS KALNINS/EPA\nNeljapäeval sai Iivo Niskanen kätte oma kolmanda Soome aasta sportlase tiitli ning juba pühapäeval hakkas ta laduma vundamenti neljandale auhinnale, võites Otepää MK-etapil traditsiooniliselt kavas olnud 15 km eraldistardist klassikasõidu.\n«Aasta sportlase tiitlit oli lihtsam võita kui tänast võistlust Otepääl,» naeris Niskanen, kelle edu Pyeongchangi olümpiamängude 50 kilomeetri distantsil oli teise koha ees 18,7, eilsel Otepää võistlusel aga 15,9 sekundit. Mõlemas sõidus pidi soomlase paremust tunnistama venelane Aleksandr Bolšunov. Niskanen jätkas: «Tunnen rada hästi ning minu arvates on see üks paremaid radu klassikatehnikas sõitmiseks. Mulle meeldib väga Otepääl võistelda ning ma loodan, et eestlased saavad ka tulevikus MK-etappe korraldada.»\nKaks paremat oli teistest mäekõrguselt üle, sest kolmandana lõpetanud norralane Didrik Tønseth kaotas Niskanenile juba 46,4 sekundit. Napilt (1,6 sekundiga) jäi koondisekaaslasele alla MK-sarja distantsiliider Martin Johnsrud Sundby. Tegu oli ainsa esikohaga Otepääl, mis ei läinud norrakatele.\nSee tähendab, et meeste sprindidistantsil üllatust ei sündinud – võitis Johannes Høsflot Klæbo, kelle õmblusmasinat meenutav jooksusamm on Otepää raske võistlustrassi jaoks kui loodud. «Mulle meeldivad siinsed rajad – kaks aastat tagasi sain just siin oma esimese MK-etapi võidu. On väga lahe siin tagasi olla,» sõnas Klæbo. Finaalis viie norrakaga mõõtu võtnud Bolšunov sai teise koha, kuigi juhtis enamikku finaalist, kolmas oli Paal Golberg.


Melani - Pesaleidja MTÜ\nMELANI JA MELODY KOLISID KOOS KOJU. 07.08.2019 :)\nMelani on kassitüdruk, kel on heledam triibuline kasukas punaka varjundiga ja vapustavalt sügavad silmad. Ta on lihtsalt kaunitar – õrn, mänguhimuline, talle meeldib jälgida inimest ja inimesega mängida. Armastab saada palju silitusi. Oskab kasutada liivakasti ja kraapimispuud.\nMelanil on ka väga armas õeke Melody, kes ka otsib kodu.


3-2-1-84-00 Riigikohus 21.06.2000\nApellatsioonikohtu otsus ei vasta TsMS § 330 nõuetele. Ekslik on apellatsioonikohtu seisukoht, et kuna hagi rahuldamata jätmist PankrS § 43 lg 1 p 2 alusel ei vaidlustatud, siis ei saa sellel alusel hagi hinnata. Apellatsioonikohus tühistas esimese astme kohtu otsuse tervikuna. Uue otsusega hagi rahuldamata jätmine eeldas ringkonnakohtu seisukohavõttu kõigi hagi aluseks olevate asjaolude kohta. Järelikult tulnuks lahendada ka hageja nõue PankrS § 43 lg 1 p 2 alusel.\nOstja poolt omanikuks saamine eeldab AÕS § 92 lg 1 kohaselt ka käsutustehingut ehk asjaõiguslikku kokkulepet selle kohta, et omand läheb üle ostjale. Asjaolu, et müüja pole asja omanik, ei anna lepingupooleks mitteolevale isikule, kes peab end asja omanikuks, õigust ostu-müügilepingu ega asjaõigusliku kokkulepe vaidlustamiseks.\n3-2-1-16-00 Riigikohus 29.03.2000\nLinnakohtu otsuse muutmisega, mida otsuses arusaadavalt ei kajastata, on ringkonnakohus rikkunud TsMS § 330 lg-s 4 kohtuotsuse põhjendavale osale esitatud nõudeid.\nRingkonnakohus pole järginud TsMS § 330 lg 6 nõuet vastata otsuses apellatsioonkaebuse põhjendustele.\nOstu-müügilepingu järgi ei teki omandajal omandiõigusi, kui vara võõrandamine on seadusega keelatud.


Reisi giid – Hanoi | Bookinghouse.ee\nKõige populaarsem piletite otsingusüsteem Eestis: meid valis juba 2 154 115 reisijat.\nReisi giid Linnad Hanoi – Vietnami Pealinn\nReisi Hanoisse ei naudi need, kes väldivad niisket ja kuuma ilma. Troopilise kliima pärast on just selline ilm peaaegu terve aasta. Ainult talvel on niiskust natuke vähem, kuid soojust on siis ka poole vähem (umbes 15-20 kraadi). Suvel (juunist septembrini) võib aga keeruline linna jääda kuumuse, tuuletuse ja rohke saju tõttu. Minna Hanoisse soovitatakse märtsist aprillini või oktoobrist novembrini.\nVietnami ja Hanoi ajalugu on väga rikas ja seda peegeldavavad väga hästi ka muuseumid. Üks nendest revolutsionääri Ho Chi Minh muuseum. Selles eksponeeritakse kirju, pilte ja kaost, mis domineeris pärast sõda. Kunsti muuseum meeldib kunsti armastajatele, sõjaväe muuseum – neile, keda huvitab tehnika, relvad ja ajalugu. Sarnane on ka õhuväe muuseum. Tähelepanu väärib muidugi ka Vietnami ajaloo rahvusmuuseum, Vietnami revolutsiooni muuseum või etnoloogia muuseum. Linnast võib rohkem teada saada Hanoi muuseumis. Hanois on palju sõjaobjekte, millest on tehtud vaatamisväärsused turistidele.\nPühamud on Vietnamis väga tähtsal kohal ja külastada neid reisi Hanoisse ajal on lihtsalt kohustuslik. Kirjanduse (Van Mieu), Hani, Bach Ma, Ngoc Son ja teised pühamud avaldavad kindlasti muljet. Puhkamiseks pakutakse parke, mida linnas on mitu. Need on mõnusad ja värskendavad rohelised alad, kus aega veedavad nii turistid, kui ka kohalikud inimesed.\nViimaste aastakümnete jooksul Vietnami köök kasvas väga palju ja sai veel ahvatlevamaks. Kana-makaroni supp (Pho Ga) või veise-makaroni supp (Pho Bo) on vist tuntuimad kohalikud toidud. Linnas on palju kohti, kust saab süüa, eriti palju on snäkikärusid või kioske. Sellistest kohtadest võib osta nii kuulsaid suppe kui ka teisi snäkke, nt puuvilju, sõõrikuid, vorste. Kui siiski tahate infot söögi või hinna kohta võib tekkida raskusi, kuna inglise keelt enamasti ei osata. Võite ise proovida vietnami keelt õppida 😉\nPuhkusel Hanois võite mitte ainult eksootilist toitu maitsta, kuid ka kohalikke jooke. Siin hinnatakse kõrgelt kohvi, kohalikku õlut (Bia Hoi), kuigi on ka tšehhi ja saksa õlle tootjaid. Kohti lõbutsemiseks nagu klubid Hanois praktiliselt pole, kuna nõutakse kõik toitlustuskohad keskööni kinni panna. Küll on aga kohti, kus ei tehta sellest välja.\nPalju lennuettevõtjaid ja suundi – vähe ruumi\nKuigi odavaid lennupileteid Hanoisse ei pakuta iga päev, sinna võib odavalt minna kõigest ühe lennuki vahetamisega Moskvas või mõnes teises suures Euroopa lennujaamas. Selline võimalus tekib, kuna Hanoisse on suundade valik lai ja pileteid Hanoisse pakutakse paljude lennuettevõtjate poolt, nende seas ka Lot, Aeroflot ja odavate lennupiletite poolest kuulsate JetStar ning AirAsia poolt.\nLennujaamast võib Hanoi kesklinna minna takso, bussiga (reis kestab umbes 1,5 tundi), ka lennujaama ja hotellide poolt pakutavate bussidega, pakutakse ka erajuhtide teenuseid, mis on küll alternatiivsetest viisidest kallim, kuid väga mugav ja populaarne äri eesmärkidel reisivate inimeste seas.\nLinnas ringi liikumiseks kasutatakse takso teenuseid, populaarsed ka mootorrattad, mis on kohandatud reisijatega sõitmiseks. Natuke turvalisem kasutada busse. Bussijuhid pole harjunud petma, sõidavad ettenähtud marsruudi järgi ja bussid on suhteliselt kiired ja mugavad. Tasub võtta väljaprinditud linnakaardi ning valida 60 bussiliinist need, mis sobivad Teile. Kuna ei kuulutata tavaliselt peatuste nimesid ja märke nimedega ka pole tasub küsida juhi käest millal peaksite maha tulema. Suurem osa neist aitavad hea meelega, kui vaid aru saavad mida nende käest küsitakse (inglise keele oskuse puudumine on Vietnamis tõsine probleem). Bussides on ekraanid ja helisüsteem, mis kuulutab peatuste infot.\nHanoi – Vietnami Pealinn Nov 4, 2015 Greitai.lt


autojuht567 3 kuud 3 nädalat tagasi\nViimases ajakirjas jälle kirutakse ekraani sisse pistetud kliimat.... Kui tihti seda kliimat kruttida vaja on? Mul näiteks on aastaringselt 21c peal ja ei kruti absoluutselt ja kuna esiklaasile puhumine, tagaklaasi ja peeglisoojenduse ja siseringluse jaoks on eraldi nupud väljas, pole mul kliima menüüsse üldse asja. Aga igas ajakirjas kirutakse kliimamenüüd ekraanis... Mossel oli koguaeg vajareguleerida, sest seal polnud automaatikat.\nPeeedu 3 kuud 3 nädalat tagasi\nMul samuti 21 peal ja vahest vajutan ka esiklaasile suunamise nuppu. Aga harva. Pigem korralik tuulutus ja ajalehed mattide all hoiavad udu akendest eemal. Kuna palju lühikesi otsi siis harva ka tagaklaasi kütte nupp ja istmesoojendus leiab kasutust. Muidugi kuna auto tööl seisab siseruumis saab aknad paokile jätta ja tuulutada. Aga kui udu tekkib siis auto enamasti selline leige ja pigem läheb käiku lapp. Nii, et paar korda aastas tekib akna sisepinnale jäide.\nEsiklaasile puhumist on hommikutti ikka vaja aga selleks on nupp eraldi. Ekraani all on kliima aga seal on auomaatne kõik (vurr, suunamine jne) ja temp 21c peal. No ja kui tulekski tahtmine seal midagi muuta siis kindlasti ei pea seda elusurma küsimust kusagil ootamatus kohas tegema...\nInsigniaAnäouuendus 3 kuud 2 nädalat tagasi\nÜhel autol (mille nime ma ei nimetaks) on muidu kliima jaoks ilusti eraldi füüsilised nupud, aga istmete soojendus/ventilatsioon on puutetundliku nupuga millegipärast ja siis peab kinda alati käest võtma, kui tahad sisse lülitada. Välja lülitamise ajaks muidugi kindaid lihtsalt enam käes ei ole - roolisoojendus on mõnus ja kiire.\nNo kui kurta selle üle, et tuleb korraks kindad käest võtta, siis on probleem inimeses, mitte autos. Üha pehmomaks muutume.\nPOOK 3 kuud 2 nädalat tagasi\nEks see ikka mugavam on, kui kliima ja igasuguste soojenduste/jahutuste põhifunktsioonid on eraldi korralike nuppudena välja toodud. Ma ikka kliimaautomaatikul aegaajalt temperatuuri nuppe näpin. Mu autol on muidu kõik väga hästi selle koha pealt, aga kojameeste soojenduse sisselülitamiseks pean menüüsse surfama minema, kuna selle jaoks ei raatsitud eraldi nuppu panna. Väga hästi on lahendatud aga istmete soojenduse/jahutuse asi, millele on "auto" reziim, mis siis ise otsustab, millal soojendada ja millal jahutada.\nKUI tihti sul neid kojameeste soojendusi vaja on? Ma suudan kõik talved ilma mingi soojenduseta ära sõita ja ei hakka nööri otsima.\nKunagi oli häda, et keskkonsool nuppe paksult täis ja ei leia midagi üles, nüüd häda, et kõik on ekraani taga peidus. Ärge hädaldage või ostke omale lihtsad autod. Kui müügisalongis käib võidujooks, et kes rohkem lisavarustust osta suudab, siis saategi sellised käkid, mida peab kogu aeg näppima. Sõita saab ka lihtsa autoga.\nNojah 3 kuud 2 nädalat tagasi\nKliimanupud eraldi on igaljuhul head. Automaatrežiimi ei kasutagi üldse. Tavaliselt on puhur astmel 2 ja sooja keeran vastavalt hetke soovile peale-maha ja kärab hästi, ilma võimendatud puhumiseta, mida automaatika tekitab. Lisaks on manuaalne nupust juhtimine hea kui tuled jooksmast vms õue tegevuselt ja paned kiirelt rohkem puhuma ja enda suunas, varsti jälle vähemaks. Ei kujuta ette, et peaks ekraani kaudu seda ajama. Auto valikul on see ka kriteeriumiks olnud, et nupud olemas. Kes laseb kogu aeg automaatrežiimis, siis pole tõesti vahet. Minu poolest võiks istmesoojenduse nupud jälle olemata olla, ei mäletagi millal kasutasin viimati.\nautojuht567 3 kuud 2 nädalat tagasi\nIstme soojendused on ka minul täielikult tarbetud, sellel autol olen 2 aasta jooksul 1 korra kasutanud...\nKas istmesoojendused välja lülitanud?\nAga mitu korda autot kasutanud?\nAga tegelikult võiks olla suur ekraan nagu Teslal, aga mittepuutetundlik. Servades nupud.\nTegelikult ka küsimus, kas mitme ekraaniga uutel autodel on rooli tagune ekraan ka puutetundlik või saab seda juhtida keskekraani pealt.\ntegelikult võiks esiklaasi asemel olla ekraan- kaamerad näitavad pilti ja ise võid seal igasugu asju näppida. nagunii rooli taga ainult näpitakse. kel ekraani pole, näpib tilli.\nAulemb 3 kuud 2 nädalat tagasi\nEsiklaasi ei saa näppida, näpujäljed jäävad peale ja halveneb nähtavus.\nLisaks on esiklaasi ka käeulatusest väljas.\nvot see on, kui inimene ei oska lugeda...\nselgelt kirjutasin- esiklaasi asemel ekraan ja kaamerad projitseerivad sinna pildi.\nLisaks on vendi lahendus nupuga hea linnavahel. Pea iga päev satun mõne haisva diisli sappa, saab siis kohe nupust õhuringluse siseringile panna ühe vajutusega. Kohati ajavad rämedat läppa välja, olgu uuem või vanem diisel.\naktiivsöega salongifilter pidada diislisurma vastu aitama. ei tea, pole ise proovinud, aga haisevad need dislaraiped küll.\nÜldiselt kui filter pole oma aega ära elanud siis aktiivsöega filter aitab. Mul tundub, et hakkab vanaks saama. Või praegune niiskus pärsib toimet aga viimasel paaril päeval on hakanud diislihaisu tundma andma.\nK 3 kuud 2 nädalat tagasi\nei aita aktiivsöega filter diisli haisu vastu. Aastaid juba kasutan.\nMinul küll on aidanud. Vahest näed, et ees peab ikka tulema midagi kui diisel tossab aga sees pole tunda. Ja olen sattunud Kohtla-Järvele. Autos õhk normaalne teen ukse lahti ja keemiahais on tahtnud jalust niita. Aktiivsüsi püüab ka lõhnu edukalt.\nEks muidugi auto peab tihe olema, et töötaks tuulutus ainult läbi filtri ja õhk lahkuks ettenähtud avade kaudu tagant. Ning oleks tagatud kerge ülerõhk autos.\nAga nagu varem ütlesin filter hakkab mul otsa saama või see kõva märg lihtsalt on lihtsalt ta töövõimet pärssinud, sest viimasel paaril päeval on tossulõhna kui ees läheb mingi surnud diisel tunda.\ntalupoeg 3 kuud 1 nädal tagasi\nPiiri peab pidama ja valikuid olema. Ohjeldamatu ekraanitamisega justkui tühistatakse kompamismeel ja nutitamisega - mehaaniliste seoste olulisus.\nPakuks kahte testülesannet.\nEsimene: "Oihh!!!" ütlemata lülitada välja elektripliit peale seda, kui seal on moodsate puutetundlike "nuppude" läheduses tunnike aega keenud viieliitrine supipott.\nTeine: Pista taskutesse nuputelefon ja nutitelefon ja proovida pimesi valida, ütleme, 112.\nPeale ülesannete lahendamist kõndida mööda mehaaniliste difrilukkudega enda Subaru Cherokeest ja sõita väljalülitamist mittevõimaldava kaapeväldikuga noorema tütre Peugeot Avensis i30-ga läbi lumehangede uue nutiseadme järele.\nKui autost saab isesõitja pole ju mingit kompimis- ja lihasemälu vaja nagu praegu-pedaalitad, kangitad ja roolitad juhikohal.Ja kui veel saaks sõrmed nii pudetaks, et nutiseadmed sagedamini peost maha kukuvad ja sulle saab uue müüa siis majandus areneks nii mis mühiseb.


III pensionisamba fondid | SEB\nÕige lahendusega võib teie pension piisavalt kasvada\nIII pensionisamba fondi on võimalik koguda tehes regulaarseid sissemakseid või kandes raha teile sobilikul ajal fondi. Kogumist haldavad fondijuhid, kes investeerivad neid finantsturgudele, eesmärgiga säilitada või suurendada kogunenud pensionisumma väärtust.\nSEB toetab vastutustundlikku investeerimist. Kogudes III pensionisambasse investeerite keskkonnasõbralikesse ja jätkusuutlikesse ettevõtetesse.\nPensioniprognoos ja parim ülevaade internetipangas\nTeie pensioni ülevaade video teel\nVõimalus liikuda pensionisamba fondide vahel tulumaksuvabalt\nKuna fond investeerib põhiliselt aktsiariskiga instrumentidesse, võivad fondi vara väärtused kõikuda suures ulatuses.\nSõlmin lepingu Fondist rohkem\nKuna fond investeerib suures osas võlakirjadesse ja hoiustesse, võivad fondi vara väärtused mõõdukalt kõikuda\nIII pensionisamba väljamaksed


Kahjuks hakkab viimasel ajal levima trend, et kui lapsega kooliseinte vahel midagi juhtub, siis õpetaja ei teavita lapsevanemaid, vaid kaebab juhtumi otsekohe edasi “suurte” instantside (lastekaitse jts) poole. Lapsevanem on kui puuga pähe saanud, kui korraga tuleb Sotsiaalkindlustusametist telefonikõne tema lapse kohta… Ka koolipsühholoogi, sotsiaaltöötaja jne juurde viib õpetaja last ilma lapsevanema teadmata ja loata. Lapsevanemat ei kaasata üldse.\nõpetaja ei kaeba midagi ega kuhugi, küll aga plaaniti mingil hetkel anda KOV lastekaitsetöötajatele ja noorsoopolitsele otsene juurdepääs e-koolile, vähemalt mõned aastad tagasi väitis direktor ühel koosolekul, et (tollal) see juurdepääs olevat kohe-kohe plaanis anda, koolidel polnud midagi vastu kobiseda.\nkas see plaan realiseerus ja kas kõigi või vaid nn probleemsete perede laste kohta, seda ma kahjuks ei tea.\nmis aga puutub lastevanematega kontakteerumisse, siis kui stuudiumis näeb õpetaja nii lapse vanemate nimesid ja kontakte (e-mail, telefon) ja saab juhul, kui lapsega midagi juhtub (jääb haigeks, oksendab vmt), kohe vanemaga ühendust võtta, siis e-koolis aineõpetajatel selline võimalus puudub. isegi lapsevanema nime ei näe, et õnnetuse korral saaks vanema kontaktid kasvõi netist välja googeldada ja ühendust võtta.\nKirjavead õpetaja tekstis küll häirivad, aga kui see tekst ei tule just eesti keele õpetajalt, siis ei teeks ma sellest väga suurt numbrit. Hoopis suurem probleem on see, kui aineõpetaja ei ole pädev sellel alal, mida ta õpetab. Kahjuks esineb seda liiga palju. Ideaalis võiks õpetaja üks ülesanne olla ka lastes huvi äratamine konkreetse aine vastu, aga kui õpetaja ainet ei tunne ega ise ka eriline huviline ei paista olevat, siis on asi ikka väga kurb. Paraku tulebki nõus olla käoga, kes eespool mainis õpetajahariduse vähest populaarsust ja paljude tulevaste õpetajate üsna kehva taset. Veel enam, õpetajaks satuvad ka inimesed kellel õpetajaharidus üldse puudub. Selle taustal on mul väga hea meel, et kõigest hoolimata on koolides üsna palju ka väga ärksaid, tarku ja toredaid õpetajaid, kes oma tööd südamega teevad ja armastavad nii lapsi kui oma ainet. Kooliaasta alguses tahaks pigem just neile jõudu ja energiat soovida, et tigedad ja nõudlikud lapsevanemad, väike palk, liigse vabakasvatusega teismelised ja paljud muud koolielu varjuküljed neid koolist minema ei ajaks.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 04.09 15:29; 04.09 17:24; 05.09 13:49;\nMinu meelest on õpetajahariduse puudumine absoluutselt ebaoluline, kui inimene oskab lastega ümber käia ja valdab oma ainet. Karjakaupa on koolides õpetajaharidusega käpardeid, keda vanemad parema meelega klassi ette ei lubaks. Pigem on probleem, et kui koolis on suurepärane õpetaja, kel kvalifikatsioon puudub, siis teda tohib palgata vaid aastaks ja ta kohale tuleb iga aasta välja kuulutada konkurss. Kui kohta soovib õpetajaharidusega käpard, jääb senine õpetaja ukse taha. Minu laste koolis on üks 50+ vanuses keskharidusega õpetaja näiteks, kes iial ei saa paberi peal oma kvalifikatsiooni korda, aga ta oskab oma ainet ja oskab lastel silma särama panna.\nVäljandasin ennast veidi ebatäpselt – olen nõus, õpetajaharidus ei ole tõepoolest nii oluline, kui haridus üldiselt. Pigem on isegi sedapidi, et kõige paremad matemaatikaõpetajad on matemaatikuharidusega ja bioloogiaõpetajad bioloogid (mitte siis mingi üldise loodusainete õpetaja kutse saanud) jne. – aga eks seal on ka alati häid ja halbu erandeid.\nSiiski tekib küsimus, et kas inimene kes on 50+ ja keskharidusega (seda kõikvõimalike kaugõppe jm vormis kõrghariduse omandamise võimaluste juures) ning ei saa oma kvalifikatsiooni “paberi peal korda” ikka aineõpetajana peaks töötama…\nMinulapse õpetaja kirjutas, et aktusel on riietuseks sukapüksid ja valge pluuse. Peale minupoolset tähelepanu juhtimist sai laps iga päev millegi eest õiendada.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 04.09 19:23; 06.09 06:45; 06.09 17:21;\nAga miks mitte? Ta ei ole eluaeg õpetanud, vast aastat viis vaid, aga tal tuleb see hästi välja. Kindel see, et ta ei hakka bakat ja siis magistrit tegema. Mina ei ole tõesõna see inimene, kes usub, et paber tõestab inimese sobivust mingile tööle.\nJah, alati võib olla neid, kellel “tuleb hästi välja” – vähemalt paistab nagu tuleks. Aga tegelikult on ikkagi vaja mingit kutsestandardit, mis aitaks riiklikul tasandil kindlustada, et lapsi õpetavad inimesed, kes on pädevad nii omas aines kui pedagoogikas.\nSa ei taha ju, et sind raviks arst, kellel pole meditsiiniharidust? (aga on muidu kena ja sõbralik ja hooliv ja oskab jätta muljet, et teab kuidas inimesi ravida)\nKirjavead õpetaja tekstis küll häirivad, aga kui see tekst ei tule just eesti keele õpetajalt, siis ei teeks ma sellest väga suurt numbrit.\nMinu lapsed käivad algkoolis, st nende õpetaja annab neile peaaegu kõiki aineid, väljaarvatud kehaline kasvatus ja muusika.\nNii et kuigi tegu pole eesti keele õpetajaga, oleks ikka väga jama lugu küll, kui ta õigesti kirjutada ei oskaks.\n: ))) Kuidas Sul õnnestus tähelepanu juhtida? E-koolis kirjutasid avalikult vastu?\nMillegipärast mul üldse see võimalus puudub. “Sellele teatele ei saa vastata” – no umbes selline tekst on ees.\nIsiklikult läksin ja ütlesin peale aktust.\nParaku on nii, et õpetajaks (eriti klassiõpetajaks) ei ole võimalik töötaval inimesel midagi nii paindlike võimalustega õppida. Või kui nüüd täpselt öelda, siis pea võimatu.\nKui tahta nullist alustada, siis TLÜ-s on viieaastane õpe päevaõppes. TÜ-s sama. TÜ-s on küll mingid programmid, kus kaugõppes saavad õpetajahariduse (aga mitte klassiõpetaja) omandada need, kellel on mingil alal magistrikraad, siis saavad sellel alal õpetajapaberi, muid aineid anda ei tohi, aga ma ei ole kursis, kas seal palju ainevariante on, vist oli seal informaatikaõpetaja ja matemaatikaõpetaja. TTÜ-s on programm, kus majandus/matemaatika/füüsika/keemia/bioloogia bakad ja magistrid saavad lisaõppe kaudu õppida ka siis majandus/matemaatika/füüsika/keemia/bioloogia õpetajaks, aga mitte klassiõpetajaks.\nTLÜ magistriõppes saab õppida ühe aine õpetajaks, õpe toimub iga nädal reedel ja laupäeval, aga inimesel, kes töötab täiskoormusega ja tõenäoliselt omab juba ka perekonda ning lapsi, ei ole jaksu mitu aastat järjest vaid ühe puhkepäevaga nädalas vastu pidada pühendudes nii tööle, perele kui ka õpingutele, olen proovinud. Pahatihti ei saa ka lihtsalt reedet töölt vabaks. Ja üleüldse, milleks? Seletan kohe lähemalt.\nAlles siingi PK oli teema, kus keegi otsis võimalusi, kuidas kõrgharitud lasteaiaõpetaja saaks ümber õppida klassiõpetajaks. Lugesin seda huviga, endalgi on sama mõte olnud, sest olen ka õppinud alushariduse pedagoogiks, aga läbi juhuste hakkasin algklassilastele abiõpet andma, alguses tuttavatele niisama tasuta, aga praegu teen raha eest tunde. Praegu tegelengi täistööajaga eratundide andmisega. Lasteaias enam ei tööta. Lapsed, kes koolis ainest aru ei saa, tulevad minu juurde tundi ja näen, et saan selle õpetamisega hästi hakkama, mulle meeldib õpetada. Vanemad on ka rahul. Aga kooli ma õpetama minna ei tohi, tegelikult ei ole kandideerinudki, kuigi on kutsutud, sest kool tohib teha minuga vaid aastase lepingu. Nagu siitki lugeda saab, siis oleks kindlasti kellelgi lapsevanematest ka ütlemist, miks mul paberit pole. Praegu teenin sama palju kui koolis teeniks. Võib-olla millalgi rohkemgi. Mina määran oma palga ise, riiklikus koolis õpetajatel on taas vaip jalge alt tõmmatud ja palgad on nii, nagu võimuliit otsustab. Hetkel paistab küll, et toimub taas taandareng. Mina valin oma õpilased ise, koolis on olukord aina raskem, kaasava hariduse rakendamine käib paljudele õpetajatele üle jõu. Milleks mulle kogu see jant ja ebakindlus, kui ma ei võidaks milleski? Sisuliselt ainus variant oleks minna keskkoolilõpetajatega koos bakasse, VÕTA-ga saaks küll midagi üle kanda, aga siiski toimub päevaõpe. Seega “paberite korda ajamine” on üsna keeruline.\nKui riik tahaks rohkem õpetajaid ja olemasolevad ilma paberiteta ka kooli jääks või juurde tuleks, siis peaks alustama sellest, et töötavatele inimestele tehtaks see õpe tõesti ka kättesaadavaks, palk peaks olema suurem ja palgatõusus kindel areng. Ja see kaasav haridus… ma ei tea, mis sellega peaks tegema, aga probleeme on rohkem kui avalikult räägitakse. Vastasel korral ongi meil tulevikus ainult erakoolid ja eraõpetajad. Ja ajakirjandus avaldab kirjutisi eliitkoolidest, miks küll see nii on või ei peaks olema. Aga ei nähta, et see kõik on ju omavahel seotud! Praegu ongi koolides kokkuvõttes õpilaste ja õpetajatega selline seis nagu kogu kompott kõige parema tahtmise juures välja veab!\nSeega, isegi kui väga tahaks, mis võimalused need kõik siis oleks “lihtsalt pabereid korda ajada”? 🙂\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 06.09 07:52; 07.09 20:02;\nKägu, kes mulle vastas: Sa olid väga julge. : ))\nMul poleks sellist julgust olnud. Aastad on teinud ettevaatlikuks. Kui on mitu last, siis tahad, et ka nooremad koolitee võrdlemisi vigastamatult läbivad. On esinenud mitmeid kordi selliseid pärle, mille peale uneski ei tule. Avalikult nendest vigadest rääkida ei söanda, sest on liiga äratuntavad.\nMa ise pole loomult selline, kes nüüd hirmsasti tahaks iga hinna eest õpetajale lajatada. Mkmm. Kõike juhtub, kõike tuleb ette. Kõik ei saagi kõike teada. Samas, oma eriala tundev inimene, kui ta eksib laste ees aastast aastasse samade faktidega või ei tea isegi tuntud(just – tuntud!) nimede õiget kirjapilti(mis on üksjagu hämmastav, sest isegi ajakirjandus on neid nimesid täis), siis sügeleb ju ikkagi sellest märku andma.\nEespool keegi kirjutas, et kool rõhutab küll kooli ja kodu koostööd, aga kui lapsevanem või kodu häält teeb, siis võetakse seda ikkagi rünnakuna. Nii on.\nMitte ometi esimese asjana, mida ta sinu käest üldse kuulis 1.septembril?\nEi, muidugi mitte esimese asjana ja mitte 1. septembri aktusel.\nHuvitav, meie koolis on tööl vähemalt kolm töö kõrvalt klassiõpetajaks õppivat õpetajat. Kõigil neil on ka pere ja lapsed.\nPaluks väga infot, millises koolis või millise õppekava järgi nad õpivad? Kui nad teevad üksikute ainete kaupa või eksternina, siis see on iseasi. Aga päevane õpe töötaval õpetajal, kuidas see võimalik on?\nNäiteks TLÜ klassiõpetaja 1.õppeaasta tunniplaan (lisanduvad võõrkeel, tavaliselt hommikul kella kaheksast alates, lisanduvad vabaained, lisandub kõrvaleriala (iga klassiõpetaja valib endale aine, mida ta saab siis õpetada põhikooli lõpuni): http://www.tlu.ee/asio/kalenterit2/index.php?kt=lk&yks=&cluokka=KAKLI-1&av=190902190908190907&guest=intranet%2Ftu&lang=est&jagu=4\nVäga väsitav oli selline detektiivitöö tegemine, õpetaja aga keeldus e-kooli midagi kirjutamast ja päeviku täitmist (et vähemalt sealtki võiks ürituste toimumise jms kohta lugeda) ka ei nõudnud. Nii et, kallid lapsevanemad, olge tänulikud, et õpetaja üldsegi teile midagi kirjutab! Kui mõni teist hakkab liigselt komakesi taga ajama, siis võib õpetaja loobuda teile üldse infot andmast.\nMa olen näinud nii- ja naasugusi õpetajaid, õnneks oli minu lapse klassijuhataja väga pädev. Kui inglise keele õpetajaga oli sama jama, et ta ei tahtnud mitte midagi e-kooli kirjutada ja ma seda lõpuks klassijuhatajale kurtsin, vastas ta, et tegelikult näeb koolikord ette, et kõik õpetajad peavad nii ülesanded kui hinded kandma e-kooli. Ilmselt toimusid koolis mingid kõnelused ja vähemalt mõne aja jooksul pärast seda suutis inglise keele õpetaja siiski ka ise e-kooli täita. Ei pea teda sellepärast pilpa peal kandma nagu… teate isegi, mida.\nMuidugi ei pea õpetaja iga plaksu peale iga kell kohe hüppama, aga teatud asjad on, mille ärategemine õpetaja poolt on normaalne, üks nendest on lastele selgelt ja arusaadavalt antud kodused ülesanded, kui neid ei anta, siis pole ka õigust nende täitmist nõuda.\nOh jummel! Lugesin läbi oma laste eesti keele õpetaja koostatud teksti kooli FB-ilehel. 2094 tähemärki (nõksa rohkem kui pool A4 lehte seega 12punktilises kirjas) ja kaks komaviga, üks puuduv sidekriips ja vähemalt neli stiili- ja sõnastusviga. Tekst üldiselt on kah kohmakas. Ma ei tea, mida see õpeaja täpselt õppinud on, aga õpetaja kutse on tal igatahes olemas.\nMiks Sa levitad valeinfot ja poolikuid tõdesid? Loomulikult saab õpetaja kaevata kuhu iganes, ja nad teevadki seda päris usinalt (eriti siis, kui lapsevanem püüab koostööd teha, õpetaja aga on tõlgendanud seda rünnakuna ja otsustab lapsevanemale kätte maksta).\nNing mis puutub haigeks jäänud või oksendanud lapse osas vanemate teavitamisse, siis kas lapselt endalt pole tulnud pähe küsida? Lapse päevikus on vanemate kontaktid kenasti sees, lisaks peaks sekretäri kabinetis paiknema lapse toimik vanemate andmetega. Mina olen pidanud kõikide oma laste koolipaneku ajal täitma lausa hunnikute viisi koolile kõiksugu pabereid, sh on küsitud nii ema kui ka isa ametit, haridustaset, tegevusala, töökoha nimetust, mobiilide numbreid ja isegi töökoha numbreid. Mis siis üldse on selle suure andmete kogumise mõte, kui reaalselt mingi intsidendi juhtudes jäetakse lapsevanemad ikkagi teavitamata, pugedes naljaka argumendi taha, et “aga kool ju ei teagi andmeid!”?