Minna blogi: October 2019\nPäris kirjeldav tekst sai. Polnud plaanis.. aga olemine nii väss, et hetkel jääb nii. Nüüd, pea nädal hiljem, on suurem osa emotsioone ka lahtunud. Aga oli üks mõnus sõit toredate inimestega. Soovitan kõigile. Järgmine aasta juba viies ehk juubeliüritus!\nEsimest korda käisin Sõprade Sõidul kaks aastat tagasi, siis sõitsime peaaegu 54km (pausideta u 3h ja keskmine kiirus 17,72km/h). Ma ei mäleta täpselt, miks möödunud aastal ei läinud, aga ilmselt jäin regamisega kuidagi hiljaks ja hind läks liiga kalliks. Sel momendil läks raha igale poole mujale. Sel aastal ei olnud ma ka just valmis minema.. aga kolleeg, kellel olen ikka tõuksi laenanud, veenis ümber, võiksime ju tõuksidega minna ja ikka kõige pikemale distantsile. Uh, üksi just 101k sõitma ei lähe ju. Nii regasime end ära ja tuli teisigi - lõpuks oli 101km distantsil kirjas seitse tõukeratturit, aga stardis oli meid kaheksa (lõpuüritusel rääkisin ühega, kes ütles, et on rattaga kirjas, aga ma siis veensin teda (kuuldes kui sportlik ta on), et rattaga ei ole see talle eriline pigutus enam, et tulgu ikka tõuksiga. =) ) ning lisaks rullsuusatajad (nende arvu ei tea).\nPikimal distantsil olid põhiliselt ikka ratturid, nemad said hiljem startida (ja kauem magada, nad möödusid meist Tammelinnas ja Ropkas). Meie olime kõige rahulikumas grupis (tempo 13-15km/h) ja seetõttu startisime juba 08:30 hommikul. Eellugu veel nii palju, et möödunud nädalal kallas ju vihma peaaegu iga päev ning mina muudkui vaatasin ilmateadet. Ma lihtsalt ei kujutanud ette, kuidas ma lausmvihmaga peaksin suutma pea 7h rajal olla. Või kui hommikul on miinuskraadid ja sooja tuleb vaid paar kraadi, mida siis selga panna? Kas see liiga pikk distants pole üldse? Möödunud päevad olid kuidagi kiired ka olnud ja olemine oli väss. Laupäeval õhtul vaatasin veel ilmateadet ja see oli paranenud! Okei, olenes ka sellest, millisest portaalist seda jälgida. Õhtul võtsin veel ratta tuppa, et tallalaud kõrgemale seada ja rehve pumbata. Viimasega oli natukene probleeme ja mul tekkis vaikselt paanika... aga Abikaasa sai kuidagi selle asja ikka korda ja rehvid said täis. Läksin võimalikult vara magama, et saaksin piisava une. Ei ole just palju pühapäevi, kui ärkan juba enne kella 7.\nHommikul olin riietuse osas ikka nõutu. Lisaks ärgates kuulsin, et vihma sajab :| Lootsin, et ilmateade ei valeta ning see lõppeb. Riietuse osas olin nõutu just ülemise osas, sest noh vihmakindlaid pükse mul niikuinii pole. Suviseid tosse ei saanud panna, sest nendel oli taldadel õhuaugud (jooksuttossudel mingi mood? kuidas siis vihmase ilmaga jooksma peaks?). Panin mugava pesu, pikad sinised jooksuretuusid, jooksutossud, mõnusad sokid. Üles siis tavaline spordirinnakas, see hall pluus, mis pildil, ja peale tõukerattaliidu särk. Linna minnes oli veel jakk peal ja oli selge, et sellega hakkab palav. Vihmakindlat jakki polnud, mis õhku läbi laseks. Torusall kaela ja peapael pähe, et kõrvadel külm poleks, kindad kätte. Telefoni pakkisin alguses kreppkoti sisse ja panin siis tasku (sp mulle need liidu särgid nii meeldivadki, et seljal ju taskud nagu ratturite särkidel ikka ja sinna saab igast kraami panna). Ja ratta külge kinnitasin vihmakeebi (see oli mingi pallikese sees, rippus mul). Linnas jätsin seljakoti tõuksisõbra autosse. Stardimaterjalis oli uus peapael, panin hoopis selle pähe, tundus palju soojem. Kogunesime üsna ruttu, jõudsime enne starti mõne pildi teha ja siis täpselt 8:30 startisimegi.\nEsimesena võtsime suuna kesklinnas Annelinna servast Ihaste poole. Minu jaoks oli tuttav tee, aga ei mäletanudki, kas olin seda ka vastupäeva sõitnud. Siis mööda Kabina teed Luunjasse ja tagasi mööda kergliiklusteed. Tagasi linna jõudes pöörasime ka kergliikusteele ja suundusime sealt alla Ihaste ringi poole, tegime väikese põike ja olime Annelinnas kergliiklusteel tagasi. Varsti jõudsime esimesse teeninduspunkti Sõpruse puiestee Olerexi.\nSõpruse puiestee Olerex\nSõit oli üsna mõnus olnud. Oli isegi päikest, aga vahepeal ka kuidagi külma tuult. Kohati oli tee lehtede tõttu libe. Edasi suundusime mööda Jaama tänavat Roosi tänavale, seat ERMi juurde ja edasi linnast välja Kõrvekülla. Kohale jõudes suundusime mööda maanteed Jõgeva mnt poole. See polnud lemmiklõik, sest pidime sõitma hanereas, tuul oli ka külm. Tempo oli selline üsna rahulik ja vahepeal hakkas isegi jahe. Linna jõudes tiirutasime veidi Kvissentali piirkonnas ja mööda kergliiklusteed suundusime linna. Varsti olime Ujula tänaval ja Kroonuaia silla ületasime autoteel sõites. Võtsime suuna Kassitoomele, edasi Näituse tänav ja Veeriku Selveri juures ootas meid järgmine teenindupunkt.\nSeal võtsin juba kummikommi ka. Lisaks mõnusat sooja teed. Ja ühe geeli sõin (pakuti, enda omad olin maha jätnud), sest kõht hakkas tühjaks minema. Natukene remonditi mu ratast, tagumine ratas oli veidi lahti... ehm.. õnneks sai kinni. Pidurid oleks tahtnud ka timmimist, aga seda aega meil polnud.\nKui sealt ära sõtsime, siis hakkas vihma sadama. Paarsada meetrit sõitsin (Veeriku Maxima suunas), aga siis jäin seisma ja panin keebi peale. Mul oli kaasas täiesti tavaline vihmakeep, mis tekitas väga korralikku õhutakistust, aga hoidis mu kere vähemalt soojana. Mul polnud aega ka seda kuidagi siduda, sest ei tahtnud teisi silmist lasta. Maxima juurest pöörasime Betooni tänava poole ja läksime Maaülikooli ühiselamute vahelt Gardesti poole ja suundusime ka kohe tagasi linna Vaksali linnajao poole, aga uuesti Näituse tänavale. Olerexi me uuesti ei läinud, aga Veeriku Maximast möödusime küll. Rahinge ringilt võtsime suuna Lõunakeskuse poole ja Viljandi ringilt suundusime Haage poole. Vihma sadas ja siis ei sadanud. Tänavad, teed olid märjad. Vesi pritsis üles ja jalanõude sisse (paaril tõukeratturil oli rattal porilaud ja oli näha, et nemad on kohe palju kuivemad kui teised, lisaks olenes see rattatüübist). Tossud lirtsusid. Ühel hetkel jäi mul tagumine pidur kinni - oli porine ja natukene liiga lähedal. Sain aru, et edasi peaksin sõitma nii, et kasutan vaid esipidurit. Linnast väljas oli tuul üsna tugev, tempo oli tunduvalt tõusnud (vahepeal tegid vist tõukeratturid rullsuusatajatele tempot). Haagel oli järgmine teeninduspunkt. Jätsin keebi veel selga, sest ... tuul, aga kere oli soe. Ja lõpuks sain seda natukene siduda, et vähendada tuuletakistust.\nHaagelt pöörasime Külitse poole. Sõitsime krobelisel maanteel, tuul oli vast, tempo päris korralik. Kogemata lõikasime ühe kolnurga maha, kui Külitse teelt juba linna poole keerasime.\nJärgmine teenindupunkt oli Fi Olerex.\nFi Olerex.. jäi bussi taha.\nViskasin keebi seljast, päike oli välja tulnud. Sel hetkel ma lihtsalt ei näinud neid tumedaid pilvi ja mõtlesin, et kui ka tuleb vihma, siis nüüd on üle poole tee juba läbi ja võib märjaks ka saada.\nSealt läksime Tammelinna, õnneks olime vaid korra Aardla tänava kõnniteel, sest suundusime kohe väikesematele tänavatele ja jõudsime raudtee kõrval oleva kergliiklusteeni. Jõudsime Tamme staadioni juurde, läksime Riia mnt juures raudtee alt läbi ja tagasi kergliiklusteele ja Ülenurme tänavalt jõudsime Võru tänava juurde, tegime põike Võru-Aardla risti (sinna ehitatakse Olerexi) ja suundusime uuesti Võru tänava väikese ringi juurde (Postimaja juures), sest seal oli järgmine teeninduspunkt. Viimane. Mingi hetk olime vihma saanud, aga mitte väga palju. Jalad ei lirtsunud ka enam kogu aeg.\nPeaaegu Aardla risti Olerexi juures.\nPärast seda läksime Tõrvandi-Ülenurme ringile. Minu jaoks oli see väga tuttav kant, sest aeg-ajalt ju sõitsin ka seda teed. Mõnus. Tempo oli tegelikult üsna korralik. Kui ma alguses vaatasin kella, siis me sõistime tõesti 15-16km/h, aga hiljem oli pigem 18-20km/h (eks see keskmine 13-15km/h oli arvestatud koos pausidega, pikematel pausidel panin mina kella kinni, aga lisaks teeninduspunktidele oli meil vahepeal väikeseid pause, siis tiksus kell edasi).\nKui Ringtee tänava algusesse jõudsime, siis nägin, et just jõudis sinna ka 65km mingi ratturite grupp ja mõned tõukeratturid (kolm oli seal). Meil tõukeratturid, kes olid hakanud tempot tegema, jõudsid neile sappa ja jõudsid foorist rohelisega üle. Rullsuusatajad ja mina ning mõned teised tõuksijad, jäime täpselt punase tule taha ja võisime teistele lehvitada. Nende tempo oli päris korralik. Sõitsime mööda Ringtee tänavat alla ja otse Ihaste sillale, et sealt suund Annelinna ja siis keskusse võtta. Mõtlesin omas peas, et huvitav, kus me veel tiirutame, sest päris palju kilomeetreid jääks justkui puudu... Minu üllatuseks aga pöörasime kesklinnas jalakäijate sillal Raekojaplatsile ja sealt juba Küüni tänavale finišisse.\nKilometraaž oli kuskil 95,5km. Ma olin natukene pettunud. Sest ma tahtsin 101km täis saada.\nSain medali, alkoholivaba õlle, tegime pilti, panime kirja aja (pausidega 6h34min, pikemate pausideta 6h1min), ajasin veel paar sõna juttu, aga siis võtsin suuna koju.. ringiga... sest et need puuduolevad kilomeetrid oli vaja täis saanud.\nSee on raske. Juba poolel Sõprade Sõidu distantsil hakkas parem säär kuidagi krampi jääma. Oli paremaid ja halvemaid tõukeid, aga üsna kange oli. Aga mul oli vaja veel kuskil 5km sõita ja tõugata selle jalaga, millega ma ei suutnud seda teha. See parem säär oli nagu kivi. Tiirutasin väga aeglaselt ja vaikselt jõudsin kodule lähemale.\nJa jõudsin koju! (5km mingi 25min)\nSain täpselt 101km täis ja siis panin kella kinni.\nKodus panin riided pessu. Pakkisin ennast kokku ja läksime Karlovasse. Abikaasa hakkas sauna kütma, mina üritasin kuppudega neid säärelihaseid tööle saada. Oi see oli valus. Reied ka muidugi. Kuputasin kuskil tunnike, siis sai saun valmis. Pärast sauna oli olemine üsna hea, aga samas ka väga väsinud. Jalad olid kanged.. väga kanged. Oli üsna selge, et järgmisel päeval ma trenni ei lähe.\nNii et ma sõitsin kokku 101km (juhuuu!)\nKeskmine kiirus 15,68km/h.\nKeskmine pulss 152x' - see üllatas, arvasin, et madalam.\nMax pulss 181x'\nMinu aeg pikemate pausideta 6h26min.\nja siis kell ütleb, et ega sa kõndinud küll ei ole...\n42. nädala trennid.\nMöödus natukene mingi pisikuga.\nEsmaspäev - Abikaasa oli haigeks jäänud, võttis haiguslehe. Mina läksin siis autoga tööle ja alustasin profülaktikaga, et haigeks ei jääks. Jõusaalis olin kuskil 55min, ju päris super see enesetunne polnud.\nTeisipäev - käisin autoga tööl, trenni ei teinud. Tööl oli kehv olla. Kodus hea. Und jagus.\nKolmapäev - kodus oli hea.. tööl ei olnud. Tõsiselt halb oli olla. Trenniplaanid olin juba eelmisel õhtul ära jätnud, et lasta kehal taastuda. Tööl käisin autoga.\nnn puhkepäev viiruse tõttu.\nNeljapäev - puhkus, olin koolitusel. Sõitsin rattaga. Enesetunne oli juba väga hea. :)\nReede - puhkus, olin koolitusel Sausti mõisas.\nMina kaalul ei käi, aga Abikaasa võttis selle kapist välja.\nLaupäev - puhkus, olime Rakveres.\nPühapäev - Sõprade Sõit 101km.\nMa tahtsin veel mõnda asja kirjutada.. aga see o juba mammutpostitus ja ma sätin end hoopis magama. Jah, on laupäevaõhtu ja kell on pool 10.\nLabels: kokkuvõte, rahvasport, sõbrad, tõukeratas\nUh. Tööpäevadel on nii palju ekraani, et õhtul kodus väga ei taha enam. Ja tegelikult hüppas mõni pisik Abikaasa küljest ka minu külge ja mul on ka sellised kergemad ülemiste hingamisteede viirushaiguse nähud. Korraks mõtlesin, et oleks tore ju kodus olla... aga alateadvus seda mõtet, et sel nädalal ikka ei taha, vist enam ei kuulnud. Loputan nina, vahepeal söön mett, joon palju sidruni-ingveriteed. Võrreldes abikaasaga on minu olemine ikka väga hea. :)\nMöödunud nädal oli tavapärane ja panen lihtsalt kirja. Treeningute teist osa ei hakka hetkel siia juurde lisama, jääb midagi ka järgmisteks nädalateks.\nNatuke võiks talve ka tulla, aga üldiselt ootan ma nüüd kevadet. Tegelikult mulle väga meeldib see värviline sügislehtide aeg ja ei ole midagi ka vihma vastu... aga tööl käies on seda raske nautida ja vihma eelistaks päevadel, kui ei ole plaanis tunde õues veeta. Mäletate, kui soe sügis oli eelmine aasta? Ma ükspäev vaatasin isiklikus instas vanu story'sid ja noh... väga soe oli! Praegu ei tule mulle mõttessegi, et võiks ujuma minna. :D\nEsmaspäev - hommikul läksin autoga ja jõusaalis olin veidi üle tunni. Soojenduseks oli ikka kalamäng. Koju kõnd-ratas-kõnd\nTeisipäev - kõnd-ratas-kõnd nii hommikul kui ka õhtul. Draakon sai 4! (või 5)\nKolmapäev - soojenduseks kõnd-ratas-kõnd ja siis jõusaalis jälle tunnike. Trennis võtsi kergemalt, kükid jätsin lõppu ja kõhu vist üldse tegemata, sest punased külalised päris kabusteta ei tulnud. Õhtul kõnd-ratas-kõnd.\nNeljapäev - läksin kõnd-ratas-kõnd. Õhtul tuli Abikaasa järgi, oi kui rõõmus ma olin! :)\nJa õhtul läksime külla. Ja see õhtu oli ka niiii tore. Arvasin, et oleme kuskil kaks või kolm tundi, aga aeg läks ruttu ja tiksus täis pea 5 tundi... ja oli vaja koju magama saada, et hommikul trenni minna.\nReede - magasin viis tundi (3h vähem kui tavaliselt), jõudsin kennasti trenni (kõnd-ratas-kõnd) ja trenn oli ka väga hea!\nKoju sain aga autoga... Abikaasa luges vist jälle mõtteid :P\nLaupäev - meil oli tõuksiperega hooaja lõpetamine. Kohtusime Taageperes. Algas vahva välitegevusega ehk küla (pilt)orienteerumine. Mina ootasin veel õde autoga ja meist sai üks tiim. Mõned jooksid ka, aga meie võtsime rahulikult (okei, vahepeal mõned jooksusammud tegime). Nimelt baasist saime ühe pildi ja pidime sinna kohta minema, kus oli siis mingi ülesanne. Võtsime ülesande peale ja selle tegime ära baasis, siis saime järgmise pildi jne. Nii käisime seal 2h :) Me alustasim kuskil 7min hiljem teistest ja üks punkt jäi käimata, aga kui teised sauna läksid, siis käisime veel sõbrannaga jalutamas ja tõin selle punkti ka ära. Noh seal oli harjutus, et näidake, kuidas põrsad magavad :D Et pole hullu, et see tegemata jäi. Kakstundi möödus väga ruttu ja kell näitas mulle 10km :) Vahepeal oli päike, siis vihma, siis mingid teralisemat asja.. vaheldusrikas. Samal ajal oli ilus värviline sügis. Ja koht oli imeilus.\nAbikaasat jäi koju, sest hommikuks oli tema täitsa haige ja mina võtsingi sõbranna kaasa.\nRatast meie pere dünastia see kord koju ei toonud :D (sedelitele kirjutasin siiski oma nime eks, kokku oli viis häält). Aga ratta sai endale üks vahva poiss, no niiii äge oli vaadata, kui rõõmus ta oli. Esialgu vist kuuldi ainult perekonnanime ja siis see perekond juba kilkas. Vahva! Rattaks oli race max28 ehk seesama millega mina sõidan.\nMagasin küll, aga olemine oli väss.\nNüüd on juba teisipäev. Vaatan, kas homme lähen trenni või ei lähe. Tahaks nagu, sest muidu jääb nädalane paus... aga kui vaja pigem tunnike kauem magada, siis magan, et need viimased viirused minema lendaksid.\nLabels: jõusaal, kodust välja, kokkuvõte, tervis, trenn\nDraakon, täna kolm aastat tagasi tulid Sa koju.\nSa oled i m e l i n e kass. 💚\nNii isemoodi. Kui Sa ringi jooksed, siis heliseb kelluke Su kaelas ja ma olen nii tänulik, et see aitab Sind kuskilt põõsast kiiremini üles leida. Aasta tagasi ei olnud Sul aimugi, et viis nädalat hiljem on Sinu argipäev kardinaalselt muutunud. Ma usun, et Sa soovisid endale karvast sõpra, aga Sa ei olnud päris kindel, kuidas kõik kujuneb. Sa näitasid oma nimele kohast iseloomu urinate ja hammastega, jätsid mu nahale verised jäljed, aga samal ajal olid Sa hirmunud ja arg. Me kõik õppisime. Sina õppisid, et kui tuleb pereliige juurde, siis olemasolev armastus ei jagune kaheks, vaid see kasvab veel suuremaks ja seda jätkub kõigile. Sul on üks must pisike sõber, kellega koos pättusi teha, mööda kodu ringi joosta, ühisest kausist süüa ja juua ja niisamuti mahute te koos ka sülle. Et järgmise eluaasta jooksul täituksid Su järgmised soovid (jaa, ma tean et sa tahaksid õues nii ringi mütata, et keegi Sind pidevalt toa juurde ei suunaks). Ja mul on rõõm tõdeda, et Sinus on natukene ka sülekassi... isegi kui Sa lähed hoopis meespere sülle. Sa armastad värsket liha ja kana ning naudid paisid ja meelitusi, kui on Sinu jaoks õige aeg. Sul on iseloomu!\nDraakon, meie armas punane kass!\nTunne rõõmu väikestest hetkedest, tee need suureks.\nLemmikloomad on pereliikmed.\nJa armastus kasvab.\nLabels: draakon, mõtted, pilt


Eesti graafika XX 2001 -- Raamatukoi raamatupood\nJüri Hain, Anne Lõugas ja Vappu Thurlow\nEesti graafika XX\nEstonian Graphic Arts XX\n179-leheküljeline suures formaadis ning pehmes köites raamat (eesti ja inglise keeles)\nEesti Vabagraafikute Ühendus 2001\nAlbum tutvustab 70 Vabagraafikute Ühendusse kuuluvat kunstnikku. Iga graafiku kohta esitatakse foto, CV ja kaks näidet loomingust. Jüri Hain kirjutab teemadel «Graafikud, graafikaateljee, graafikakunst» ja «Lühidalt Tallinna graafikatriennaalidest», Anne Lõugas esineb ülevaatega «Eesti graafika täna, homme...» ning Vappu Thurlow teema on «Tõde kui selline».\n«Graafikuid iseloomustava ühiskeele tekkeks on oluline osa olnud graafikaateljeel, idee iseseisva graafikuteorganisatsiooni moodustamiseks tõusis siin juba enne selleks tegelike võimaluste avanemist, kuid viimase kujunedes oldi esimeste hulgass, kes lõid oma kutseühingu. Tänaseks on Eesti Vabagraafikute Ühendus 83 liikmega üks suuremaid Eesti Kunstnike Liidu liikmesorganisatsioone. Käesolevate ridade avaldamise hetkel on võib-olla ülaltoodud number suurenenud, sest graafika viljelejaid lisandub pidevalt.\nGraafikakunst on nagu kangas, mille lõimeks läbi sajandite ulatuvad tehnikad ning mille juurde iga põlvkond tuleb oma mustrite ja värvidega, oma koega. See lõim on lõputu, kudesid palju.»


EKSPERIMENT: kui kaua tuleb Hiina poodidest kaup? – @marimell.eu\n4. november 2015 by marimell\nMõtlesin sel korral teha sellise eksperimendi, et tellin viiest Hiina kohast samal ajal. Erinevates tab’ides olid asjad lahti ja järjest panin “kinnita tellimus”. Seda tegin ma 5.10.2015 kell 13. Täna, kuu aega hiljem, on neli pakki kohal. Kõigest lähemalt.\nNo mis ma saan salata, kui ma paki kätte sain, oli mul jälle hämming – kas mina päriselt tellisin need asjad.\nSee sinine kleit (link!) tundub pildil sellisest paksust riidest ja et hoiab hästi, tegelikult on see lihtsalt tükk sitsiriiet, ja on megaludru, aga sellegipoolest värv on ilus ja seljas ka suht ok.\nSee punane kleit (link!), oli sellest pakist ilmselt üks kõige paremaid valikuid. Kuigi varrukad on mulle nõks nagu lühikesed, siis ajab asja ära. Mõnus jõulune.\nSee tumesinine kleit (link!) on päris ilus. Ainult, et.. paar kilo peaks alla võtma.\nMa alles praegu näen, et see kleit (link!) peaks olema tumesinine, ma kogu aeg vaatasin, et must. Aga sellel on jälle selline vanamuti pikkus, et ma ei lähe sellega kuskile.\nTäpselt järgmisel päeval (20.10.2015) saabus kohale Wholesale’i pakk, kus oli hunnik asju beebile. Natuke rõõmu ka tema ellu.\nKuna mul on endiselt see mõte, et mänguasju ei peaks olema liiga palju, siis paar arendavat asja võiks juures olla lisaks mingile suvalisele prügile, millega ta armastab mängida (vana kommikarp, tühi limpsipudel jne).\nValikusse jäid siis üks kuubik (link!), kust aukudest saab igast kraami sisse pressida, puidust geomeetriliste kujunditega mingi jubin (link!) – neid vist nimetatakse motoorikakeskusteks? Nii, siis tuli Hedontsikule veel autorool (link!), see on nii lahe, et meeldib isegi mulle. Ütleb millal hoog maha võtta, millal gaasi anda ja millal tankida. Nagu päris. Ja kuna me läksime muusikaringi ja talle muusika üldse meeldib, siis tellisin ühe bändikomplekti ka (link!).\nJa sellest järgmisel päeval (21.10.2015), saabus Dresslinki pakiteatis. Ka seal oli kraami vaid Hedonile. Okei, mulle oli üks huulepulk (link!), mis on megaroosa ja peaks klubis helendama… Kuna mul kodus on UV lambina olemas ainult geelküünte lamp, siis proovisin… Täitsa toimib! :)\nKiire selfie :D\nHedontsikule tellisin ma ühed viisakad püksid (link!), ühed niisama kodus trööpamise püksid (link!) ja päkapikukostüümi (link!). Kuna varasemalt ma tellisin tema pärispikkust arvestades ja asjade kohaletulek võttis omajagu aega ja ta kasvas kiiresti, ja sai asju vaid paar korda kanda, mõtlesin siis sel korral vähe suuremaid asju tellida. Aga, tellisin liiga suured.\nnetist leitud pildid\nLisaks tellisin siis selle numbrimati (link!), mis oleks meil olemas võinud olla ilmselt juba tema sünnist, aga käib praegu kah. Põrandad ongi külmad, hea soe seal peal mängida. See maksis 3€, Prismas oli 13€.\nSeega, ma ei hakanud neid asju pildistama, sest need on talle suured :D Aga see päkapikukostüüm läks üldse stuudiokotti, et kui keegi tuleb jõulupilte tegema (rohkem infot siin!), siis saab lapsest päkapiku teha :)\nPaar päeva hiljem saabus ka Romwe pakk (26.10.2015), ja no ma ei saa aru, ausalt! Kas ma olen idioot vä? Ma olen ikka suutnud endale kaks ühesugust kleiti tellida. See sinine kleit (link!) oli ka Romwe pakis. Mul on tunne, et ma olen kuskile kukkunud, ausalt :D\nLisaks oli seal siis üks must kleit (link!), mis on megaläbipaistev lihtsalt. Aga samas pildil ta sellist muljet ei jäta. Seljas mugav ja mõnus pekivarjur on ta ka oma krookidega. Soovitan soojalt :)\nJa üks pusa (link!), mis on megasuur. Aga muidu mõnusast materjalist ja ilusat värvi.\nJa siis ma tellisin endale salli (link!). Salli! Saate aru, mida kaela panna! Aga see on reaalne tekk! 150x150cm! Hedonile kärru paras pikutamiseks, hea villane ja soe.\nJa siiani ootan ma WalkTrendi kraami. Ilmselt see ei jõuagi kunagi kohale, seega… Ärge sealt tellige :D\nFotod kus nime all ei ole, on Meelise või minu tehtud, teised pildid napsasin meie jõulushoodilt Fotoraadiga. Fotoraadi tegemistega saab kursis olla siin! Kaks ülilahedat noort – Kerli ja Mikk, pärit Viljandist, sellest sügisest õpivad Tallinnas. Käivad alati koos ja väga põnev on nendega alati chillida.\ndresslink, eksperiment, fotoraat, hiina kaup, hinnast tellimine, netist tellimine, romwe, shein, walktrendy, wholesale\n27 thoughts on “EKSPERIMENT: kui kaua tuleb Hiina poodidest kaup?”\nKui kollane sall tekina kasutusse ei lähe, äriksin selle hea meelega omale :)\nHeh, no hetkel Hedon magab sellega päevaund :)\nTere, kas tellisid iseseisvalt (ei oska paremini sõnastada) või ikka lepingute alusel (koostöö põhjal), mis sul nende saitidega on? Kunagi kirjutasid, et enam ei soovi sellist kohustuslikku tellimist ja riiete eksponeerimist oma blogis. Edu.\nIseseisvalt jah. Mul polegi mingeid lepinguid kellegagi.\nKrt meil ikka sarnane maitse. See sinine pikk kleit oli mul ka jälle silme ees ja samuti ka kolmas sinine kleit. Aaaga jätsin tellimata. Aga noh, meeldisid. :D\nJa see “vanamutipikkusega kleit” on mu arust mega kena su seljas. Kanna ikka! :)\nTahad endale seda sinist lillelist? Mul neid ju kaks :D\n4. november 2015, 12:28\nVäga ilusad pildid! ;)\n4. november 2015, 12:40\nOmg, pusa on ju üliilus. Kui ise ei taha võid mulle anda :D\nLihtsalt huvi pärast küsin, et mismoodi sa riskid lapsele mänguasju tellida Hiinast, kui on teda, et neid pole kontrollitud siinsete ohutusnõuete alusel? Nt värvid võivad sisaldada pliid või muid raskemetalle ja selles vanuses lapsed panevad ju kõik suhu.\nSiin artiklis kirjutab nt türgis müüdava kauba kohta http://tervis.postimees.ee/2905733/saksa-labor-turgi-voltskaup-sisaldab-eluohtlikke-uhendeid\nOh, ma olen korra juba sel teemal kirjutanud. Ta sööb mul põrandalt leiva pealt maha kukkunud seemneid ka, õues muru, kuhu äkki kass on pissinud… Ma ei viitsi ausalt üle mõelda mingite rändom asjadega, millest ta nädalaga ära tüdineb. Paneb suhu, siis paneb, mis seal ikka…\nOh, pole ju üldse sama asi. Mahakukkunud seemned ei sisalda dibutüülftalaati (sigivushäired tulevikus jne).\nRaskemetallide mürgistus ei ole mingi mööduv kõhulahtisus ja kohatu on seda võrrelda mullas mängimise või põrandalt toidu söömisega.\nKirjutan seda praegu mitte sellepärast, et sinu arvamust muuta, vaid et su lugejatele oleks teada ka teistsugused faktid, mille alusel otsuseid langetada. Kes tahab, see tellib potentsiaalselt ohtlikke mänguasju ja kes ei taha, siis ostab ohutuid.\nIse ju ka kirjutad, et mänguasju ei pea palju olema – miks siis selle paari asja ostmisel üritada maksimaalselt odavalt läbi saada? Toiduainete pealt sa ju kokku ei hoia nagu sa oled kirjutanud.\nMa shoppan Maximas, ostan odavaid asju… No ja tellimise koha pealt.. Kas kõik Eestis müüdav on megatestitud?\nJah, kõik eestis müüdav on megatestitud. Meil ei tohigi tooteid müüa, kui ei ole kindel, et need vastavad kehtivatele ohutusnõuetele.\nNoh, bakteritega jms kokku puutumine on veidi teine asi kui raskemetallide manustamine. Kui esimene võib lapse organismile ja immuunsussüsteemile igati tugevdavalt mõjuda, siis teisel on organismile ainult ja üksnes negatiivne mõju. Ma olen ka eluaeg otse peenralt mullaseid marju söönud ja käed tihti enne söömist pesemata jätnud, aga elavhõbedat või pliid (mis ei ole eriti rändomid, vaid ikka päris mürgised asjad) siiski vabatahtlikult suhu ei topiks.\n5. november 2015, 00:30\nHiinast tellitud tähematile ära küll oma last pane, pole siin tegemist bakterifoobiaga vms asjaga, vaid otseselt mürkidega\nJa kust need matid tehakse, mida Prismas müüakse?\nArvatavasti ka Hiinas, kus mujal. Ostsin isegi need kunagi, aga korjasin kokku. Ja tegelikult on Hiinas valmistatud asjadel vahe ka. Kasutatakse samasid tootmisliine, aga üks toode on kontrollitud materjalist ja teine hiinlaste võimalikult odavast random kraamist kokku segatud materjalist.\nWoww, huulepulk küll megaäge, edasi ei taha müüa? :D saab sealt lehelt tellida ka nt. aind seda huulepulka, ilma postikuluta nagu aliexpressis või kuidas?\n4. november 2015, 14:14\nNo palun kliki ja vaata, ma usun küll et saab ainult seda ka tellida jah :)\nMis suuruses sa selle tumesinise kleidi tellisid?\nIlmselt XL, tellin rinnaümbermõõdu järgi kõik asjad..\nSee küsimus ei sobi siia aga millal aski vastuste video tuleb\n4. november 2015, 23:56\nPole veel teinud.. :) kui aega saame, teeme ära. Ma avastasin hiljaaegu, et ma pole seal viis kuud käinud :D\nSee pusa ei ole suur sulle. See on ainuke asi mis sul seljas paras on. Ülejäänud riided sul suures osas kakuvad ja kisuvad kuskilt otsast alati. Aga jah, metsik ikka, kas oledki nii rumal, et ei tee vahet saialt kodupõrandale kukkunud seemnetel ja viljatust põhjustavatel ainetel, millest igal pool teadusartikleid ilmunud.\nSee pusa oli mulle liiga lai, ma ei kannata mingeid kotte :D\nAusalt öeldes ma ka ei saa aru, miks peab huupi hiina kaltse ostma ja ennast sardelliks tegema (kuna iga hilp võiks ideaalis numbri võrra suurem olla), kui võiks poest osta kümne kaltsu raha eest korralikult istuva asja. Ma ei saa aru, kuidas sa ei näe kui megakitsad need kleidid on, reaalselt kui sa kõvemini hingaks, kohe plahvataks. Ei ole mõtet solvuda, mitte et sa liiga suur oleks, normaalne naine oled. Aga palun saa aru, et number või kaks liiga väikest kondoomi selga tirides sa paistadki jämedam kui sa oled. Piltide järgi ütleks 90 kilo, mitte 69. Usu, hästi istuv riie võtab kohe selle efekti ära ja sa näed saledam välja.\nma ju ütlen ise ka, et need asjad on väiksed. va see pusa. Kleitide puhul ju mainisin, et peaks paar kilo alla võtma :D


Bronisław Geremek – Vikipeedia\nBronisław Geremek 2004\nBronisław Geremek (sünninimega Benjamin Lewertow; 6. märts 1932 – 13. juuli 2008) oli Poola ajaloolane ja poliitik.\nGeremek oli Poola Demokraatliku Liidu üks rajajaid ja Demokraatliku Liidu parlamendifraktsiooni esimees aastatel 1990–1997. 1991. aastal palus president Lech Wałęsa Geremekil moodustada valitsus, kuid see ei õnnestunud.\nAastatel 1989 kuni 2001 oli Geremek Poola parlamendi alamkoja liige, juhtides põhiseaduskomisjoni (1989–1991), välisasjade komisjoni (1989–1997) ning Euroopa asjade komisjoni (2000–2001). Aastatel 1997–2000 pidas Geremek välisministri ametit Jerzy Buzeki valitsuses. Geremek kirjutas alla Poola liitumislepingule NATOga (1999).\n2004. aastal valiti Geremek Euroopa Parlamenti.\nGeremeki isa oli rabi, kes suri Auschwitzi koonduslaagris.\nGeremek hukkus liiklusõnnetuses.\n1998 Karl Suure auhind\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Bronisław_Geremek&oldid=5307844"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:54, 4. mai 2019.


Viini klassikaline koolkond 1967 -- Raamatukoi raamatupood\n200-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat sarjast Kultuuriülikool\n«Kultuuriülikooli» sarjas ilmunud kahes eelmises raamatus - «Vanast muusikast» ja «Palestrinast Bachini» - on antud lühiülevaade muusikakultuuri arengust selle tekkimisest kuni polüfoonilise stiili kõrgpunktini XVIII sajandi esimesel poolel. Revolutsiooni ideedest kääriva valgustussajandi poolt sünnitatud Viini klassikaline koolkond on uueks etapiks muusikaajaloolises arengus.\nUus ajastu sünnitas uued inimesed, uue mõtteviisi, uued kunstiprintsiibid. Selle epohhi kõige eredamaks muusikaliseks kokkuvõtteks saigi Viini klassikaline koolkond. Käesolev raamat püüab anda ülevaate selle rühmituse kujunemisest, uute žanrite ja vormide arengust, heliloojate individuaalsuse ja loomingu erinevustest, neid ümbritsevast keskkonnast.\nFeodaalselt kultuurilt kodanlikule kultuurile\nKaane kujundanud H. Jõerüüt\nIllustreerinud L. Ehala\nMõõdud 128 × 202 mm


Phil Laak tegi Suures Rahamängus kohutava vea | PokerNews\n2012 Aprill 13 PokerNews Eesti\nKolmapäeval algas Austria pealinnas Viinis 48 tundi vältav nonstop-action PartyPoker Suur Rahamäng, millest võtab Erik Seideli, Tom Dwani ja Tony G juhtimisel osa seltskond maailma absoluutseid pokkeritippe.\n2010. aasta juunis püsitas Phil Laak tolleaegse kestvuspokkeri maailmarekordi, mängides 115 tundi jutti. See tõstatas paljudes inimestes küsimuse, et kas pikaajaline grindimine tähendab ka veatut mängu?\nTäna öösel mängis väidetavalt 32 tundi järjest lauas istunud Phil Laak telekaamerate ees jaotuse, mil ta läks preflop all-in kaartidega Andy Moseley vastu. Lauas avati (!) ning Laak pidanuks nagu £63750 panga võitma. Mida aga mees tegi - viskas oma kaardid lihtsalt maha ning loovutas žetoonid kaotajale!\nJälgi SUURE MÄNGU interaktiivset otseülekannet läbi meie portaali. Nonstop pokkeriaction jätkub!


Kaasosalised sisse rääkinud dopinguarst Schmidt palus end vahi alt vabastada - Talisport\nKaasosalised sisse rääkinud dopinguarst Schmidt palus end vahi alt vabastada\n02.mai 2020 19:05\nSeefeldi suusatamise MM\nDopinguarst Mark Schmidt arreteeriti eelmise aasta veebruaris operatsiooni "Aadrilaskmine" käigus Erfurdis. Sakslane on siiani vahi all ning palub nüüd enda vabastamist, kuna ta on juba avaldanud kõik endale teadaolevad dopingusüsteemi võtmeisikud.\nSpordiarst Mark Schmidt arreteeriti aasta aega tagasi, kuna usuti, et ta on teadaolevalt kõige suurema dopingusüsteemi keskne inimene, kirjutab ERR Sport. Müncheni prokurör esitas sakslase vastu süüdistuse juba eelmise aasta detsembris, kuid kuna dopinguvõrgustik on väga suur, siis läheb asjade uurimisega rohkem aega. Tõenäoliselt kestab see protsess septembrini ja alles seejärel valitakse välja kohus, kus dopinguarst üle kuulatakse. Seni tuleb Schmidtil vahi all istuda ja lihtsalt oodata.\nUurimise käigus on välja tulnud, et Schmidt tegi koostööd Austria murdmaasuusatamise koondise treeneri Walter Mayeriga, kes on igasuguseid sidemeid sakslasega eitanud.\nTeadaolevalt kandis dopingusüsteemis tähtsat rolli veel ka Horvaatia kergejõustikutreener Dario Nemec, kes teadis väga hästi, kuidas asjad mustal turul töötavad ning millises koguses tuleb keelatuid aineid tarbida, et dopinguproovidest valemäng välja ei tuleks.\nKUULA JA VAATA | "Mehed ei nuta": mida leiti Mati Alaveri kaminast? Drell, Raieste või Kotsar NBA-sse? (15) 28.04.2020\nRootsi ekssuusataja rääkis avameelselt rasestumisprobleemidest: tundsin suurt häbi ja ärevust 18.05.2020\nBolšunovi rünnaku alla jäänud soomlane ei saanud ootamatul põhjusel venelasele obadust vastu anda (12)\nMonte Carlos taas punktideta jäänud Ott Tänaku seis on tänavu veelgi täbaram (33)


minu laste pildid internetis 14.02.2016 17:38\nTere, Palun mingit seaduse viidet, et mu “armsad” sugulased võtaksid enda avalikult sotsiaalmeedia kontolt maha MINU laste pildid. Nad ei reageeri, kui ma neid lihtsalt palusin. Aga ma ei soovi, et minu laste pildid on Facebookis ja Twitteris ning Instagrammis üleval, kõikidele nägemiseks. Isegi lasteaias arvestatakse sellega, kuid oma paar sugulast ei võta maha lihtsalt. […]\nSobimatu pilt 08.03.2016 11:27\nhttps://www.facebook.com/photo.php?fbid=950509105037598&set=pb.100002355512558.-2207520000.1457375407.&type=3&theater Selle peaks eemaldama ja loomulikult karistama ülespanijat.\nLiiklusküsimus – vasakpööre Decorasse (Tartus) teema 13.01.2017 10:51\nTere! Perekooli kasutajad on läinud vaidlema vasakpöörde üle Tartus Riia tänaval. Kas te saaksite välja uurida, kuidas on õige. Teema on selline: http://foorum.perekool.ee/teema/liikluskusimus-vasakpoore-decorasse-tartus/ (Seda saab küsida Tartu politseist, sest politseimaja on samas kohas.)\nVägivald naaberkorteris? 25.01.2017 09:07\nMida teha olukorras, kus ma arvan, et alumine naaber tarvitab oma naise suhtes vägivalda? Ma ei ole päris kindel, et hääled tulevad just alumisest korterist, aga kahtlustan. Eile kuulsin naise häälega öeldud ai-ai-ai-valus ja naise nuuksumist. Lisaks nagu mingid tümpsud ja mehe hääle kõmin. Paar korda varem olen ka midagi sarnast kuulnud (nt mehe karjumine […]\n“Titeload” ja ringi sõimine üksi 19.05.2017 06:39\nVaadake teemat 23.11.2017 14:24\nAjaviitejuttude all on teema “Poisslapsed on särgita kehalise kasvatuse tunnis ja õpetaja valvab neid ka dushi all”. Tasuks uurida, millega tegu.\nsugulase mure piimalubadega 27.12.2017 01:33\nTere , niisiis sugulasel oli väike seiklus ( sai vist krimka napilt 1a tingimisi) see suvi nagu hiljuti teada sain . Sugulane ise üsna maalt ja hobusega , seega küsiks siin , kuidas nüüd see piimakate tagasi saamine käib tema eest? Ise ta ütles mulle et tal on see järelkoolitus või misiganes see on läbitud […]\nATVga kihutajad 21.01.2018 12:01\nElame väikses külas. Oleme hädas siin ühe perega, kus nii suured kui väiksed(6 aastane) pidevalt kihutavad mööda külavaheteed. On olnud ka olukordi, kus sõidavad kasvõi üle. Viimane piisk oli möödunud öö. Öösel peale 12 tuldi teepealt ümber maja sõitma. Ei saanud kohe ka politseid kutsuda, sest laps ärkas selle jubeda müra peale. Oli tükk tegemist […]\nImelik teema perekoolis 06.11.2017 14:16\nhttps://foorum.perekool.ee/teema/tallinna-loomaaeda-paldiski-mnt-poolt/#post-2665173 Mul on tunne, et siin kavatsetakse kellelegi kambakat korraldada. Kuna loomaaeda minek sellisel kellaajal praegusel aastaajal niikuinii enam kõne alla ei tule ja tullakse kohale suurema seltskonna ja autotäie rahvaga, siis selline mulje jääb.\nVastus teemale: Kas politseinik võib abi andmisest keelduda? 02.02.2017 09:46\nKägu kirjutas: Kui abi andmine on tema elule ohtlik… siis jah. Aga Teile vastatu tundub olevat tavaline kantseliit: “mis siis, et laip juba olemas on, me ei suvatse reageerida” (jah, selline olukord on Eestis hetkel olemas). Eelkõnelejal pole vähimatki aimu, mida tähendab sõna “kantseliit”. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/funktsionaalne_lugemine/54_mis_on_kantseliit.html\nVastus teemale: Autojuhid, kes su porilombiveega üle kastavad 12.11.2017 17:42\nVastus teemale: Autojuhid, kes su porilombiveega üle kastavad 22.11.2017 14:40\nKägu kirjutas: tekkis ka küsimus, et kui on sõna-sõna vastu olukord, nt keegi pahatahtlikult alusetult kaebab, jääbki juht süüdi? Päris nii see ei ole. Süü tuleb ikkagi tõendada, kas siis läbi mõne tunnistaja, kes pealt nägi või läbi mõne turvakaamera salvestise. Kui ei ole võimalik tõendada, et just Teie olite see juht, kes isiku märjaks […]\nVastus teemale: Vaadake teemat 23.11.2017 15:28\nSee: https://foorum.perekool.ee/teema/lapsed-peavad-kehalises-palja-ulakehaga-olema/ Kahtlane lugu, aga teemaalgataja ei julge oma lapse eest seista, kuna kardab, et õpetajad hakkavad teda taga kiusama.\nVastus teemale: Autojuhid, kes su porilombiveega üle kastavad 06.01.2018 11:03\nKägu kirjutas: Huvitav, kuidas autojuht peab teadma, et porilomp on põhjatu ja nii põhjustab tsunaami? Mina juhina eeldan, et kui tee pole kinni pandud või vastavalt märgistatud siis vastab tee nõuetele ja võin sõita. Tihtilugu ei märkagi, et kellegi märjaks kastsid, sest liiklus on tihe ja pilk peab olema mujal, kui teeservas. Üldiselt: sõna-sõna vastu […]\nKahtlustan, et tuttav on vägivaldne oma naisega 24.07.2018 10:10\nInternet on täis infot, et kuidas käituda ohvriga või ohvrina, kuid ma ei leia infot, kuidas käituda kõrvalseisjana vägivallatsejaga. Mul on hea tuttav, oleme aastaid kokku puutunud ja mõni aeg ka nö perekonniti läbi käinud. Esimese naisega tarvitas ta kindlasti vägivalda, sest selle naisega saime hästi läbi ja see rääkis sellest tollal mulle ja ka […]\nVastus teemale: Troll 06.07.2019 19:40\nMa ei esitanud küsimust sinule. Ja üldse oli see pigem retooriline. Sinu nime teavad kõik, kes siin on ca 10 aastat käinud. Mitte, et ma seda siin avalikult kuulutama hakkaks, lihtsalt fakti mõttes.\nVastus teemale: Kõneterror 09.10.2018 14:15\nLapsel peab olema telefon kaasas koolis. Tuleb nt väga ettenägematu olukord, on ju vaja kiirelt kätte saada kas temal sind või sinul teda. Nuppudega telefoni saab ka ju hääletu peale panna, ei piiksu see midagi. Telefoni on ikkagi lapsele vaja. Vanaema kõnedele ei pea vastama kui ei soovi nii tihti suhelda. Sõnumid annab ära kustutada. […]\nKõneterror 24.03.2018 12:36\nMida oleks võimalik teha kui vanaema (minu ema) helistab 6…12 korda ööpäevas, kellaaegu valimata mu lapsele. Tal on nuputelefon, millel puudub kõnede blokeerimiseks funktsioon, number on küll nn. mustas nimekirjas, aga iga kõne järgi tuleb lapsele sõnum, et üritati kätte saada, kuid see ei õnnestunud. Täna hommikul oli 3 sellesisulist sõnumid (23:15; 03:24 ja 05:05), […]\nKady Kolk 10.12.2018 10:26\nUsun, et paljud on selle neiu teemaga kursis. Äkki leidub siin ka mõni targem, kes oskaks nõu anda, kuidas temalt ka reaalselt raha tagasi saada. Politsei ei saa sundida teda tagasi maksma. Meid grupis kokku 229 ja summa mis meilt sai 5000 eurot. Pole mõtet parastada, et ise lollid olime. See on meil ammu selgeks […]\nVastus teemale: NullPointerException 17.02.2020 23:31


vysčelenie eluruumide diplom - Kuidas peenist suurendada? - Harjutused liikme reaalse suurenemise jaoks\nMõned lihtsalt unistada, et proovida, mis tunne. Seal on apteek Maxisize hulgaliselt meetodeid seal, et ma olen kindlalt soovitame teil juhtida selge, kui soovite, et tagada teile parim võimalik suurus koos PÜSIVAID tulemusi, puuduvad kõrvaltoimed, ja märkimisväärne kasv. Need meetodid on plaastrid, — vedelikud, — pillid, kirurgilised protseduurid ja vahendid. Peenis on inimese peamine organ, seda pole võimalik väita, seksuaalse elundi suurus ja jõudlus on veelgi olulisemad kui materiaalne rikkus või sotsiaalne staatus.\nSee on vaieldamatu fakt ning need mehed, kellel on liige nende arvates ei jõua soovitud suurusele, kogevad sageli tõsist psühholoogilist ebamugavust. Rahvalikud meetodid Rahva Raamatust. Kohaletoimetamine alates 24h ja tasuta. Hemorroidid on väga laialt levinud. Keskmiste standardite kohaselt on nippelhalo suurus cm, Rinnaga mitteseotud kirurgilised meetodid. Lisaks sellele on üsna suur hulk mehi, kes peavad suuri halosid seksuaalse atraktiivsuse märgiks.\nSeksuaalse partneri valimine on nii meestel kui naistel kasulik mõista, kuidas vältida seksuaalvahekorra ajal C-hepatiidi levikut. Kas hepatiit C levib seksuaalselt: see saladus ilmneb! C-hepatiit on viirushaigus, mis on viimastel aastatel muutunud üha tavalisemaks ja kõigi ühiskonnarühmade hulgas. Ükski inimene pole immuunne sellisest ebameeldivast nähtusest nagu impotentsus.\nKõige sagedamini mõjutab see haigus üle 50 aasta vanuseid inimesi. Peenis laienemist maja tingimused Tavalisem sümptom viljatuse hulka ebakorrapärase menstruaaltsükli või puudub menstruatsioon. Tavaliselt naise Keskmine tsükkel on 28 päeva pikk, mõningate eranditega.\nKui allalaadimine liikme suurendamiseks leiab, et tema on "ebaseadusliku" või et tema tsükkel on 28 päeva ja vasta kuu, on suurem tõenäosus, et ta on aluseks oleva probleemi, mis põhjustab viljatust. Praegu on välja töötatud kaasaegsed kirurgia meetodid. Üks populaarsemaid meetodeid on laserravi. See kujutab laseri läbitungimist ketta pinnale ja vahelduva vedeliku aurustamist.\nSelliste manipulatsioonide järel on vahepealsete ketaste suurus väiksem ja naaseb lihtsalt õigesse kohta.\nNormaalne munandite maht cm³. Mõnedel Harjutused liikme reaalse suurenemise jaoks muret tekitab munandite ebaühtlane suurus, kui üks munand on suurem kui teine.\nSiiski on otstarbekas pidevalt jälgida nende seisundit ja mitte kui nad järk-järgult muutuvad üha enam, sest see on esimene võimalik melanoom. Need healoomulised vormid ei muutunud pahaloomuliseks, neid tuleb "säilitada ravi põhjused ja meetodid.\nPeenise suurus seksuaalse jõudluse. Peenise pikerguse süsteem. Kas peenise harjutusi Harjutused liikme reaalse suurenemise jaoks suurus? Parem libiido Kuidas parandada seksuaalset autot? Kuidas meeste libiido suurendamise toodete.\nKahjuks naiste tervis on väga habras — naised seisavad silmitsi väga erinevate haiguste seksuaalse sfääri, nii väike, nii on üsna raske. See haigus on täiesti reaalne ja tõsine oht mitte ainult reproduktiivse süsteemi, kuid naise tervis üldiselt. Molluscum contagiosum'i ravi põhjused ja meetodid lastel.


Mõnikord tuleb käed veidi veriseks teha\n11. detsember 2013 kell 21:00\nÄrge püüdke kukkuvat nuga õhust ehk enne põrandale kukkumist, on üks vanemaid Wall Streeti tarkuseteri. Kuid kui soovid teenida palju raha, tuleb teinekord käed veidi veriseks teha, kirjutas Bloomberg. Sedasi ütlevad trendivastased investorid, nagu näiteks Brian Singer. “Risk on kõrge, kuid ka tootlus võib olla kõrge, kui soovite seda teha,” ütles Singer, kes on William Blair Macro Allocationi fondi juht.\nAlahinnatud varade ostuks võib aeg paista keeruline. Aktsiaturg on rallinud, paljud võlakirjad pole odavad ja intressimäärade tõus võib panna võlakirjade hinnad surve alla. Kuid rahajuhid, kes ostavad kõike seda, mida teised müüvad, näevad külluses võimalusi.\nSinger pani hiljuti 19% oma 355 miljoni dollarilisest fondist India ruupiasse, mis on kahe aastaga kukkunud 30%. Teised panustavad arenevate turgude, kaevandusettevõtete aktsiate ja munitsipaalvõlakirjafondide kukkumisele. Kartlikel investoritel, kes arvavad, et USA aktsiaturg on ülehinnatud, võivad aidata trendivastased fondid mingil moel riske maandada. Kuigi Singeri fondil ei ole peaaegu mingit USA aktsiate panust.\nSingeri fond tootnud 12 kuuga 13%. S&P 500 indeks on samal ajal tootnud 30,4%.\nTeised trendivastased on oma leiva teeninud kummalistest sektoritest. Hodges Pure Contrartian Fund tootis mullu 42,3%. Sel aastal ütles fondi kaasjuht Don Hodges, et ta enam kui duubeldas oma raha lennufirmade aktsiatega, kui nende hinnad olid kukkunud.\nNüüd panustab ta söe-, rauamaagi- ja vasekaevanduste aktsiatele. Hodges ütles, et sektori paranemine algab, kui Hiina suudab alla neelata oma toorainete laovarud ja alustab taas ostmist.\nHodgesi fondi toorainepanus illustreerib hästi üht trendivastase investeerimise riski. Soosingust välja langenud sektorid kipuvad sageli olema tsüklilised, need on avatud buumidele ja krahhidele, mis võib sellised trendivastased strateegiad muuta üsna volatiilseks. Et volatiilsusega hakkama saada, peavad trendivastased riske hajutama.


Kalev Openi esimene päev pakkus mitmeid põnevaid lahinguid | Eesti Ujumisliit\nKalev Open I päev pakkus vaatemängu mitmel erineval alal. Naistest tegi päeva parima tulemuse Karleen Kersa, kes saavutas ajaga 32,04 50m rinnuliujumises esikoha. Naiste 100m vabaltujumises aga oli üle pika aja stardis Tess Grossmann, kes hoolimata hiljutisest viirusepisikust saavutas ajaga 56,94 esikoha.\nMeestest tõi päeva parima tulemuse Pjotr Degtjarjov, kes ujus end ajaga 49,03 100m vabaltujumises poodiumi kõrgeimale astmele. Hoolimata sellest, et tulemus oli 20 sajandikku aeglasem kui eelmisel nädalavahetusel Riias toimunud võistlusel, on näha, et Degtjarjov on EM-i eelselt heas vormis. 100m vabaltujumine tõi rõõmu ka Andri Aedma õuele, kel õnnestus esimest korda selle hooaja jooksul murda 50 sekundi piir. Aeg 49,95 tõi Aedmale Degtjarjovi järel väärika teise koha.\nKaks alavõitu rinnulidistantsidelt viis koju koondise raudvara Martti Aljand. 200m rinnuli lõpuajaks sai Aljand 2.14,19, võistluste viimane ala 50m rinnuli esikoht tuli ajaga 27,72.\nKolmenädalasest California treeninglaagrist naasnud Martin Liivamägi tegi 200m kompleksis väga hea tulemuse saades ajaga 2.00,82 ülekaaluka võidu.\nKalev Open II päev tõotab tuua veelgi põnevaimaid lahinguid. Meeste 100m kompleksujumises näitab vormi Martin Liivamägi. Kas Liivamägi suudab ületada koondisekaaslase Martti Aljandi Riias ujutud tulemuse 54,65?\nKõrgetasemelisi tulemusi on oodata ka 100m rinnuliujumises, kus naistest on kahtlemata favoriidiks Maria Romanjuk, kellele pakub konkurentsi täna 50m rinnuliujumises võidutsenud Karleen Kersa. Meeste 100m rinnuli toob starti terve meie rinnuliujumise paremiku, kuhu kuuluvad Martti Aljand, Martin Allikvee, Martin Liivamägi ja Filipp Provorkov. Põnev vaatemäng on garanteeritud!\nSprindidistantsidel näeme tänaseid 100m vabaltujumises võidutsenud Pjotr Degtjarjovi ja Tess Grossmanni, kes homme saavad vormi näidata 50m vabaltujumises. Meeste 50m liblikas aga toob Eesti rekordiomaniku Daniel Zaitsevi ja endise rekordimehe Martti Aljandi duelli.\nVõistlused toimuvad kahes osas. Hommikune osa algab kell 10 ja õhtul antakse esimene start kell 16.00


IT-teenustega saab väikefirma kulusid kokku hoida - Äripäev\nIT-teenustega saab väikefirma kulusid kokku hoida\nEduard Januško 16. mai 2006, 00:00\nEnamik väikeettevõtteid on kokku puutunud küsimusega, kas teha oma IT-asjad ise või tellida väljast. Küsimus on selles, kas ka väikese ja keskmise suurusega ettevõttele tähendab aeg raha.\nSobivaid IT-teenuseid valides on võimalik raha kokku hoida. Kui sääst on ettevõttele tähtis, saab ta teenuse kasutamisest ilmselt ka kasu. Aega saab vaid paremini kasutada, mitte kokku hoida.\nInfosüsteem koosneb äriprotsessidest, rakendustest, serveritest, andmekandjatest, ühendustest ja turvalisest keskkonnast. Äriprotsessid on ettevõtte kõige olulisemad protsessid, muu IT peab neid protsesse toetama. Kuidas nimetatud IT-teenused sellega toime tulevad?\nVäiksemal ettevõttel on keeruline paigutada serverit turvalisse keskkonda. See on kulukas, sest serverid vajavad garanteeritud elektrit, katkematu toite allikaid UPSe, diiselgeneraatorit, video- ja/või mehitatud valvet, tuleohutuse tagamiseks gaaskustutust, kliimaseadet ja palju muud.\nKui firmal on 1-2 serverit, mis tegelevad veebi, elektronposti ja finantsandmeid säilitavate andmebaasidega, on väga kulukas pidada üleval eraldi serveriruumi. Mõistlikum on paljud serverid paigutada kokku ühte serveriruumi, kus saab optimaalsema hinnaga tagada tööks vajaliku. Seda pakubki serveri majutusteenus.\nEttevõtte jaoks on võit see, et majutusteenus ei vaja suurt alginvesteeringut. Püsitasu eest saab serveri paigutada kohta, kus vajalikud tingimused on juba olemas.\nLisaks serverimajutusele on firma igapäevases töös kasutusel hulk serveris töötavaid rakendusi. Võib-olla on otstarbekam nende majutus samuti välja anda? Kui rakendused vajavad näiteks paindlikku serveriressurssi, on mõistlikum võtta rakenduste majutus, kui kasutada oma serverit ja seda komponente juurde ostes laiendada.\nPealegi kulub serveri hooldamisele ja administreerimisele hulk aega ning ressurssi. Rakenduste majutusega aga pole vaja serveri pärast muretseda, teenusepakkuja tagab, et riistvara vastab vajadusele. Loomulikult peab teenusepakkuja omama kompetentsi kasutatava rakenduse majutamisel.\nRakenduste majutusel tekib väikeettevõttel võit sellest, et ta ei pea ehitama, koolitama ega vaja suurt investeeringut, maksta tuleb selle eest, mida kasutatakse.\nPaljud lahendused, mis sobiksid hästi ka väiksematele ja keskmistele ettevõtetele, on hinna ja administreerimise keerukuse poolest tihti neile ebamugavad. Üks selline on Microsoft Exchange Server 2003 ehk nn MLX-teenus, mis võimaldab firmal kasutada isiklikku ja meeskonna e-posti, ajaplaneerimise ning töökorralduse vahendeid.\nKuid Exchange'i serveritarkvara on võimalik rentida ka teenusena. See tagab Outlooki viimase versiooni, garanteeritud töökindluse ja ligipääsu üle maailma (veebibrauseri, mobiili või pihuarvutiga). Samuti on olemas klienditugi, koolitus ja piiramatu andmemaht.\nKeskmises ettevõttes käib kuni 90% infovahetusest e-posti teel. E-kirjaprogrammis saab MLX-teenuses määrata prioriteete, meeldetuletusi, vastatud/tehtud ülesandeid, kontorist väljasoleku automaatteateid jms lisavõimalusi, mida tavaline e-post ei võimalda. Ettevõtte võiduks MLX-teenuse kasutamisel on korrastatud töö, vähem unustatud asju, infovahetuse paranemine, kõikide e-kirjade säilimine ja pea piiramatu postkast.\nKui rääkida ajavõidust meeskonnatöö organiseerimisel, siis võimaldab MLXi jagatud kalendrite ja koosolekuteadete saatmise süsteem näiteks koosoleku kokkukutsumisel aega oluliselt efektiivsemalt kasutada.\nKui tavaliselt tuleb osalistele saata kiri, helistada või nende juurest läbi minna, siis kalendritega tuleb vaid vaadata vaba aeg, saata kutsed ja oodata nende heakskiitu. Kalender aitab paremini oma ja meeskonna aega ning ressursse planeerida. Ühiskalendri abil saab ka kohtumisi ja koosolekuid kokku kutsuda. See ka veidi distsiplineerib kaastöötajaid.\nExchange-serveris saab hoida ka vajalikke kontakte (nii personaalseid, firmasiseseid kui ka klientide omi), võidate sellega, et kontakte ei tule taga otsida ega üle küsida. Seega paraneb info liikumine ja unustatakse vähem.\nÜhiskaustades on võimalik Exchange'i teenusega hoida jagatud dokumente ja tagada ligipääs kas kõigile või kindlatele gruppidele. Info on alles ka pärast töötaja lahkumist.\nOlulise ajavõidu tagab ka ligipääs MLXi teenusele mitte ainult kontoriarvutist, vaid mobiililt või brauserist. Alati pole vaja kontoris olla, et oma asjadele ligi pääseda. MLX tagab mobiilsuse.\nKui te ei soovi, et andmed asuvad väljaspool teie kontorit, kui te pole kindlad internetiühenduse kvaliteedis ja soovite tõhustada meeskonnatööd ning omada ülevaadet IT-kuludest, on ilmselt sobivaim lahendus äriserver. Sel puhul ei viida serverit ja rakendusi ettevõttest välja ja kaob risk, et kehva ühendusega ei saa eemal asuvale serverile ligi. Samas on olemas ka kindlus, et kõik andmed on firma sees.\nÄriserver on IT-lahendus, mis sisaldab nii serveritarkvara, riistvara kui ka katkematu toite allika UPSi ja turvalahenduse (viiruse- ning spämmitõrje). Lisaks hooldus ja haldus. Selline serverlahendus sobib näiteks 5-50 arvutikasutajaga ettevõttele, sisaldades kõike arvutitööks vajalikku ühe kuutasu eest.\nTarkvarateenused tagavad kasutajate identifitseerimise ja ligipääsu haldamise, faili- ja printserveri teenused, e-posti ja grupitöö vahendid, dokumendihalduse, intraneti, faksiserveri, andmebaasi (nt SQL) mootori, tulemüüri, internetiühenduste turvamise, tööriistad keerukate veebilehtede loomiseks ning andmete varundamise.\nRiistvara puhul on teenus muutnud oluliselt lihtsamaks serveri ostmise protseduuri. Osta polegi tegelikult vaja, sest vastavalt teenusele komplekteerib teenusepakkuja ka vajalikud kõvakettad, mälud, protsessorid ja varundusseadmed.\nKui teil on hea arvutipark, kuid pisivead röövivad palju aega, arvuti riist- ja tarkvara on läinud keeruliseks ning soovite tegeleda oma põhitööga, on mõistlik võtta arvutitöökohtade hooldus sisse teenusena. Töökohta ei pea välja ostma, lisaks teenusele saab ka vajaliku tehnika üürida. Nii saate kohe hakata ITd kasutama, makstes vaid kuutasu. Üüri eeliseks on see, et tehnika on uus ja garantiiga, puudub sissemaks, kuid on väljaostu ja väljavahetamise võimalus.\nArvutitöökoha haldus- ja hooldusteenus sisaldab riist- ja tarkvara eelnevat kaardistust, ennetavat hooldust, arvutitöökoha paigaldust, kasutajakontode haldust, regulaarset riist- ja tarkvara hooldust, ka garantiihooldust ja kliendituge. Vajadusel tagatakse asendusseadmed\nMõistagi pole eduka IT-süsteemi kasutamise garantiiks pelgalt hea riist- ja tarkvara ning nende professionaalne hooldamine. Olulisim lüli toimivas süsteemis on kasutaja ja selleks, et ta oskaks ettevõtte IT-süsteemis kõiki võimalusi paremini rakendada, tuleb teda koolitada. IT-koolitust teevad enamasti IT-teenuste pakkujad, nende huvides on infosüsteemi hooldades ka kasutajate kõrge kompetents süsteemi kasutamisel.\nOlulised valdkonnad, kus praegu koolitust vajatakse, on IT turvalisuse teemad, samuti toote- ja platvormikoolitused. Kui ettevõte soovib ise töötajate koolitust jätkata, on vajalikud IT-koolitusprojektide juhtimise koolitused.


TRAD.ATTACK! annab kontserdi igas Eesti maakonnas - Uudised - Setomaa\n2017. aastal korraldas Trad.Attack! kaks albumi esitluskontserti, mida külastas üle 7000 inimese. Pärast neid kontserte hakkas bänd mõtlema, mis võiks olla uus verstapost Eestis ja millega fänne üllatada. “Nii jõudsimegi mõtteni, et miks mitte mängida igas Eesti maakonnas ja viia oma muusika kõikidele Eesti inimestele nö koju kätte” räägib Sandra. “Lisaks on ju Eestil sünnipäev ja see on väga tore viis tähistamiseks!” Varasemalt on bänd avalikke kontserte andnud ainult Tallinnas, Tartus, Viljandis ja Värskas.\nPiletid on saadaval Trad.Attack! ja Ticketeri lehtedel.


Eimar Veldre: valimisreformi asemel õpetagem poliitikud kuulama - Arvamus\nEimar Veldre: valimisreformi asemel õpetagem poliitikud kuulama\n26. juuni 2012, 23:58\nEimar VeldreEÜLi esimees\nEÜLi esimees Eimar Veldre. FOTO: Mihkel Maripuu\nKodaniku valimisõigus on kindlasti põhimõtteline, kuid ei tohi unustada, et kodanikud peaks saama oma riigi asjades kaasa rääkida igapäevaselt. Ka üliõpilased ei oota, et neid kuulataks vaid kord nelja aasta tagant; soovime dialoogi kogu riigikogu tegevusperioodi vältel.\nRiigikogu usaldusväärsuse suurendamiseks tuleks parandada just kodanikuühenduste kaasamist riiklike otsuste ettevalmistamisse. Vabakond on võimeline poliitikasse panustama pea iga päev, mistap valimised on vaid üks moment seisukoha väljendamiseks.\nKriitiliselt tuleks üle vaadata, kui sisuliselt arvestatakse vabaühenduste ja organiseerumata huvirühmade arvamusega riigikogu komisjonide töös. Kui ministeeriumidelt eeldatakse eelnõude ettevalmistamisel kaasamise kavu, siis sama põhimõte peab kehtima ka parlamendi komisjonidele.\nSamuti on riigikogu oluline roll valvata nii valitsuse kui ministeeriumide töö üle, hinnates muuhulgas ka nende tahtmist ja suutlikkust kaasata vabakonda. Kaasaegses valitsemises peaks suur töö saama tehtud just ministeeriumide ja vabakonna koostöös, mistap riigikogu roll on seda tööd hinnata.\nRiigikogu on 2002. aaastal kinnitanud ka Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni, mis paneb parlamendile kohustuse oma töös ja otsustes toda kava ka ise igapäevaselt ellu viia.


Toompark: elamispindade üürisektor vajab dereguleerimist - Ehitusuudised\nAutor: Tõnu Toompark • 22. märts 2013\nToompark: elamispindade üürisektor vajab dereguleerimist\nTänane elamispindade üüriturg on jõudnud arengufaasi, kus tuleb heita pilk tulevikusuunda, leiab Kinnisvarakool OÜ ja Eesti Kinnisvarafirmade Liidu juhatuse liige Tõnu Toompark.\nJärgneb Tõnu Tooomparki arvamusartikkel hetkeolukorrast:\nOmandireformist tulenevad valusad hõõrdumised on nüüdseks ununenud. Inimestel, kel on olnud soov ja võimekus eluaset osta, on seda saanud teha. Kes aga on soovinud elada üüripinnal, on tõenäoliselt üsna mitmeid kordi pidanud kolima.\nTäna on õige aeg küsida, kas me oleme elamispindade üürituru arengutega rahul? On õige aeg mõelda, kus peaks Eesti elamispindade üüriturg olema 20-30 aasta pärast. On ju eluase inimeste põhivajadus, mis määrab paljuski inimese elukvaliteedi ja töövõime.\nTänane üürisektor kiratseb\nVõlaõigusseadus annab täna palju õiguseid üürnikule ja kohustused paneb üürileandjale. Seadus ei luba üürileandjal ja üürnikul teha kokkuleppeid, mis väljendaksid poolte tahet. Võlaõigusseadus on aga kirjutatud sundüürnike kaitseks. Sundüürnikud, kes ehk reformide valusas valguses vajasidki mõningast erikohtlemist, on tänaseks aga juba unustatud probleem.\nVõlaõigusseaduse ideoloogia tugineb põhimõttel, et üürniku kui lepingu nõrgemat poolt tuleb kaitsta. Professionaalne üürileandja aga armastab oma üürniku, sest üürnikuta pole tal tulu. Tänasel päeval tuleb tunnistada, et omandireform on seljataha jäänud ja igal üürnikul on olnud võimalus jalgadega hääletada ehk „liiga tugeva“ üürileandja juurest jalga lasta.\nNõrga üürniku ideoloogia võib täna hoopis peapeale pöörata. Võib öelda, et tegelikult on hoopis üürileandja nõrgem pool. On ju üürileandja see, kes võtab riski ja annab oma suure väärtusega vara teise isiku kasutusse aastase rahasumma eest, mis on vaid mõni protsent korteri väärtusest.\nPealegi on enamus üürileandjaid advokaatide armeega relvastamata eraisikud, kes üürivad välja vaid ühte korterit. See tähendab, et üürileandjate oskusteave on vähene ja ärisuhte tugevamaks pooleks olemisest siin rääkida ei saa.\nÜürisektor vajab aga igal juhul arendamist, sest ka riik on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi näol elamumajanduse arengukavas leidnud, et üüripakkumistest on turul pigem puudus.\nPerspektiiv tuleb paika panna\nEnne agaralt toimetama asumist tuleb paika panna perspektiiv, millist üüriturgu sooviksime me pikas vaates näha.\nElamispindade üürisektor võiks kasvada tänase arvatava 10-15% pealt 2035. aastaks 25-35 protsendini. See tähendab, et tänase 80-100 000 üürieluruumi asemel võiks neid 20 aasta pärast olla 200 000. Kiireid muutusi siin oodata ei tasu, sest kinnisvaraturg on oma olemuselt aeglaselt pööratav laev.\nTäna on valdav üüripakkuja erasektor. Kui liigsed kitsendused kõrvaldada, siis on erasektoril tahet ja jõudu võtta üüripakkumise laiendamine edaspidigi enda kanda.\nAvaliku sektori poolt üüripindade arendamist tuleks viimase võimaluseni vältida. Keegi ei soovi ju tagasi aega, kus tutvuste kaudu peab korteriorderit hankima. Avaliku sektori poolt pakkumise suurendamine tähendab seda, et erasektor tõrjutakse sellest ärist vaikselt välja ning konkurentsi puudumine viib üürihindade tõusu ja pakkumiste nappuseni ehk elamispindade kättesaadavuse halvenemiseni. Need on trendid, mida võime näha heaolust pakatavates ülemereriikides.\nMis peab tegema?\nÜürisektor tuleb dereguleerida ehk üürileandjale ja üürnikule tuleb anda kokkulepete tegemise võimalus. Kui kokkuleppeid ei peaks olema võimalik tõendada, siis võib isegi olemasolev regulatsioon valdavas osas kehtima jääda neile, kes kokkuleppeid ise teha ei oska või ei taha.\nSamuti võib tänane võlaõigusseaduse regulatsioon jääda kehtima neile, kes maksude vältimiseks või muul põhjusel on piirdunud suulise üürilepinguga, mille täpseid kokkuleppeid on vaidluste korral võimatu tõendada.\nKiires korras tuleb võlaõigusseadusest kõrvaldada absurdsused, mille puhul tekib mõte, et need on sinna nalja pärast sisse kirjutatud. Siin võib mainida ülemääraselt kõrget üüri või vastutab näiteks väljaüüritud elamispinna müüja uue omaniku pool üürilepingu täitmise eest kolm aastat. Või peab üürileandja avaldama üürnikule eelmise üüri suuruse. Nende punktide ja reaalsuse vahel valitseb suurem kuristik, kui riigi ja pealinna valitsuste vahel.\nÜürileandjatele tuleb anda ajutine üüritulu maksuvabastus, mis võimaldab üürileandjatel põranda alt välja tulla ja oma sissetulek legaliseerida. Riik ei kaota maksuvabastusega midagi. Pikas perspektiivis riik pigem võidab, sest üürileandjal kaob võimalus vara maksuvabalt oma alalise eluasemena realiseerida.\nMis on vaba turu tulemus?\nÜürituru dereguleerimine on oluline samm, mis võimaldab selle sektori vastu huvi tekitada professionaalsetes investorites. Elukutseliste turuosaliste lisandumine tähendab teenuste kvaliteedi paranemist ja seeläbi üürikonfliktide vähenemist.\nPakkujate lisandumine viib üürielamufondi soovitud suunas ehk üürikortereid tuleb turule juurde. See omakorda parandab elamispindade kättesaadavust.\nTuru laienemine nii pakkumise kui nõudluse poolt ja professionaalsuse taseme kasvamine muudab üürituru igati arvestatavaks eluaseme leidmise alternatiiviks. Kui üürieluase on turvaline, siis julgevad pooled sõlmida tänaste tavapäraselt aastaste lepingute asemel pikaajalisi üürilepinguid.\nKui eluasemeturg suudab end ise ära korraldada, siis väheneb riigi ja omavalitsuste sekkumise vajadus ja kulubaas.\nReformid tähendavad enamasti higi, valu ja pisaraid. Tänane üüriturg aga elab enamasti teist elu, kui seadus ja üksikjuhtumistele vaatamata suuri probleeme ei ole. Üürituru vabastamine kammitsatest on reform, mida on võimalik teha selliselt, et kaotajaid ja haigetsaajaid ei ole.\nTäna on riigil aeg tegutsema asuda, sest king veel oluliselt ei pigista. Täna saab turu arenguid suunata soovitud radadele, et vältida probleemide kuhjumist tulevikus. Avalikul sektoril on odavam astuda täna võib-olla kulukaid samme selles suunas, et erasektor pakuks üüripinda. Selle asemel, et astuda kindlasti väga-väga kulukaid samme selles suunas, et seda pinda tulevikus ise pakkuda.\nKinnisvarakool OÜ, juhatuse liigeEesti Kinnisvarafirmade Liit, juhatuse liige


KV.EE: Tallinna äripindade müügipakkumiste hind kerkis aastaga 19% | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nKV.EE: Tallinna äripindade müügipakkumiste hind kerkis aastaga 19%\n03.01.2016 Tõnu Toompark\nSildid: äripind, Eesti, Haabersti, Harjumaa, hind, hinnad, hoone, Kesklinn, kinnisvara, Kristiine, KV.EE, Lasnamäe, linn, linnaosa, maa, Mustamäe, Narva, Nõmme, pakkumishind, pakkumiste arv, Pärnu, Pirita, portaal, projekt, Tallinn, Tartu, üür, Vanalinn\nTallinna linnas pakuti portaali KV.EE andmetel novembris müügiks 564 äripinda. Äripindade müügipakkumiste arv on enam-vähem aastatagusel tasemel. Küll on äripindade müügipakkumiste keskmine hind kerkinud aastaga 19%. Novembrikuine Tallinna äripindade pakkumise keskmine hind oli 1475 €/m².\nÄripindade pakkumishinna taga on paljus mitmed kesklinna lisandunud ärihoonete projektid, kus tavapärase üürilepakkumise asemel pakutakse äripindu müügiks. Tegemist on kesklinnas paiknevate ja seega kallimate äripindadega, mis on kesklinna äripindade pakkumishindu portaalis KV.EE kergitanud lausa kolmandiku võrra.\nSiiski on märgata, et muudegi Tallinna linnaosade äripindade müügipakkumiste keskmised pakkumishinnad on märgatavalt tõusnud.\nÄripindade müügipakkumiste arv ja selle muutus, tk Äripindade müügipakkumiste hind ja selle muutus, tk\n11/2014 11/2015 Muutus, % 11/2014 11/2015 Muutus, %\nHaabersti 16 26 63% 1 062 1 174 11%\nKesklinn 232 253 9% 1 438 1 912 33%\nKristiine 30 37 23% 1 022 944 -8%\nLasnamäe 75 71 -5% 643 766 19%\nMustamäe 21 25 19% 779 1 017 31%\nNõmme 33 34 3% 679 797 17%\nPirita 29 14 -52% 1 619 1 510 -7%\nP-Tallinn 76 54 -29% 1 211 1 093 -10%\nVanalinn 26 17 -35% 2 152 2 625 22%\nTallinn 561 564 1% 1 241 1 475 19%\nEesti 972 984 1% 930 1 045 12%\nHarjumaa 599 625 4% 1 192 1 380 16%\nNarva 39 52 33% 440 428 -3%\nPärnu 85 90 6% 735 618 -16%\nTartu 47 26 -45% 921 1 321 43%\n07.02.2018 KV.EE: Äripindade üüripakkumiste keskmine hind püsib paigal\n2018. aasta jaanuaris pakuti portaalis KV.EE üürile 2448 Tallinna äripinda. Aastataguse ajaga võrreldes on äripindade üürikuulutuste arv vähenenud 15%. Tallinna äripindade üüripakkumiste keskmine hind oli 8,40 €/m². Samal tasemel on pak\n29.06.2016 KV.EE: Kesklinna äripindade müügipakkumiste hind on aastaga kerkinud 28%\nPortaali KV.EE andmetel pakuti mai kuus Tallinnas müügiks 455 äripinda keskmise hinnaga 1661 €/m². Aastataguse ajaga võrreldes on äripindade müügipakkumiste arv kerkinud napi 3% võrra. Pakkumiste hinnad on aastataguse ajaga võrreldes kasv\n29.03.2017 KV.EE: Äripindade müügipakkumiste arv kasvab\nPortaalis KV.EE pakuti veebruaris müügiks 488 Tallinna äripinda keskmise hinnaga 1480 €/m². Aastataguse ajaga võrreldes on äripindade müügipakkumiste arv suurenenud 5% ja pakkumishinnad langenud 3%. Äripindade pakkumine on aastataguse ajag\n09.10.2019 KV.EE: Majade müügipakkumiste keskmine hind kasvas aastaga 4%\nPortaali KV.EE kaudu pakuti septembris 2019 Eestis müügiks 2711 maja. Majade müügipakkumiste keskmine hind oli 1192 €/m². Võrreldes aastataguse ajaga on majade müügipakkumiste keskmine hind kerkinud 4%. Maakonnakeskustest suurim majade mü�\nUuem uudis: Elu korteriühistus: Kas korteriühistu juhatuse liige võib olla isik, kes ei ole sama korteriühistu liige? ››\n‹‹ Vanem uudis: На рынке недвижимости тон задают новые квартиры


Võõristust tekitav pihuarvuti\nIkka veel ostetakse digitaalse märkmiku asemel nahkkaantega ajaplaneerijaid. Kas ebapopulaarsuse põhjus peitub PDA kõrges hinnas või tehnika suutmatuses täita kõiki kasutaja soove, jääbki selgusetuks.\nAjakirja Annabella toimetaja Meelike Saarna leidis pihuarvuteid testides, et praegusel hetkel mõjuks PDA tema ridikülis sama üllatava uudispommina kui omaaegne esimene mobiiltelefon Nokia 2210, kuna tookord polnud ühelgi tema sõbrannal ega kolleegil veel sellist imeriista.\n?On nii inimlik tunda järjekordse elu lihtsamaks tegeva tehnikariista vastu kõigepealt võõristust, sest ikka tekib esimesena kahtlus selle vajalikkuses,? möönab Saarna. ?Järgmisena tekib küsimus, kui kaugele edasi saab tehnika arengus veel minna??\nSaarna loetles enda jaoks unustatud kogemusi, milleks on pesu väänamine, nõude pesemine, tinalao lõhn trükikojas, käigu vahetamine autoga sõites, tavaline kalendermärkmik ? iga unustatud asja taga on olnud Saarna sõnul kaasaegne masinavärk, mis nii harjumuspärane, et kummastav mainidagi.\n?Selles valguses on PDA igati normaalne riistapuu, kuigi pean tunnistama, et selle esmakordne nägemine ja eriti ettenäidatud käsitsemisviis kutsus minus esile pigem muige kui imetluse,? lausub Saarna.\nKord harjununa tekib Saarna arvates kindlasti ka PDA osas tunne, et selleta pole võimalik elada. ?Kaasaegses tegusas maailmas oled ilma infota eikeegi, seetõttu võib PDA-nimelisele targale mehele edukat tulevikku ennustada, koos oma tulevaste tehniliste täiendustega, mõistagi,? lisab Saarna.\nPDA toimingute nimekiri venib päris pikaks, sest lisaks märkmikule on võimalik kasutada seda vidinat veel interneti lehitsejana, e-kirjade ja failide saatja ning vastuvõtjana või ajaplaneerijana. Temaga saab kuulata muusikat, vaadata filme ja laadida internetist alla raamatuid. Lisavarustuses leiab veel hulganisti huvitavaid vidinaid nagu näiteks fotoaparaadi. Samas võib PDA muuta hoopiski telefoniks ? võimalusi on palju.\nStandardse PDAga kaasneb Microsoft Pocket PC operatsioonisüsteem, suur puutetundlik ekraan, erinevad kaardipesad lisavarustusele, stylus-kirjapulk ja arvutiga ühendamiseks mõeldud tööjaam. Uuematel ka diktofon. Pihuarvuti operatsioonisüsteem on kasutusmugavuselt loodud võimalikult lihtne: vaja on, et süsteemi saaks selgeks kõik ja kiirelt. Süsteemi ülesehitus on sarnane Windowsile, kus töölaualt saavad alguse kõik toimingud ja tuttav startmenüü. Programmide otsekäivitamiseks on töölauale paigutatud ikoonid, samuti on otsekäivituse nupud pihuarvuti alumises osas. Programmi avamisel kuvatakse esmalt salvestatud failide nimekiri, muudatuste tegemiseks piisab loetelus klikkimisest ja fail avaneb. Uue faili lisamiseks on vasakul alumises nurgas menüü New, millele vajutades avanevad valikud.\nKui pole aega kirjapulka haarata, saab alati kasutada PDA otsenuppe. Tavaliselt on nuppe neli ja need avavad kalendri, ülesannete lehe ja kontaktid või kuvavad uuesti vaba töölaua. Taustvalgustusega puutetundlik ekraan on kõigil uutel mudelitel värviline ja isegi ereda valguse käes kergesti loetav.\nSekretäritööga hakkama saav korralik digitaalne taskumärkmik jääb hinnalt 6000?12 000 krooni vahele. Lisavarustusega saab lõppsummat kergitada veel ühe PDA hinna võrra. Uudse lisavarustusena on võimalik saada pooleteise tuhande krooni eest WLAN-kaart ja veidi kallimalt kvaliteetne digikaamera.\nVisioon valisi välja neli levinumat PDAd ja võrdles neid. Testis osales Fujitsu- Siemensi Pocket Loox 600, Palm M515, Compaq Ipaq 3870 ja HP Jornada.\nPaneks hindeks neli, sest päris viit miinust Ipaq väärt ei ole. Ipaqi juures hakkas esimesena silma välimus. Ei julgenud pihku võttagi, sest iga puudutus fikseeriti korpusel tuntava näpujäljena. Tugev lisaväärtus Ipaqil on kaitsev plastikkorpus, sest kestad on tavaliselt kriimudele eriti vastuvõtlikud. Kaubandusliku välimuse säilitamiseks ka peale mitmekuulist kasutamist kulub kaitsevutlar marjaks ära. Erinevalt nahkkotis PDAdest on sellel mudelil läbipaistev illuminaator ning hetkeliseks kalendri või kellaaja kontrollimiseks pole vaja plastikkorpust eemaldada. Testisin seda mudelit bussisõidul Tallinn?Tartu maanteel, üritades panna kirja kogu teksti ekraani all asetseva imepisikese klaviatuuri ja kirjapulga abil. Vaatamata pidevalt rappuvale bussile ei tekkinud sõnade Pocket Wordi tippimisel erilisi takistusi, ainuke probleem oli enda kannatlikkus, sest PDA tekstiprogrammis trükkimisel peab arvestama kirjutamise keskmiseks kiiruseks 3?4 sõna minutis.\nIntegreeritud diktofon on kindlasti hea abiline hääl-memode lindistamiseks, kui osta lisaks mahukas mälukaart. Lindistuskvaliteet on rohkem kui talutav ? kuulda oli isegi hingamist, põhihäält moonutavaid tausthelisid õnneks peale ei jäänud. Ipaqil on ainult üks kaardipesa lisavarustuse kinnitamiseks. Enam kui ühe kaardi kinnitamiseks peab ostma kobaka lisaagregaadi.\nPDA eeliseks on ekraanile kirjutamise võimalus. Näiteks jooniste edastamiseks jääb puutetundlik ekraan asendamatuks, sest faks hakkab muutuma ajalooks.\nTehnilised näitajad: 3,78tolline, energiasäästlik 16 bit värviline TFT LCD ekraan, 240×320 resolutsioon, 400 MHz Intel X-Scale protsessor, 64 MB SDRAM, seesmine Bluetooth, SecureDigital kaardiava, kirja äratundja, diktofon.\nHind: 9238 krooni (Baltic Computer Systems). Vaata: http://www.compaq.com\nPihuarvuti kuju vaadates läheb nägu naerule, viimati tekkisid sellised emotsioonid sõiduautot Mini One nähes. Hinne seega viis. Lihtne, kuid ilus disain on Pocket Looxi puhul esmane liidrikoha määraja. Aga see pole ainus näitaja. Hiljem põhjalikumalt sisemusega tutvudes lisandub disainile hulganisti teisi omadusi.\nKättevõtmisel istub masin korralikult pihus, vajadusel saaks tähtsamaid funktsioone kontrollida ainult ühe käe abil. Vasakus käes hoides jääb pöidla alla kerimisnupp ja kiirmenüü, millest piisab kõikide programmide kuvamiseks. Keskmise sõrme all on jällegi diktofoni ja Bluetoothi kiirlülitusnupp.\nPocket Loox sai kõrgeimad punktid Soome tehnikaajakirja Mikrobitti PDA-testis. Eriti kiideti head jõudlust, käsitlemist, kõrgekvaliteedilist ekraani ja laiendatavust.\nOotuspäraselt peab Fujitsu Siemens Eesti esindaja Tanel Raud Pocket Looxi parimate omadustega pihuarvutiks. Looxil on kõik vajalikud ühendused nagu IrDA, Compact Flash, Secure Digital ja ühena vähestest integreeritud Bluetoothi moodul. Lisana WLAN-kaart.\nTehnilised näitajad: Intel® PXA 250 protsessor, 400 MHz, 64 RAM, 240×320 pikselit, 65 536 värvi, TFT-puuteekraan, 1520 mAh liitiumpolümeer-aku, tagavara-aku moodul, IrDa, USB, RS232, BluetoothTM.\nHind: 11 800 krooni (maaletooja hind). Vaata: http://www.fujitsu-siemens.com\nHP Jornada 568 pihuarvutil on nii häid kui ka halbu külgi, mis kokkuvõttes annavad hindeks nelja miinuse. Näiteks paigutas HP PDA ekraani kaitseks plastist nigela visiiri. Tuttav kasutab kaitsekattega HP Jornada mudelit juba üle poole aasta ja teab välja tuua plastkaane kiire väändumise ja ka purunemise. Siiski väldib mõnda aega plastvisiir kriimustusi. Nagu Ipaqil, on ka sellel pihuarvutil ainult üks kaardipesa ? peab valima, kas kasutada lisamälu, WLANi või mõnda kolmandat lisaseadet. Ainsana olid lisakaardipesad Pocket Looxil. Läbi ühendusjaama leidis PC Jornada kiirelt üles ja ActiveSync koostas PCsse tagavarakoopia PDAs leidunud failidest. Iga kord, kui arvuti PDAga sünkroniseerida, viib programm automaatselt muudatused sisse. Jornada 568 mudelit saab kasutada diktofonina, kuid sisseehitatud minikõlar on halva kvaliteediga ja kõrvaklapi ühendamise võimalus puudub.\nTehnilised näitajad: 64 MB RAM, 32 MB Flash ROM, CompactFlashi kaardipesa, värviline TFT LCD ekraan, 65 536 värvi (16 bit), ekraani suurus 2,9×2,3 tolli, resolutsioon 240×320 pikselit, 206 MHz 32 bit StrongARM protsessor.\nHind: 10 580 kr (Baltic Computer Systems). Vaata: http://www.hp.com\nHindeks kõva kolm, sest hea välise mulje, kuid nõrga graafilise küljega Palm OS mõjub liiga lihtsakoelisena. Ikoonid on nurgelised ja meenutavad algelisi videomänge. Palm on töötanud välja kindla tähestiku, mida tema PDAd ära tunnevad. Tähti oma äranägemise järgi sisestama hakates tekib ekraanile kõike muud kui soovitud täht. Vajaliku sisestamise ja tähestiku äraõppimine võtab üksjagu aega.\nPalm on testiarvutitest kõige odavam. Palmi ostmisel peab arvestama ainult vähese lisavarustusega. Baltic Computer Systemsi tootejuhi Andrus Düüna sõnul on Palmi operatsioonisüsteem kõige stabiilsem, samuti leiab internetist Palm OSile kõige rohkem rakendustarkvara. Palm M515 sobiks ideaalselt laotöötajatele, kes vajavad vastupidavat pihuarvutit, millel on olemas põhifunktsioonid nagu internetiühendus GPRS-telefoni abil ja märkmete tegemise võimalus.\nTehnilised näitajad: Palm OS 4.1, 16 MB integreeritud mälu, 2,3×2,3-tolline aktiivne ekraaniala, 160×160 resolutsioon, Secure Data kaardiavad, liitiumioon-aku.\nHind: 7373 krooni (Baltic Computer Systems). Vaata: http://www.palm.com


Küsimused, mis kripeldavad - Page 7 - Vabateema - E-sigareti foorum\nLehekülg 7 , 105\nEgo-T 650mah, Ego-T 1100mah,I taste VV 800mah,I taste VV 2600mah Kanger Mt3, I clear 16,I clear 30, I clear 30s, Protank 1, Vivinova(8ml), Aspire BDC(3ml)\nPostitatud Mai 29, 2013\nPole väga täpne tabel, lasen 2.0 takistusega coile 4,2-4,8 V. Keeran V alla kui kärssama hakkab, lihtsalt auru ei tooda muidu piisavalt.\nTakistust ei saa tõsta?, tabeli järgi suht õige et kärssama hakkab.\ntakistust saab tõsta aga coilil, siis muutuvad nad aeglasemaks ehk ei anna nii kiiresti auru peale kuna kuumenemine võtab aega\nkärssama hakkavad väga tihti sellest et ei wicki korralikult, nii kui natukene rohkem vedelikku coilile peale lasta on ok jälle\nTabel annab 4,5-8, ja eks kõik oleneb vedelikust ja aku hetke väljundist\nLisa PG-d see teeb vedeliku vedelamaks ja seega imendub paremini peale. Peamiselt kõik maitsestajad on PG-d\nno päris puhast PG ka enam tõmmata ei tahaks, niigi on suhe PG1/3:VG2/3 ja valmis vedelikes isegi suurem.\nprobleem üldjuhul seadmetes, mis tahavad natukene konfimist saada\njämedam töötab minu kogemuse järgi paremini.\nüldjuhul probleem seal kus wick coili jookseb, seal liialt takistusi ehk wick'le on vaja seal rohkem ruumi teha: silikoon surub liigselt peale, coili kesta ääred liiga koos või coil liiga tihedalt keritud\noleneb aparaadist, ma lasend rsst'd 10w juures\n.. muidu ülemine ei saa piisavalt vms...\nVäga palju ei saa ju erinevus olla, see vb 1 cm lisa traati ei tohiks niipalju mängida, coilid ju suht lähedal yksteisele.\nno 4,4 V ongi 10 W juures, ise lasen vahest kõrgemaga.\nvõrdluseks protank (SC) nii palju ei kannata, hakkab kiiremini kärssama\n5 684 postitust\nkõik oleneb ka joogist + pg/vg suhtest\nmida rohkem vg-d seda suurema W saab lasta\nPostitatud Mai 30, 2013\nPole väga täpne tabel...\nOn vaja veel täpsemat tabelit?\nnüüd on dual coilile eraldi vaja\nPostitatud Mai 31, 2013\nIclear16-ne 2 kahe oomist coili annavad kokku takistuseks 4 oomi, kuid kuna põletamine toimub eraldi siis maitset ning tossu ei saa võrrelda 4 oomise takistusega, vaid 2 oomisena. watte kasutab sellegi eest 4 oomi järgi. Kuidas sellise tabeli tegemine välja peaks nägema?\nKui takistus oleks 4 oomi, siis tavaline ego aku ei suudaks seda ilmselt normaalselt ära toita. Kusagilt jäi silma dual coili ehitus. Tegu peaks olema rööpühendusega ehk siis takistus jääb samaks (2 oomi iclear 16 puhul), aga võimsust on rohkem.\nMultimeetriga Iclear 16 coili mõõtes sain siiski vastuseks 4 oomi. Ning tundub tõesti et ego aku ei suuda ära toita, lubatud maitset ning tossu pole kohal kui tõmbamiseks läheb...\nKui mõõdad clearo küljes olevat coili, siis saadki suurema takistuse, tuleb mõõta coili ennast.\nKunagi lugesin cartode kohta. Dual coil cartod on nii, et seal kaks 3 oomist sees ja annab mõõtes 1,5 oomi. Venelaste foorumis oli õpetus ka, et kui hakkab väsima, siis tagumine lahti lõigata ja kasutada teda single coilina edasi.\nSellist on hea lõigata kah -- ülevalt kaksti juhe pooleks. Mõnedel ei ole juhe niimoodi üle vatiserva, siis vast vähe keerulisem operatsioon.\nPostitatud Juuni 1, 2013\nTabel kehtib ka dual coili kogutakistuse kohta. Mõned tootjad on välja toonud ühe coili takistuse, mis võib segadust tekitada. Näiteks Peleonis Boge carto takistuseks on märgitud 3 oomi, samas iClear-seeria toodetel on välja toodud kogutakistus.\nJuhul kui on välja toodud ühe coili takistus, siis kogutakistuse arvutamiseks tuleb coilide takistuste korrutis jagada nende summaga ((R1*R2)/(R1+R2)). Kuna dualcoilis on üldjuhul mõlema coili takistus sama, siis lihtsustades saame, et kogutakistus on poole väiksem ühe coili takistusest (R/2).\nEhk siis kogutakistust arvestades saab samu tabeleid edukalt kasutada.\nMuidugi maitse ja aurukogus ikka erineb seadmetel isegi samal võimsusel, kuid see tuleneb juba tehnilistest iseäärasustest ja on üsna subjektiivne. Siis tuleks juba seadmete kaupa tabel teha, et väärtusi võrrelda, mitte lihtsalt ühe ja kahe coili kohta eraldi tabel.\nhea mõte ju, kel mittemidagi teha ei ole võiks hakata sellist tabelit tegema\nMõte on hea, aga tulemused oleksid liiga subjektiivsed. Mõne arvates tuleb iClearist kõige rohkem maitset, teise arvates cartost, kolmanda arvates Kangeri toodangust. Ehk siis sealt ei saaks mingit mõistlikku infot.\nSamuti on probleem, et akud võivad piirama hakata, eriti madala takistusega dual coilide puhul.\nSamas oleks väga tore, kui selline adekvaatne tabel eksisteeriks.\n1 088 postitust\nPiisavalt pikk ja jäme.\nPostitatud Juuni 10, 2013\n60db oleks võrreldav mis häälega?


Kõrgetele väliskülalistele soomlaste kohv ei meki - Reisile\nKõrgetele väliskülalistele soomlaste kohv ei meki\nPrantsusmaa president Emmanuel Macron Soome visiidil koos president Sauli Niinistoga kohvi joomas, mis hiljem palju kõneainet tekitas.\nFOTO: LEHTIKUVA / REUTERS/ Scanpix\nSoomlased on oma tugeva kohvijoomiskultuuri üle uhked, kuid tundub, et välismaalastele põhjanaabrite kohv siiski ei meki.\nSoome väljaanne Kaleva on täheldanud, et paljud väliskülalised on soomlaste kohvi ära põlanud, kirjutas Yle.fi.\nHelsingi üks tuntumaid kohvijoomiskohti on lõunasadama juures oleval turuväljakul. Just seal serveeriti kohvi ka visiidil olnud Prantsusmaa president Emmanuel Macronile, kes soomlaste tehtud kosutavat jooki aga ei hinnanud.\nHiljuti Oulut külastanud Monaco prints Albert aga käitus samamoodi ning põlgas samuti soomlaste kohvi ära, mis on pannud soomlased küsima, kas nende joogil on ehk midagi viga.\nMõned aastad tagasi teatas Rahvusvaheline Kohviorganisatsioon, et just Soomes tarbitakse inimese kohta kõige rohkem kohvi maailmas, nimelt tarbivad põhjanaabrid tervelt kümme kilo kohvi inimese kohta aastas.\nRohkem kui 80 protsenti Soomes tarbitavast kohvist on aromaatne kergelt röstitud kohv, mida tarbitakse enamasti filtrikohvina.\nSoome toidu- ja joogitööstuse liidu juht Marleena Tanhuanpää sõnas, et soomlastel on tohutult tugev kohvikultuur ning nad peaksid olema uhked viisi üle, kuidas nad kohvi naudivad ja tarbivad.\n«Kui üldse keegi, siis soomlased peaksid julgema rääkida kohvist, kuna me joome seda nii palju ja see kuulub meie toidukultuuri juurde,» sõnas Tanhuanpää ning lisas, et kohv on osa soomlaste igapäevaelust ja ka pidupäevadest.\n«Soome impordib kõrgeima kvaliteediga toormaterjali, mida kasutatakse meie kohvi röstimisel,» sõnas ta.\nSoome kohvi ja kohviettevõtluse raamatute autor Petri Nieminen ütles Kalevale, et hea ja halva kohvi definitsioon on subjektiivne. Kuigi soomlaste kohvikultuur on arenenud ja traditsioone austanud, on siiski veel nii mõndagi, mida neil oleks õppida.\n«Kuigi kohvi kvaliteet Soomes on samal tasemel või isegi parem, ei ole meie operatiivne kultuur sama hea. Itaalia ja Prantsusmaa kohvikutes toimetavad nad ikka äärmise hoolega,» lisas Nieminen.


Loomariik - leiti 161 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "loomariik" leiti 161 faili\nloomariik on suht hõre, elavad lemming(kes on väga närviline), polaarrebane, karibuu (põhjapõder). Linde on suve perioodil palju, tundra võõndi nuhtluseks on kihulased, seepärast soovitatakse tundrat külastada suve lõpul, kui marjad on valmis ja loodus muutub kirevaks.\nInimene ja loomariik\nTunnused, mis eristavad inimest loomariigist:1 suhteliselt suur aju, millel eriti hästi on arenenud ajukoor; 2 kahel jalal liikumine; 3 aeglane individuaalne areng ja mittesesoonne sigimine; 4 nii loomse kui taimse toidu söömine ja selle jagamine omavahel; 5 keerukas sotsiaalne käitumine ja keelekasutus; 6 elamine perekonniti; 7 oskus valmistada tööriistu ja kasutada tehnoloogiaid; 8 eluviis lagedal m...\nklass Appe a r a nc e o Head and body are 50 to 65 cm long, Klõpsake juhtslaidi teksti laadide redigeerimiseks tail 30 to 50 cm. Teine tase Kolmas tase o They have...\nTaimeriik 2. Loomariik 3. Bakterid 4. Seeneriik 5. Protistid(vetikad, algloomad) Organismide tasemed: 1. Molekuli tase nt:DNA molekuli uurimine 2. Raku tase nt: närviraku e. neuroni uurimine 3. Koe tase nt: lihaskoe uurimine 4. Elund...\n1) Liik  sarnaste tunnuste, eluviisi ja levialaga isendid, kes saavad järglasi. 1,6 mln liiki teada,1 mln liiki putukaid 2)Perekond:Koer 3)Sugukond:Koerlased 4)Selts:Kiskjalised 5) Klass: Imetajad(linnud, roomajad, kahekapiksed, kalad) 6) Hõimkond: Keelikloomad, selgrootud 7) Riik: Loomariik , taimeriik, seened, algloomad, bakteririik Evolutsio...


Diana Paakspuu – Eesti Mentorite Koda\nDiana PaakspuuAin Mihkelson2022-06-20T16:37:38+03:00\nMeil kõigil on elus hetki, mil vajame kedagi, kellega saaks oma mõttekäike põrgatada või arutada, et kuidas lahendada erinevaid keerulisi olukordasid. Selline inimene on tihti oluline tugi, kes aitab endas paremale selgusele jõuda, analüüsida erinevate valikute plusse ja miinuseid ning panna paika tegevuskava. Tihti toob kasu seegi, kui õppida selle inimese enda õnnestumistest ja ebaõnnestumistest.\nÜks hea mentor saabki kõiges selles aidata. Mõistsin ise mentori olulisust just ühel sellisel hetkel mil pidin tööl rinda pistma keeruliste olukordadega ja suutsin usaldusväärse inimese toega leida lahendusi, mis päriselt töötasid. Hilisem Fontese mentorluse programmi läbimine andis mulle oskused, mis on minu arvates väärtuslikud mitte ainult mentorile, vaid ka erinevates töösituatsioonides ja igapäevaelus toimetades. Mulle pakub suurt rahulolu, kui suudan edukalt toetada teisi nende teekonnal oma eesmärkide saavutamisel ja tunnen sealjuures tihti, et andmisrõõm on sama suur kui saamisrõõm.\nOman pikaajalist juhtimiskogemust erinevatest ettevõtetest ja sektoritest. Täna olen Eesti suurima ja edukaima sotsiaalse ettevõtte Uuskasutuskeskuse tegevjuht. Varasemalt olin tegev pangandussektoris ligi 10 aastat. Alustasin Hansapangas ettevõtete panganduses ning jätkasin erinevate finantsvaldkonna teemadega seotud ametikohtadel Swedbankis nii Eesti, Baltikumi kui ka Rootsi tasandil. Lisaks töötasin üle 5 aasta ka rahvusvahelise korporatsiooni G4S finantsüksuses. Seega mõistan hästi nii väljakutseid, mis tekivad suurtes rahvusvahelistes ettevõtetetes töötades kui ka teemasid, millega tuleb rinda pista kodumaises väikettevõttes. Oman head kogemust ka vastutustundliku ettevõtluse teemadel ja mul on rahvusvaheline European Mentoring and Coaching Council (EMCC) akrediteering Practitioner tasemel.


Brasiilia-reisi korraldamine; lingid transpordi ja öömaja broneerimiseks\n28. jaan 2009 21:30\nOlemas on lennupiletid Brasiiliasse juunikuus, saabumise ja tagasisõidu vahele jääb päev alla 2 nädala. Teame küll, et sellise hiiglasuure maa jaoks on see häbematult lõhike aeg, kuid midagi peaks nõudma ka selle ajaga ära vaadatud. Tahaks minna Amazonasele ja dzhunglisse, teha rohkem loodusreisi. Suurlinnaga tutvumine võib toimuda Sao Paulosse saabudes ja tagasi minnes. Andke nõu: Mis on need veebisaidid, kust saaks broneerida lennud Sao paulost loodusreisi ossa ja pärast Sao Paulosse tagasi ning kust saaks broneerida öömaja. Tahaksime asjad ära korraldada ja ära maksta enne kui Brasiiliasse jõuame, et kohapel võimalikult vähe rahaga asjatada. Igasugu head soovitused on oodatud.\n31. jaan 2009 16:48\nPanen siia mõningad vihjed. Olime kümnese seltskonnaga Brasiilias möödunud sügisel. Kohal olime 17 päeva ja selle ajaga käisimel äbi järgmise marsruudi. Frankfurt - Recife - Cuiaba (Pantanal) - Iguassu - Rio - Salvador - Frankfurt. Võtke Brasiilia kaart ette ja siis saate ettekujutuse. Kindlasti on Pantanal väga hea. Tegemist siis maailma suurima märgalaga, kõikvõimalikud linnud, taimed, kaimanid jne. Super on see, et seal ei ole mingit mobiililevi, majade ei ole telerit jne, igatahes super. Kohal olles lendasime TAM lennukitega. Selleks olime eelnevalt broneerinud ja maksnud Brasiilia lennupassid, samuti näiteks Pantanali paketi. Seda kõike tegime läbi USA-s asuva firma www.brol.com. Soovitan soojalt, asjaajamine kiire ja korrektne ning ei olnud mingeid halbu üllatusi. Kindlasti tasub minna ka Iguassu kuulsate jugade juurde - neid saab vaadata nii Brasiilia poolelt, kuid meie käisime ka terve päeav Argentiina poolel. Iguassusse bronnisime ette küll majutuse, kuid reisid ostsime majutuskohast. Elasime väga mõnusates hostelited - nii Iguassus, Rios kui Salvadoris. Vähemalt need hostelid, kus meie elasime olid oma tasemelt samad ja isegi paredmad, kui näiteks harmi 4* hoteelid ja hinnad vägagi head. Igatahes olen valmis veel teie küsimustele vastama ja nõu jagama.\n1. veebr 2009 14:22\nKüsin raha kohta.Millist valuutat soovitad kaasa võtta ning kas tavalise deebetkaardiga pole midagi teha,ainult krediit? Äkki oskab keegi soovitada öömaja Sao Paulos?Plaan ainult üks öö olla,siis edasi lennata.Tänud\n1. veebr 2009 20:40\nMeie ostsime Tavididst riaale, kaasas olid nii deebet- ja krediitkaardid. Kõik kaardid toimisid ja samuti võtsime ka kohal olles välja sularaha. Automaatidega peab nats ettevaatlik olema - mõne panga puhul tuleb kaart masinast välja võtta ja alles siis saab raha. Algul ajab selline süsteem natukene segadusse. Enamuses kohtades saba kaartidega maksta, isegi turul ja suvalises mahlaputkas. Kuna Sao Paulos ei ööbinud, siis ei oska soovitada. Oma Rio, Iguassu ja Salvadori hostelid bronnisime selle lehe kaudu - www.hostels.com.\n18. märts 2009 22:21\nTere AC kas oskaksid mainida ka hostelite nimed kus ööbisite? või weebisaidid? lisa ka lennupassi weebisite\n6. mai 2009 14:51\nHetkeseis Brasiilias http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=327801 Brasiilia põhjaosa mudalaviinid ja tugev vihm on koduta jätnud üle 186 000 inimese ning ametnike andmeil tapnud 19 inimest.\n1. mai 2010 21:00\nHetkel leidsin www.brol.com-ist parima hinna 585 USD. Kas sa said sarnase hinna või hinnad muutuvad hooajati?


Euroopa Liidu saavutused | Osoonikihi kaitse | EKUK\nEL-i saavutused ja edasised pingutused osoonikihi kaitsel\nEuroopa Liit ja selle liikmesriigid on olnud ambitsioonikad OKA-dega seotud probleemide lahendamisel, minnes sageli kaugemale kui Montreali protokoll nõuab. Enamiku kontrollitavate ainete järkjärguline käibelt kõrvaldamine on Euroopas lõpetatud.\nJärkjärgulise käibelt kõrvaldamise ajal anti kõigile asjaosalistele piisavalt pikad üleminekuajad, et nad saaksid ajakava täita majanduslikult tõhusal viisil.\nKui kontrollitavate ühendite kasutamisele on ette nähtud piirangud, tagatakse määrusega tehniliselt ja majanduslikult sobivate asendusvõimaluste olemasolu. Kui mingite eriliste asjaolude puhul see nii ei ole, nähakse määruses ette erandite tegemine.\nValdkondades, kus eesmärke on võimalik paremini saavutada muude valdkondade meetmetega, näiteks jäätmeid käsitlevate õigusaktidega, ei ole esitatud üksikasjalikke sätteid, et vältida reguleerimisalade kattumist, mille tagajärjeks võib olla vastutuse ebaselge jaotus.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 1005/2010/EÜ (varem 2037/2000/EÜ) eesmärk on lihtsustada menetlusi (näiteks aruandmisel) ja vältida tarbetut halduskoormust. Siiski on lisatud mõned uued nõuded, kui seda on peetud vajalikuks Euroopa Ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks (näiteks HCFC-de kiiremaks käibelt kõrvaldamiseks) ja selleks, et saavutada osoonikihi tõhusam kaitsmine, näiteks kontrollitavate ainete ja nendega seotud toodete ja seadmetega keskkonda kahjustava kauplemise vältimise abil.\nEfektiivne õiguslik raamistik\nMittekriitiliste haloonide mahamonteerimise kohustus, HCFC-de varajane kasutuselt kõrvaldamine, CFC-de kasutuse lõpetamine ja metüülbromiidi kriitiliste kasutuste lõpetamine on aidanud oluliselt kaasa kõige ohtlikumate OKA-de kasutuselt kõrvaldamisele.\nVõttes aluseks viimaseid teaduslikke tõendeid, kavatseb EL olla rahvusvaheliste läbirääkimiste vedaja.\n1005/2010/EÜ hõlmab ka elektroonilist litsentseerimissüsteemi OKA-de impordiks ja ekspordiks, mis aitab kaasa kemikaalide ebaseadusliku kaubanduse tõkestamisele. Määruse viimased muudatused on suunatud keskkonna- ja tolli ning terviseametkondade koostöö tõhustamisele ning julgustavad liikmesriike leidma efektiivseid sanktsioone määruse mittetäitmisel.\nEuroopa Liidu õiguslik raamistik on olnud väga efektiivne osoonikihti kahandavate ainete kontrollimisel ning samas olnud ka juhtiv jõud tehnoloogiate arendamisel – nagu metüülbromiidi alternatiivid, uued isolatsioonivahtude paisuained, CFC-vabad dosaatorinhalaatorid astma ja kroonilise obstruktiivse kopsuhaigus raviks ja haloonivabade tuletõrjesüsteemide väljaarendamine laevadel ja lennukitel.\nKuigi uusi OKA-dega töötavaid seadmeid suures osas enam ei toodeta, paikneb tuhandeid tonne neid aineid olemasolevates seadmetes ja hoonetes (nn “pangad”).\nPaljudel juhtudel on need võimalik kokku koguda ja keskkonnaohutult käidelda. See nõuab teatud riikides väga hästi välja töötatud kogumissüsteemide rakendamist laialdasemalt ning kogumiseks motivatsiooni tekitamist.\nSamuti peavad erinevad riigid ja nende tolliasutused panustama rohkem ebaseadusliku kaubanduse tõkestamiseks ning sulgema oma piirid salakaubavedajate eest.\nEuroopa Komisjon pakub pidevalt välja uusi täiendavaid meetmeid, et kiirendada osoonkihti kahandavate ainete järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja seega pakkudes osoonikihile nii vajalikku lisakaitset.\nViiteid Euroopa Komisjoni osoonikihi kaitse veebi (viited avanevad uues brauseri aknas).\nEuroopa Komisjoni osoonikihi kaitse veeb\nEuroopa Komisjoni F-gaaside veeb\nOsoonikihi kaitse / Meetmed / Euroopa Liidu saavutused


Möödunud ööpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 88 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas oli 1 avaliku korra raske rikkumine ning 36 varavastast kuritegu, sealhulgas 2 röövimist ja 29 vargust (4 eluruumidest ja 4 sõidukitest). Registreeriti 6 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 6 inimest. Inimvigastustega liiklusõnnetusi joobes juhtide süül toimus 3. Tabati 14 alkoholijoobes sõidukijuhti. Väärtegusid registreeriti 272. Piirilt väljastati 1 sisenemiskeeld ning 1 piirirežiimi ja dokumendikohustuse rikkumine.\n10. mail teatati, et Maneeži tänava korteris löödi peretüli käigus 25-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 64-aastase mehe.\n10. mail teatati, et Peterburi tee asutuses löödi 35-aastast meest.\n10. mail teatati, et Mahtra tänava korteris löödi peretüli käigus 19-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 21-aastase mehe.\n10. mail teatati, et Raadiku tänaval toimus rüselus 24-aastase naise ja 31-aastase mehe vahel. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 31-aastase mehe.\n10. mail teatati, et Välja tänaval pargitud sõiduautolt varastati veljed rehvidega. Kahju on 1000 eurot.\n10. mail teatati, et Kiive tänava territooriumilt varastati haagis. Kahju on 1700 eurot.\n10. mail teatati, et Maardu linnas Kallasmaa tänava kaupluse ees lõid tundmatud mehed 54-aastast meest.\n10. mail teatati, et Tiskre küla Välja tee kortermaja kortermaja trepikojast varastati jalgratas. Kahju on 510 eurot.\n10. mail teatati, et Harkujärve külas J. Venteri tee kortermaja trepikojast varastati jalgratas. Kahju on 500 eurot.\n10. mail teatati, et Vana-Narva maanteel pargitud sõidukist varastati kütust. Kahju on 320 eurot.\n10. mail teatati, et Randvere külas Mardi tee ehitusjärgsesse elamusse murti sisse ja varastati ehitustööriistu. Kahju on 1500 eurot.\n10. mail teatati, et Kehra linnas Kooli tänava korterist varastati ehteid 575 euro väärtuses. Avaldaja kahtlustab varguses tuttavat, kes ajutiselt tema korteris elas.\n10. mail viidi Tallinna Vanasadama D-terminalis läbi politseireidi eesmärgiga avastada ja tõkestada välismaalaste seadusest, riigipiiri seadusest, tolliseadusest, liiklusseadusest, autoveoseadusest ning piirirežiimi eeskirjast tulenevaid õigusrikkumisi ja takistada võimalikku illegaalset läbirännet Vanasadama kaudu. Reidis osalesid seitse Tallinna piiripunkti ametnikku, 15 Tallinna kordoni ametnikku, üks künoloogiateenistuse koerajuht narkokoeraga, seitse Maksu- ja Tolliameti ametnikku (kellest 1 koerajuht narkokoeraga) ja ametnikud Põhja-Eesti pommirühmast koos pommikoertega. Reidi käigus kontrolliti umbes 625 reisijat, 45 veoautot ja 571 sõiduautot. Avastati kaheksa liiklusseaduse rikkumist, üks eriluba nõutava kauba piirangute ületamine, üks manipuleeritud tunnustega sõiduk, üks kontrollkaart ja kümme dokumendikohustuse rikkumist.\n10. mail saabus Tallinna lennujaama lennuga Oslost Norra Kuningriigist väljasaadetud 1950. aastal sündinud Venemaa Föderatsiooni kodanik. Mees oli viibinud viimase 180 päeva jooksul Schengeni viisaruumis lubatud 90 päeva asemel 97 päeva ehk seitse päeva seadusliku aluseta. Tallinna piiripunktis koostati talle Eestis seadusliku aluseta viibiva ja viibinud välismaalase arvestuskaart ning ettekirjutus Eestist lahkumiseks.\n10. mail sai politsei teate, et Viljandi vallas Vardja külas varastati ehitusjärgus talumaja kõrvalhoonest tööriistu, murutrimmer, grillahi ja muid esemeid. Kahju on 2251 eurot.\n9. mail avastati, et Võru vallas Kusma külas siseneti tuulutusakna kaudu ehitusjärgus majja ja püüti varastada LED-valgusteid, tööriistu, jalgratast ja muid esemeid. Esemed olid tõstetud majast välja, kuid kuritegu jäi lõpetamata omaniku saabumise tõttu. Akna lõhkumisega tekitatud kahju on 606 eurot.\n10. mail avastasid piirivalvurid Peipsi järvest kolmel korral tähistamata nakkevõrgud. Info edastati Keskkonnaametile, kes tegeleb juhtumiga edasi.\n10. mail kontrollisid Mehikoorma piirivalvurid Peipsi järvel paati, mille juht ei olnud veekogule väljumist registreerinud, samuti puudus paadis ohutusvarustus. Mehele määrati rahatrahv 20 eurot.\n10. mail teatati, et Kiviõlis Võidu tänaval trepikojas rünnati 45-aastast meest ja varastati sularaha, korterivõtmed ning pangakaart. Kahju on 300 eurot.\n10. mail teatati politseile, et Kohtla-Järvel Keskallee tänaval löödi 54-aastast meest. Politseile on teo võimalik toimepanija teada.\n10. mail saabus Narva-1 piiripunkti riiki sisenevale suunale 35-aastane mees, kelle reisi eesmärk on ebaselge ja tal puudusid ka Eestis viibimiseks piisavad vahendid. Mees saadeti tagasi Vene Föderatsiooni.\n6. mail kella 20 paiku rünnati Paides Suur-Aia tänaval trepikojas 67-aastast naist. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n3. mail seni teadmata ajal löödi Paides Suur-Aia tänaval korteris 37-aastast meest.\n27. mail kella 17 paiku avastati, et Imavere vallas Imavere alevikus on asutuse territooriumilt varastatud saematerjali. Esialgne kahju on 1606 eurot ja 50 senti.\n9. mail seni teadmata ajal löödi Pärnus Tallinna maanteel omavahelise tüli käigus 25-aastast meest.\n10. mail kella 4 paiku löödi Pärnus Nikolai tänaval korteris 21-aastast meest ning lõhuti tema sülearvuti. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n5. mail kella 16 paiku varastati Pärnus Mai tänaval mänguväljakult mobiiltelefon. Esialgne kahju on 258 eurot.\n10. mail kell 7.24 avastati, et Pärnus Kuldse Kodu tänaval on sõidukist varastatud rahakott ja teisi esemeid. Esialgne kahju on 747 eurot.\n10. mail kella 7 paiku avastati, et Pärnus Rohu tänaval on sõidukist varastatud automakk. Vargusega tekitatud kahju suurus on selgitamisel.\n8. mail kell 4.50 löödi Raplas Kauba tänaval meelelahutusasutuses 33-aastast meest. Teo arvatavad toimepanijad on politseile teada.\n10. mail kella 6 paiku avastati, et Kohila vallas Aespa külas on hoovis sõiduautolt varastatud veljed ja rehvid. Esialgne kahju on 5000 eurot.


Müügi- ja teeninduse juhtimine (koolitus tellimisel) | Marketingi Instituut\nMüük ja klienditeenindus annavad tihti kogu organisatsioonile näo, sest nendel on kõige enam kokkupuutepunkte klientidega.\nKuidas teha nii, et kõik need kokkupuutehetked on muljetavaldavad soojad, hoolivad ja inspireerivad?\nmüügi roll turunduses;\nmüügikanalite valik ja juhtimine;\nteeninduse juhtimise alused.\nmissugused on erinevad müügiviisid ja kuidas neist sobivaid oma ettevõttes kasutada;\nkuidas valida müügikanaleid ja neid juhtida;\nmissugused on müügijuhtimise alused ja kuidas seda oma ettevõttes rakendada;\nmissugused on teeninduse juhtimise alused ja kuidas neid praktikas kasutada.\nHeivo Viinalass on Marketingi Instituudi mitmeaastase kogemusega müügitöö organiseerimise koolitaja. Heivo on Telko Estonia OÜ müügijuht, tema müügijuhtimise kogemus on enam kui 10 aastat, ta on töötanud müügivaldkonnas Aspokem Eestis, Kemirolis ja Unimarkis.\nKoolitusel osalenute rahulolu on 83%.\n"Lektor oli sujuv, särav ja asjatundlik. Koolitaja ettevalmistatud materjal oli hästi struktureeritud ja põhjalik. Meeldis, et lähenemispunkt ei olnud pehmel teemal, vaid just finantsilisel baasil käsitleti müüki." (Annika)\n"Elav koolitus. Koolitaja praktikas tunneb seda, mida õpetab." (Ilja)\n"Eriti meeldis koolitaja sagedane näidete toomine teemasse." (Martin)\n"Tõsiselt põhjalik ettekanne, väga ülevaatlik. Kohe näha, et omal alal väga hea spetsialist" (Jeva)


Estonian Manor Houses - Eestimaa mõisad, kirikud, linnused ja majad: Harku mõis\n29. septembril 1710. aastal allkirjastati Harku mõisa härrastemajas\nTallinna Rootsi garnisoni ja Vene vägede vaheline rahuleping.\nLeping lõpetas Põhjasõja Eestimaal ja Rootsi kuningas\nloovutas Eesti alad Venemaale.\nMõisa omanikud on olnud Liivi Ordu, Rootsi riik, aadliperekonnad :Uexküll,\nUngern-Sternberg ja viimane omanik oli Hermann von Harpe.\nAlates 1957. aastast kuulus Harku mõis Eksperimentaalbioloogia Instituudile,\nkes allus Teaduste Akadeemiale.\nKivist mõisahoone pärineb 18. sajandi algusest.\nMõisahoone parempoolsele otsafassaadile on hiljem juurde ehitatud\nkahekordne suletud puidust veranda.\nVeranda on klaasitud 16-ruuduliste suurte akendega.\nMõisahoonega külgnevad terrassid ja trepid jätavad mulje,\net neid pole ammu kasutatud ja hooldatud.\nSiit viib tee ja trepp alla tiigi poole.\nMõisahoone kuulub Eesti Maaülikoolile.\nEsimesed andmed mõisast ulatavad aastasse 1371.\nKuni 1561. aastani kuulus Harku mõis Liivi ordule, seejärel sai lühikeseks ajaks\nmõisavaldused enda omandusse Rootsi riik.\nTammepuust uks on ääristatud tammepuust piirdelaudadega.\nUksel on kaunid puitmotiivid.\nTundub, et napsusõbrad kasutavad mõisatreppi tihti,\nsest peaukse eest tervitab külastajaid taarahunnik.\nTrepp viib alla parki tiigi juurde.\nHarku mõisapargi tagakülg läheb sujuvalt üle parkmetsaks,\nmillest üks osa on looduslik tammik.\nKaunis ja liigirikas on Harku mõisa ümbritsev inglise stiilis park, mis laiub 25. hektaril.\nMaapind moodustab loodusliku kallaku.\nKodumaiste liikide (tamm, pärn, kuusk, mänd, jalakas, saar) kõrval\non pargis huvitavaid liike: mägivaher, punalehine pöök, harilik hobukastan,\nsuurelehine pärn, valge mänd, alpi seedermänd, euroopa ja vene lehised,\nEngelmanni kuusk, hall haab, hõbepappel jt.\nTänu liigirikkusele võib Harku mõisa parki nimetada dendropargiks.\nKeset parki laiub 3 hektari suurune mõisatiik koos viie väikese saarega.\nPeter Ludvig Constantin von Ungern-Sternberg lasi järve 19. sajandil ümber kujundada tiigiks.\nPosted by Maria Kopso at 15:26\nLabels: dendropark, Harjumaa, Harku, Harku mõis, Hermann von Harpe, manor, mõis, park, Uexküll, Ungern-Sternberg