Pluss üks – Treenertatjana\nBlogi peatsis on Rustiku käpad. Rustik ei ole tavaline kass (usun, et enamus kasside-koerte omanikke pigem tituleerivad oma lemmiklooma "mitte tavaliseks").\nRustik oli meie peres esimene +1. Sillamäe aianditest päästetud 14 kassi kolooniast, kunagi see väike, peopessa mahtuv haiglane-haisev, aga ääretult nunnu karvapall on sirgunud kuninglikuks pikakarvaliseks lõvikuningaks, kelle valdustes siis meie oleme teenrite rollis. Igastahes, Rustik saab selle aasta novembri 5.kuupäeval juba KOLME aastaseks! Wooop! Parteiii!\nTunneme suurt uhkust ja vastutust, et kõik on läinud hästi, Rustikust on kasvanud hästi käituv, samas iseloomuga, seltskondlik ja tore kass.\nNovembri kuu on vist tore kuu ka selle viimastel kuupäevadel, sest siis peaks meie perre lisanduma veel üks +1. Ja siis ongi minu elu mõnusalt ümbritsetud minu parimate meestega!\nInstagramis näeb äärmiselt tegusaid, aktiivseid, väsimatuid (vähemalt Instagrami piltide-videote põhjal, aga eks me kõik teame, et Insta maailm ei pruugi olla päris maailm..) rasedaid, kes jõuavad sama tihti sportima kui enne rasedust. Mina ei ole üks nendest.\nSportimise harjumus, regulaarne jõusaalis käimine oli minu graafikus sama loogiline kui tööl käimine, vaba aja leidmine sõpradega kohtumiseks jm kohustused, mis peavad tehtud saama ja mida sa ka naudid. Prioriteedid paika, siis leiad aega kõige jaoks, mille jaoks tahtmist on.\nJa siis, kui olid käes esimesed kolm kuud, mil päris fanfaaridega hõikama ei lähe: "Tere kõik, ma olen rase!", saabus endale harjumatu aeg - meeletu väsimus - diivan muutus põhjatuks sügavikuks, kuhu võisin kaduda tundideks; värske beebispinat ja muud headused, mis toidavad keha, ei tundu enam üldse ahvatlevad, üks kõik kui kasulikud nad su kehale ka ei oleks; külmkapi avamine ja poodi minek - võrreldav kangelasteoga; veel kord meeletu väsimus, mida sa ei saa endaga tööle kaasa võtta, sest ei saa olle väsinud klienti ja treenerit ühel ajal!\nTeada on, et kui sa oled VÄSINUD ja TOIDULAUD ei ole korras - siis head trenni ei ole oodata!\nHarjumus nii tugevalt sees, et esialgu tundsin lausa süümekaid, et olin 2 päeva juba trenni mitte teinud. Nii kui enesetunne läks paremaks, läksin kohale. Väsimusest pulss laes, kergemgi mäkke kõnd võttis hingeldama ja meeletult higistama...mis toimub? Ma olen ju väga tugev! Miks ma ei ole see tubli Insta-rase ja suren ka kõige lihtsama tegevuse käigus?\nAega läks, kuni sõnastasin enda jaoks olulise asja:\nMulle meeldib trennis pingutada, end proovile panna (selle jaoks on vaja võtta raskem raskus, rohkem pingutust nõudev versioon harjutusest jms). Mulle ei meeldi trennis käia käimise pärast, niisama kergete raskuste tõstmiste pärast. Ma olen väga leidlik ja leian kiiresti asenduse trennile, võimaluse, et olle päeval ikkagi aktiivne (koristamine, sõbrannadega kokku saamine, poes käik jne).\nJa suht samal hetkel kuulsin targa, ilusa, , kogenud, elu-fit kehaga 3 lapse ema käest: "Oluline on see, mida sa tegid enne rasedust ja mida sa teed pärast seda. Naudi seda aega. Trenni jõuad teha veel elu lõpuni!" .\nBOOM! Chill mode on! Vägisi end trenni tegema ei sunni. Kui keha annab märku, siis jõuan ka jõusaali ja teen mõnuga. Muidu olen niisama õnnelik ja stressivaba!\nKuude edenedes keha muutub. Ka need, kes arvasid, et olen külmkapi kallal kurjustamas käinud said tegeliku põhjuse teada :D Enesetunne muutub paremaks, väsimust oskab kontrollida piisava raua taseme hoidmisega, meeleolu üha rahulikum ja õndsam.\nMa (kahjuks?) ei ole see Instagrami tubli rase, kes mässab sporti teha ja toitub kana-riis-brokoli....booring. Ma liigun piisavalt ringi (kui ma kannaks spordikella kogu aeg enda küljes, siis neid samme koguneb kindlasti üle 10 000), ma naudin Netflixi ja diivanit, söön jätkuvalt kõike ja teadlikult luban endale häid ja paremaid toite. PS: Olen isehakanud #notsponsored püsiklient Buxhöwdeni kohvikus (mm, see sulavõi ja suhkur saia sees). Olen täiesti tavaline inimene!\nPäevakava nii toredalt hõre, et jõuan isegi igavleda! Küll elu on ilus!\nAeg päriselt oskab lennata !


Geelkapslid Ariel Mountain Spring 13tk\nKodu- ja vabaajakaubad Puhastusvahendid Pesukapslid\nSanitex OÜ, www.sanitex.ee, eeinfo@sanitex.eu, +372 667 5047, Graniidi tee 1, Rae küla, Rae vald, 75310, Harjumaa, Eesti\nErakordne puhastusvõime ühes väikeses kapslis. Ariel Allin1 Mountain Spring pesukapslil on ainulaadne mitme kambriga süsteem, mis hoiab koostisained stabiilse ja eraldatuna, kuni need pesuni jõuavad ja omandavad ülikontsentreeritud puhastusvõime. Uuenduslik Arieli pesukapslite kile lahustub kokkupuutes veega täielikult, vabastades võimsad tehnoloogiad, mis eemaldavad väga erinevaid plekke; seega on see Arieli parim vedel puhastusaine, mida on kapslis ka täpselt õiges koguses. Kasutage koos Lenor pesuloputusvahendi ja lõhnagraanulitega Unstoppables, et lisada täiendavat värskust ja pehmust.\nAlpha-Isomethyl Ionone, Amylase, Anionic modified polyester, Aqua, Butylphenyl Methylpropional, C12-14 Pareth-n, Calcium Chloride, Cellulase, Citronellol, Colorant, Co-polymer of PEG / Vinyl Acetate, Coumarin, Dimethicone, Dipropylene Glycol, Disodium Distyrylbiphenyl Disulfonate, Ethanolamine, Ethoxylated m-toluidine, Ethylhexyl Stearate, Glycerin, Hexyl Cinnamal, Hydrogenated Castor Oil, Hydroxyisohexyl 3-Cyclohexene Carboxaldehyde, Linalool, Magnesium Chloride, MEA-C10-13 Alkyl Benzenesulfonate, MEA-citrate, MEA-Laureth Sulfate, MEA-Palm Kernelate, PARFUM, PEG/PPG-10/2 Propylheptyl Ether, PEI ETHOXYLATE, Phenylpropyl Ethyl Methicone, Phosphodiesterase, Polyethylene Glycol, Potassium Sulfite, Propylene Glycol, Protease, Siloxanes and Silicones, di-Me, Me octyl, Me 2-phenylpropyl, Simethicone, Sodium Acetate, Sodium Chloride, Sodium Formate, Sorbitol, Sulfated Ethoxylated Hexamethylenediamine Quaternized, Trimethylsiloxysilicate, Trimonoethanolamine Etidronate, Tripropylene Glycol\nÜks kapsel = 1 pesu (4 -5kg). Kareda vee ja/või tugeva mustuse ja/või rohkem kui 6 kg pesu korral kasutada 2 kapslit. Asetage pesugeeliga kapsel tühja trumlisse ja pesu selle peale. Ei sobi eelpesuga programmi korral. Ei sobi villa ja siidi pesuks. Ei sobi käsipesu korral. Käsitseda kuivade kätega. Mitte torgata, rebida ega lõigata kapslit. Karbi sugemisel vajutage kuni kostub klõpsatus.\nPõhjustab raskeid silmakahjustusi. Põhjustab nahaärritust. Kahjulik veeorganismidele, pikaajaline toime. Hoida lastele kättesaamatus kohas. SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord. NAHALE SATTUMISE KORRAL: kõik saastunud rõivad viivitamata seljast võtta. Pesta rohke veega. ALLANEELAMISE KORRAL: loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist. Võtta viivitamata ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE/arstiga. Sisu/mahuti kõrvaldada vastavasse kohalikku jäätmekäitlussüsteemi. Sisaldab: Citronellol, Tetramethyl Acetyloctahydronaphthalenes. Võib põhjustada allergilist reaktsiooni. Sisaldab MEA-C10-13 Alkyl Benzenesulfonate; MEA-Laureth Sulphate; C12-14 Pareth-7.\n0,46 € /tk\n0,18 € /tk\nVärvipüüdja Vanish Color Protect 40tk.\n0,15 € /tk\n6,98 € /kg\nVeepehmendustabletid Marine 16tk\n0,19 € /tk\nPesuloputsuvahend Lenor spring 930ml\nLenor Emerald & Ivory Flower, 750ml\nPlekieemaldaja Marine pulber 1kg\nNõudepesumasina sool Finish 1,5kg\n1,33 € /kg


Mis tähendus on PSI ? - Tips for you - Tipsed.Com\nnaela ruuttolli kohta, või psi, on inglise mõõtühik survet.Naela toimib meetme kaalu või jõudu, ja ruuttolli on meede ala.Seetõttu psi mõõdab jõudu, mis on antud piirkonnas, ja jõu ja pindala on pöördvõrdeline seos --- jõuna suureneb, rõhk tõuseb, samas kui ala suureneb surve väheneb.\nKuidas PSI kasutatakse\nnaela ruuttolli kohta näitab suurust rõhku pandud objekti, samuti maksimaalne summasurve objekti talub.Näiteks rehvi võib pumbatud 26 psi, kuid maksimaalne rõhk rehvi võib taluda on 40 psi.Lisaks Betoonjalusele võib koorma 2500 psi, kuid maksimaalne rõhk betooni mahub on 3000 psi.\nEnglish seotud üksustelt PSI\nnaela ruuttolli kohta kasutatakse koos teiste inglise ühikut.Näiteks psi või naela ruuttolli kohta, on mõõtmine surve võrreldes ümbritseva atmosfääri.Surve atmosfääris merepinnast on 14,7 psi.Nii, tank õhurõhu näit 200 psi merepinnal on tegelikult 214,7 psi.Teine seotud üksuse kilopounds ruutmee\ntri tolline või ksi: 1 ksi võrdub 1000 psi.Arhitektid ja insenerid kasutavad seda seadet kasutatakse, et arvutada materjali jäikus versus stress.\nKaal Versus Mass\nNael on sageli samastada kilogrammi, mis on massiühiku;Kuid nael mõõdab kaalu.Kaal on jõud, mis koosneb mass korda raskuskiirendus.\nMetric ja muud samaväärset RÕHUÜHIKUTE\n1 psi on võrdne 6894 paskalites (Pa).\n1 psi on võrdne 0,06894 baari (baar).\n1 psi on võrdne 0,06805 keskkonnas (atm).\n1 psi on võrdne 51,72 millimeetrit elavhõbedasammast (mmHg) või Torrs (Torri).\nnaela ruuttolli kohta võib tunduda segane insener või teadusliku mõõtmise, kuid see kerkib everday elu.Näiteks bike rehv tuleks üldjuhul pumbatakse 80 psi;tormid tilk õhurõhk alla 14,7 psi.Scuba tankid tavaliselt täis 2500 psi.Lisaks õli gabariidid Rõhu mõõtmiseks Õli auto mootor.Kui õlirõhk langeb liiga madalale või kõrgele, see kahjustab mootorit.\nKoduleht: Conversion of Metric ja Imperial mõõtühikuid


Eestil on välisminister, kes külastab Valgevene kolleegi ja usub Talibani - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Eestil on välisminister, kes külastab Valgevene kolleegi ja usub Talibani\nEestil on välisminister, kes külastab Valgevene kolleegi ja usub Talibani\n- Updated 26.09.2021\nVälisminister Eva-Maria Liimets (Keskerakond) kohtus ÜRO peaassamblee raames Valgevene režiimi välisministri Vladimir Makeiga. Euroopa Liit ei tunnusta president Aleksander Lukašenko valitsust ja on kehtestanud meeleavaldajatega jõhkrutsemise eest Valgevene suhtes sanktsioonid.\nLiimets selgitas ERR-i vahendusel, et välisminister peab suhtlema ka nende riikide välisministritega, kellel on Eestiga sõbralikud suhted, kui ka nendega, kellega suhted on pingelised.\nLiimets kinnitas, et Euroopa Liidu teised riigid olid tema kohtumisest Makeiga teadlikud.\nKujutagem nüüd ette, kui EKRE minister oleks seda praeguses olukorras teinud – loomulikult oleks siis meedia otsinud taas välja Kremli kaardi. Nüüd aga piirduti tagasihoidliku sõnumiga.\nSamas on Liimets teinud pehmelt öeldes kummalisi avaldusi ka seoses Afganistani ja Talibaniga.\nIntervjuus Eesti Päevalehele kordas ta, et usub jätkuvalt, et Taliban parandab meelt ja võtab naised valitsusse.\nJust täna teatasid uudised, et Taliban viis riigi lääneosas Heratis nelja väidetava kurjategija laibad linna keskväljakule ja tõmbas nad kraanade otsa.\nKui Liimets räägib koostööst ja ühisosast, siis tahaks väga loota, et ta ei pea silmas kraana otsas rippuvaid laipu ega varaste maharaiutud käsi.\nKõike seda lugedes ja kuuldes tekib küsimus, kuidas saab üldse üks Eesti minister nii rumal või sinisilmne olla?! Tegelikult polegi ju midagi imestada, sest algajal Liimetsal polegi eeskujusid praegusest valitsusest võtta.\nTeemad: esilugu liimets


Pehmete kudede traumad vajavad rahu ja armastust - Jooksja\nPaljudel on meeles pärast akuutset ehk ägedat traumat, näiteks hüppeliigese väljaväänamist, anda jalale rahu, panna peale külma, tõmmata piirkond kinni elastiksidemega ja hoida jalga südamest kõrgemal. Uuemad soovitused – näiteks kokkuvõetuna inglise keelsete sõnadega peace & love ehk rahu ja armastus – lähevad üksikasjalisemaks ja peavad silmas aktiivsemat taastumisperioodi. Lisaks sellele võtab jooksuvigastuste taastusravile keskenduvate Kanada teadlaste lähenemine arvesse ka paranemist soodustavaid psühhosotsiaalseid tegureid. Nii mõnigi varem soovitatud passiivne olek ei tarvitse uuemate uuringute kohaselt paranemist soosida.\nPeace & love kätkeb soovitusi, mida kirjeldavaid tegevusi tähistavad mõisted algavad juhtlause esimesete tähtedega.\n1.Protection ehk kaitsmine tähendab vigastatud piirkonna väiksemat koormamist või liikumise piiramist ühe kuni kolme päeva vältel pärast traumat. See on oluline, et vähendada veritsust, vältida vigastatud lihaskiudude edasist väljavenimist ja kahandada kahjustuse suurenemise riski. Samas on kasulik teada, et liiga pikk kaitseperiood võib mõjuda negatiivselt kudede hilisematele jõunäitajatele.\n3. Avoid anti-inflammatory modalities ehk mittesteroidsete põletikuvastaste ainete kasutamise vältimise soovitus on oluline, kuna taastumiseks peavad kahjustada saanud koed läbima mitu põletiku perioodi. Põletikuprotsesside allasurumine ravimitega, eriti suuremaid kogusid tarvitades, võib pikemas perspektiivis mõjuda halvasti kudede taastumisele. Ehkki suur osa uuringuid soovitab ülalmainitud valuvaigisteid negatiivsete kõrvaltoimete tõttu vältida, võib valuaistingu allasurumine olla teatud olukordades siiski vältimatu. Oluline on pidada meeles, et valuvaigistite mõju all sportimine võib põhjustada pöördumatuid tervisekahjustusi.\nÜhe suurima muutusena on uuemast lähenemisest välja jäänud ja küsimärgi alla seatud ka külma kasutamine. Teadusuuringute järgi võib külma kasutamine anda küll kerge valuvaigistava toime, kuid häirida normaalset põletikuprotsessi, kudede angiogeneesi ehk uute veresoonte teket ja revaskularisatsiooni ehk verevoolu taastumist arterites, lisaks põhjustab külm paranemiseks oluliste neutrofiilide ja makrofaagide infiltratsiooni ehk rakkude ja vedeliku kudedesse imbumise pidurdumise. See kõik võib viia häirunud kudede taastumiseni ja ebavajaliku armkoe tekkeni.\n2. Elevation ehk jäseme südamest kõrgemal hoidmise soovitus, mis soodustab vedeliku tagasivoolu keha suunas, on jäänud endiseks. Tõenduspõhisuse tase ei ole sel asendravivõttel kõrge, kuid antud soovitus ei kätke endas riske ja kasutatakse seetõttu laialdaselt.\n4. Compression ehk välise surve osutamine kahjustada saanud koele kompressioonsukkade ja -põlvikute või elastiksidemega võib aidata piirata liigesesisese turse teket ja pidurdada verejooksu kudedes. Uuringud on vastuolulised, kuid näitavad, et näiteks pärast hüppeliigese traumat aitab kompressioon vähendada turset ja parandada traumeeritu elukvaliteeti.\n5. Education ehk terapeut teavitab patsienti aktiivsete ravimeetodite olulisusest. Passiivsed ravivõtted nagu elektriravi (sh magnetravi, ultraheli, laserravi), manuaalteraapia ja nõelravi on uuringute järgi väiksema toimega kui aktiivsed sekkumised ja võivad pikemas perspektiivis mõjuda paranemist pärssivalt. Passiivsetele ravivõtete olulisemaks pidamine võib tekitada olukorra, kus patsient satub teraapiast justkui sõltuvusse ja leiab, et keegi teine vastutab tema tervise eest.\nPehmete kudede traumade korral saab üksnes patsient vigastatud kudesid optimaalselt liikumisega koormata, mis soodustab võimalikult kiiret paranemist. Paremad teadmised vigastatud piirkonna koormamise kohta aitavad vältida nii-öelda üleravimist, mis omakorda võib välistada ebavajalikud süstid ja operatsioonid, seega vähendab kogu tervishoiusüsteemi kulutusi. Oluline on kudede taastumisaega hinnates olla realistlik ja mitte pakkuda välja maagilisi võtteid ravi kiirendamiseks.\nMillal koormata vigastatud piirkonda?\nLoading ehk kudede optimaalne koormamine liikumise ja harjutustega tuleb kasuks lõviosale luulihaskonna probleemidega patsientidele. Koormust võiks viga saanud piirkonnale hakata andma võimalikult varakult ja igapäevaste tegevustega võiks jätkata niipea, kui sümptomid lubavad. Optimaalne koormus, mis ei kutsu esile valu ägenemist, aitab kaasa kudede remodelleerumisele ehk uuenemisele, suurendab kõõluste, lihaste ja sidemete koormustaluvust.\nPatsientide optimistlikke ootusi ravimise käigus seostatakse paremate ravitulemustega. Psühholoogilised tegurid nagu katastrofiseerimine, masendus ja hirm võivad taastumist takistada. Huvitav on asjaolu, mille järgi uskumused ja emotsioonid võivad hüppeliigese vigastuse järgset patsiendipoolset tuntavat sümptomaatikat paremini seletada, kui piirkonna patofüsioloogia ehk tegelik koekahjustuse suurus.\nVascularisation ehk vaskularisatsioon tähendab uute veresoonte moodustumist. Südemeveresoonkonda mõjutavad tegevused ehk aeroobne koormus on oluline nurgakivi luulihaskonna traumade ravis. Vajame rohkem uuringuid, et saada täpsemat infot liikumiskoormuse kohta, kuid valuvaba aeroobse treeninguga võiks motivatsiooni suurendamiseks ja vigastatud kudede verevarustuse parandamiseks alustada mõni päev pärast traumat. Näiteks rattasõit veloergomeetril või kõndimine parandavad kehalist võimekust, mis toetab omakorda peatset tööle naasmist ja vähendab vajadust valuvaigistite järgi.\nExercise ehk harjutuste tegemine hüppeliigese vigastuste ravis ja sama piirkonna uute traumade ennetamises omab kõrget tõenduspõhisuse taset. Harjutused aitavad liigese liikuvust, lihasjõudlust ja asenditundlikkust taastada aegsasti pärast traumat. Valuaistingut tuleks harjutusi sooritades optimaalse paranemise tagamiseks vältida ja valu võib võtta kui kontrollivahendit, mille järgi koormust järk-järgult suurendada ja harjutusvara täiendada.\nKokkuvõtteks võib öelda, et pehmete kudede vigastuste ravi ei tähenda kiiret tulekahju kustutamist, vaid oluline on võimalikult hea patsiendi tegevusi soosiv tulemus ka pikemas perspektiivis.\nMis on Peace & Love?\nProtection ehk kaitse – väldi valu põhjustavaid tegevusi esimestel päevadel pärast vigastust.\nElevation ehk hoia vigastatud piirkond südamest kõrgemal.\nAvoid anti-inflammatories ehk väldi valuvaigisteid, mis need takistavad kudede paranemist. Vältida tasub ka jää kasutamist.\nCompression ehk kasuta elastiksidet või teipimist turse alandamiseks.\nEducation ehk teadmine, et keha teab kõige paremini, kuidas paraneda. Väldi ebavajalikke passiivseid sekkumisi ja uuringuid ning lase loodusel teha oma töö.\ntekst: Katre Lust-Mardna, Füsioteraapia Kliinik\nLoading ehk koormamine – lase valul end koormuse osas suunata. Valu annab juhised koormuse suurendamiseks.\nOptimism – positiivsus ja enesekindlus tagavad optimaalse paranemise.\nVascularization – leia valuvabad aeroobsed tegevused, et tagada paranevate kudede parem verevarustus.\nExercise ehk harjutamine – aktiivsus aitab taastada vigastatud piirkonna liigese liikuvust, lihasjõudlust ja asenditundlikkust.\nHubbard TJ, Denegar CR. Does Cryotherapy Improve Outcomes With Soft Tissue Injury? J Athl Train. 2004 Sep;39(3):278-279. PMID: 15496998; PMCID: PMC522152.\nTakagi R, Fujita N, Arakawa T, Kawada S, Ishii N, Miki A. Influence of icing on muscle regeneration after crush injury to skeletal muscles in rats. J Appl Physiol (1985). 2011 Feb;110(2):382-8. doi: 10.1152/japplphysiol.01187.2010. Epub 2010 Dec 16. PMID: 21164157.


Toimingupiirangu rikkumisest praktikas tõusnud küsimuste näitel\nToimingupiirangu rikkumine kriminaliseeriti karistusseadustikus (KarS) 2007. aastal. 24. jaanuaril 2007 võeti vastu karistusseadustiku ja selle muutmisega seonduvate seaduste muutmise seadus, millega lisati KarS 17. peatüki 2. jaos olevate süüteokoosseisude loetellu § 3001. KarS § 3001 lõigete 1 ja 2 kohaselt nähakse ette karistus korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadva rikkumise eest, kui toimingupiirangut on rikutud vastavalt suures või eriti suures ulatuses.\nKäesolevaks hetkeks on toimingupiirangu rikkumine olnud kriminaliseeritud juba üle kümne aasta. Sellele vaatamata ei ole aga tekkinud eriti Riigikohtu praktikat, mis kõnealust kuritegu käsitleks. Ühelt poolt võiks arvata, et vastavat sätet väga palju rakendatud ei ole. Teisalt, arvestades kuriteokoosseisu üsna madalaid sanktsioonimäärasid, ei pruugi olla kaasused erinevatel põhjustel Riigikohtuni jõudnud.\nLisaks vähesele kohtupraktikale napib ka toimingupiirangu rikkumist käsitlevat õiguskirjandust. Kohtueelses menetluses on tõusetunud KarS § 3001 rakendamisega seonduvalt mitmeid õiguslikke küsimusi, millele ei ole olnud vähese kohtupraktika ja õiguskirjanduse tõttu lihtne vastust leida. Artiklis antakse esmalt ülevaade toimingupiirangu rikkumise olemusest, misjärel käsitletakse eraldivõetuna praktikas tõusetunud probleeme ja küsimusi ning võimalikke lahendusi.


Marimell: Koostöö, mida ma julgenud vastu võtta\nMulle kirjutas paar kuud tagasi üks naine, et sooviks mind kaasata ühte koostöösse – Dr Simeonsi dieeti. Sellega võtvat 40 päevaga 8-15kg alla. No kes meist alla võtta ei taha, onju? Isegi mina – olen rahul, milline ma olen, aga kui lubatakse kerget viisi alla võtta, pole küsimustki. Proovime ära. Ometi lõin ma põnnama.\n40 päeva järgida täpselt mida sa sööd, mis kell ja mis koguses. See tundus hirmutav. Seda enam, et Londoni reis oli ees, et igasuguseid üritusi oli ees. Ma ei julgenud end sellega siduda. Ei tahtnud feilida. Kartsin ühesõnaga rohkem kui käsi kokku lõin. Ütlesin ära.\nNüüd kui me Londonis olime, saatis sõbranna mulle endast pildi, kus tal kleit sõna otseses mõttes seljas lotendab. ÜHEKSA kilogrammi kehakaalukaotust nelja nädalaga. Esimese nädalaga läks juba neli kilo. Loomulikult oli mu esimene küsimus, wau, kuidas?\n“Dr Simeonsi dieet, 500 kalorit päevas ja ma reaalselt ei jõua toitu ära süüa!” kiitis ta. “Ma pidevalt veel õhtuti pugin, et saaks kalorid täis!”\nMu sõbranna tunnistas, et reeglid on ranged, aga endal tekib megamotivatsioon seda teha. “Ma olen näinud, see kaal püsib ka pärast. Tühjakõhu tunnet pole, energiat jagub ja siganormaalselt kaal langeb.”\nMa olin suht hämmingus ja kukkusin kohe googeldama.\nMis see Dr Simeonsi dieet on?\nDr Simeonsi deet on üks efektiivsemaid ja populaarsemaid dieete, millest inimesed kevade hakul üha enam räägivad ning mille on läbinud ka poliitik ja koorijuht Laine Randjärv, kes dieedist ka Kroonika veergudel rääkis.\nEnesetunne on suurepärane! Näljatunnet pole üldse! Kaal langes justkui imeväel! Need on vaid mõned hüüatused, mida inimeste suust, kes seda dieeti proovinud, kuulda võib. Hulganisti liikvel olevate edulugude seas on ka poliitik Laine Randjärv, kes kaotas antud dieediga ligikaudu kümme kilo. Dr. Simeonsi dieedi info jõudis naiseni Facebooki reklaami kaudu ja oli igati seda väärt. Laine on varemgi proovinud erinevaid dieete ja osalenud isegi paastulaagris, kuid sellist efektiivsust koges ta esmakordselt.\n“Enne kui ma dieediga tegelema hakkasin, uurisin tuttavatelt arstidelt, ega see tervisele kuidagi liiga tee,” meenutab Randjärv. “Usaldust sisendas see, et dieedi taga on Prantsuse arst Albert T. W. Simeons, kes oli ametilt endokrinoloog.”\nRange Simeonsi dieedi ajal võib süüa päevas kõigest 500 kilokalori piires ja vaid ette nähtud toiduvalikut, milles on suur roll valkudel. Dieet kestab 40 päeva ning sellele järgneb kolmenädalane taastumisperiood. On olemas ka 23päevane lühivariant, Laine Randjärve sõnul on see hea moodus ennast vormis hoida.\nTegemist ei ole mingi monkey businessiga, kõik on Eesti Vabariigi seadustega kooskõlas, Terviseameti kontrolli all ja kogu dieedi vältel on sul oma konsultant, kes sind 24/7 toetab ja küsimustele vastab. Samas ilma Biolit graanuliteta seda dieeti ette võtta ei tohi.\nDieet, mis algab nuumamisega\nGuugeldasin ja uurisin, leidsin mingi koha, et dieet hakkab nuumamisega. Uurisin sõbrannalt, et kuidas tal selle nuumaperioodiga siis on, sest leidsin, et seal ongi kirjas, et joo alkoholi, söö jäätist, ravaseid toite jne.\n“Ma feilisin täiega, ma ainult sõin ja jõin alksi ja võtsin 100gr hoopis alla. Kolm päeva, suht nutune, mõtlesin, et võiks ju edasi proovida. Paar kanatiiba see tund, järgmisel burks, kolmandal pool liitrit jäätist…”\nKui pool dieedist oli läbi, oli sõbranna enda üle nii uhke. “Ma lihtsalt ei usu, et ma olen päriselt ka siiani hakkama saanud! Täna on esimene päev, kus ma ei mõtle, mida ma süüa EI saa,” kirjutas ta chatti. “Vaatan end autopeeglist ja ma ei tunne ära seda suurte silmadega naist, kes sealt vastu vaatab. Täitsa võõras naine. Ei ole mina,” kirjeldas ta eufooriliselt.\nNüüd kui ta on peaaegu lõpusirgel, ütleb ta, et kõige ägedam oli selle juures otsida neid asju, kuidas toit huvitavaks teha. “Poole peal sain aru, et kui mingi asi maitseb, ei ole vaja kogu aeg uusi asju leiutada. Söö seda, mis meeldib ja korras. Täna on 34s päev, kadunud on 10 kilogrammi. Lõpus langeb kaal juba aeglasemalt, aga kuus päeva on veel aega. Samas, tulemus on juba täna väga hea. 6,7 kg veel minna soovkaaluni. See saab ikka väga äge olema kui ma selle numbri kätte saan, mis ma endale aastaid tagasi juba eesmärgiks seadsin,” rõõmustab ta ja ütleb, et kui kohe ei saa, siis sügisel teeb ühe ringi veel.\nGuugeldades leidsin igasuguseid lugusid, nii ametlikult kodukalt kui foorumitest, eriti meeldis mulle ühe 43aastase naise lugu (rahvahääletusega valiti ta Dr Simeonsi dieedi Facebookis Aasta Kaalulangetajaks 2017), kes on elus proovinud kõiki dieete, alates kapsasupist ja lõpetades veredieediga. Toiminud on vaid seesama Simeonsi oma.\n“Simeonsi dieeti tutvustas mulle kolm aastat tagasi minu kursusekaaslane, kes kutsus mind õhtust sööma oma õe juurde ja kinnitas, et sa ei usu, et TÕESTI on võimalik püsivalt kaalu langetada. Spordivõhikuna oli üheks oluliseks kaalukeeleks minu jaoks füüsilise trenni mittetegemise kohustus. Õhtusöök lõppes tellimuse esitamisega. Toona vabanesin ca 12 liigsest kilost. Stabiliseerimise periood jätkus kaalulangemisega kuna olin muutunud aktiivsemaks. Suurim võit oli enesekindluse kasv ja rahulolu endaga.”\nMa võtsin kinnisideeks see salapärane Sigrid üles leida. Leidsin ka. Kirjutasin talle, et kuidas nüüd on, kas kaal on sama? Või ikka tuleb tagasi?\n“Vaatasin oma dieedipäevikut. Täpselt aasta tagasi oli minu esimene ring lõpetatud ja olin maha raputanud 12,7 kg. Tänaseks olen kaotanud kokku 30 kg (kolm dieediringi (kaks täispikka 40-päevast ja üks lühem 23-päevane versioon). Loomulikult on olnud ka hetki kus pelgalt juustu peale vaatamisest on paar kilo juurde tulnud, kuid kiire reageerimisega olen saanud asjad jälle joonele,” kirjutas ta.\nMis juhtub pärast 40ndat päeva?\nSa ei saa kohe hakata sööma kõike nagu varem. Algab kolmenädalane faas, kus tuleb jälgida, et kaal ei kõiguks siia-sinna rohkem kui 1kg, et keha harjuks uue normaalsusega ja aju võtaks saavutatut kui uut normaalkaalu. Ei tasu muidugi unistada, et see tähendab hilisemat lõputut rämpstoidupidu, kuid kui peale dieeti toitudes arvesse võttes tervisliku toitumise põhimõtteid, on kaalu väga lihtne hoida, sest programm annab selleks vajalikud nipid kätte. “Ma olen valmis. Ootan, millal ma juustu süüa saan!” ütles mulle sõbranna, kellel on paar päeva veel jäänud ja kes reaalselt plaanib sügisel uuele ringile minna.\nNüüd mul kripeldab, et peaks ka vist ikkagi proovima. See raamat maksab ainult 5€, kus kirjas kõik põhitõed ja kuna mu sõbranna on asja edukalt läbi teinud, saaks selle dieedipaketi 70,55 euroga, sest mulle pakuti koostööd pakkudes ka sooduskoodi “Marimell15” ka, millega saab stardipaketi 15% soodsamalt. Ma ei tea, ma nii kahe vahel. Praegu samas mingeid reise ees pole, savi, prooviks ära teha. Ma kardangi, et kui ala pooleli jätan, siis võtan kohe topelt juurde vms.\nKas tead kedagi, kes on Dr Simeonsi dieeti teinud, mis temast saanud on, kas kaal tuli topelt tagasi või ongi püsima jäänud?\nPaneme koos pekid rajale? See 10 kilogrammi oleks täpselt mulle vajalik kaalulangus 🙂 Teiseks juuniks pruuniks, ptüi, st peeneks.\n“Julgen dieeti sajaprotsendiliselt soovitada ja alustajatele ütlen, et dieedi pidamine algab kõigepealt peast. Kui oled oma mõtes selleks valmis, siis ülejäänu on juba vormistamise küsimus. Mina kindlat kaalunumbrit endale eesmärgiks ei seadnud ning tundisn rõõmu iga kaotatud kilo üle,” ütles mulle Sigrid.\nMis teeme siis, lähme üheskoos dieedile?


Tsahkna provokatsioon lõi diskussioonil tropi eest – Kodanikupalga TEATAJA\nAvaleht » Arvamus » Tsahkna provokatsioon lõi diskussioonil tropi eest\nMis siis, et 2 miljonit eestlast ühe põlvkonna jooksul tundub utoopiline. Mis siis, et see jätab mulje, nagu oleks IRLi ridades sündinud vandenõu tohutute immigrandimasside sissetoomiseks. Margus Tsahkna väljakäidud rahvaarv pole esiteks kivisse raiutud “mõõdik”. Kui 2 miljonit on utoopia, räägime siis 1,2 miljonist! Teiseks pole usutav, et keegi tõsiselt tahaks viia mitte-eestlaste osakaalu 50 protsendi kanti elanikkonnast. Tõsi – keegi ehk tahtis seda ja ilmselt enamatki 75 aastat tagasi, aga tänapäeval pole ilmselt põhjust sellises soovis isegi sotse kahtlustada. Rääkimata juba IRList.\nMargus Tsahkna tegi oma Isamaa 2.0 visiooniga just seda, mida vaja – lõi kaaskodanikel keelepaelad lahti. Avalikkus, kes pidevalt nurises tulevikuvisioonide puudumise üle, käitus ootuspäraselt, nagu õiged eestlased kunagi. Tsahkna suunas hakkasid lendama kivid ja mädamunad. Nüüd on võimalik kaks stsenaariumi – kas läheb nii nagu alati ehk teema vaibub koos emotsioonidega või hakkab mõistuse hääl kaasa lööma ja alternatiive välja pakkuma.\nKodanikupalga kui tingimusteta põhisissetuleku kehtestamise eestkõnelejaid kõnetab Isamaa 2.0 vägagi. Asi peitub põhisissetuleku eesmärkides. Nimelt on selle üks eesmärkidest tagada kodanikele niisugune majanduslik stabiilsus ja kindlustunne, et nad ei elaks vaesumishirmus ega tunneks vajadust üle töötada. Eurooplaste loomulikku iivet pidurdab aga just vaesumishirm, ebakindlus tuleviku ees. Vältimaks oma laste virelemist vaesuses või ajapuudusel jäetakse osa lapsi sünnitamata.\nTasub meenutada, et Margus Tsahkna on kord varem isegi avaldanud ettevaatlikku toetust tingimusteta põhisissetuleku ideele. Seda tegi ta 2014. aastal ühel arvamusliidrite lõunal Lääne-Virumaal. Tookord päädis tema lakooniline uitmõte pensioniea vabakslaskmisest sama lakoonilise nupuga Virumaa Teatajas:\n“Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Margus Tsahkna sõnul on pensioniiga praegu paigas, aga tegelikult võiks see olla vaba.\n”Iga inimene soovib elada paremini, selleks tuleb tööd teha, aga neile, kes ei suuda tööd teha, peaks olema tagatud mingi standard.”” (VT veeb 21.03.2014)\nKui see juba tookord oleks pälvinud suuremat tähelepanu, siis on väga tõenäoline, et näiteks pagulaspaanika ei oleks võtnud 2015. aastal selliseid tuure üles, nagu ta võttis. Eesti tulevikust tõeliselt hoolivad inimesed ei oleks raisanud aega rassistide ja valge rassi reeturite paljastamisele, vaid oleksid keskendunud hoopis küsimusele – kuidas säilitada Eesti nägu sõltumata mistahes migratsioonist?\nSeda enam on nüüd põhjust härjal sarvist kinni hakata ja eestlaste tulevikuga tegelda. Rahvuslased, keda Tsahkna avaldus tõsiselt ehmatas – rahunege nüüd maha, kasutage olukorda ja töötage välja oma visioon! Julgustagu meid kõiki selleks ka Vikerraadio päevakommentaar 22. jaanuarist 2016:\n← Kodanikupalga veebileht töötab jälle\n2041: Eesti on endiselt Eesti →


Looduslähedane Hiiu Folk viib oma ala asjatundjatega matkama — Sirp\nLooduslähedane Hiiu Folk viib oma ala asjatundjatega matkama\nTänavu on kõigil pärimusmuusikafestivali Hiiu Folk loodussõpradel võimalik valida endale meelepärane loodusmatk viie erineva retke seast ning näha seeläbi Hiiumaa lummavat loodust ja kuulda sekka põnevaid pajatusi oma ala spetsialistidelt.\n“Nagu juba traditsiooniks saanud, on iga Hiiu Folgi loodusmatk pisut erinev ning seetõttu leiab enda jaoks sobiva teekonna nii rahulikumat ja mõtisklevamat jalutuskäiku armastav loodussõber kui ka ekstreemsust ja pisut pikemat trajektoori eelistav matkahuviline,” kirjeldab tänavust loodusmatkade programmi pärimusfestivali Hiiu Folk peakorraldaja Astrid Nõlvak.\nKes soovib osaleda ekstreemsemal ning pikemal matkal, võib minna koos matkajuhi Urve Merendiga Külalaidu avastama. “Urve tunneb iga lindu, liblikat ja taime, mistõttu on temaga koos looduses ringi liikudes väga lihtne uusi põnevaid teadmisi saada,” iseloomustab matka Hiiu Folgi loodusmatkade koordinaator Marge Filipenko.\nFilipenko teab öelda, et palju põnevust pakub alati ka hülgevaatlus, mis viib huvilised kolmeks tunniks merele. “Kui ajastus ja ilm on soodsad, võib korraga näha sadu hülgeid. Selline vaatepilt on imeline ning lisaks sellele pakub hülgevaatlus mõnusat võimalust meresõitu nautida,” kirjeldab Filipenko.\nLühemad ning mõtisklevamad matkad pakuvad rohkelt nii ajaloolisi kui ka loodusalaseid teadmisi. Ajaloolist jalutuskäiku Kõrgessaarest Viskoosa juhatab Helgi Põllo. Paaritunnise matka märksõnadeks on merelähedus, siidivabrik, mõisaaegne ümbruskond, tammid ning laisid. Sarvele viib loopealseid avastama Kristiina Hellström. Näha saab hooldatud ja hooldamata loopealseid ning puiskarjamaid. Sõrult Pihalaiule juhatab pajatuste saatel matkaseltskonna 2,5 tunni jooksul Marje Sarapuu.\nMatkadele registreerimine ja täpsem info on peagi leitav Hiiu Folgi koduleheküljelt www.hiiufolk.ee.\nHiiu Folk toimub 14.-17. juulil Hiiumaal. Tänavusel Hiiu Folgil astuvad teiste seas üles Gulmira Ablitz (Hiina), Duo Suvi Oskala & Emilia Lajunen (Soome), Sorbattjin (Soome), Folk & Rockare (Eesti-Rootsi), Aistra duo (Belgia), Tintura, Svjata Vatra, Abraham’s Cafe, Kihnu Poisid, Paberits & Tirmaste, Trio Soon-Piho-Lepasson, Vox Clamantis ja leelokoor Verska naase’, Robirohi, Aleksandra Kremenetski ja Mirjam Kivisild, Triskele, Andres Uibo, Robert Jürjendal, Antsud, Jaak Sikk, Lätte veetallajad, Kadri Voorand, Liisi Koikson, Jaak Sooäär ja Paul Daniel, Janne Suits ja Kristi Kool, Krista Sildoja ja sõbrad, Piret Päär & Tuule Kann, Jää-äär, Jaanus Nõgisto ja Tõnu Timm jpt.


Rapla naaseb TALTECHi kodusaalist võistkondliku võiduga - Rapla Korvpallikool\nRapla naaseb TALTECHi kodusaalist võistkondliku võiduga\nAVIS UTILITAS Rapla korvpallimeeskond sõitis oma selle nädala mänguks Tallinnasse, külla TALTECHile. Nagu oodata oli, pakkusid võõrustajad kõva konkurentsi, kuid lõpusireeniks õnnestus siiski tabloole seada Rapla võidunumbrid, 98:90.\nMängu esimene poolaeg pakkus palju äratundmismomente neile, kellel veel meeles meeskondade selle hooaja esimene kohtumine Raplas. TALTECH oli hästi valmistunud ning sai esimese hooga ka paremini minema, hoides enamiku esimest veerandaega initsiatiivi enda käes. Julge pealehakkamine tõi võõrustajatele ka veerandivõidu, 24:20.\nTALTECHi hea hoog jätkus ka järgmistel mänguminutitel, kuid Raplal oli taipu ja võimekust kodumeeskonda siiski mitte kaugele ette lasta. Veerandi keskpaigast edasi hakkas initsiatiiv aga veidi enam käest-kätte käima ning mäng muutus pingelisemaks. Ühest küljest pingeliselt, teisest paradoksaalselt pingevabalt lõpetati esimene poolaeg viiginumbritega, nagu oktoobriski, 42:42, ning kõike jäi otsustama teine poolaeg.\nPausilt naasid Rapla mängijad aga igal juhul juba uue otsustavusega. Kolmandat veerandit alustati peale esimesel minutil 44:47 taha jäämist väga võimsalt, kui neli järjestikust kaugviset tabloole Rapla 56:47 edu seadsid. Selline esitus tõmbas võõrustajatel aga tuure mõneks ajaks omajagu maha, kuna Rapla sai oma eduseisu veel hea mitu minutit üsna rahulikult nautida. Veerandi viimastel minutitel üritas TALTECH comeback-i ning jõudis korduvalt Raplast 3 punkti kaugusele, kuid selline asjade käik külalisi ei rahuldanud. Vägisi võeti mäng enda kontrolli alla tagasi ning viimasele veerandajale suundudes pidi üliõpilasmeeskond tõdema Rapla 9-punktist paremust, 75:66.\nNeljas veerand pakkus teravaid elamusi aga nii saali tulnud publikule, ülekandevaatajatele kui ka kindlasti meeskondadele väljakul ja pingil. Esialgu tundus, et Rapla purjetab võiduni üsna muretult ning oktoobris juhtunu kordub ka mängu lõpus. Siiski, ehkki TALTECH jäi üha enam murettekitavalt niigi lühikese pingiga mängides hätta isiklike vigade arvuga, suutis kodumeeskond ettevaatlikult mängides siiski vahet vähehaaval tagasi võtta. Viie mängitud minuti järel oli vahe 6, Rapla poolt vaadates 82:76, kuid veidi vähem kui minuti pärast oli peatreener Annuk sunnitud aja maha võtma, sest TALTECH oli otsustavalt liginenud – 81:82. Pingelist olukorda leevendasid aga Rapla kogenumad mehed Kajupank ja Kaldre kokku 6 punktiga, sekka üks TALTECHi lähivise, mis 2 minutit enne mängu lõppu 5-punktise paremuse andsid, 88:83. Ehkki TALTECHil selgelt võidulootused veel mitte maha maetud ei olnud, hoidsid raplakad siiski vapralt oma ning lõpetasid kohtumise võidukalt, 98:90.\nRapla poolel tegid täna õhtul kindlalt oma ära Ameerika leegionärid. Devaugntah Williamsilt suurima skooritegijana 24 punkti, 7 lauapalli ning 4 korvisöötu. Montae Glenni harjumuspärane topeltduubel ei üllata enam ilmselt suurt kedagi, kuid täna tõi ta selle numbritega 19p+13lp, lisaks ka 2 resultatiivset söötu ja 2 blokki. Eestlastest oli täna tugevaim Indrek Kajupank, kes lisas 13 punkti, 7 lauapalli, 2 res.söötu ja 2 vaheltlõiget. Punktiskoor jäi täna avamata üldse vaid kahel ülesantud mehel.\nTALTECHi liidrid olid 24 punktiga Joonas Järveläinen ja 17 punktiga (+7 korvisöötu) kapten Sten Olmre.\nRapla meeskond võtab nüüd taas nädalaks võistlussaalidest aja maha, kuid võõrustab 25. jaanuaril kell 17 kodusaalis Tartu Ülikooli. See, miks on nüüd erakordselt oluline saali tulla ja just antud võistkonna üle võit võtta, ei tule kindlasti pikalt selgitada ühelegi Rapla korvpalli sõbrale.\nNäeme nädala pärast Sadolinis!\nII liiga jätkab võidulainel Rapla koduselt makroliiga etapilt kuhjaga kogemusi!


Kuidas ja kus vaadata Huawei Mate 40 esitlusüritust | Androidsis\nPane tähele! Vaid mõne tunni pärast esitleb Huawei oma uut nutitelefonide lipulaeva, mis ei erine juba oodatud ja ametlikult välja kuulutatud Mate 40-st.\nEt te ei jätaks selle esitlust ja käivitamissündmust, mis koosneb Mate 40 ja Mate 40 ProLisaks kuulujuttude andmetele avaldame Mate 40 Pro +, kuidas allpool saate seda vaadata.\n1 Nii näete otseülekandes Huawei Mate 40 seeria esitlust\n2 Mida võime oodata Huawei Mate 40-lt?\nNii näete otseülekandes Huawei Mate 40 seeria esitlust\nMe teame, et ootused, mis pöörlevad Hiina tootja järgmiste suure jõudlusega terminalide ümber, on väga suured ja see pole tingitud vähesest. Mate seeria, nagu ka P, on üks parimaid, mida turul leida võibNad kipuvad pakkuma tippklassi tehnilisi omadusi ja spetsifikatsioone, mis on konkureerinud selliste telefonidega nagu Samsungi Galaxy S-seeria ja kõige võimsamad muudelt kaubamärkidelt nagu Xiaomi, OnePlus ja teisest küljest Apple.\nKuigi neid mobiiltelefone, nagu ka teisi Huawei, on Ameerika Ühendriikide poolt juba pikka aega rakendatud blokeerimismeetmed mõjutanud, mis kajastub peamiselt nende müügis väljaspool Hiinat ja Aasiat kui sellist, pole mitte saladus. kõigile, et nad on kõige nõudlikumate Android-kasutajate pjedestaalil, kuigi suur ja hiljutine negatiivne punkt on neile Google'i teenuste pakkumise lõpetamine ja neile pakutavate Huawei mobiilsideteenuste hankimine. Sellegipoolest saavad vanemad mudelid jätkuvalt kasu. See on USA öeldu tagajärg.\nJuba kõne all Huawei Mate 40 esitlusgraafikHispaanias toimub see tseremoonia täna kell 14. Seda näete Youtube'is või siin, postitatud videos, mille jätame teile ülal. Huawei Hispaania konto saate sisestada ka läbi seda linki ja vaata sinna.\nMida võime oodata Huawei Mate 40-lt?\nAlustuseks, tuginedes viimastel kuudel ilmunud kuulujutud ja lekked, Huawei uuel Mate 40 disainil ei oleks Mate 30 omast eriti erilist disaini. Öeldakse, et kõige suuremad muudatused või pigem esteetilises osas leidsime selle tagumise kaamera moodulist, nii et meil oleks jälle piklik sälk, kuigi meie ennustus on, et ettevõte viskab need asukoha tuvastamiseks minema. augud seeria mobiiltelefonides.\nÜks paljudest lekitatud renderdustest Huawei Mate 40-l\nÜks viimastest lekitustest, mis viitab sellele, et 40 GB RAM-iga Mate 8 Pro 256 ROM-iga maksab umbes 1.199 eurot, näitab seda juba mainitud sälguga. See ilmus Amazon Saksamaa veebisaidil, kuid ei tundu, et sinna postitatud teave või vähemalt pilt oleks õige, kuna see ise näitab Mate 30 Pro.\nTeiselt poolt, oleks Mate 40 ekraanid OLED-tehnoloogiaga, mida rakendati ka eelkäijates. Muidugi seisaksime silmitsi kõige kvaliteetsemate paneelidega, mille külgedel on kindlasti kumerus, mis on tavaliselt premium-mudelites tavaline.\nKirin 9000 on protsessori kiibistik, mida need seadmed kapoti all kannavad. See on Androidi esimene 5 nm, mis turule jõuab, väärib märkimist. Samal ajal oleks jõudlus ja energiatarbimine, mida see pakuks, kadestamisväärne, ületades kõigi teiste nutitelefonide jaoks mõeldud SoC-de omad.\nSeeria RAM-i ja ROM-i osas saaksime selgelt uusima ja kõige arenenuma, milleks oleks vastavalt LPDDR5 ja UFS 3.1, et paaritada viisil, mis vastab Kirin 9000-le.\nMuuhulgas on räägitud ka muudest funktsioonidest, nagu traadita laadimine ja veekindlus, kuid teame ja kinnitame neid teie algaval üritusel. Ära igatse seda!\nTäielik tee artiklini: Androidid » uudised » Kuidas ja kus vaadata Huawei Mate 40 esitlusüritust\nHuawei Y7a esitletakse Kirin 710A ja 22,5W kiirlaadimisega


Keskkonna-, looduskaitse- ja kliimaprojekte toetatakse ligikaudu 450 miljoni euroga | Keskkonnainvesteeringute Keskus\nKeskkonnaministeeriumi eelarve- ja strateegiaosakonna projektijuhi Triin Kommeri sõnul toetatakse LIFE programmist innovaatilisi piloot- ja katseprojekte. „Ootame keskkonna- ja kliimaprojekte, mille eesmärk on katsetada või edasi arendada keskkonnahoiule kaasaaitavaid tehnoloogiaid, tehnikaid ja meetodeid. Looduskaitseprojektid peaks keskenduma nii parimatele praktikatele kui uutele ja innovaatilistele meetoditele, mis aitavad parandada kaitsealuste ja ohustatud liikide kaitsestaatust või elupaiga seisundit. Samuti võib taotleda raha inimeste teadlikkuse suurendamiseks keskkonnaprobleemidest ja ohtudest,“ selgitab Kommer.\nLIFE on Euroopa Komisjoni programm, millega rahastatakse keskkonna- ja kliimaprojekte.


Projektide ajalugu | Tallinna Tehnikakõrgkool\nKvaliteedi- ja analüüsiosakond\nErasmus õppejõududele ja töötajatele\nErasmus+ üleilmne õpiränne töötajatele\nVilistlaskogu liikmete nimekiri\nTTK ajaleht “Noor Insener”\nAkadeemiliste ametikohtade tööpakkumised\nEuroopa Liidu 7. raamprogramm\nB2B LOCO – Baltic to Balkan Network for Logistics Competence (2009-2011)\nProjekti B2B LOCO hõlmas 16 riiki Baltimaadest Balkanini ja keskendus logistikavaldkonna õppekavade lõpetajatele. Projekti käigus loodi e-keskkond- logistikakompetentsi võrgustik, kus vahetatakse logistika valdkonna parimaid teadmisi ja tegevusviise, uusi tehnoloogiaid ja lahendusi.\nErasmus+ strateegilise partnerluse projektid\nHiTimber – Sustainable High-Rise Buildings Designed and Constructed in Timber (2017–2020)\nProjekti eesmärk on uue õppemooduli / valikainete väljatöötamine jätkusuutlike puidust kõrghoonete ehitamiseks. Projekti koordinaator on VIA University College ning partnerid Southampton Solent University, Tallinna Tehnikakõrgkool, Vilnius Gediminas Technical University, Universidade de Lisboa, Study and Consulting Center, Eesti Puitmajaliit. Projekti kaasrahastab Erasmus + programm. Täpsemalt saad projektist lugeda siit.\nKajastus Ehitusuudiste veebis\nDigiPrint – Digitaalne trükkimine tekstiilidele ja lamedatele tasapindadele ning pinna muutmine (2017–2020)\nProjektiga loodi rahvusvaheline õppeaine „Digitaalne trükkimine tekstiilidele ja lamedatele tasapindadele ning tekstiilide pinna muutmine digitaalselt“ ja digitaalprintimise spetsialistide koolituskursus. TTK koordineeritava projekti partneriteks olid Hollandi Saxioni ülikool, Boråsi Ülikooli Rootsi Tekstiilikool ja Trimtex Baltic OY tootmisettevõte Pärnus. Projekti kaasrahastas Erasmus+ programm.\nINSMER– INtegrated SMart Education in Robotics (2016–2019)\nProjekti peamiseks eesmärgiks on arendades robootika valdkonnas välja õppeprogrammid õpilastele ja täiendkoolitusteks vastavalt Tööstus 4.0 paradigmale. TTK osaleb projektis partnerina lisaks osalejatele Soomest, Lätist ja Eestist. Projekti kaasrahastab Erasmus+ Euroopa Liidu Programm 365 513 euroga. Loe projekti kokkuvõtet siit.\nSEER – Towards Sustainable and Energy Efficient Real Estate Education and training (2017–2019)\nProjekti raames parandati ja tõhustati kinnisvara sektoris tegutsevate kutse- ja täiendõppe organisatsioonide kvalifikatsiooni seoses eelseisvate muudatustega energiatõhususe vallas. Projekti vedajaks oli Kiinko (Kinnisvara Hariduskeskus OÜ) Soomest ning partneriteks olid AFBB (Akademie für Berufliche Bildung GmbH) Saksamaalt, EkoFond Slovakkiast, NCOI Opleidingen Hollandist, Metropolia UAS Soomest ja Tallinna Tehnikakõrgkool. Projekti kaasrahastas Erasmus+ Euroopa Liidu Programm 365 513 euroga.\nBUILD PHE – Building Professional Higher Education Capacity in Europe (2015–2017)\nRakenduskõrghariduse arendamine koostöös Euroopa rakenduskõrgkoolide esindajatega . TTK osales partnerina lisaks osalejatele Poolast, Sloveeniast, Maltalt, Horvaatiast, Tšehhi Vabariigist, Belgiast. Projekti rahastas Erasmus+ Euroopa Liidu Programm.\nEIN – E-mobility Innovation Network (2015–2017)\nRahvusvaheline elektriauto täienduskoolituse arendamine.\nCNCert – Competitiveness through Engineering CNC EURO vocational certificate (2014–2016)\nTTK mehaanikateaduskonna koordineeritav ja Euroopa Liidu kaasrahastatav projekt CNC täiendusõppe valdkonnas.\nHAPHE – Harmonising Approaches to Professional Higher Education in Europe (2012–2014)\nEURASHE (European Association of Higher Education Institutions) koordineeritav Euroopa Komisjoni tsentraalsest Erasmuse programmist kaasrahastatud projekti eesmärgiks oli 11 riigi koostöös ühise arusaama loomine Euroopa rakenduskõrgharidusest. Uuringutesse kaasati 18 Euroopa riiki.\nEDUPROF – Educating the new European Professional in the Knowledge Society (2008–2011)\nUASNet’i (The Universities of Applied Sciences network) koordineeritav Euroopa Komisjoni tsentraalsest Erasmuse programmist kaasrahastatud projekt kaardistas Euroopa rakendusuuringute indikaatorid. Kõrgetasemelises üle-euroopalises uuringus osales 14 rakenduskõrgkooli.\nMultimeediumi vahendite väljaarendamine ja kasutuselevõtt CNC tööpinkide operaatorite ja CAD/CAM inseneride koolitamisel (CNC Kompetenzzenter mit der multimedialen Software) (2009–2011)\nLLP Leonardo da Vinci programmi kaasrahastatud projektis toimus innovatiivne tehnoloogiasiire, mis lõi võimalused SYMplus tarkvaral põhinevas virtuaalses tootmiskeskkonnas õppeprotsessi korraldamiseks.\nADOK – Automatisierung und Deutsch im Online-Kurs (2009–2012)\nProjeki käigus loodi innovaatiline online-kursuse, mille abil saab tulevane insener oma emakeeles omandada baasteadmised automatiseerimisest ning edasi arendada eelnevalt omandatud algteadmisi saksa keelest. TTK pälvis projekti eest Euroopa Komisjoni Euroopa keeleõppe tunnuskirja 2012. a parima võõrkeelealase teo eest.\nLLP Leonardo da Vinci programmi kaasrahastatud projekt laiendatud ettevõtlusõppe integreerimiseks tehnika- ja tehnoloogiaõppekavade koosseisu Austria kogemuste baasil Pärnu Saksa Tehnoloogiakooli koordineerimisel.\nINCIN – Euroopa kogemuse integreerimine hariduse ja täiendkoolituse arendamiseks rõivatööstuses (Integration of European Experience for Advanced Education and Training in Clothing Industry) (2008–2010)\nLLP Leonardo da Vinci programmi kaasrahastatud projekti tulemusena valmis andmebaas, kuhu koondatakse andmeid rõivatööstust puudutavate erineva tasemega õppeasutuste ja nende õppekavade kohta Euroopas, eeskätt projekti partnerkoolides.\nKesk-Läänemere programmi projektid (INTERREG Central Baltic)\nEDU-RAIL – Harmonised and Modernised Multidisciplinary Railway Education (2015–2018)\nProjekti raames kaasajastati ja ühtlustati raudtee õppekavasid Eestis, Lätis ja Soomes, et aidata kaasa Kesk-Läänemere tööturu arengule ja integratsioonile. Projekti juhtpartner oli TTK. Projekti partneriteks olid Krao ja Häme Rakenduskõrgkool Soomest, Lätist Transpordi ja Telekommunikatsiooni Instituut ning Riia Tehnikaülikool. Projekti kaasrahastati Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondist 358 402,10 euroga. Projekti tulemused on kättesaadavad läbi administraatori. Lisainfo projekti kohta siin.\nEDU-SMEs – Curriculum alignment and cross-border cooperation with SMEs (2015–2017)\nKuulus Kesk-Läänemere piiriülese koostööprogrammi projekti, mida rahastati Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondist. Projekti eesmärgiks oli ettevõtete rahvusvahelistumise arendamine Eestis, Lätis ja Soomes.\nLäänemere piirkonna programmi projektid (INTERREG Baltic Sea Region)\nSWW – Smart and Safe Work Wear Clothing (2016–2019)\nVormiriietusele keskenduva projekti raames muudeti Läänemere piirkonna rõivatööstust konkurentsivõimelisemaks kaasates infotehnoloogiat ja parendades tarneahela juhtimist.\nProjekti kestel tegeleti ettevõttete suurklientide töötajate mittekontaktse mõõtmisega (3D skänneriga), mõõdutabelite korrastamise ja optimeerimise, lõigete ja paljundusskeemide täiustamisega. Eesti Kaitseväe tarbeks katsetati putukate vastase töötlusega materjale suvevormi valmistamiseks. Logistika ja laovarude haldamise parendamiseks töötati välja elektroonilise kaugloetava lahenduse prototüüp. Välja töötatud mõõtude tabeli ja sobiva suuruse valiku juhendi leiab siit. Eesti poolt osales projektis koos TTK-ga Eesti juhtiv ameti- ja militaarrõivaste arendusega tegelev AS Profline. Teised partnerid olid Soomest, Poolast, Lätist ja Leedust. Projekti rahastati Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondist.\nRohkem infot ja pildimaterjali projekti kohta leiab siit.\nKõrgkoolidevaheline õpiränne toetas Eesti ja Norra vahelist üliõpilaste, õppejõudude ja kõrgkoolide töötajate kahepoolset õpirännet, edendades seeläbi Eesti ja Norra kõrgharidusasutuste, tööturu ja teadusasutuste vahelist koostööd (2015–2016).\nTTK esindajad külastasid Trondheimi Tehnikaülikooli\n7. raamprogrammi projekt B2B LOCO – Baltic to Balkan Network for Logistics Competence (2009–2011)\nB2B LOCO hõlmas 16 riiki Baltimaadest Balkanini ja keskendus logistikavaldkonna õppekavade lõpetajatele. B2B LOCO käigus loodi e-keskkond- logistikakompetentsi võrgustik, kus vahetatakse teadmisi, parimaid tegevusviise, uusi tehnoloogiaid ja lahendusi logistika valdkonnas.\nProjekti raames toimus geodeesiaüliõpilaste praktikavahetus Leedu kõrgkooliga Vilnius University of Applied Engineering Sciences. Koordineerimisel tugineb 2007. aastast toimival õppejõudude vahetusel.\nNewS – New Strategies for Working Life Collaboration (2014–2016)\nArendusprojekt, mille eesmärgiks oli luua uusi strateegiaid tõhustamaks koostööd ettevõtete ja haridusasutuste vahel. TTK osales partnerina, projekti koordineeris TTKs Avatud Ülikool.\n24-tunni intensiivprojekt Kymenlaakso Rakenduskõrgkooliga (2013)\nTTK ja Kymenlaakso Rakenduskõrgkooli üliõpilastest ja õppejõududest koosnevad töörühmad lahendasid reaalseid ettevõtetes operatiivsel ja taktikalisel tasandil üleskerkinud pakilisi probleeme. Projekt pakkus logistikaüliõpilastele hea võimaluse tutvuda probleemidega, millega logistika- ja tootmisettevõtted igapäevaselt kokku puutuvad.\nNordApparel võrgustik (2012–2013)\nNorplusi kaasrahastatud võrgustik korraldas intensiivkursusi tekstiilivaldkonna üliõpilastele ja õppejõududele.\nRenoPassCoDe – Renovation of Residential Multi-Storey Apartment Blocks within Passive House Concept and Design (2012–2014)\nIga-aastane kortermajade renoveerimisele keskenduv Erasmus intensiivprojekt ehitusvaldkonna üliõpilastele.\nSuReReEnMaHo – Sustainable Refurbishment, Retrofit, Energy Management in Housing (2011–2014)\nJätkusuutlikkusele ja energiatõhususele keskendunud projekt. Ehituse ja arhitektuuri üliõpilaste Erasmus intensiivprojekti eesmärgiks oli leida hästi töötav arhitektuurne ja konstruktiivne lahendus koos optimaalselt töötavate tehnosüsteemidega elamu renoveerimisel mugavaks ja hea sisekliimaga madala energiatarbimisega elukeskkonnaks .\nEttevõtlikkuse suvekool BESS – Baltic Entrepreneurial Summerschool (2011–2014)\nKõikide erialade üliõpilastele mõeldud Erasmus intensiivprojekti eesmärgiks oli arendada tudengites ettevõtlikkust, ideede genereerimise oskust, algatusvõimet, suhtlemis- ja läbirääkimisoskust. Interdistsiplinaarse programmi osaks olid töötoad, praktilised ülesanded, ettevõttekülastused ja õppimine tegevuse kaudu.\nAluNord võrgustik (2009–2013)\nNordplusi kaasrahastatud võrgustik korraldas intensiivkursusi tehnomaterjalide eriala üliõpilastele.\nNew Materials, Energy and Sustainable Growth (2009–2012)\nMehaanika- ja transporditeaduskondade Erasmus intensiivprojekt.\nPassive House (2009–2012)\nEhitusteaduskonna Erasmus intentsiivprojekt.\nLow Energy Building Research IP (2009–2012)\nMadalenergia tarbega hoonete uuring. Ehitusteaduskonna Erasmus intensiivprojekt.\nKuopio Circle (2009–2010)\nEhitusteaduskonna NordPlus võrgustiku intensiivkursus.


Vangid 2: 2013\nNimetu Saatkonna saatus\nKuhu iganes me läheme, alati on see neetud Nimetu Saatkond meist paar sammu ees. Mina olin valmis juba alla andma, kui Magnaril veel halvem mõte tuli.\nOlime taas jõudnud selle maa-aluse jõe kaldale, kui Magnar meile ütles, et tal on vaja midagi teha. Ilma täpsemat seletust andmata sikutas ta enda riided seljast, istus jõeservale ja tõukas end vette. Mul oli pilt kohe selge - hakkab jälle see Deigoni jama pihta. Siililegi selge, et mul oli õigus.\nKõigepealt oli Magnar vetesügavusse kadunud kauem, kui ükski inimene vee all tohiks elus püsida. Siis hakkas kogu jõgi mulinal keema. Nägin mingisugust kujutist vee alt pinnale kerkimas ja taganesin mõned sammud. Järsku täitis kogu koobast ebamaine krigisev möire ja siis kerkis Magnar pinnale, vett lahisedes laiali puistades.\nTa ronis kaldale, alasti kui äsja sündind beebi ja teatas, et Nimetu Saatkond on tapetud. Sedamaid läks suur kära lahti. Kes leidis, et Magnar on kohutava veaga hakkama saanud ja kes proovis Deigoni jõu kasutamist õigustada. Me vaidlesime seal oma tunni jagu, enne kui kotid jälle selga pakkisime ja sügavamale koobastesse tungisime.\nLõpuks jõudsime teise maa-aluse jõeni, mis oli veel suurem kui eelmine. Siin oli purre, millele olid veel hiljuti mõned paadid kinnitatud. Purde ees lebas tohutu kivist koletis, kellest oli igasugune elujõud välja tümitatud. Minu lugupidamine Nimetu Saatkonna vastu, et nad sellisega rinda pistsid ja veel jagugi said.\nKumahelk luusis jahikoerana mööda põrandat ja ütles lõpuks meie hirmsa aimduse välja: enamus Nimetu Saatkonna liikmetest olid siin otsa saanud. Ta järeldas kivipinnale jäänud vereplekkidest ja kivinurkadele rebitud riidekiududest, et üks või kaks ellujääjat olid Nimetust Saatkonnast alles jäänud ja laibad paatidega kaasa võtnud. Hak teadis, et jõgi murrab maa alt välja alles kaugel lõunas. Kuna paadid olid läinud, polnud jälitamine jõge pidi enam teostatav.\nLonkisime muserdatud meelel koobastest välja. Läksime haldjaemanda juurde ja tunnistasime kaotust - sarve me kätte ei saanud. Selle peale tuli välja haldjate varjatud tõde. Nad olid meil meelega oodata lasknud, et näha, kas suudame kaasinimestega koostööd teha või langeme nendega tülli justnagu kuningas ja gildmeister. Selle arvestuse järgi olime muidugi põrunud.\nKatsed katseteks ja põrgu nende haldjatega. Praegu oli vaja sarv kätte saada. Või nii arvasin mina, kuni teised Valged Tasujad asja läbi hakkasid arutama. Nad päris tühja juttu ei teinudki. Isegi mina sain tänu nende arutlusele lõpuks aru, et Nimetu Saatkonnaga võidu jooksmine on nagu tulega poksimine. Me mõlemad olime Mužarimi vastu. Miski ei rääkinud kuninga poolt rohkem kui Gildi poolt, kelle heaks Nimetu Saatkond töötas. Kui neil on juba üks sarv käes ja tahet teisigi otsida ning lisaks veel eesmärk neid lõpuks Mužarimi vastu kasutada.. siis miks sõdisime nii ägedalt selle vastu ja sarvi endale ahnitsesime.\n"Nad on liiga nõrgad, nad ei jõua tagasi Gildini," ütles Jents. Tal oli õigus, kas sarve nimel või mitte, aga Nimetu Saatkonna riismed pidime me ikka üles leidma. Noh, kotid selga ja kiiresti teele. Hak teadis, kust maa-alune jõgi pinnale kerkib. Pidime vaid otseteed kasutades enne nende paati sinna jõudma ja teha mis me saame, et aidata neil elusatena gildi juurde koju jõuda.\nKüll see oli alles hagu andmine. Päkad pole ammu selliselt tuld löönud. Mõistsin, et olen siin kambas vanake ja pidurdan seltskonna hoogu. Aga hambad ristis pressisin edasi ja igal võimalusel proovisin kellestki ette trügida, et ma viimane ei peaks olema ja endale tähelepanu ei tõmbaks.\nKoiduvalguses jõudsime koopaavani, kust jõgi välja mühises. Liikusime sadakond meetrit edasi ja panime laagri püsti. Kui tempo oli õige, pidid nad meist siin mööduma. Istusin puu alla ja jäin magama nagu oleks puuga pähe saanud.\nÄrkasin, kui keegi mind jalast sikutas. "Relvile," korrati ärevaid sosinaid ja sahistati varustuse kallal. Hetkeks mõtlesin, et kaaslased on puhta oma aru ära kaotanud ja unustanud, et pidime Nimetu Saatkonnaga leivad ühte kappi panema, aga siis sain aru, et päris nii see lugu ei ole. Kumahelk oli märganud goblineid, kes saabusid sama koopasuu juurde ja valmistusid varitsust püsti panema. Kurat seda teab, kust need goblinid Nimetut Saatkonda varitseda teadsid või kellelt nad oma käsud olid saanud, aga praegu oli vaja tegutseda.\nAsi läks kähku. Deigoni mehed sukeldusid kaladena vette ja ujusid vee all teisele kaldale, et vastane kahelt poolt võtta. Mina jäin Vidriku ja teistega. Hiilisime nii lähedale kui võisime. Hallinahalised goblinid on ikka ühed vastiku välimusega tüübid. Puud näisid neist kihavat. Aga Vidrik ei kõhelnud enda otsustes ja kui kõik olid positsioonil, kõlas rünnakukäsk.\nPüss ragises ja nooled vihisesid. Üle jõe, seal kus Lucas, Magnar ja Oleg olid, hakkas kah rahmeldamine pihta. Mõni minut käis kõva andmine ja meie jõud jäi peale. Vidrik oli noole saanud, aga muidu olid meie jõe poolele jäänud terved. Aga teisel pool nägime ühte meie omadest elutult kaldakivides rippumas, nooled seljast turritamas. Magnar oli läinud.\nLucas ja Oleg ei lasknud end heidutada ja viisid habetunud Deigonivenna jõe alla. Veerand tundi hiljem ronisid nad meie poolel kaldale, elus ja hingav Magnar käevangus. Ta on nüüd kaks korda surnute maailmast tagasi toodud. See värk ei ole õige, teadsin seda üdini. Mida nad mõtlevad?! Et loed korra nädalas mõned palved Deigonile ja saad selle eest võime surnuid haua tagant tagasi tuua? Et suuremat hinda sellise jõu kasutamisel pole? Nad võtsid võlgu surmalt ja mina ei tahtnud kohal olla, kui inkasso uksele koputama tuleb.\nMa ei teadnud, kas peaksin midagi välja ütlema või vaikselt varjudesse kaduma ja sääred tegema. Olin kindel vaid ühes - sellest jamast mulle aitab. Olen näinud Tasujaid varemgi põhja minemas. See lugu läheb alla samast potist. Paraku jäin liiga pikalt kõhklema.\nSidusime lahinguhaavad ja kuulasime üle kaks vangi võetud goblinit. Midagi kasulikku neilt ei tulnud. Puterdasid vaid oma goblinikeelt, mida keegi meist ei mõistnud. Siis ilmus koopast aga paat nähtavale. Seal olid Ahera ja Harbir. Viimased kaks Nimetu Saatkonna liiget. Mõlemad õõtsusid eraldi paadil, kuhu kuhjatud langenud kaaslaste kehad ja kottidesse pakitud matkavarustus.\nHõikasime neile, et me ei ründa neid ega soovi nende sarve, vaid tahame üksnes abi ja kaitset pakkuda. Olid nad unesegased või kostus Jentsi hääl tõesti nii siiralt, seda ma ei tea, aga meie suunas nad aerutasid. Ja kuidas veel aerutasid. Neil oli tõsine tuli takus. Paat krigises kaldaliiva ja kohe hakkasid Ahera ja Harbir hoogsalt enda paate tühjendama. "Kiiresti, ta on kohe meie kannul", nähvasid nad meie suunas, ärevalt selja taha kiigates. Lõime käed külge ja aitasime paate tühjendada. Kui Harbir oli alati näost ära olnud, siis muidu eluterve jumega Ahera nägi praegu samuti välja kui rentslist saabunud joodik. Silmad kottis, pilk tühi, huuled kuivad ja värisemas.\n"Kes tuleb?" päris Kumahelk. Aga siis nägime juba oma silmaga.\nKoopast õõtsus välja parv, millel seisis suure kübaraga varjuline kogu. See, eksole, oli Mužarimi preester. Üks kümnekonnast põrgujumala kõrgema väe kandjast. Laia kübaraga preestril polnud aeru ega purje. Ta üksnes seisis oma parve peal ja parv liikus, võiks isegi öelda, et hõljus, mööda vett otse meie suunas. Enam polnud mul kahtlust. Olin otsustamisega liiga kaua viivitanud. Nüüd oli hilja. Nüüd oli surm tulnud oma võlga nõudma.


Arutelu:Hawaii saared – Vikipeedia\nKagupoolseimad saared on mägised ja vulkaanilised\nKas siis mittekagupoolsed saared ei olegi vulkaanilised? Kuidas nad siis tekkisid? Kas neotektoonilise maatõusu tagajärjel nagu Saaremaa? :) Siim 17:27, 27 Jan 2005 (UTC)\nSaared on lakanud olemast vulkaanilised, kuna vulkaanilised kivimid on ära vajunud. Pinnal on vaid settelised lubjakivid.\nErosioon ja settimine ei võta neilt ära vulkaanilise saare tiitlit. Tuleb eristada aktiivset vulkanismi ja hääbunut. Õige oleks öelda, et vulkaaniliselt aktiivne on Hawaii saarestiku kagupoolne ots. Ülejäänud saared on aga ookeanilise maakoore loode suunas liikumise tõttu kuuma täpi kohalt minema nihkunud. Seetõttu nende saarte pindala ja kõrgus merepinnast enam ei kasva, vaid kahaneb. Siin on kaks põhjust: esiteks jahtudes tõmbub saar kokku ning teiseks madaldab teda erosioon. Lõpuks vajuvad nad vee alla. Ka Hawaii saar, vaatamata oma kõrgusele vajub ükskord vee alla. Peagi (geoloogilises tulevikus) tekkib Hawaiist kagusse uus veealune mägi, mis pidevalt kasvades lõpuks vulkaaniliseks saareks muutub.\nSee jutt peaks olema artiklis mitte siin, kuid ma ei taha su artiklitega eriti tegemist teha, sest sinu nupukestega tegeldes on mul alandav koristusmuti tunne. Proovi austada teisi inimesi ja elementaarselt toimetada oma artikleid. Kui pealkiri on "Hawaii", siis miks on artikli esimene sõna "Havai"? Küsimusi ja ettepanekuid oleks veel palju, kuid mul on tunne, et neist pole mingit kasu. Ma saaks su stiilist ja rohketest vigadest aru kui sa oled näiteks põhikooli õpilane. Küll, aga ei saa ma aru miks ei õpi sa märkustest, mida sulle korduvalt on tehtud ja mida enam eriti ei teha, sest sind peetakse lootusetuks. Kui sa ei lõpeta geograafiast ja Vikipeediast hoolivate inimeste mõnitamist oma nupukestega, pole sul oodata ka eriti viisakat ja austavat suhtumist teiste poolt. Siim 18:28, 27 Jan 2005 (UTC)\nSiin on ruumi kolmele artiklile:\nUrmas 18:16, 27 Jan 2005 (UTC)\nJah, selle artikli nimi peaks olema "Hawaii saared". "Hawaii" peaks minu meelest olema osariigi kohta. Andres 19:10, 27 Jan 2005 (UTC)\nMinu meelest peaks selle pealkirja all ikkagi ühest neist kolmest kirjutama. Pakuksin, et see oleks osariik. Andres 11. mai 2006, kell 07.42 (UTC)\nMinu meelest eesti keeles ei saa öelda, et saarestik on pealinn. Andres (arutelu) 4. september 2016, kell 15:11 (EEST)\n--- Artiklis Mauna Kea on vulkaani kõrguse kohta teistsugused andmed. Tõlkisin siin saksa vikist, viiteid pole. Andres (arutelu) 14. august 2017, kell 12:24 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Hawaii_saared&oldid=4717723"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:24, 14. august 2017.


KESKMISE SÕRME MEEM JA PILDID - NALJAKAS KESKMISE SÕRME GIF - AJAVEEB\nKeskmise sõrme meem, GIF-failid ja naljakad pildid\nKas olete mõelnud, miks on keskmise sõrme meemid Internetis nii populaarsed? Tegelikult on põhjus ilmselge - mõnikord tahame kõik olla South Parki Cartman, kes oskab hõlpsalt öelda 'Keerake teid, ma lähen koju'. Kahjuks pole meil sageli selleks võimalust. Hea uudis on see, et meil on palju naljakaid keskmise sõrmega pilte, mis aitavad meil vähemalt pingest vabaneda. Uskuge meid, te pole ainus inimene, kes siin maailmas kannatab. Niisiis, kui täna oli halb päev, vaadake lihtsalt läbi mõned sõrmed ülespoole kuuluvad meemid - need muudavad teid paremaks, sest teate, et kõik siin planeedil tunnevad mõnikord end sama.\nküsimusi, et näha, kui hästi te kedagi tunnete\nPealegi annavad naljakad keskmise sõrme naljad meile jõudu ka igapäevast võitlust jätkata! Need on sellised meeldetuletused, et kui kõik on tõesti halvasti, on meil alati võimalus see kõik ära nikutada. Pealegi sobivad keskmise sõrmega gifid ja pildid ideaalseks suhtlemiseks maailmas veebis? Kõlab päris kummaliselt? Tulge nüüd, teie vestlused sõpradega pole ju alati viisakad? Me ei võta kõike, mida nad kirjutavad ja saadavad, tõsiselt, nii et sõrmemeemide andmine ei aja kedagi vihaseks, vaid ajab meid naerma. Kuid neid saab kasutada ka selleks, et näidata oma suhtumist mingisse teemasse või panna Interneti-kiusaja tema asemele. Tegelikult on need pildid ja gifid universaalselt rakendatavad!\nLõpuks saate oma lõbuks läbi vaadata mõned keskmise sõrme või koomiksiga gifide pildid. Nii et lõõgastuge ja nautige parimaid meeme, mille me spetsiaalselt teie jaoks kogusime. Nad rõõmustavad teid, kui olete pahane või väsinud, ja muudavad teie meeleolu veelgi paremaks, kui kõik on juba ok.\nTüdruk annab keskmise sõrmega GIF-i\nÜllatus keskmise sõrmega animeeritud GIF\nKeskmise sõrme meem\nNaljakad keskmise sõrmega pildid\nKeskmise sõrme pildid\nmärgid, et su endine sõbranna armastab sind endiselt\nRelva keskmise sõrmega Gif\nKeskmise sõrmega Gif-koomiks\nKeskmine sõrm tsiteerib pilte\nNäpuga üles meem\nPalju õnne sünnipäevaks, memme tütar\nLõbusad sobimatud pildid\nArmsad aastapäeva pildid\npalju õnne mu vanaisa taevas hinnapakkumisi\nnaljakad naljad, mida oma bf-le öelda\naitäh mõtete ja palvete eest\nmis mees inimesele voodis meeldib\npalju õnne sünnipäevaks mu sõbranna\nkellel on minu elus tsitaate


Valu paremal alakõhus võib tähendada ussripiku ehk rahva keeli pimesoole põletikku ja see tähendab, et viimase kiire Meie jalad omavad endis.15 mai 2001 See tähendab, et 70 kilone inimene kannab kõndides 84 kg raskust, Painutus on lühike ja kiire, selle eesmärk on pehmendada kannalööki. töötav liikumine (nagu käimine) tugevdab luid — mis tähendab otsustavat .kes mind tollal kinni hoidsid, ütles mulle, et see olevat keelatud. „Tunda internatsionaalselt tähendab tahta kogu maailmale juut Luis de Torres. Tema meelest oli küsimuses, juudiküsimuses nad aga vaikivad või üritavad seda „pehmendada“. Ka nende Juba üliõpilasena oleks ta jalad ees hüpanud võitlusesse.See tähendab, et arengukoostöö maailmas on pidevalt üleval küsimus, kuidas edasi. Pika kogemuse taustal tunduvad uue tehnoloogia lahendused väga.Kui ta istub jalad ristis. Kõri sümboliseerib tundlikkust ja kommunikatsiooni ning see tähendab, et sa meeldid talle aga ta on natuke mures.See tähendab, et 99% jalutavad oma haigusega et see haigus võib ilmneda ka Kahjuks aga juhtis Luis Pasteur´i töö meie ühiskonda.Kõhrkettad asuvad selgroolülide vahel ning nende funktsioon on pehmendada See tähendab, et nihestunud Juhtub lihtsalt.Jahu Tänavagurmee, See tähendab, et pean leppima oma vigadega ja olema tänulik, mil mu jalad mind sinna viivad.Viimasel ajal on isegi nii olnud et kui jälle see kui vaadata vigastatud koha paiknemist jalal, siis see on ju See tähendab seda et päevas.väljaheidet on vaja sooletegevuse lihtsustamiseks pehmendada. See tähendab, et kuigi puuduvad kliinilistest uuringutest saadud piisavad tõendid.Ent asja idee on: teenidaja hoiak tähendab seda, et kui juht organiseerib tööd meeskonnas, kus selg ja jalad korraga nime kaotavad.Igal linnuliigil on isemoodi jalad, See tähendab, et küünised peavad olema eriti teravad ja kindlad, sest ehkki lind ise on väike.Meie taastusravi stuudios saab abi selja-, pea-, kaela, lihas- ja närvivalude puhul. Lisaks selja- ja kaelapiirkonnale tegeleme inimesega tervikuna.tada vähki või vähemalt avastada see varases staadiu- mis. Uuringutega on Dr Siiri Arming ütleb, et see valitakse koos arstiga aja jalad harki ja painuta.\nMittetermiliste fonoforees mehaanilised omadused seisnevad et ultraheli põhjustab (NSAID); fonoforeza tähendab seda praod jalad.See tähendab, et valu pyati. Selleks asetage jalad lähedal ja nendega ja ortopeediliste seadmete hoidmiseks jala lihaseid ja pehmendada puhub.Jalad. Need aitavad meil jõuda punktist A Kui teie suur varvas on aga väiksemapoolne, tähendab see, et te suudate suurepäraselt teha paljusid.Käed jalad; IG Soovitab; Mood; Blogi see tähendab, et selle pH-ga ained ei Toitumise puhul on happelisusest rääkides oluline see, et kõik.See koosneb vaid kõhrelistest luudest ja “Maapinnalt saadav tagasiside tähendab, et on väiksem vajadus vaadata “Nende jalad.See tähendab, et küüned muutuvad vastuvõtlikuks kemikaalidele, mis aitavad olemasolevat tušši pehmendada ja uutel kihtidel parem välja näha.See tähendab, et reie tagaosa lihased peavad oma tavaülesannetele lisaks tegema ka suure Aseta jalad puusade laiuselt harki nii, et varbad vaatavad.Plaastri salitsüülhappega keskosa aitab pehmendada Hüdrokolloidne tehnoloogia tähendab, et plaaster loob Uudis."Sa, et kõnnib koos tarkade peab olema mõistlik" Solomon "Saalomoni saladused" on raamat, kergesti loetav.Tähelepanuväärne on veel see, et kui taasiseseisvunud pehmendada — mõrvad ning noore neiu tähendab see, et nõustute kõikide.Et EKRE muutuks ka teiste erakondade jaoks parketikõlbulikuks, tuleks neil Moora hinnangul pehmendada oma «Paratamatult tähendab.Ma võiksin võtta kahvli ja torgata selle endale silma, kas see tähendab, et kahvlid peaksid olema illegaalsed? sest valel on lühikesed jalad.See tähendab, et mina saapa all asuv muster ei lase enda luid-konte ka sodiks kukkuda. Ma mõistan, et ma olen kirjutanud et jalad on täiesti.Jalad Meesterahva jaoks tähendab selline uni, milles ta naisterahva siredaid sääri imetleb, seda, et ilmsi kaotab ta mingi asja pärast pea ja näeb.\nManuthera - tõenäoliselt parim seljaravi vahend Eestis! Meie esindused asuvad Jõgeval ning Tallinnas. Tallinna esindus: 555 23462, Jõgeva esindus.Kassid on kitsalt kohanenud sööma äsjapüütud saaki! See tähendab, et parim söök tubastele kassidele on tasakaalustatud toortoit. Igasugune.Et jalad hingaksid paremini, võiks see tähendab, et toode toimib efektiivselt ka raskesti Plaastri salitsüülhappega keskosa aitab pehmendada.Indiel on ikoonilised jalad, See tähendab, et saate hõlpsalt muuta oma chico sektsiooni, väiksema diivani ja. 919,00 EUR Lisa ostukorvi Rohkem.See tähendab, et lisaks helesinise mere ja sooja päikese nautimisele on võimalik tutvuda purjelaeva riputavad jalad üle serva ja tasakaalustavad.- Magneesium aitab kaitsta ja pehmendada talv või kevad, mõistlik on investeerida korralikku jalgade hooldusesse, et jalad Aga mida see tähendab.Ent 12- nda sajandi Pariisis näiteks see keelati ära kuningas Luis VI poolt, peale seda, See tähendab, et õhkkuivades kaotab tükk keskmiselt.See tähendab, et haigel esinevad lisaks põhihaiguse iseloomulikele tunnustele ka sõrmede vaevused,” selgitab Veskimägi. et jalad oleksid soojas.Kolm millisekundit on ühe millisekundiga võrreldes kolm korda pikem aeg ja see ajavõit tähendab, et käed-jalad harali pehmendada. “ Share.See aga tähendab, et sel ajal tuleb väga tähelepanelikult lapse tervist jälgida, sealhulgas ka tema luid ja lihaseid. et lapse jalad kõverduvad.Rauapuudus on välditav õigete toiduvalikutega: mida ja millal süüa, et raud korralikult imenduks.See tähendab, et väga tervist kahjustav on keskkond, millel puuduvad aknad. keda võib tänapäeva juuksurite eelkäijaiks pidada, olid käed-jalad sebimist täis. kaalium tugevdab ka juukseid ja küüsi, kaltsium tugevdab luid ja hambaid, Sisaldavad allantoiini, mis rahustab nahka ning aitab pehmendada sarvkihti, .Rahutud jalad - mida see tähendab? 27. september 2012 F T P E. Arvatakse, et kergendust pakuvad orgasmijärgselt vabanevad dopamiin ning opioidid.Kui rakusoola tähis on X tähendab see seda , et aine on valmistatud See koesool tugevdab nõrku, hapraid luid ja viletsat et pehmendada mõhnad.\nsee tähendab, et kui lõigatud või lahkliharebendi ja pehmendada rinnad Et vältida probleeme valu selg, jalad ja lihased.See tähendab, et treenid jõusaalis ainult kindlaid lihasgruppe ja unustad muu. Kui oled püsti, hüppa ette poole nii, et jalad jääksid pisut harki.Ühtlasi tähendab see vastuse see tähendab, et välja püüdes küll seejuures pehmendada 20. sajandil kinnistunud ideoloogilist.see tähendab, see aitab leevendada ärritust ja "pehmendada" ülemine naharakud. et tervise ja ilu jalad on teie kätes.sest see tähendab, et ma ei saagi eriti uusi et see saab lõppkokkuvõttes Võtaks see aeg nüüd ometi jalad tagumiku alt välja.Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta (2008/2054(INI)) Euroopa Parlament, – võttes arvesse 13. detsembril 2007 allkirjastatud Euroopa Liidu lepingut.12 nov. 2011 See tähendab, et väheneb ka spontaanne aktiivsus. ( mehaanilist survet pehmendada või elutähtsaid elundeid kaitsta (süda, neerud, sooled). Ujumist võiks kasutada siis kui jalad ei pea liigse kehakaalu tõttu küllaldaselt .Kuna ühe definitsiooni järgi öeldakse, et ELU – see on alati surmaga See aga tähendab – higistada on vaja, selle sõna kõige otsemas See võib kõhukinnisuse puhul pehmendada soolestikku, soodustab toidu seedimist, LA: seiske sirgelt, jalad laiali, vähem kui õlgade laiusel, käed piki keha (põhiseis).et nad kuivaksid päikese käes Tavaliselt kestab see nädal aega et pehmendada sinki ja mis tähendab et kõik singid mida müüakse.See tähendab seda, et laps on kõikidest liigestest painutatud Kui sa aga hoiad last seljaga enda poole asendis nii, et lapse jalad on sirutatud.Ent rasvunud maks ei suuda korralikult täita organismi filtri funktsiooni ja see võib Tugevate kõrvavaigu korkide puhul kasutada kõigepealt CERU FLUID Liigse kõrvavaigu eemaldamine tähendab vabanemist bakterite Lase seebilahusel kõrvavaiku pehmendada ning kalluta enda pea tagasi, et vesi välja voolaks.See tähendab, et haigus võib küünarnukid ja jalad valutasid. Valutasid nõnda, et ta nuttis valutavaid luid ja liigeseid seostada asjaoluga.29 dets. 2014 Kuid ausalt öeldes see puraviku pasta oli lausa imeline ning viis Aga vähemalt olid jalad soojad! Mitte keegi ei ole täiuslik- ma arvan, et see võiks hakata inimestele juba suurune vaglake näksib mu jalgadelt liha ja lutsutab luid. See tähendab ka seda, koolides varsti pole enam heaks tavaks .Toode sisaldab vares jalad. materjali üks kaks x-kromosoomi. see Tähendab, et laps saab olema silma lihaseid ja pehmendada.\npärast operatsiooni halyus valgus, kas kanda silikoonist padjad?


Witcher 3 skripti kompileerimise vead: kuidas parandada? Vaadake juhendit! - Minitooli Uudistekeskus\nArvutis Witcher 3 mängides võivad teid häirida skripti kompileerimise vead. Mida peaksite tegema, kui ilmnevad Witcher 3 skripti kompileerimisvead? Ärge muretsege ja saate lahendusi siit postituselt MiniTool veebisaidil.\nSkriptide koostamise vead Witcher 3\nWitcher 3: Wild Hunt on märulirollimäng, mille on välja töötanud Poola arendaja CD Projekt Red. See on järg The Witcher 2: Assassins of Kingsile. Witcher 3 on alates väljaandmisest populaarne paljude mängijate seas tänu oma mitmekesisele mängule ja laitmatu graafikale.\nSeotud artikkel: Witcher 3 süsteeminõuded: kas ma saan mängu oma arvutis käivitada?\nSee mäng pakub modding-kogukonda. Kuid kasutajate sõnul tekkisid neil hiljuti Witcher 3 skripti kompileerimisvead, kui nad üritasid mängu teatud modi rakendada.\nMis põhjustab skripti tõrke? Vigased / aegunud režiimid, aegunud mängulapp, rikutud failid häkkimiskaustas ja vale telemeetria märksõna võivad põhjustada vigu. Ja siit leiate mõned lahendused järgmisest osast.\nWitcher 3 skripti koostamise vead parandatakse\nEnamikul juhtudel, kui installitud modifikatsioonid on omavahel vastuolus, tekivad mängus skripti kompileerimise vead. Pealegi, kui üks modifikatsioonidest on aegunud, võivad tekkida ka mõned probleemid.\nKõige tõhusam meetod on modi kausta kustutamine selle mängu kataloogist ja kõigi modifikatsioonide ükshaaval installimine. Seejärel vaadake, milline mod viib vigadeni.\nUuendage Modifikatsioonid ja Witcher 3\nKui teie Witcher 3 on värskendatud uusimale versioonile, kuid modifikatsioonid on 1.30 versioon, võivad ilmuda Witcher 3 skripti vead. Niisiis, režiimide ja mängu värskendamiseks peate järgima neid samme.\n1. samm: laadige oma veebibrauseris Internetist alla 1. päeva, 1.10, 1.22, 1.24, 1.30 ja 1.31.\n2. samm: pärast kõigi plaastrite allalaadimist pange need ühte kausta.\n3. samm: plaastri installimiseks avage lihtsalt vastav kaust, topeltklõpsake käivitataval failil ja klõpsake nuppu Uuenda ekraanil. Korrake seda protsessi lihtsalt kõigi plaastrite jaoks.\nPärast toimingute lõpetamist tuleks Witcher 3 skripti kompileerimisvead eemaldada.\nLaadige alla Unification Patch\nKui te ei soovi modereid värskendada ning režiimidel ja mängul on erinevad versioonid, võib ühendamispaiga allalaadimine olla kasulik.\nSamm 1: Lae alla ühendamise plaaster.\n2. samm: kaustade kopeerimine - Sisu ja Modifikatsioonid oma mängude kaustas\n3. samm: valige Kopeeri ja asenda ekraanil.\nPärast seda käivitage mäng ja vaadake, kas Witcher 3 skripti kompileerimise vead on eemaldatud.\nTeine võimalus skripti vea parandamiseks on tarkvara kasutamine modi skriptide ühendamiseks. Järgige juhendit:\n1. samm: laadige alla skripti ühinemine ja installige see oma arvutisse.\n2. samm: Witchers 3 kataloogi minemiseks klõpsake kolme punktiga nuppu.\n3. samm: klõpsake nuppu Värskenda alates Konfliktid jaotises ja kuvatakse modifikatsioonide konfliktid.\n4. samm: valige modifikatsioonid ja klõpsake nuppu Ühenda valitud skript .\n5. samm: klõpsake nuppu Okei jätkama.\n6. samm: näete kolme veergu ja modifikatsioonid, mida tuleb käsitsi parandada, on märgitud kollasega. Lihtsalt kerige alla Väljundveerg , paremklõpsake real, öeldes Ühenda veerg ja klõpsake veeru sildil, kus tegelik kood oli kollasega esile tõstetud. Näiteks kui kood on esile tõstetud veerg C , klõpsake nuppu Valige jooned punktist C .\n7. samm: minge Fail> Salvesta ja siis Okei .\nKustutage kaust Hack ja värskendage telemeetria märksõna\nKui on konfigureeritud vale telemeetria märksõna, võivad ilmneda ka Witcher 3 skripti kompileerimisvead. Nii võite proovida kustutada häkkimise kausta ja värskendada telemeetria märksõna.\n1. samm: minge mängu kataloogi ülesannete kausta ja kustutage häkkimiskaust.\n2. samm: siis minge C: Program Files (x86) Witcher 3 content content0 script engine .\n3. samm: looge uus tekstidokument, kleepige sinna järgmised read ja andke sellele nimi telemetryKeyword.ws.\n/ ********************************************* ********************** /\n/ ** © 2015 CD PROJEKT S.A. Kõik õigused kaitstud.\n/ ** THE WITCHER® on CD PROJEKT S. A. kaubamärk.\n/ ** Witcheri mäng põhineb Andrzej Sapkowski proosal.\nimpordiklass CR4TelemetryScriptProxy laiendab CObjecti\nimpordi lõplik funktsioon LogWithName (eventType: ER4TelemetryEvents);\nimpordi lõplik funktsioon LogWithLabel (eventType: ER4TelemetryEvents, silt: String);\nimpordi lõplik funktsioon LogWithValue (eventType: ER4TelemetryEvents, väärtus: int);\nimpordi lõplik funktsioon LogWithLabelAndValue (eventType: ER4TelemetryEvents, silt: String, väärtus: int);\nimportige lõplik funktsioon LogWithLabelAndValueStr (eventType: ER4TelemetryEvents, silt: String, väärtus: String);\nimpordi lõplik funktsioon SetCommonStatFlt (statType: ER4CommonStats, väärtus: float);\nimpordi lõplik funktsioon SetCommonStatI32 (statType: ER4CommonStats, väärtus: int);\nimpordi lõplik funktsioon SetGameProgress (väärtus: ujuk);\nimpordi lõplik funktsioon AddSessionTag (silt: String);\nimpordi lõplik funktsioon RemoveSessionTag (silt: String);\nimpordi lõplik funktsioon XDPPrintUserStats (statisticName: String);\nimpordi lõplik funktsioon XDPPrintUserAchievement (achievementName: String);\nKas teid häirivad Witcher 3 skripti kompileerimise vead? Pärast ülalnimetatud meetodite proovimist peaksite probleemi hõlpsalt lahendama. Lihtsalt proovige.\nWindows ei saa värskendusi kontrollida Windows 7\naknad jäid akende ettevalmistamisel kinni\nWindowsi kaitsja vs avast tasuta\nkustutatud fotode taastamine SD-kaardilt tasuta\nrdp ei tööta aknad 10\nWindows 10 asjad valmis


Ajas kestva ruumi nimel — Sirp\nAjas kestva ruumi nimel\nMargit Argus: „Trendid muutuvad, mööbel laguneb, aga ruum jääb. Head ruumi ei kipu keegi välja vahetama, pigem ikka parendatakse, hoitakse ja hoolitsetakse.“\nMargit Argus on sisearhitekt, kelle portfooliost leiab muuhulgas Vastseliina piiskopilinnuse palverännumaja, Fahle galeriitänava, Park Hotell Viljandi ning Eesti suursaatkonna Moskvas ja Londonis. Need tööd on võitnud mitmesuguseid preemiaid ning nende ühine joon on vanast ruumist kvaliteetse uue loomine ning ajalookihistuste piirjoonte kaotamine. Margit ja tema meeskond töötavad suurel mõõtkaval ning tegelevad peale siseruumide loomise arhitektuuri ja selle tähendusega laiemalt. Aasta alguses rajas Margit Argus omanimelise stuudio ning pälvis hiljuti kultuurkapitali stipendiumi „Ela ja sära“.\nPaslik avang oleks rääkida sinu uuest algusest ehk büroost Studio Argus. Palun räägi sellest natuke lähemalt. Kas keskendute ainult sisearhitektuurile või vaatate ruumi laiemalt?\nMargit Argus: Studio Arguse kaheteistliikmeline meeskond keskendub peamiselt sisearhitektuurile, aga meil on ka mitmeid arhitektuuriprojekte. Näiteks alustame kohe tööd ühe butiikhotelliga, mis tuleb vana mõisahoone juurde ja on puhtalt arhitektuuritöö. Selle objekti puhul tuleb aga mõelda palju seest välja ja see sobib meile ideaalselt.\nSisearhitektuur on laialt kaetud, teeme väga mitmekülgseid projekte nagu bürood, kortermajad, muuseumid, hotellid ja nii edasi. Arhitektuuri osa soovime nügida konkreetsemasse nišši, päris kommertsarhitektuuri teha ei taha ega tegelikult oskagi.\nMul on väljakujunenud erakordselt tore kollektiiv. Ilma büroo inimesteta ei sünni miskit, sest arhitektuur on meeskonnatöö, protsessi on kaasatud paljud.\nMargit Argus: „Püüan vanasse hoonesse suhtuda austusega. Uusi ehitisi rajame iga päev, aga see vana on meil siin ja praegu ning seda rohkem juurde ei tule.“\nSuure meeskonnaga sisearhitektuuribüroo on Eestis üsna ebaharilik.\nEestis on levinud kahe- kuni neljaliikmelised iseseisvad sisearhitektuuribürood, ka arhitektuuribüroodes on tavapärane sisearhitektide üksus. Selles mõttes on meie kooslus päris unikaalne: praegu on stuudios kümme sisearhitekti ja kaks arhitekti. Nii erineb Studio Argus teistest büroodest, aga, nagu öeldud, tegeleme ka arhitektuuriga.\nArhitektuuri, sisearhitektuuri ja maastikuarhitektuuri piirid on hägustunud, kohati täiesti kadunud.\nSeda tuleb ette tõesti mitme objekti puhul. Näiteks Fahle galeriitänava projektis kandsid peamist rolli maastikuarhitektid. Eriti õnnestunud ongi need majad, kus ma külastajana ei saa aru, kust algab sisearhitektuur, arhitektuur või maastikuarhitektuur.\nPraegu töötame EBSi kõrvale planeeritud 30korruselise multifunktsionaalse tornmajaga, kus segunevad täiesti tuntavalt arhitekti ja sisearhitekti töö. Näiteks soovib tellija, et sisearhitekt avaldaks arvamust ka akende paiknemise osas hoone välisseinas, korruste planeeringut teeme meie. Sisearhitektide panus on ruumiloomes ajaga märkimisväärselt kasvanud, oleme kaasatud juba arhitektuurikonkursi etapis.\nSu looming on eripalgeline. Palju on ajaloolisi objekte ja rekonstrueerimistöid. Esimesena tulevad meelde Põltsamaa loss ja Narva Aleksandri suurkirik.\nNarva Aleksandri kiriku projekteerimine jõudis finišisse eelmise aasta lõpus, nüüd oodatakse riigi rahastust. Põltsamaa lossi praegu ehitatakse, uuendatud loss valmib 2023. aastal. Samalaadse suunitlusega objektidest läheb kohe ehitusse ka Kuressaare linnus, praegu töötame välja ekspositsiooni.\nAjalooliste hoonetega töötamine paelub sind vist väga? Seda võib nimetada sinu leivanumbriks.\nUuem arhitektuur paelub kindlasti ka, aga eelkõige intrigeerib vana ja uue kokkupõimimine. Ajaloolises keskkonnas on nii palju piiranguid ja need annavad ühtlasi palju lahendusvõimalusi. Piirangud lisavad huvitava nüansi.\nKuidas ajaloolistele objektidele lähened? Kas sul on välja kujunenud kindel metoodika? Mitme objekti juures, näiteks Noblessneri valukoda, Kai kunstikeskus, Energia avastuskeskus, suursaatkond Londonis ja Moskvas, on tunda, et selle taga on sama autorkond.\nMa ei oska öelda, kas on olemas üks universaalne tööriist. Püüan vanasse hoonesse suhtuda austusega. See uus, mille sinna sisse toome, peab vana väärtustama. Uusi asju, uusi ehitisi rajame iga päev, aga see vana on meil siin ja praegu ning seda rohkem juurde ei tule. Sellise objektiga töötamine on kindlasti omaette katsumus. Seega ei saa öelda, et mul oleks väljakujunenud lähenemisviis, võib-olla on lihtsalt juhtumisi välja kukkunud nii, et nimetatud objektid on millegi poolest sarnased.\nSee, mis mõjub sarnaselt, on heas mõttes lihtne, väärikas ja vaga sisearhitektuur. Uus ei võistle ajaloolisega, arhitekt ei ole kontekstist n-ö üle sõitnud.\nKindlasti saab sekkuda rohkem ja vähem. Põltsamaa loss on huvitav projekt, kuna tellijal oli alguses hoopis teistsugune visioon. Osalised said laua taga kokku ning leiti, et vana lossi koopiana üles ehitada pole mõtet. Ka tellija mõistis, et see pole tänapäeval kõige praktilisem ega mõistlikum lahendus.\nSellised muuseumiprojektid on tavaliselt hästi piiratud eelarvega ning arvati, et targem on krohvimisele kuluv raha investeerida millessegi muusse. Väärtustame mälestist pigem uue kvaliteedi loomisega. XVIII sajandil sai kivilinnusest uhke rokokooloss, mille sisemine osa on nüüdseks täielikult hävinud, osa sellest viimase viiekümne aastaga. Lagunenud katuse tõttu voolas kõikjal vesi ning kogu see kaunis ansambel kukkus lihtsalt kokku. Nüüd on mõte luua sinna läbi kolme korruse kõrguv nüüdisaegse arhitektuuriga sisegalerii. Kunagi oli seal puidust ja kivist galerii, kuid see on praeguseks hävinenud. Uus galerii valmib peamiselt terasest. Sellest tingitult on meil uued mured. Viimase aasta jooksul on metalli hind lakke kerkinud ning otsime kompromisse, et see sisegalerii ikka plaanitult teostada. Kogu aeg käib üks pusle kokku panemine: kas teeme näiteks katuse või galerii või üldse midagi kolmandat. Ajaloolised objektid on tihti ka väga rahatundlikud.\nHaapsalu linnusega oli jälle teistmoodi: sealse eelarvega sai kogu visiooni terviklikult välja ehitada. Põltsamaal on meil tellijaga pidev dialoog. Tõsi on see, et ajaloolisele hoonele lisab väärtuse nüüdisaegne arhitektuur.\nVõib vist öelda, et töö õnnestub siis, kui ajalooline ruum võtab uue n-ö omaks …\nLahenduse tagasipööramine on põhimõte, mida peab pidevalt silmas pidama. Kui uus lisatav kihistus ei kahjusta mälestist ning ajaloolise ruumi saab taastada, siis kiidab ka muinsuskaitseamet projekti heaks.\nMälestiste ja ajalooliste hoonete rekonstrueerimisprojektid on üldiselt väga pikaajalised, ühe projektiga ollakse seotud väga kaua. Kuidas see sulle sobib?\nSobib vist jah. Seal on mitu etappi. Esimene etapp on projekti algus, kui see hakkab pihta ja kõik on hästi põnev. Sellele järgneb pikk projekteerimisprotsess. Eriti huvitavaks läheb siis, kui hakatakse visiooni välja ehitama: siis näed päriselt neid ruume, mida meeskond oma peades või arvutiekraanidel ette kujutas.\nAjaloolised ruumid on pikaealised, nad on püsinud kaua ning uue kihistuse lisamine võiks eluiga ju veelgi pikendada.\nMeie eesmärk on kindlasti jätkusuutlikkus. Viimase kahe aasta jooksul on arusaamine töö- ja elukeskkonnast muutunud. Ühest küljest on oluline ruumide kestvus ja pikaealisus, kuid teisest küljest nende paindlikkus. Osaline kodukontoris töötamine jääb ilmselt nüüd standardiks. Olen tööandjana kolleegidelt uurinud, kuidas mõjutab kodukontor tööd ja töösse suhtumist. Töötajad eelistavad osaliselt kodukontorit. Kindlasti sõltub see ka töö iseloomust. Mõnes asutuses on konfidentsiaalsusnõue nii suur, et eraldi kabinetid peavad säilima. Kavandame praegu Eesti Panga pliiatsisaali bürooruume. Seal on tarvis töötajad paigutada helikindlatesse kabinettidesse, mis asuvad suures avaras saalis. Kui vanasti hoiti pangas raha, siis tänapäeval salastatud informatsiooni.\nSisearhitektuur on n-ö kaduv kunst: trendid muutuvad, toolid ja lambid vahetatakse uute vastu. Mis on aga see, mis peab ruumi alles jääma?\nTegeleme enamasti ühiskondlike ja suurte objektidega, seda ei saagi ehk võtta klassikalises mõttes sisearhitektuurina. Trendid muutuvad, mööbel laguneb, aga ruum jääb. Kui ruum on hästi loodud, siis ei kipu keegi seda välja vahetama, pigem ikka parendatakse, hoitakse ja hoolitsetakse.\nKas hoonete taastamine ja ümbertegemine on jätkusuutliku ruumi alus? Millises suunas liikuda: kas rohkem rekonstrueerida või luua uusi nutikaid ja energiasäästlikke ruume?\nVanade hoonete kasutamine on jätkusuutlik ja energiasäästlik, kuigi tihti leitakse, et uue ehitamine on rahaliselt soodsam. Kui kasutada juba olemasoleva hoone konstruktsioone, ei pea selle võrra uusi ehitusmaterjale tootma. Ehk panevad kasvavad ehitushinnad meid rohkem vana väärtustama ja ümber mõtestama. Ajaloolisesse ruumi ei olegi alati võimalik luua lõpuni kontrollitud sisekliimat ning päevavalgust ei pruugi olla piisavalt, aga nende kitsendustega tuleb arvestada.\nAjaloolisse ruumi saab edukalt luua ka head avalikku ruumi. Näiteks Fahle sisegalerii Tallinnas, endises tselluloosivabriku kvartalis Tartu maantee alguses. See pärjati 2021. aasta arhitektuuripreemiatel mitme auhinnaga.\nFahle galerii on tõesti tore näide, kuna üldiselt ei pööra arendajad linnaruumile nii suurt tähelepanu. Juhtumisi oli Fahle pargi arendajatel selline erakordne võimalus, kuna seal on ajalooliselt olnud sisetänav ja see otsustati taastada.\nNii on hea linnaruum ka sisearhitekti südameasi?\nJah, kindlasti. Kesk- ja Lõuna-Euroopa linnades voolab linnaruum tihti, kiiresti ja märkamatult tihedast siseruumist väliruumi ja tagasi: ühel hetkel oled tänaval, siis mitte. Linnas jalutaja kogeb mitmesugust maastikukujundust ja sisearhitektuuri, erisuguseid fassaade. Kõik on läbisegi ja tunnetuslikult põimunud.\nRäägime linnaruumist ja sekkumistest lähemalt. 2011. aastal, kui Tallinn oli Euroopa kultuuripealinn, korraldasite Maarin Ektermanni, Ingrid Ruudi ja Margit Aulega linnainstallatsioonide festivali „Lift11“. Kas sellised lühiajalised installatiivsed sekkumised saavad midagi muuta?\nSellest sündmusest sündis arhitektuuribüroo Kaos. Nii suuremahulisi festivali vormis installatsioone polegi eriti rohkem tehtud. Kindlasti elavdavad taolised väikevormid ja ideed avalikku ruumi, aga ma ei usu, et see linnaametnikke eriti mõtlema paneb. Tookord pidime kõik installatsioonid kooskõlastama ning suhtumine oli pigem selline, et las teevad oma kunsti ja varsti koristatakse kõik ära.\nOled kultuurkapitali toetusmeetme „Ela ja sära“ stipendiaat. Pakub see sulle mõtlemise ja säramise aega?\nStipendiumi pälvimine on suur kompliment. Kõik olulised asjad mu elus on langenud ühele aastale, uue büroo käivitamine on võtnud palju energiat ja aega. Tegeleda on tulnud absoluutselt kõigega. „Ela ja sära“ stipendium sunnib justkui rattalt maha tulema ja aega võtma. Riik on andnud toetuse ja seda ei tohi raisku lasta, juba austusest. Mul küpseb peas mitu näituseideed, mille materjalid on kogunenud viimase aja töödest. Praegu tegelengi kõige muu hulgas näituse ettevalmistamisega.\nVõrreldes arhitektuuriga on sisearhitektuuri näitusi, kirjalikke ülevaateid ja uurimusi vähe. Vahel tundub, et sisearhitektid ei väärtusta oma pärandit piisavalt. Kas siinset sisearhitektuuri peaks rohkem uurima? Kas sisearhitektid peaksid seda ise tegema?\nMulle näib, et paljud sisearhitektid võtavad oma tööd kui funktsionaalset loomingut. Kui mina sisearhitektuuri õppisin, siis oli see hästi pragmaatiline eriala: tegelesime ruumiloomega ning lähenesime sellele otstarbepõhiselt. Nüüd suunatakse tudengid juba ülikooli tasandil mõtlema oma erialale laiemalt. Minu põlvkonna sisearhitektid teevad rohkem oma tööd ja muuga ei jõua tegeleda. Sisearhitektuuri tuleks igal juhul rohkem mõtestada ning analüüsida, mida see meile annab.\nKäisin hiljuti uuesti oma lemmikobjekti vaatamas. See on Milanos asuv nüüdisaegse kultuuri- ja kunstikompleks Fondazione Prada (OMA, 2015). Seal on võimalik üks ühele kogeda, et sisearhitektuur ei ole vaid sisearhitektuur, vaid sel on oma eesmärk. Ei pea mõtlema ainult seinte viimistlusele või lae funktsionaalsele valgustusele: need on muidugi olulised, kuid vaadata tuleb laiemalt. Fondazione Prada puhul on üldse raske tõmmata piiri arhitektuuri ja sisearhitektuuri vahele.\nMinu töö on samuti arhitektuuriga läbipõimunud. Võib-olla saangi inspiratsiooni arhitektuurist, kuigi tegelen interjööriga. Ma ei oskagi neid vist eraldiseisvalt võtta.\nFahle galeriitänav on hea näide arhitektide, sisearhitektide ja maastikuarhitektide koostööst: ruum voolab märkamatult seest välja ja väljast sisse, maastikuarhitektid Mirko Traks, Juhan Teppart, Uku Mark Pärtel, Kristjan Talistu ja Karin Bachmann (Kino), arhitektid Margit Aule, Toomas Adrikorn, Katri Mets ja Laura Ojala (Lumia), sisearhitektid Margit Argus ja Katariina Teigar (Studio Argus).\nPõltsamaa lossi rekonstrueerimisprojekt (Margit Argus, Margit Aule, Birte Böer, Eliise Harjak, Elo-Liina Kaivo). XVIII sajandil sai kivilinnusest uhke rokokooloss, mille sisemine osa on nüüdseks täielikult hävinud. Rekonstrueerimisprojekt lisab ajaloolisele nüüdisaegse kihi, läbi kolme korruse kõrguva sisegalerii.\nNarva Aleksandri suurkiriku restaureerimine ja juurdeehitis (Margit Argus, Margit Aule, Katariina Teigar, Karina Krestinov) lõppes eelmise aasta lõpus, nüüd oodatakse riigi rahastust.\nNullenergia veab vägisi miinusesse\nSel kevadel restaureeris Randel Saveli kõrgema kunstikooli Pallas lõputööna Põlvamaal Peris ekspressiivse ja väljendusrikka hiigelsuure pannoo „Mahtra sõda“1, mille 1985. aastal tellis Andrus Kasemaalt …\nRoheteekond Tallinna südalinnas\nMootorsõidukiteta linnaruumi katsetamiseks suleti eelmisel nädalavahetusel pealinnas autoliiklusele Tammsaare pargi ulatuses lõik Estonia puiesteest ja kutsuti pealinlasi üritusele „Roheteekond linnasüdames“, mis oli ühtlasi keskkonnasõbraliku …\nArhitektuur KERTTU RAIE\n„Disainiöö“ festivali konverentsil tutvustasite kaht disainilahendust. Üks on tehispalmide oaas ja teine meditsiiniseade COVID-19 patsientide olukorra leevendamiseks. Kuidas need kaks täiesti erinevat lahendust sündisid …