Esimest korda Tallinnas toimunud Vägilase Jooksu võitis Eno Lukk - Jooksja\nEsimest korda Tallinnas toimunud Vägilase Jooksu võitis Eno Lukk\nVägilase Jooksul Tallinnas Nõmmel pidi treppidel kandma puupakke. Foto: Aldis Toome\nVägilase jooksu sarja etapid on varasematel aastatel toimunud nii Tartumaal kui Narvas. Tänavu korraldati sarja üks osavõistlus esmakordselt ka Tallinnas. Nõmme Spordikeskuse ümbruses kulgenud võistlusest võttis osa pea 350 jooksjat, kellel oli valida kahe distantsi vahel – 7 km ja 4 km.\nPikemal distantsil oli kiireim Eno Lukk. Lukk, kelle varasemad kokkupuuted takistuskrossidega olid minimaalsed – ta oli enne tänast osalenud vaid mullusel Tartu ekstreemjooksul, mille lõpetas teisena, näitas, et ka tugeva staadionijooksja taustaga sportlasele on takistuskross kontimööda. Tema võiduajaks tuli 31.43. Luku järel lõpetas teisena Anti Sulavee ajaga 33.01. Kolmas oli Andres Nöps, kaotades teisele kohale 19 sekundit (33.20).\nNaistest sai kindla võidu esimest korda Vägilase Jooksul osalenud Kristi Vaher, kes lõpetas ajaga 38.58. Teise koha saavutas Kelly Vildek (41.59). Naiste kolmanda koha sai Helen Tera (43.14). Lühemal distantsil olid kiireimad Andrei Sevela (19.52) ja Liis Livin (22.32).\nVõitjad nentisid, et rada oli raske, kuid samas väga tore nagu alati ning ei petnud ootusi. Kuna ilmad pole veel kõige suvisemad, siis oli võistlejatel hea meel, et ei tulnud jõudu katsuda veetakistustel ning finišisse sai jõuda kuiva ja sooja nahaga. Raskeimaks hinnati käte jõudu või tasakaalu vajavad takistused, näiteks Veski Mati jahukottide, STIHLi pakkude ja Baltyre rehvide tassimine, võrkseinal ronimine ja koormarihmal kõndimine – viimasel segavaks elemendiks ka rippuvad rehvid.\nSeiklushundil jookseb viies hooaeg ja see oli ajaloo üheksas Vägilase Jooks. Korraldaja Arvi Anton tõdeb, et nende aastatega on ikka üht-teist õpitud ning korraldus on juba piisava kvaliteediga, et ka peakorraldajal on aega võistlusest osa võtta ja rada koos osalejatega läbida. “Väga põnev oli esmakordselt ka ise rajal käia – nii näeb võistlust hoopis teise nurga alt, mis on korraldajana ka väga oluline ja vajalik,” tõdeb Anton.\nVägilase Jooksu järgmine osavõistlus toimub 2. juunil Narvas ning kolmas etapp 4.augustil Tartumaal Lähtel.\nVägilase Jooksu tulemused\nUju, vänta, lippa! Kuus nädalat eesmärgini\n48. Palamuse maanteejooksu võitsid Marek Võsu ja Olga Andrejeva


Kes pääseb parlamenti? - Saarte Hääl\n– 21/02/2019Rubriik: Arvamus\nSaaremaa vallavalitsuse tugiteenuste osakonna juhataja, endine vabariigi valimiskomisjoni esimees Alo Heinsalu laialt levinud arvamusega “vahet pole, keda valin, riigikokku pääsevad ikka erakonnas kokkulepitud kandidaadid” ei nõustu.\nRiigikogusse on võimalik saada kolmel teel ehk on kolme liiki mandaate: isikumandaadid, ringkonnamandaadid ja kompensatsioonimandaadid.\nNii isiku- kui ka ringkonnamandaadid jaotatakse välja ringkonnas. Ehk see valimistulemus, mis nüüd 5. ringkonnas, kuhu kuuluvad Saare-, Hiiu- ja Läänemaa, valijate häälte järgi välja joonistub, jaotatakse ka nende kandidaatide vahel, kes siin kandideerivad. Kompensatsioonimandaadid lähevad aga jaotamisele üleriigiliselt. Miks neid kompensatsioonimandaate tarvis on? Ikka selleks, et erakond, kes on saanud x protsenti hääli, saaks ligilähedaselt sama protsendi kohtadest riigikogus.\nEnamik kohti riigikogus jaotatakse välja ringkonnas. Eelmistel valimistel jaotati ringkonnas ehk siis kohapeal välja 79 mandaati, 22 parlamendikohta läks aga jaotamisele kompensatsioonimandaatidele.\nIsiku- ja ringkonnamandaadid\nKui palju hääli peab kandidaat riigikokku pääsemiseks saama?\nKui võtta aluseks meie ringkond (kus 1. veebruari seisuga oli 50 718 valijat) ja sama valimisaktiivsus nagu eelmisel korral (kui valima tuli 60% valimisõiguslikest elanikest), peab kandidaat selleks, et pääseda riigikogusse isikumandaadiga, saama pisut üle 5000 hääle. Seega igaüks, kes meie ringkonnas kandideerib ja üle viie tuhande hääle saab, pääseb riigikokku isikumandaadiga.\nOlgu märgitud, et eelmine kord siin ringkonnas ühtegi seesugust häältemagnetit ei olnud.\nRingkonnamandaadid, nagu öeldud, jaotuvad samuti ringkonnas. Siin kehtib aga kaheastmeline süsteem: kõigepealt vaadatakse, kui palju hääli üks erakond selles ringkonnas kogub ja siis antakse need hääled selle erakonna kõige edukama(te)le.\nSee künnis on meie näitel – kui võtame praeguse valijate arvu ja 60-protsendilise osalemise – 3800 häält. Seega kui nimekiri saab vähemalt 3800 häält, saab ta ühe ringkonnamandaadi, mis antakse selle ringkonna kõige edukamale. Seda sõltumata sellest, millisel kohal ta selles nimekirjas parasjagu on. Need kohad või positsioonid nimekirjas jaotatakse ringi vastavalt saadud häälte arvule. Seega – selle mandaadi jaotamise viisi puhul ei loe, kuidas erakond kandidaatide kohad nimekirjas asetanud on. Loeb see, kui palju kandidaat valijatelt toetust saab. Kui näiteks viiendal kohal olev kandidaat saab rohkem hääli kui neli nimekirjas temast ettepoole paigutatud kandidaati, läheb ta oma häältesaagiga nendest mööda.\nSelleks, et saada ringkonnast kaks mandaati, peab erakond meie ringkonna näitel kokku saama ligi üheksa tuhat häält. Siis pääseb riigikogusse kaks kõige edukamat kandidaati. Tõsi küll, siin mängib rolli ka personaalne kvoot – kui oled küll kõige edukam kandidaat ja sinu nimekiri on selle välja teeninud, pead isiklikult saama – meie näitel – vähemalt viissada häält. Ehk siis 10% viiest tuhandest.\nMeie ringkonnal kuus mandaati\nEelmistel riigikogu valimistel oli – ja ka seekord on – meil ringkonnas jaotada kuus mandaati.\nSellisel moel jaotatakse need mandaadid ära kõigis kaheteistkümnes Eesti ringkonnas.\nSee osa, mis jääb jaotamata – kui meie näite puhul saab erakond näiteks 3800 hääle asemel 3600 häält, siis ta siit ju mandaati välja ei teeni –, läheb üleriigiliselt jaotamisele kompensatsioonimandaatidena. Eelmise korra näitel oli selliseid mandaate üle riigi 22. Edasi hakkab pihta veidi keerulisem matemaatika, kus erakonnad võistlevad teatud matemaatilise mudeli alusel, mida ma siinkohal pikemalt lahti seletama ei hakka.\nKui meil, ütleme, pääseb riigikokku näiteks kuus erakonda, siis need 22 kohta lähevadki nende erakondade vahel jaotamisele. Iga erakond saab seega kolm või neli kohta, ent see arv võib ka varieeruda. Siis jaotatakse need kohad tõesti selle järgi, kuidas parteid üleriigilises nimekirjas oma liikmed järjestanud on.\nEelmistel riigikogu valimistel, nagu juba märkisin, ühtegi isikumandaati polnud. Meil oli jaotada kuus mandaati, mis kõik jagati ringkonnamandaatidena. Reformierakond sai kaks mandaati (Kalle Laanet ja Urve Tiidus). Ühe mandaadi said SDE (Hannes Hanso), IRL (Raivo Aeg), Vabaerakond (Andres Ammas) ja Keskerakond (Enn Eesmaa).\nEelhääletamine ja hääletamine valimispäeval\nE-hääletamine algab täna, 21. veebruaril kell 9 ja lõpeb 27. veebruaril kell 18.\nTänasest 24. veebruarini saab kell 12–20 eelhääletada maakonnakeskuse valimisjaoskonnas Kuressaare kultuurikeskuses Tallinna tn 6.\n25.–27. veebruarini toimub eelhääletamine kõigis valimisjaoskondades.\n3. märtsil on valimispäev.\nLisatud: 21.02.2019 / 07:19\nKes pääseb parlamenti? Mis küsimus see selline on? On juba ammugi teada, et parlamenti pääseb EKRE ja moodustab ka valitsuse.\nLisatud: 21.02.2019 / 07:44\nVaat just sellepärast ei tohigi valida EKREt, et tegelikult läheb riigikokku perepartei perenaine kel pole Saaremaaga mingit pistmist ja täiesti pohh.\nLisatud: 21.02.2019 / 07:50\nEnnem olgu seal mõni perekond kui kari endisi miilitsaid.\nLisatud: 21.02.2019 / 08:01\nSaame näha, kui palju see ilma igasugu mõõdutundeta katteta lubadusi andnud ekre inimesi ära lollitanud on. Lisaks pole seal nimekirjas inimesi, keda kõlbaks ministritoolile panna.\nLisatud: 21.02.2019 / 08:08\nEKRE on parim valik mida valijad teha saavad. Kõik EKRE lubadused on ka teostatavad ja rahaliselt on ka kõikide lubaduste elluviimiseks kate olemas. Mis puutub oravate, kesikute ja sotside lubadustesse, siis on need lihtsalt tuulestvõetud õhumullid ning neid ei viida mitte iialgi täide. Need kolm erakonda on tõelised meistrid katteta lubaduste andmises ja rahvale valetamises.\nLisatud: 21.02.2019 / 08:16\nValige kõiki teisi peale sotside. Kas riigikokku on meil sellist häbiplekki vaja kui on meile Madis osutunud?\nLisatud: 21.02.2019 / 08:17\nKõige hullem valik eesti rahva ja riigi seisukohalt oleks Sotsid või Eesti 200.\nLisatud: 21.02.2019 / 08:43\nSotsid on turvarisk meie riigile ja rahvale.\nLisatud: 21.02.2019 / 08:47\nEsinumber ei pruugi Riigikogusse pääseda, kui näiteks nimekirjas nr. 2 v. 3 v. 4 saavad rohkem hääli (ringkonnamandaat).\nLisatud: 21.02.2019 / 09:03\nElu on näidanud, et ükskõik kes kui suurte ideede, aadete ja lubadustega Riigikokku valituks saab, on lõpptulemuseks ikka ümmargune jutt, “munadeta” poliitika ja tagatubade niiditõmbajate poolt etteantud käskude vastuvaidlematu täitmine, ehk esiplaanile tõuseb oma isikliku heaolu kindlustamine, soovitavalt ka järgmisteks valimisperioodideks…\nLisatud: 21.02.2019 / 09:10\nKuna senini on nii käitunud kesikud, sotsid, oravad ja endine IRL/Isamaa, siis neisse erakondadesse kuuluvaid inimesi ei tohikski enam valida. Kuna mitte kedagi ette karistada või halvustada ei ole normaalne, siis ei ole eetiline ka EKRE-t nende valevorstidega ühte patta panna. EKRE too uue hingamise ja läbipaistva poliitika meie poliitmaastikule. Valige EKRE!\nLisatud: 21.02.2019 / 09:22\nLaku panni, EKRE troll!\nVõin kihla vedada, et ei tule need valituks osutunud EKRE-lased millegipoolest erinema kõigist teistest elukutselistest poliitikutest ja kui see seltskond nüüd piisavalt hääli saab, on meil nelja aasta pärast võimalik järjekordset kartellierakonda valida. Kõik eeldused selleks on ju olemas, vaadates kasvõi seda “demokraatiat” EKRE sees… Sarnaseid näiteid on ajaloos ju palju nii kodu- kui välismaalt.\nJuba valitud EKRE\nLisatud: 21.02.2019 / 09:44\nEga siis EKRE üksi valitsust moodusta, ikka kellegi teisega ning küll siis ka lubadused maalähedaseks muutuvad.\nPraegusi pidulisi küll valima ei hakka!!!\nLisatud: 21.02.2019 / 09:46\nEKRE lubadused rahaliselt kaetud? Lubage naerda – tõstavad paari miljardi eest jooksvaid kulusid, langetavad sama palju jooksvaid tulusid ja maksavad selle kinni ühekordse laenuga, mis ei kata päriselt kumbagi poolt? See on täiesti ebakompetentne vaimusünnitis, mida EKRE majandusprogrammi nime all reklaamib.\nLisatud: 21.02.2019 / 10:08\nNaera, aga naera! Kes naerab viimasea, see naerab psaremini. Elagu EKRE!\nLisatud: 21.02.2019 / 10:10\nEKRE päästab nii päeva, kuu, aasta kui ka Eesti riigi.\nLisatud: 21.02.2019 / 10:25\nRaivo, EKRE seas (ka Saaremaal) on rohkem inimesi valida, kui ainult Helmesid. Loe antud isikute kohta ja leia omale see kõige õigem.\nHelmesid on ju Eesti peale kokku 3 tükki, riigikokku pääseb aga 101 liiget.\nLisatud: 21.02.2019 / 10:28\nValida erakonda valimislubaduste alusel on üks kõige naiivsem ja lollim tegu mida üldse tänapäeva inimesed teha saavad.\nErakonda tuleb valida nende põhimõtete, sihtide ja arusaamade pärast ja mitte ainult selle perioodi kohta, mis jääb 2-3 kuud enne valimisi, kus meeletut kampaaniat tehakse, vaid tavainimestel võiks olla ka mingisugune ajumaht, mis kõike seda infot säilitab, mis ka näiteks aasta tagasi kokku keerati.\nSeega ei saa ka meie vallavanem siin head nägu teha. Praegu on liikvel küll jutud, mida kõike toredat ta ära on teinud. Aga see jama, mis ta kokku keeranud on, sellest ei mäleta enam keegi midagi. Pealegi tore nägu ju naeratab reklaamlehe pealt vastu, kena saaremaine mees — ikka valime tema riigikokku.\nÄrge olge pimedad inimesed ja mitte kunagi ärge tehke oma valikut valimislubaduste pärast.\nLisatud: 21.02.2019 / 11:02\nseda valimisseadust tuleb muuta, et saaks valida inimest ja et “hääled ei kanduks kellelegi üle”\npraegu ei ole demokraatlik valimine\nLisatud: 21.02.2019 / 11:42\nkohtade jagunemine on paigas:\nRE -2, KE-2, EKRE-1, SD-1\nkahju küll aga rohkematele ei jätku!\nLisatud: 21.02.2019 / 12:11\nvali rahva vaenulikke kaabakaid enam tagasi, annan hääle sedakorda ekrele.Ehk midagigi muutub paremuse poole.\nLisatud: 21.02.2019 / 12:18\nKui soovid, et midagi muutuks poliitilises elus paremuse poole, siis vali Eesti 200! Me teame, et sulle ei meeldi tühjad lubadused vaid sinu ja kogukonna vajaduste täitmine. Meie võtame Sind kuulda!\nLisatud: 21.02.2019 / 12:20\nEesti 200 on küll see viimane mida valida tasub. Ei ole seal ühtegi usaldusväärset inimest.\nLisatud: 21.02.2019 / 12:23\nLisatud: 21.02.2019 / 12:59\nKirjatüki autor on nagu Kuu pealt kukkunud ja tunda annab, et ei ole pikemalt Saaremaal elanud. Kelle käes on tegelik ja reaalne võim ja millel see püsib? Kartellierakondade ajastul on kama kaks keda valida, sest valimiste tulemused pannakse paika juba aastaid varem. Mõni nägu siia- sinna on vaid paikapanijate halb unenägu. Praegu on küll nii, et võta üks ja viska teist. Parlamenti pääsevad ikka omad (KGB/FSB filiaal).\nLisatud: 21.02.2019 / 15:02\nVALIGE EKRE .\nLisatud: 21.02.2019 / 15:35\nMiks ekre kardab nii hirmsasti sotse ja Eesti200-t? Ilmselt tunnevad ette, et keegi ekre-t punti võtta ei taha ja suuremad eelistavad just sotse ja Eesti200-t. Nii see tegelikult on ja ekre oma lauslollustega jääbki käsi laiutama.\nLisatud: 21.02.2019 / 15:41\nMõtleme nüüd korra. Võtame olukorra kus erakonnas A saaks üks kandidaat 10,000 häält ja 9 kandidaati 100 häält, ning erakonnas B saaksid 10 kandidaati igaüks 5000 häält. Ja ütleme et meil on 5 mandaati. Kui “hääled ei kanduks üle” siis saaks erakond A 1 koha ja erakond B 4 kohta, kuigi erakond A sai kokku 69% häältest. Kas see oleks demorkaatlik süsteem? Päris elus nii selgeid näiteid vast ei ole aga mõte jääb.\nLisatud: 21.02.2019 / 16:54\nMitte EKRE ei karda neid vaid nemad kardavad EKRE’t\ntahavad kah liivakasti\nLisatud: 21.02.2019 / 17:04\nekre-lembeliste kommide suur hulk kipub kinnitama tõsiasja netikommentaatorite madala-vollilisusest olevaitlusest\nLisatud: 21.02.2019 / 18:41\nKirjatüki autor selgitab rahvale valimisseadust ja seda tunneb ta hästi. Kõik, Saaremaal elamine ja muu fantaasiamaailm, millest räägid, ei oma siin mingit tähtsust\nLisatud: 21.02.2019 / 18:46\nToomas anonüümses kommentaariumis ei ole viisakas oma nime alt purjus peaga kirjutada.\nSealt tuleb sel juhul igasugust solki nagu ka kell 12:18 näitas. Huvitav, et nii vara mõnel mehel juba lõhnad küljes. Ma mõtlesin, et mina olen tegija.\nLisatud: 21.02.2019 / 18:47\nSotse ei saa ju terve mõistusega inimene eelistada. Selleks peab ikka homo või feminist olema või vähemalt paar korda peaga jää peale kukkunud olema.\nLisatud: 21.02.2019 / 18:48\nMinu nime ära küll niisama suhu võta. Küll varsti sulle alles köetakse.\nVõid mu varbaid 4nda märtsi hommikul suudelda.\nLisatud: 21.02.2019 / 18:49\nValige keda tahate, peaasi, et valima lähete. Mille pagana pärast lihtrahvas üle 100 aasta võitles, et valimisõigust saada, kui pooled inimesed seda õigust ei kasuta. Kas võtame jälle valimisõiguse ära ja laseme ainult rikastel omanikel valida?\nLisatud: 21.02.2019 / 19:02\nMis valimisseadus? See on tehtud samade kartellikate poolt. Riigi raha pumbatakse erakondadele, kes oma aluskapitali said nende käest, kelle käest sai kunagi kuulda:”… sinna kuhu vaja (tuda kuda nado).”Saaremaal on võim algusest peale olnud teatud seltskonna käes ja pole vahet, millise kannika peal parajasti istutakse- kas reformi või keski nimelisel. Veidi lahtiseks jääb vaid see, kes pistab oma pea välja august nende kannikate keskel.Demokraatiast on kõik see jant sama kaugel kui siga apelsiinist.\nLisatud: 21.02.2019 / 20:13\nEkre ei korja siit mandaati . Kuna kaabu pani oma moori siia ,siis peab siit suu puhtaks pühkima . Küll arvan et isamaa korjab selle ühe koha\nto Raivo 07,44\nLisatud: 21.02.2019 / 21:45\nKas eesmaa on kuidagi seotud Saaremaaga või ? Aga näe kandideerib ja on esinumber. Muide Tallinnas teda ju ei valitaks.\nLisatud: 21.02.2019 / 23:54\nja kogu Eesti rahvas valiks need mehed ehk naised, kes sellele mõttele tulevad,et äkki valiks Riigikokku väiksema arvu tegelasi, näiteks 71. Paneks need vastutama oma tegemiste ja mittetegemiste eest. Ka on täiesti vale lahkuvatele kompensatsiooni maksmine- seda on telerist näha, mida Riigikogu saalis tehakse, paljusid pole kohalgi, mõned lahendavad ristakaid. Kui see raha, mis sinna kulub, Eesti riigile jääks- ei siis suletaks koole ega maapoode. Mõelgem sellele!\nLisatud: 22.02.2019 / 07:48\nPahempoolsed töölised ja kehvikud on õige valik.


"Kombluspolitsei" tähelepanekud: millist hullumeelset loomastumist võib märgata eesti turiste välismaa kuurortides jälgides... - DELFI Naistekas\n"Kombluspolitsei" tähelepanekud: millist hullumeelset loomastumist võib märgata eesti turiste välismaa kuurortides jälgides...\nIsehakanud komblusinspektorid käisid hiljuti erinevates puhkusekuurortides uurimas, kuidas meie Eesti turistid välismaal käituvad. Komblusosakonna töötajad sõitsid erinevatesse puhkekeskustesse, riietusid tavalisteks puhkajateks ja tegid märkmeid. HOIATUS! Huumorimeele ja enesekriitika olemasolu on alljärgneva teksti mõistmiseks vajalik, nende puudumisel soovitame edasisest lugemisest loobuda!\nKõik omapoolsed kommentaarid isiklike tähelepanekutega reisidelt või sõprade-tuttavate käest kuuldud, on siinkohal teretulnud, et saaksime üheskoos olla abiks neile, kes oma reise alles planeerivad.\nSihtkohad, kus inspektorid käisid olid: Egiptus,Türgi, Kreeka, Hispaania, Bulgaaria, Tuneesia ja Tai.\n1) Mitmel juhul tekkis olukord, kus eestlastest turistid nõudsid valjuhäälselt musta leiba! Kaevati ka, et kohapealses riigis ei pakuta õiget hapukoort ega kohupiima, rääkimata kohukestest. Neil põhjustel nimetasid eesti turistid asukohariiki nõmedaks ja kaeveldi, et seal pole midagi normaalset suhu ega silma pista. Seda öeldi ka kohalikele vahel otse näkku või kaudselt, aga enamasti eesti keeles. Ühel juhul osutus ettekandja eestlaseks, kes keelest aru sai ja solvus.\n2) Väga paljudel juhtudel jäi inspektoritele silma see, et eesti turistid jõid ennast juba enne puhkusele minekut purju ja olid enamuse puhkuse ajast kas joobes või raskes pohmellis. Sellest tulenesid ebatavalise ulatusega meeleolukõikumised, kohati ka peretülid ja palju paksu pahandust. Isegi üks suurem baarikaklus. Puhkuselt naasejate tervis ei olnud paranenud, vaid pigem vajasid nad uut puhkust kodus, et end reisitsüklist välja magada.\nNoor naine: ma naudin seda, et vihkan kodutöid ja kokkamist! (42) 05.07.2013\nNaine pihib: ma ei oska tantsida, õmmelda ega süüa teha, kas minusuguseid luusereid on veel? (96) 04.07.2013\n3) Purjus peaga käituti välismaal mitmel puhul nagu parmustunud sotsiopaadid. Seejuures oli tegu tavaelus kõrge koha peal töötavate pealtnäha ontlike inimestega. Lolluste tegemist põhjendati endale ja teistele kahe peamise väitega: „Mul on puhkus!” ja „Elame vaid korra!” Enamasti see ei veennud kõrvalseisjaid. Tihti kiruti kõva häälega nimesid nimetades ja roppe sõnu kasutades oma tööandjat, kodust naabrit, mõnd muud tuttavat inimest eesti keeles, eeldades, et türklased, egiptlased, kreeklased, hispaanlased ja teised rahvad on rumalad ja nagunii ei saa mitte milleski aru.\n4) Hotellides kaeveldi nii tubade, teeninduse, toitlustamise kui ka kliima üle pidevalt. Rõõmsameelset lõõgastunud olekut tuli ette palju harvem, kui kalli raha eest kaugele ja kaua oodatud puhkusele sõites eeldanuks.\n5) Paaril korral esines juhtumeid, kus purupurjus peaga urineeriti avalikes kohtades, näiteks kaktuse peale või buganvilla põõsasse, röögiti Eesti hümni laulda, mõnel juhul sinna vahele oksendades, Eesti lippu lehvitades, ühel juhul lausa keset kiirteed ja kõige selle juures karjuti, et eestlane on uhke olla. Väide on surmtõsi ja kõik on õige, aga sellises vormis ja viisil esitatuna annab see kahjuks meie riigi mainele täiesti vastupidise käigu. Alkoholismi levikule peab suuremat tähelepanu juhtima riiklikul tasemel!\n6) Raportis tuuakse ära ka juhtum, kus Eestist pärit puhkaja oli vindise peaga tsikli rentinud ja tutvustas kohalikele meie jõmmide taset. Sõitis sadamas silla peal ja näitas, mismoodi meie maal nokka tõstetakse. Ise jõudis küll sõiduriista pealt ära hüpata, aga tsikli merest väljatõstmiseks tuli kraana kutsuda.\n7) Egiptuses jäi silma nähtus, et eesti noored naised jõlkusid kaelakuti kohalike kuttidega, kellega olid äsja tutvunud. Õhus oli tunda kombelõtvust. See võis olla tekkinud kultuurierinevusest tekkinud arusaamatusest, sest sealmaal, kui naine võõrale otse silma vaatab, tähendab see, et ta on kõigile saadaval. Katmata õlad ja lühikesed püksid tähendavad juba viimast astet vahekorra eel, ühesõnaga — enda kombetuks tunnistamist. Turistidele küll kehtivad kuurorti territooriumil veidi lõdvemad ja euroopapärasemad reeglid, aga kohalike sekka sattudes kehtivad kohalikud kombed. Sellise käitumise määr oli oodatust laiaulatuslikum.\n8) Tuneesia reisidel esines mitmeid juhtumeid, kus lõviosa reisist veedeti kohalikul turul hindu alla kaubeldes, seejuures midagi ostmata. Aga sellest rääkimisega kogu ülejäänud reisiseltskonda terve puhkuse aja tüüdates.\nIlmnes ka, et meie turistid ei tea mitmeid kultuurilisi konkse:\nKehakeel võib olla kultuuriti erinev ja seda tasub enne reisi alati uurida, et mitte kohalikku elanikkonda või teenindavat personali solvata.\nNäiteks on erinev tähendus käe või sõrmega kutsumisel, mõnel pool on konksus sõrmega või ülespidi peopesaga kutsumisliigutus solvav.\nInglaste jaoks on kahe sõrmega võidumärki näidates, kui peopesa on vaataja poole ja käeselg enda poole — kõik väga hea — oled nagu Churchill, võidukas. Aga kui keerad samamoodi kaks näppu püsti käeselja vaataja poole, solvab see inimest hingepõhjani ja ta võib ka kallale tulla.\nKeskmise sõrme näitamise ebaviisakas tähendus tundus meie turistidele õnneks selge olevat ja seda kogemata valesti ei kasutatud, mõnel juhul kasutati küll meelega tüli norimiseks ja seda edukalt. Ühel juhul läks asi kurjaks, aga lahenes õnneks ilma politsei abita.\nKäemärk OK — kui näitad nimetissõrme ja pöidlast moodustatud ringi — mis meile ja teistele eurooplastele tähendab, et kõik on hästi, tähendab näiteks Brasiilias hoopis, et asi on halb või ebameeldiv, või sama, mis keskmise sõrme näitamine.\nAraablastele ja üldse paljudele islamiusulistele oma kingatalla näitamine on ülim ebaviisakus.\nBulgaarias tähendab pearaputus „jah” ja noogutus „ei”.\nTeiste riikide kultuuriväärtused ei pruugi olla meile esmapilgul arusaadavad, näiteks mõni varemetükk või kivi, pink või sein, kuhu ei tohi oma nime kraapida. Üldse esines oma nime kraapimist ainult ühel korral ja sellel juhul astus Delfi inspektor vahele ja tegu jäi pooleli. Rohkem esines õnneks viiskalt oma ja armsama nimede koostamist kivikeste abil rannaliivale.\nVeel lisab raport, et hästi palju esines kaeblemist, kui „must ja räpane kõik on, mitte nagu Eestis” ja „toit ei ole see õige”. See võib subjektiivselt ja isegi objektiivselt vahel tõsi olla, aga seda ei maksa kohalikele nina alla hõõruda. Kus viga näed laita, seal tule ja aita.\nPuhkusele sõit lennuki, laeva, bussi või rongiga peaks olema kõigile meeldiv sündmus. Tihti esines aga juhtumeid, kus lennukis või bussis väikeste laste või beebide emad lubasid lahke naeratuse saatel oma tittedel terve tee röökida ja jalaga vastu eesistuja seljatuge togida. Mitmel sellisel emmel oli seejuures seljas neoonvärvi miniseelik, Guessi või Vuittoni kott üle õla, pikad kunstküüned ja lugemisvara oli sageli eneseabi õpik, kuidas hoida suhet ja vastata laste jonnile, või midagi sarnast. Raamatute valik on seejuures igati kiiduväärt, riietuse ja aksessuaaride osas samuti, aga beebiga tuleb enne reisi harjutada sellistes tingimustes olemist, et ei rikutaks ära kõigi kaasreisijate puhkust. Nõuandeid beebiga reisimiseks saab internetist või perearstilt.\nHead puhkust ja kauneid reise kõigile!\nLugeja kurdab: tüütud töökaaslased teavad omast arust paremini, kuidas ma oma elu elama...\nLugeja palub abi: ootan last, kuid mees on vägivaldne, sõimab ja solvab...\nNaistemees — naistest täielikult sõltuv mees ehk kõndiv vibraator?\nLugejad miniseelikute kandmisest: vanus pole oluline, aga pakse ja koledaid kintse me näha...\nLugeja mure: kolisin mehega välismaale, nüüd käin talle närvidele ja ta on minu vastu...


Lõpetage muretsemine ja hakake elama - Sekretär\nLõpetage muretsemine ja hakake elama\n20. aprill 2003 13:56\nKuigi igaüks meist tunneb ennast mõnikord madalamalt kui muru, ei tohiks sellega leppida. Et oma asjadega hästi toime tulla, peab säilitama eneseusu ja hoidma enesehinnangu kõrgel.\nElus on nii paremaid kui ka halvemaid päevi. On perioode, kui kõik sujub hästi ja tunned ennast suure ja võimsana. Siis muutub midagi, enesetunne jookseb nulli ja miski ei edene. Sellises seisus tuleks otsida võimalusi eneseusu taastamiseks ja enesetunde parandamiseks.\nKõik algab inimese enda mõtlemisest\nInimene mõtleb ennast kas kurvaks või rõõmsaks, äpardunuks või edukaks, inetuks või ilusaks. Siit tulebki alustada - püüda heita kõrvale kõik negatiivne ja hakata positiivselt mõtlema. Igal asjal on olemas kaks poolt: hea ja halb, algus ja lõpp. On inimlik, et me millegi meeldiva, meile turvalise olukorra või suhte lõppedes kurvastame. Kuid peaaegu alati on võimalik vaadata sama juhtumit ka teise nurga alt. Saab mõelda, et iga lõpp on võimalus uueks alguseks, et on tekkinud uus Å?anss. Ka siis, kui te pole rahul teistega, tuleks alustada iseenda muutmisest, sest teisi me muuta ei saa.Inimesel on hirm muutuste ees, kuid oma hirmuga tuleks piltlikult mõeldes sõbraks saada. Tunnistada hirmu olemasolu, otsustada see ületada ja astuda järgmine samm. Stabiilsus on küll turvaline, kuid muutmist vajavat olukorda see ei paranda. Enesehinnangu tõstmisel peaks arvestama ka muutumise paradoksaalset seadust: muutus hakkab toimuma siis, kui aktsepteerin ennast sellisena, nagu olen.Mõtlemist mõjutavad suurel määral veendumused, mida inimene on omandanud kasvamise käigus. Kui uskuda, et olen saamatu, et nagunii see asi ei õnnestu, siis nii see jääbki. Sel inimesel võib kujuneda õpitud abitus, s.t võimetus eluprobleemidega toime tulla. Mõelda võiks aga hoopis nii: ei ole läbikukkumist, on tagasiside, sõnum, et valitud moodus ei tööta. Peab proovima midagi muud või lähenema asjale teisiti.Eesmärke ja nende saavutamise teid tuleb vajadusel ümber hinnata. On loomulik, et inimene täiustab end pidevalt, püüab oma nõrkadest külgedest vabaneda. Samas on oluline silmas pidada, et oma mahajäämust mingil alal ei tohiks järele aidata nende külgede arvelt, milles on eeldusi olla parim. Enesehinnang on seotud eluliste rollidega. Märgata ja väärtustada tuleks enda tugevamaid külgi ja nõrku külgi mitte üle tähtsustada.\nMadala enesehinnangu üks põhjusi on enese võrdlemine teistega - edukamatega. Õiglasem on võrdlus iseendaga - näiteks milline ma olin aasta tagasi, mida olen oma õnnestumistest ja ebaõnnestumistest õppinud, mis suunas olen kasvanud ja arenenud.\nOle iseendaga rahul sellisena nagu oled\nLiiga kriitiline olles, end pidevalt taga piitsutades võib inimeses kaduda jõud midagi muuta. Kui märkate, et töö kipub viltu vedama, siis tehke vahelduseks seda, mida armastate ja mis kindlasti õnnestub. Nii tõstate meeleolu, ammutate uut energiat ja distantseerute probleemist. Igale probleemile on olemas lahendus - see kasulik uskumus aitab alati.\nInimese enesehinnangule avaldab mõju nii eesmärgi püstitus kui ka eesmärgi saavutamine. Eesmärk peaks olema pingutust nõudev, kuid saavutatav. Liiga kõrgete eesmärkide seadmine võib osutuda isiksust lõhkuvaks. Hõlpsaim on eesmärgi või muutumise poole liikuda väikeste sammudega. Nii muutumises olles kui ka eesmärgi suunas liikudes on soovitav vahel aeg maha võtta ja vaadata, kas asi läheb ikka õiges suunas. Idamaa filosoofia asjatundja Gunnar Aarma on öelnud, et mõte on tegu ja tegu omakorda muudab-mõjutab mõtet. Temagi soovitus on mõelda positiivselt.\ntehke endale nädalas kaks murevaba päeva - eilne ja homne päev - ja ärge nende pärast muretsege. Märgake oma pisimaidki saavutusi ning premeerige end nende eest.\nIgat negatiivset kogemust on võimalik kasutada selleks, et end tugevamaks ja võimekamaks muuta\nTuleb hoolitseda selle eest, et oleks võimalusi muutuda - andke endale Å?anss, see on iseenda muutuste alus. Kui ostad loteriipileti, on võimalus võita, kui ei osta, pole lootustki. Nii peaks suhtuma igasse uude soovi.Negatiivset ei maksa üle elada, vaid läbi elada. See tähendab nii tunnetele voli andmist kui ka nende läbitöötamist. Madala enesetunde parandamine ja püüd sellega mitte leppida on loomulik. Kui hakkad armastama oma keha, hakkad armastama ka oma hinge. Samuti on loomulik kasutada asjatundja abi siis, kui ise endaga hakkama ei saa.\nMõnikord aitavad abstraktsed kujutluspildid\nMõelge pingeolukorras ennast paika, kus teil on olnud väga hea. Näiteks päikeselisse mereranda, sumedasse suveöösse või mõne kalli inimese kõrvale. Nautige seda.Mõnikord aitavad abstraktsed kujutluspildid. Just siis, kui enesetunne on madalam murust, võib proovida kujutleda, kuidas te olete suur ja tugev puu kõrge mäe otsas. Sealt kõrgelt suure ja tugevana olukorda hinnates võib probleem palju väiksemana tunduda. Loomulikult on igaühel oma kujutluste lemmikpaik, millest raskel hetkel jõuvarusid ammutada.Katsetada võib ka mõtlust. Vastutusrikka otsuse langetamise eel keskenduge näiteks 20-30 minutiks järgmisele mõttekonstruktsioonile: KES, kui mitte mina? KUS, kui mitte siin? MILLAL, kui mitte praegu?Pingeolukorras tuleks leida võimalus võtta puhkust ja lubada distantseerumist pingeallikast. See aitab analüüsida, hinnata, mõista ja langetada tark otsus.Kõige paremini tunneb inimene ennast ise. Ka pinge maandamise vahendite valimisel on soovitav kuulata oma sisetunnet. Igaüks tunneb ise, kas talle sobib selleks muusika või tants, jalutuskäigud looduses, veeprotseduurid alates vannis käimisest kuni ujumiseni, elus tuli, tavaline või aroomimassaaz, hea seltskond jm.\nViimasel ajal on eneseregulatsioonis üha rohkem hakatud kasutama ka professionaalset abi, sealhulgas psühholoogilist nõustamist ja psühhoteraapiat\nMuutust aitavad saavutada:\n* julgus tunnistada oma nõrkust * otsus, et tahan muutuda * usk, et probleemidest ja pingetest on võimalik vabaneda\n* selge ja saavutatav eesmärk\nAlati tuleks uskuda, et...\n* igal konkreetsel hetkel teeb inimene enda jaoks parima valiku * igale probleemile on lahendus * igas sündmuses on nii head kui halba\nMida teha positiivsuse säilitamiseks?\n* armasta ennast ja tee enese heaks iga päev midagi meeldivat * räägi oma tunnetest, sellest, mis toimub sinus * märka ja tunnusta väärtuslikku nii enese kui ka teiste juures * tegele meeldivaga * muuda oma suhtumist, kui sa muud muuta ei saa


, Bloodstocki igemed haigete liigesed\nBloodStocking igemed: ravi. Bloodstocki igemed: Põhjused Elu taime kui vaja on viljakas pinnas ja hambad võivad olla tugevad, kui igemed on terved.\nMis võiks olla selged probleemid. BloodStocking igemed: ravi. Bloodstocki igemed: Põhjused\nAga kui paljud koos kaariese ravitakse hambaraviga, siis ainult üksused peavad vajalikuks hambaarsti juurde minna, kui igemed on väga verejooksud.\nSee probleem üritab sageli lahendada iseseisvalt, kuid sageli ebaõnnestunud. Kui tõsine on see sümptom ja mida teha, kui kummid verejooks räägitakse hiljem. Suu loputamise vedelikud Gingiviidi riski võib vähendada integreeritud suuhügieeni ja tervislik toitumine Isegi kui riski ei saa täielikult kõrvaldada.\nElektrilised hambaharjad võidetavate liikumisega eemaldada väga hoolikalt padjad. Hambad tuleb puhastada vähemalt kaks korda päevas. Oluline on juhtida tähelepanu hammaste vahemaadele.\nKui harja või niit on ajavahemike järel liiga lihtne liikuda, peate kasutama bloodstocki igemed haigete liigesed meetodit. Lõõgastusmeetodid võivad aidata, kas Samuti tuleb bakterite poolt regulaarselt vabaneda keele pind. Antibakteriaalse suu loputamise tööriistad võivad samuti vältida kummi verejooksu.\nRegulaarsed kontrollid I. Bleeping igemed: peamised põhjused see sagedane probleem ja täiskasvanud ja lapsed kannatavad. Probleemi tekkimist saab hõlbustada mitmete teguritega.\nKõige soodsama juhtumi puhul võib veri olla ülemäärase tulemuse tulemus mehaaniline rõhk Pehme suukaudse kangaste puhul, näiteks hammaste puhastamisel jäiga harjaga või jäme toidu kasutamisega. Sageli on verejooks märkm tõsised probleemid Suukaudse õõnsuse tervisega - haigused põletikuline iseloom Gingiviit ja periodontiit. Muud artiklid kaduvate igemete kohta Magusad tooted ja happelised joogid tuleb tarbida ainult mõõdukates kogustes, kuna Suhkrut tabab emailiga ja bakterid võivad koguneda.\nKui soovite teemat rohkem teada saada, minge ühele meie teistele artiklitele. Kui see artikkel teid aitas, siis palun soovitage seda. Kas see on sigaret, toru või sigar: suitsetamine kahjustab hambaid - läbi lõksu. Põhjustab Suitsu tungib läbi purh õõnsus ja hammaste, keele ja limaskestade all lükati edasi.\nKui nikotiin siseneb vereringesse läbi limaskestade ja kopsude kaudu, toob see kaasa veenide vähenemise. See juhtub, et igemete probleemid ilmuvad taustal patoloogilised seisundid ei ole seotud suuõõndega. Näiteks, kui C-vitamiini puudumine kehas areneb ohtlik bloodstocki igemed haigete liigesed Nagu Qing Kuid lisaks verejooksule verejooksu välimus zingis naha katabnina verejooks, liigeste valu.\nMis on meeste hea muskaatpähkel mähklite abiaatamise abil töödeldakse impotentsus või kasutatakse selle haiguse vältimiseks; kasulik enneaegse ejakulatsiooni jaoks; tagab kokku väsimus, parandab vereringet väikeste vaagnate elundites. Hea tervise toitainete tervis normaliseerib menstruaaltsükli; pikendab noori; mis piima ema, rahustavaid ja kasulikke omadusi edastatakse läbi piima laps, mis on võimeline pigistama hambumine imikutes; naiste tarbivad muskaatpähkel, et vältida venoosse haiguse arengut. NutMegi terapeutilised omadused suudab tervendada valu liigestes, artriitis, lihastes; taastab epiteeli, edendab haavade kiiret paranemist; vähendab peavalu rünnakuid; see on kasulik hammaste ja igemete probleemide jaoks kõrvaldab ebameeldiv suhu lõhna; kiirendab seedimist; regulaarselt kasutamiseks väikestes annustes, muskaatpähkel parandab aju vereringet ja vaimse töö kvaliteeti; külmaga sageli tehke massaaži eeterliku õli abil massaaži, sellel on eemaldaja ja soojenemine; on antibakteriaalsed omadused; hädavajalik kasu toob tuberkuloosi vastu võitlemise; kohtleb kõhulahtisus; Nutmeg on parem salvestada täielikult ja ainult riivide riivitamiseks, t.\nTulemus: limaskestad ja igemed ei ole enam verega varustatud, immuunsüsteem peaks suunama oma kaitserakke kitsenenud toitekanalite kaudu. See vähendab immuunsussüsteem Sealhulgas igemed. See suurendab automaatselt periodontaalse haiguse riski.\nHaige, nimelt viis kuni kuus korda. Tubaka tarbimise negatiivsed tagajärjed igemete ja lõualuude kohta kinnitavad Saksa keele viimase uuringu tulemusi suuõõne tervisele.\nVitamiinide kriitiline tase võib olla pika nälga, tasakaalustamata toitumise või seedetraktihaiguste olemasolu tulemus, milles kehast ei imendu lihtsalt kasulikke mikroelemente. Et mõista, mida teha, kui igemed verejooksu tuleks mõista kui selle hambaravi oleku juurepõhjuseid.\nLõualuu luu võib kahaneda Kuna suitsetamine nõrgendab immuunsüsteemi, muutuvad igemed ka pikaajalise põletiku suhtes vastuvõtlikumaks.\nSee võib kahjustada lõualuu ja vähendada seda. Mingil hetkel ei saa ta enam hamba hoida, hakkab ta lõpuks kõikuma, lõpuks ta ebaõnnestub.\nSee on eriti kaval: suitsetajate igemed ei verejooksu nii kiiresti, kui nad on põletikud. See on tingitud nikotiini veenide vähenemisest.\nVere - periodottiidi tüüpiline hoiatusmärk. Kui ta puudub, ei tunnistata probleemi kiiresti - ei isiku poolt ega hambaravis tegeleva isiku poolt. Lisaks ravivad suitsetajad haavad palju aeglasemad, isegi need haavad, mis on põhjustatud hambakirurgiast või lõualuudest. Gingiviit Oralise hügieeniga suuõõnes moodustatud hambakivi muutub sagedane põhjus Põletikud lähi-nahakangad ja arengu põletikuhaiguse.\nKarotiidi arteri stenoosi oht. Slenoosi unine arterite kirurgilise ravi stenoosi arterite\nSamal ajal omandavad koe paisumise haigused punaselt ja mõnikord sinise värvimise. Gingiviidi all kannatav isik on täheldatud ja igemed haiget ja verejooksu. Pärast suuõõne uurimist hammaste pinnal eriti koos sisemine Ja nende ümber piki kummijoone näete pehmete bakteriaalsete languse ja tahkete ladestumise - kivi. Kui suitsetate, peate oma hammaste pärast erilist muret näitama ja veenduge, et teil on mitu korda aastas.\nDrsne Retreat, mida nimetatakse ka kummi majanduslanguseks, näitab võimalikku põletikku. Kui seda ei ravita, varsti kaela on tasuta ja hammaste haiget. Küsisime meie lugejaid mõned küsimused, sest nad tahtsid selle kohta rohkem teada saada.\nLangeb märkimisväärselt tagasi kroon, hamba silla või hambaravi implantaat? Kas see ravi on teie kindlustusega? Kas igemed olaliigendite haiguste ravi edukalt peatada? Kuidas märkisite oma igemed tagasi?\nHemorraagiline diatees: etiopatogenees, klassifikatsioon, kliinilised ilmingud, diagnoos, ravi põhimõtted.


Kuidas printsess Dianast sai meie aja mõjuvõimsaim moeikoon | Naisteleht\nKuidas printsess Dianast sai meie aja mõjuvõimsaim moeikoon (3)\nEiris Teeveere, 12. august 2017, 00:01\n1996. aastal oli Dianal Washingtonis heategevusgalal seljas valge õhtukleit, mis võiks oma ajatu disainiga lüüa nüüdki, 21 aastat hiljem, punavaibal laineid. Vida Press\nKuigi printsess Diana surmast möödub tänavu 20 aastat, pole inimesed teda unustanud. Tema lühikeseks jäänud elust ja sellest, mida ta selle aja jooksul jõudis ära teha, räägitakse peaaegu iga nädal. Kõige selle kõrval pole aga vähemtähtsam seegi, et Diana oli üks mõjuvõimsamaid moeikoone, kelle rõivastusest ammutatakse inspiratsiooni veel praegugi.\nPÕHIPILDIKS Vida Press\n12. detsember 2018, 14:10\nKas see pitsiline pulma-pükstükk on pruudi jaoks liiga nilbe? (19)\n5. jaanuar 2018, 12:11\nWalesi printsessist Dianast rääkides ei saa üle ega ümber tema silmanähtavast sõnumi edastajana. See omadus, mida pole kuigi paljudel poliitikutel ja siniverelistel ning mille teerajajaks peetaksegi 1997. aasta 31. augustil õnnetult surma saanud printsessi. Viise, kuidas ta kindlustas endale koha moetaevas ja kuidas temast sai üks meie aja mõjuvõimsamaid moeikoone, on aga veelgi.\nIlmselt on kõik kursis sellega, et praegu on Inglismaa moeprintsess vaieldamatult hertsoginna Catherine ja Ameerikas võeti aastaid šnitti president Obama abikaasa Michelle’i riietumisstiilist.\nMida aga paljud ei tea, on see, et tegelikult pole need kaks moeikooniks tembeldatud naist sugugi nii-öelda stiilijalgratast leiutanud, vaid nad on on ammutanud inspiratsiooni printsess Dianalt.\nKui paljudele on riided lihtsalt midagi, mida hommikul selga panna, siis Diana teadis, et nendega on võimalik edastada sõnumit ja panna need enda eest kõnelema. Nii oli tal välisriigis visiidil olles alati seljas midagi, mis näitaks võõrustajariigi suhtes austust üles.\nSeda praktiseerivad peaaegu kõik riigijuhid ja siniverelised. Näiteks kui mõni Eestit külastav kõrge külaline on end riietanud sinimustvalgesse, siis võib seda pidada austusavalduseks meile kui võõrustajariigile. Selle traditsiooni rajajaks saabki pidada printsess Dianat.\nRiided, mis rääkisid printsessi eest\nSamamoodi ei kandnud ta kunagi kindaid, mis on ju siniverelistele vägagi omane. Nimelt tahtis ta inimestel käest kinni hoida. Lastehaiglates käies ei kandnud ta kunagi kübarat, sest see ei võimaldanud tal lapsi korralikult kallistada. Pikkade kõnede asemel, kui väga ta lapsi armastab, kandis Diana tihti suuri ehteid, millega mudilased said mängida, kui ta neid sülle võttis.\nPimedatega kokku puutudes pani printsess sageli selga pehmest kangast riided, näiteks midagi sametist, jättes endast sooja ja vahetu mulje. Räägitakse, et riided olidki Diana viis edastada sõnumit, mida siniverelised ja riigipead teevad üldjuhul oma kõnedes.\nNimelt ei pidanud printsess kuigi palju kõnesid, kuid ometi teadsid kõik, mida ta pidas tähtsaks ja milliste väärtuste eest seisis. Usutavasti levis sõnum nii hästi tänu oskuslikult valitud garderoobile.\nPeen stiilitunnetus ja arusaamine moest polnud Dianale sugugi kaasa sündinud, vaid pigem ajapikku omandatud. Nii võibki näha, et ta alustas moevallas pluuside ja kleitidega, mida kaunistasid kõikvõimalikud volangid. Hiljem need siiski kadusid ja asendusid lihtsamate rõivastega.\nSeda põhjusel, et Diana nägi, et suursugused riided ei näe fotodel head välja ning jätavad temast ülbe ja suurustleva mulje. Tõsi, alguses olid tal abiks stilistid, kuid üsna pea omandas ta keeruka kunsti ise ega vajanud enam abi.\nVolangid ja pitsid asendusid keha ligi hoidvate tagasihoidlike riietega, mis saatsid sõnumi, et ta on täiesti tavaline naine. Samas murdis Diana nii mõnegi traditsiooni. Näitkes oli ta esimene sinivereline naine, kes kandis pidulikul üritusel kleidi asemel hoopis pükse ja smokingipintsakut, päästes selle käiguga edaspidi nii mõnegi püksieelistusega naise kleiditerrorist.\nSamasuguse elegantsiga, nagu printsess kandis õhtukleite, tegi ta seda dressipluusi ja šortside puhul. Öeldakse, et Diana oli ehe näide naisest, kes teadis, mis talle sobib ja kandis kõik alati edukalt välja. Ta jättis sellega selge mulje, et tema kannab riideid, mitte riided teda.\nMäletamisväärseid moehetki printsess Diana elust\nPrints Charles ja leedi Diana Spences abiellusid 29. juulil 1981. aastal. David ja Elizabeth Emanueli disainitud pruutkleiti hoiti kuni pulmapäevani saladuses. Toona hinnati selle väärtuseks ligikaudu 9000 naela ehk umbes 10 000 eurot. Kleidil oli 7,62 meetri pikkune slepp, mis teeb pika puuga ära kõikidele kuninglikele pruutkleitidele.\nFoto, kus printsess Diana tantsib 1985. aastal näitleja John Travoltaga Washingtonis Valges Majas, peetakse üheks ajaloo ikoonilisemaks pildiks. Palju tähelepanu pälvis Londoni disaineri Victor Edelsteini disainitud taevasinisest sametist õhtukleit, mida Diana kandis. Seda teatakse tänapäeval Travolta kleidi nime all. See müüdi 2013. aastal oksjonil maha 240 000 naela ehk veidi üle 265 000 euro eest.\n1981. aastal mesinädalatel viibides kandis Diana tviidist kostüümi, mis viitas tema veidi lihtsamale, kuid siiski ääretult inglaslikule stiilile. Vida Press\nKui prints Charles ja Diana teatasid oma kihlusest, kandis Diana sinist kehasse töödeldud kostüümi, mis sobis ideaalselt tema sinise kiviga kihlasõrmusega, mida kannab nüüd hertsoginna Catherine.\nKui prints Charles ja Diana teatasid oma kihlusest, kandis Diana sinist, kehasse töödeldud kostüümi, mis sobis ideaalselt tema sinise kiviga kihlasõrmusega, mida kannab nüüd hertsoginna Catherine. Vida Press\nVisiidil Brasiiliasse kandis Diana safaristiilis kleiti, mida saab mõneti pidada ka viisakusavalduseks võõrustajamaa vastu.\nVisiidil Brasiiliasse kandis Diana safaristiilis kleiti, mida saab mõneti pidada ka viisakusavalduseks võõrustajamaa vastu. Vida Press\n1996. aastal oli Dianal Washingtonis heategevusgalal seljas valget õhtukleit, mis võiks oma ajatu disainiga lüüa nüüdki, 21 aastat hiljem, punavaibal laineid.\nFoto, kus printsess Diana tantsib 1985. aastal näitleja John Travoltaga Valges Majas Washingtonis, peetakse üheks ikoonilisemkas pildiks ajaloos. Palju tähelepanu on saanud ka Dianal seljas olnud, taevasinisest sametist Londoni disaineri Victor Edelsteini poolt disainitud õhtukleit. Kleiti tuntakse tänapäeval “Travolta kleidi” nime all, mis müüdi 2013. aastal oksjonil maha 240 000 naela ehk veidi üle 265 000 euro eest. Vida Press\n1981. aastal mesinädalatel viibides kandis Diana tviidist kostüümi, mis viitas tema veidi lihtsamale, kuid siiski ääretult inglaslikule stiilile.\nPrints Charles ja Leedi Diana Spences abiellusid 1981. aasta 29. juulil. Diana kantud, David ja Elizabeth Emanueli poolt disainitud, pruutkleidi detaile hoiti kuni pulmapäevani saladuses. Toona hinnati selle väärtuseks ligikaudu 9000 naela ehk ligi 10 000 eurot. Ühtlasi on kleidil 7,62 meetrit pikk slepp, mis teeb tänaseni pika puuga ära kõikidele teistele kuninglikele pruutkleitidele. Vida Press\nOh aegu 13. august 2017, 15:23\nKõige koledam on pulmakleit, ei tea, kas Camilla ostis moemaja ära või juhtus lihtsalt nii.\njaan 13. august 2017, 08:50\nno miks te ometi ei jäta inimest rahule, ei imesta et ajakirjanikke ei sallita


O-Ringen – Vikipeedia\nVõistlust nimetati varem Rootsi viiepäevajooksuks. Esimene võistlus toimus 1965. aastal Taanis Skånes ja Blekinges 156 osalejaga, kõik järgnevad võistlused on toimunud Rootsis. Võistlus muutus kiiresti populaarseks ja 1973. aastal jõudis osalejate arv üle 10 tuhande. Osavõtjate arvu senine rekord on 1985. aastast, mil osales 24 995 orienteerujat. Ka viimastel aastatel on osavõtjate arv ulatunud üle 20 tuhande.\nO-Ringen on maailma osavõturohkeim orienteerumisvõistlus. Võisteldakse erinevates vanuseklassides alates M10 ja N10 (vastavalt 10-aastased poisid ja tüdrukud) kuni M95 ja N95 (95-aastased mehed ja naised). Suuremates vanuserühmades on rajad liigitatud veel pikkuse ja raskusastme järgi. Eraldi rajad on algajatele. Paremusjärjestus selgitatakse viie päeva tulemuste koondarvestuses. Põhivõistluse – individuaalse orienteerumisjooksu – kõrval toimuvad eraldi võistlused veel rattaorienteerumises ja täpsusorienteerumises ning noorte (14-16-aastaste) teatejooks.\nVõistlus on rahvusvaheline, 2014. aastal oli osavõtjaid 44 riigist. 1990. aastate algusest on O-Ringenil osalenud alati ka eesti orienteerujaid. 2007. aastal võitis Timo Sild O-Ringenil esikoha meesjuunioride eliitklassis.\nEnim võite, kaheksa, on rootslanna Ulla Lindkvisti nimel.\n↑ Invitation. O-Ringen Borås 2015\n↑ Timo Sild tõi Eestile ajaloolise võidu. Võrumaa Teataja, 31. juuli 2007\nO-Ringeni ingliskeelne koduleht\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=O-Ringen&oldid=4991524"


lahinguväljal 1 kuidas näidata fps\nKonsoolidega on nii, et te ei saa valida, millist kaadrit saate. Mängu arendaja valib, millises kaadrisageduses mäng lukustatakse. Tavaliselt konsoolide 30 kaadrit sekundis, mõned mängud lähevad 60-le. Selle põhjuseks on konsooli riistvaralised piirangud. Mida parem mäng välja näeb (üksikasjalikum jne), näiteks: Destiny 1/2 näeb tõeliselt kena välja, seda väiksem peab olema kaadrisagedus, sest konsooli sees olev graafikakiip on ausalt öeldes paar põlvkonda vana ja pole tänapäeva standardite järgi eriti hea. Mõned mängud näevad välja nagu jama (nt Rainbow 6 Siege), kuid kuna need pole väga üksikasjalikud, saab mängu käitada 60 kaadrit sekundis, nii et Ubisoft lukustas selle. Ettevõtted lukustavad selle, et pakkuda lihtsamat ja stabiilsemat mängukogemust.\nPõhimõtteliselt ei saa te 60 kaadrit sekundis sekundis päris üheltki konsoolilt. Peate lihtsalt lootma, et ettevõte, mis teeb teie mängu oma tarkvaraks optimeeritud (pidage meeles, et see on tarkvara, mis on optimeeritud riistvara jaoks, mitte vastupidi), teie vajaduste rahuldamiseks.\nKui ma olen aus ja näen, et olete alles alustamas, tagastage oma XBox ja kulutage arvuti hankimiseks veidi rohkem. Tõsiselt. Saate tegelikult valida oma graafikaseaded (mis sisaldavad kaadrit sekundis). Soovi korral saate arvutis kasutada isegi XBox-kontrollerit. Arvuti kestab teid kauem, saate oma mänge igavesti hoida ja te ei pea kunagi muretsema tagurpidi ühilduvuse, platvormidevahelise või mis tahes muu toe pärast. Kuid kui te ei kavatse konkreetselt Halot mängida (ja isegi siis on emulaatoreid), soovitaksin osta arvuti.\nAga paraku: ma ei ole sina. Tehke seda, mida soovite, mängige kõike, mida soovite. Lihtsalt lõbutse! Ja ärge laske PC Elitistidel või Console Elitistidel teie lõbu rikkuda ega muretseda.\nTL; DR: konsoolil on graafikaseaded lukustatud. Te ei saa valida, milliseid fps saate.\nIgatahes, nautige mängimist! Alati vinge, kui näete mõnda teist inimest mängukommuuni sisenemas!\nEDIT: mõned grammatikavead! Vabandust!\nEDIT: Mõned halomängud tulevad arvutisse. Nii et ma arvan, et peate tõesti tahtma mängida mõnda muud Xboxi eksklusiivset mängu, kuid Microsoft näib vihjanevat, et nad tahavad mingil hetkel need mängud Windowsi tuua, kuid praegu pole midagi kinnitatud.\nMulle tundub, et inimesed loevad sellele küsimusele liiga palju, see on palju lihtsam kui enamik inimesi arvab.\nKuidas töötab 60 FPS Xbox One S-ga? Kuidas ma selle saan (mitte mängur, vaid proovin alustada)?\nLihtsamalt öeldes ...\nXbox One S on piiratud kaadrisagedusega 30 kaadrit sekundis, eraldusvõimeks on seatud 1080 p. Nad tegid seda mitmel põhjusel.\nKaabeltelevisioon, filmid ja paljud videovood töötavad kiirusega 30 kaadrit sekundis. Kuigi suurema kaadrisagedusega töötamisel on märgatav erinevus, on erinevus tegelikult vajalik ainult võistlustüüpi keskkondades (peamine on PvP multiplayer, mistõttu enamik mängijaid vannub 60+ kaadrit sekundis). Mis puutub ühe mängijaga mängudesse, siis see pole nii suur probleem, kui teil on 30 kaadrit sekundis.\nKuna konsoolid on tavaliselt ühendatud teleriga, mitte ei istu laua taga nagu arvuti, on pildikvaliteet esmatähtis, kuna madala kvaliteediga pilt on palju suuremal ekraanil kui väiksemal ekraanil. Keskmine inimene märkab kindlasti 720p ja 1080p erinevust, ta ei pruugi märgata 30hz ja 60hz erinevust.\nNüüd tähendab see seda, et oma 60 kaadrit sekundis saamiseks peate minema arvuti marsruudile?\nNii Sony kui ka Microsofti järgmise põlvkonna konsoolide seeria piiratakse esialgu 4 k kiirusega 60 kaadrit sekundis (enam kui piisava võimsusega, et tõusta kuni 144+, sõltuvalt sellest, kuidas 8k telerit põlvkonna jooksul esitatakse). Need konsoolid ilmuvad järgmisel aastal, kui saate nii kaua oodata ja mõlemad peaksid olema vastupidises mõttes ühilduvad (st nad saavad mängida mis tahes mängu, mida saate mängida praeguses sugupuldis).\nKUI te ei saa nii kaua oodata, toetavad nii kõrgema klassi Sony kui ka Microsofti konsoolid 60 kaadrit sekundis. Kuid Xbox ONE X teeb 4k kiirusega 60 kaadrit sekundis, samas kui PS4 Pro teeb 4 k kiirusega 30 kaadrit sekundis ja 1080 kiirusega 60 kaadrit sekundis (väga väheste mängude puhul on nii 4 k 60 kaadrit sekundis).\nKui teil on ekraan, mille väljundvõimsus on 60 Hz või rohkem, teeb konsool automaatselt 60 kaadrit sekundis igal pool, kus võimalik (võrdluseks toetab enamik HD-teleritest ja monitoridest seda). Kui teie ekraan tundub olevat veidi aeglane, minge Xboxi kuvaseadetesse ja veenduge, et see oleks seatud väärtusele 60Hz. Ja kui olete mõne mängu mängimise ajal teleris, lülitage teleris kindlasti sisse mängurežiim või samaväärne seade, kui see on olemas. See aitab vähendada sisendi mahajäämust ja muuta kogemuse võimalikult sujuvaks.\nPange siiski tähele, et enamus mänge peale laskurite ja spordimängude töötavad Xbox One S riistvarapiirangute tõttu ainult kiirusega 30 kaadrit sekundis. Kuid YouTube'is 60 kaadrit / s meediumis mängimine ja selline mängimine sobib suurepäraselt.\nKuna konsoolidel on töötamise kiirus piiratud, lukustavad arendajad FPS-i umbes 30 või 60-ni, nii et see töötab pidevalt selle kaadrisagedusega ega lähe enam kõrgemale.\nFPS on termin, mida tavaliselt kirjeldavad arvutimängijad. See tähistab kaadreid sekundis. 60 kaadrit sekundis on suurepärane kaadrisagedus, kuid 30 ja alla selle ei ole nii sujuv ja ei tundu tegelikult kena, eriti kuna konsoolimängijad mängivad tavaliselt oma teleris, mille ekraanil kuvatakse tavaliselt maksimaalselt 60 kaadrit sekundis.\nKuid arvutiga saate kogeda veelgi suuremat kaadrisagedust. Korraliku eelarveehitusega saate paarisaja USA dollari hinnaga luua arvuti, mis on Xboxist veelgi võimsam.\nXbox One S (või S All-Digital) on võimeline mängima mänge kiirusega 1080p, kuni 60 kaadrit sekundis. Te ei saa usaldusväärselt kontrollida, milliseid mänge sellel tasemel väljastada saab, kuna enamiku mängude konsooliversioonide menüüdes pole vajalikke graafilisi valikuid. Konsool on võimeline esitama ka 1080p või 4K UHD meediumisisu kuni 60 kaadrit sekundis.\nTeie kaadrit piiravad tarkvara (sisu ise) ja riistvara (teie kuva värskendussagedus). Mõni mäng on automaatselt piiratud kaadriga 30 kaadrit sekundis ja osa filmi sisu esitatakse kiirusega 24 kaadrit sekundis\nAinult teatud mängudel on võimalus saada kuni 60 kaadrit sekundis, nagu enamik peavoolu laskureid ja võidusõidumänge kuni 60 kaadrit sekundis. Xbox One S-i mängu kaadrisagedust ei saa muuta, kuna konsoolimängudel on kaadrisagedus lukustatud. Ma ei saa Xbox One X eest rääkida, kuna ma pole seda veel kasutanud, kuid One S-l on kindlasti kaadrisagedus lukustatud. Parima võimaliku pildi saamise tagamiseks veenduge, et teie teler / monitor oleks 60 Hz, sest midagi vähem EI MÄNGIGA teie mängitava mängu tõelist 60 kaadrit sekundis!\nKaadrid sekundis ehk FPS on piltide arv, mida teie ekraan ühe sekundi jooksul esitab. Mida rohkem kaadreid teie masin mängib, seda kiiremini saate ekraanil kuvatud uut teavet näha ja sellele reageerida. (ütle tüüp, kes nurga tagant välja hüppab) Sellel on siiski piir, kuna inimsilm näeb sekundis ainult umbes 30 kaadrit. Kuna teie silmad ei suuda ekraanil kuvatavate kaadrite arvu järgi sobitada, suurendate kaadrite arvu sekundis, näete oma reaktsioonis vähenevat tulu, kuid ekraanil kuvatakse teavet kiiremini kui teete madalama FPS-ga. FPS pole enamiku mängude jaoks suurim pakkumine, kuid paljudele (näiteks Esimese isiku laskjatele) võib teie reaktsioonikiirus siiski olla väga oluline tegur.\nLoodetavasti aitab see, täpsustaksin hea meelega vastavalt vajadusele\nKas teil on vähemalt 60 Hz ekraan (seda suudavad peaaegu kõik ekraanil olevad ekraanid)\nLaske mängul töötada nii, et see töötaks One S-is kiirusega 60 FPS\nPange mäng konsooli\nkuidas riputada rehvi kiik ilma puutakuidas muuta telerit mustvalgest värvilisekskuidas muuta kaust kustutamatukskuidas öelda hispaania keeles põlisrahvastekuidas öelda suupiste hispaania keeleskuidas teha hambatikupüssikuidas vähendada GPU kasutamist


Näitan 30 postitust - vahemik 61 kuni 90 (kokku 304 )\nHuvi pärast, kes eelmine ämmakas oli ja miks ta ei sobinud? Olen ise ka Pärnus 🙂\nSuurele ringile, just sai veretest tehtud. Lõunaks loodan teada saada, kas kõik hetkel ok.\nMa hetkel suht segaduses. Just sai töökohta vahetatud ja ma ei ole uues kohas rahul. Aga nüüd pean siia jääma. Rasedana ei hakka ju vahetama.\nHarjusin juba mõttega, et minu keha enam laste kandmisega hakkama ei saa ja jään kahe lapsega. Hakkasin hobidega tegelema ja tundsin end jälle ka naisena, mitte ainult emana.\nSamas, ega ei tea, mis sellestki rasedusest saab. Teised katkesid 6-8 nädala paiku, seega on veel aega küll sinnani. Arst pole miskit vastanud mu kirjale. Ei hakka rohkem tülitama ka.\nEelmisest kahest lapsest alles beebivoodi, turvatool, vann. Muud asjad sai kõik ära antud. Isegi mänguasjad. Elame kahetoalises, ausalt öeldes, läheb kitsaks. Peame õnnestumise korral siis ikkagi kolima.\nSee on nii huvitav. Kui teed plaane et tahad last, siis tundub katkemine suur tragöödia. Kui teed plaane, et tahad nüüd endale rohkem elada, siis tundub rasedus nagu takistus. Tegelikult ta seda ju ei ole. Saab kõike teha, kui on abilisi, kes vahepeal hingamisaega annavad.\nAK- mul enne oli Larissa ..(pereknimi ei taha meelde tulla) Ta tegelikult on väga tore jne, aga jäi lahjaks minu jaoks)\nSain siis täna tagasi HCG ja progestoroon:\nMa isegi ei tea kas see on ok või mitte? Progesteroon mõtlen. Olen 6 nädalat-\nÄkki ikka tahaksid juba see kuu arstile minna, päris stressirikas võib see kõik olla. Saaksid ehk mingid rohud peale? See nädal oleks ju sul jumala okei minna, 6ndlat ju\nVõtsin ämmakaga ühendust, kes mul enne oli, sain 27ndaks aja läbi tema naistearstile.\nMa olen sellega rahul.\nVäsind olen, stress on aga hetkel õnneks muu ok, kui aga määrib vms, toksin varasemaks aega.\nTänan mure eest.\nKas teil on raseduse alguses kaenla alt mõõtes alati kõrgem temperatuur? Ma sain positiivse rasedustesti ja veretest näitas ka rasedust kuid nüüd 5 nädalal on kaenla alt mõõtes 36,6 kraadi. Ma mäletan, et eelmise rasedusega olu 37,2. Nüüd ongi kartus, et rasedus on peetunud.\nKas sulle prog toetav rohi peale ei kirjutatud? Kui ma nüüd õigesti aru sain, siis 5nädalaks peaks proge olema vähemalt 48. Kindlalt muidugi väita ei julge. See proge on minu jaoks natukene võõras asi. Mina näiteks sain kohe gepretix 2korda päevas peale, seoses madala progesterooniga. Hoian pöialt, et kõik kenasti kulgeb. Ma ise ennem reedet uut vereproovi ei hakka tegema. Ei taha paanikasse end ajada. Sai hoopis geenidoonoriks hakatud.\nUurisin siis Pärnu Haigla labori lehti ja leidsin sellist infot:\nI trimester 8,9-468,4\nII trimester 71,55-303,1\nIII trimester 88,72-771,2\nPlus mulle mitmed rääkinud, et alla 9 on pandud rohule, muidu peaks ok olema. Ma vaatan neid vahesid ja nad on ikka väga suured. Ja on üle 9…ämmakas probleemi ei tekitanud, ei soovinud mind varem naistearsti juurde…arvan, loodan, et ok.\nMinu hommik hakkas täna kohutavalt. Ärkasin ennem tööle minekut ja wc avastasin et määrib. Lihtsalt hakkasin lahinal nutma ja ajasin kõil ülesse, sest olin nii paanikas. Kurvad mõtted mõlkusid peal ja kartsin et jälle läheb nii nagu alati. Kuna hing ei andnud rahu tormasin emosse. Õnneks olid seal väga abivalmis inimesed ja lohutasid mind. Viidi ülesse 4ndale günekoloogiasse ja sealne valvearst vaatas mind läbi. Õnneks selleks ajaks oli määrimine lõppenud ja uh paljastas, et tita oli õiges kohas ning süda tegi tuks tuks. See oli parim pilt mida eales olin näinud. Sain teada et rasedus lausa 8+1 nädalat. Reedel pean ikka oma arstile ka minema, aga hetkel on meiega kõik korras. Imetlen seda pilti ja ootan millal perearst vastu hakkab võtma, et saaks siniselehe välja kirjutada. Tööle ma hetkel ei julge minna.\nKas palun saate vastata, mis on teil praegu kaenlaalune temperatuur?\nKraadin su meelerahuks jaoks ennast praegu 😁😁\nTa aliselt on mul madal kehatemp, 35-36\n35,8 siis näitab hetkel\nHaiglas oli kõrvast 37.2 ja nüüd kui kodus kraadisin ise oli 37.0 üldiselt aga kui kraadinud olen, siis temp olnud 36.7. Kuna väike külmetus kallal, sellest võib ka suurem temp tingitud olla.\nTere kõigile ootajatele.\nEile tundsin juba rasedusest rõõmu. Täna on valud.\nÕnneks arst helistas mu kirja peale ja pani neljapäeva hommikuks aja oma kahe visiidi vahele. Kahjuks on tunne, et tuleb 4. katkemine…:(\nSee side mida lapsega tunnen kui olen rase olnud kahe eelnevalapsega on kadunud. Ja see on kadunud iga kord kui eelmised katkemised old.\nÄra anna alla. Tean mida tunned ja on minulgi 4katkemist olnud ning kui täna emosse tormasin kuna 5rasedus määris, siis kartsin kõige hullemat,aga õnneks kõik korras ja tean et seekord läheb kõik hästi ning lõpuks peale 18a saan lõpuks varsti emaks. Tean et raske on usku säilitada, aga peamine on alla mitte anda. Sisenda, et pisikesel kõik korras ja valud tingitud emaka venimisest jne. Mina sisendan iga valu peale seda endale, aga jah raske see on ning ooteaeg on jube pikk\nRaske ta on, mul on väga kahju 🙁 Loodame aga parimat! Mul määris ka ju 5+3 ning tuletas eelmist katkenud rasedust meelde. Hetkel aga kõik korras ja sümptomeid tuleb aina juurde, pisi rõõm on südames.\nHoia end positiivsena.\nTemperatuuri pärast muretseja, millal sa ellmine kord rasedaks jäid? Eelmine oli suvel, kõrgemad temperatuurid (just selle eriti soojal ajal jäin see aasta) aga seekord ju talvel. Mu keskmine temperatuur on ka madal enne rasedust. Mul on selle rasedusega madalamad temperatuurid, suust võttes oli lausa 36.44 vahepeal aga hcg aina tõuseb ja sümptomid aina tuleb uusi. Kui muretsed, lase teha hcg ja progesteroon testid. Lase arsti juures end uurida.\nEelmine rasedus tekkis täpselt samal ajal, st sündis augustibeebi.\nAga sain rääkida ämmaemandaga, kes ütles, et ei tasuks seda temperatuuri väga ületähtsustada. Et kui kõik muu on korras, st ei määri ja hcg tõuseb, siis ongi kõik korras. Kontrollisin täna hcg üle, õnneks on see ilusti kasvanud nii nagu peab ja loodan, et edaspidi läheb samas vaimus.\nLihtsalt hästi kummaline, pea igas artiklis, mida lugesin, oli kirjas, et kehatemperatuur peaks raseduse ajal olema 37 ja veidi üle selle.\nJa aitäh ka kõigile temperatuuri mõõtjatele! 🙂\nMa ise mõõtsin basaal temperatuuri, et rasestuda. Nii kui sain positiivse tulemuse lõpetasin selle ja seda soovitas ka suurem osa inimesi erinevatest foorumitest. See on lihtsalt järjekordne asi mis võib liiga palju stressi tekitada.\nPaneme ainult vapralt edasi, lootus kasvamas,\nLasin täna teha uue vereproovi. Tulemus 2293 4+6, eelmine 4+0 ja näit 215. Vaatasin, see max tõus. Kas võib kahtlustada kaksikuid?\nMinu meelest täitsa normis hCG.\nTäna võttis siis arst mind vahele. Kahjuks rasedus nii väike et UH-ga ei oska miskit öelda.\nKüll aga võttis igast proovid, kaasa arvatud progesterooni oma, homme selgub, kas vaja miskit toetavat rohtu juurde võtta või mitte.\nTäna vaikselt iiveldab….\nMul endal…nagu süda oleks paha suurem osa päevast, sõltub söömisest ja joomisest. Paarkorda on tahtnud üles tulla, viimane kord tõusin laua tagant liiga kiiresti vist ja kohe oli imelik maik kurgus ja midagi proovis liikuda.\nEdu meile kõigile 🙂\nArst helistas. Näidud olid korras.Aga pani siiski heaks juhuks dupha peale. Jaanuaris uuesti visiidile\nPalju õnne kõigile triibulistele 🙂\nMina sain väga heleda triibu 24 ja 25nov juba naaaatukene tumedama, õnneks sain kohe samal hommikul ka arsti juurde ja järgmisel hommikul vereproovi vastus kinnitas rasedust 🙂 Proovimisrõõmu väga ei olnudki, peale beebipille olid korra päevad ja rohkem neid ei tulnudki 😀\nÄpi ja päevade järgi on tänase seisuga 6+5, esimesse UHsse saan esmaspäeval ja arvele 4.01.19\nSisimas on tegelikult suur kartus, sest kuualgul jäin haigeks, süljenäärme bakteriaalne põletik – süüa ei saanud, antibiootikumid peal ja öösiti nutsin valust magama. Mind jälginud arsti sõnul see küll rasedusele ohtlik ei olnud, kuid UHd ja muid proove ei jõua ära oodata!\nSuurepärane uudis Mis Värk On ja õnnitlused Teelekaas.\nKallid inimesed, kuidas gaasist lahti saada? Tunnen end kui pall (mis on omaette saavutus minu kaalu juures – see on suur). Mis oleks ohutu? #2 ei ole veel hetkel probleem aga gaas on.\nIivelduse vastu aitavad paar asja mul – piparmündi komm (mina isiklikult söön yumearth), huvitaval kombel must leib võiga, smuutid ning gaseeritud joogid (mineraalvesi + siirup).\nGaasiprobleemi lahendust kuulaks ise ka.\nTööl on juba veidi ebamugav, sest gaaside tõttu olen nii õhku täis, et teksapüksid suruvad ebamugavalt kõhule. Ja katsu siis nii muudkui kükitada-kummardada.\nÕnneks natuke nagu on leebemaks läinud, ma muidugi ise tegin ka enne endale aeg-ajalt karuteenet sellega, et ainult Värska janu olnud on.\nPeab vist lihtsalt ootama, et üle läheks. Nagu kõik see muu trall. 🙂\nEspumisani soovitati apteegist. Nu näeme..\nKas kellegil teisel oli ka meie postitus kadunud foorumis? Leidsin tänu oma kommentaare uurides üles…\nVot, et liigutati kellegi spets soovi pärast, huvitaval kombel teisi ei ole veel õiges foorumis. See pidev ringi liigutamine ajab segadusse, alles ju pandi rasestumine ja ootamine ühte (ja siis see jah ei meeldinud).


Viljandi Linnaraamatukogu tegemised, lugemissoovitused ja maakonna kodulugu: 22. jaanuar - Jaan Kaplinski 80\nJaan Kaplinski esinemas kirjandusfestivali HeadRead raames Kloostri Aidas. Foto: Ave Maria Mõistlik, 31. mai 2014.\nKirjanik, luuletaja, tõlkija, kultuurikriitik ja filosoof. Töötanud Ugala kirjandusala juhatajana\nJaan Kaplinski sündis 22. jaanuaril 1941. aastal Tartu naistekliinikus Toomemäel.\nJaan Kaplinski isa, Jerzy Kaplinski (1901 - 1943?) isa poolt esivanemad olid juudid. Isa ema, neiupõlvenimega Dziadulewicz põlvnes Poola tatarlastest. Jerzy Kaplinski töötas Tartu Ülikoolis poola keele ja kirjanduse lektorina, organiseeris Eesti-Poola seltsi ja poola kirjanduse laiema tõlkimise eesti keelde. Ta pidas avalikke ettekandeid poola kirjanike tähtpäevadel ja kirjutas eessõnasid tõlkeraamatutele ning poola kirjandust tutvustavaid artikleid ajakirjanduses, sh. ajakirjas "Looming". Ta oli pidand ka fakultatiivloenguid Euroopa kultuuriloost, mida omal kombel viiskümmend aastat hiljem kordas tema poeg "tõlkekabineti" sildi all 1983 - 1986.\nJaan Kaplinski ema Nora Raudsepp (1906 - 1982) oli ema poolt mulk, isa poolt võruke. Nora K. isa Jaan Raudsepp (1877- 1961) on pärit Eoste külast Põlva lähedalt. Nora Raudsepa ema Marie (1881 - 1971) neiupõlvenimi oli Jänes, tema ema Anna neiupõlvenimi omakorda Schulzenberg. Jänesed on pärit Mulgimaalt Paistust. Schulzenbergid on pärit Hallistest, üks neist, Martin Schulzenberg oli Venemaa esimese duuma saadik Liivimaalt.\nHaridus, töö ja looming\nJaan Kaplinski lõpetas 1958. aastal Tartu 1. Keskkooli ja õppis 1958–1964 Tartu Riiklikus Ülikoolis prantsuse filoloogiat, eriplaani järgi ka strukturaal- ja rakenduslingvistikat.\nTa töötas 1964–1972 vanemlaborandina Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskuses ja sotsioloogialaboris, oli 1968–1970 eesti keele kateedri aspirant ja 1974–1980 Tallinna Botaanikaaias algul nooremteadur, hiljem vaneminsener, tegeldes muu hulgas inimese ja looduse suhete küsimustega.\n1980. aastal siirdus ta taas Tartusse, töötas 1980-1982 Viljandi teatri Ugala kirjandusala juhatajana. Aastal 1980 oli Kaplinski seotud kuulsa 40 kirja koostamisega: ta sõnastas kirja esimese versiooni. 40 kiri tõi kaasa läbiotsimise ja surveavaldusi. 1983–1988 uuesti Tartu Riiklikus Ülikoolis, kus ta väliskirjanduse kateedri laborandina juhendas noori tõlkehuvilisi. 1992-1995 oli Riigikogu liige. 2000. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor. EV Presidendi Akadeemilise Nõukogu liige.\nTa hakkas kirjanduse vastu huvi tundma pärast vene klassikalise luule lugemist. Kaplinski nimetab oma peaaegu-ristiisaks Indro Montanellit. Alates 1968. aastast on Kaplinski Eesti Kirjanike Liidu liige. Aastast 1995 vabakutseline kirjanik. Jaan Kaplinski on tänapäeva Eesti tuntumaid ja tõlgitumaid kirjanikke.\nAvaldanud luulekogud "Jäljed allikal" (1964), "Tolmust ja värvidest" (1967), "Valge joon Võrumaa kohale" (1972), "Ma vaatasin päikese aknasse" (1976), "Uute kivide kasvamine" (1977), "Raske on kergeks saada" (1982), "Tule tagasi, helmemänd" (1984), "Õhtu toob tagasi kõik" (1986), "Tüll elatud elu" (1991), "Mitu suve ja kevadet" (1995), "Öölinnud, öömõtted" (1998), valikkogud "Käoraamat" (1986) ja "Kirjutatud. Valitud luuletused" (2000), poeemi "Hinge tagasitulek" (1990), näidendeid, lasteraamatuid, proosaraamatuid, esseistlikke reisiraamatuid ja filosoofilise kallakuga publitsistikat. Eesti/Prantsusmaa portreefilm "Kapliski sündroom" (2011).\nOtsi Jaan Kaplinski teosed raamatukogukataloogis ESTER ja lugeja.ee\nLoe lisaks Jaan Kaplinski blogi http://jaankaplinski.blogspot.com/\nPraegu elab Jaan Kaplinski peamiselt oma maakodus Vana-Mutiku talus Põlvamaal.\nJaan Kaplinski on abielus 1969. aastast Tiia Toometiga, kes on kirjanik ja oli 1994-2007 Tartu Mänguasjamuuseumi direktor. Esimesest abielust Küllike Kaplinskiga on tal tütar Maarja Kaplinski (s. 1964). Jaanil ja Tiial on pojad Ott-Siim Toomet (s. 1970), Lauris Kaplinski (s. 1971) ja Lemmit Kaplinski (s. 1980) ja tütar Elo-Mall Toomet (s. 1981). Jaanil on tõlkija Anne Lillega poeg Märt-Matis Lill (s. 1975).\n1968 – Juhan Liivi luuleauhind ("Tolmust ja värvidest...")\n1985 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Tule tagasi helmemänd")\n1990 – Eesti Kirjanike Liidu aastapreemia (kodu- ja välismaises perioodikas avaldatud artiklite ja esseede eest)\n1992 – Eino Leino auhind\n1995 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Mitu suve ja kevadet")\n1997 – Riigivapi IV klassi teenetemärk\n1997 – Balti Assamblee kirjanduspreemia ("Jää ja Titanic", "Mitu suve ja kevadet")\n1997 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (esseekogud "See ja teine" ja "Võimaluste võimalikkus")\n1999 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Silm")\n2000 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (luule koondkogu "Kirjutatud", romaanid "Silm" ja "Hektor" ning esseeraamat "Kevad kahel rannikul ehk tundeline teekond Ameerikasse")\n2003 – Max Jacobi auhind\n2003 – Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler\n2004 – Virumaa kirjandusauhind ("Isale")\n2009 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Paralleele ja parallelisme”)\n2010 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind\n2012 – Juhan Liivi luuleauhind ("Nelikümmend aastat tagasi")\n2015 – Vene preemia\n2016 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest\n2016 – Euroopa kirjandusauhind\n2017 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind – "Улыбка Вегенера“ („Wegeneri naeratus“))\n2018 – Andrei Belõi auhind\n2020 – Bernard Kangro kirjanduspreemia (raamatute «Latsepõlve suve» ja «Piirpääsukese Euroopa. Baikalist Assoorideni» eest).\nJaan Kapliski koduleht http://jaan.kaplinski.com/\nTartu koduleht https://www.tartu.ee/ru/node/5115\nVõrumaa Keskraamatukogu koduleht https://lib.werro.ee/jaan-kaplinski\non jaanuar 22, 2021\nSildid: biograafiad, K, Kaplinski Jaan (22.01.1941), Koduloolised tähtpäevad 2021, kodulugu, Ugala