Migreenist siit ja sealt küljest |\nEnesehinnang - sinu elu vundament\nMuretsemise vähendamise ABC\nMina ja küllus\nMida keha mulle ütleb?\nTahaks mediteerida ...\nLuubi all Sinu elu eesmärk\nKes juhib sinu isusid?\nTelli minu raamat\nPeab, tahan, vajan ...\nNatuke selgust segadusse 30-nda eluaasta ümber\nEgoism ja/või minu vajadused\nMigreenist siit ja sealt küljest\n(Valu on keha sõnum) (Millised sõnumid on migreeni taga) (Mis kutsub migreeni esile) (Migreeni aura) (Migreeni kiirabi) (Abi ravimitest) (Kuidas ennetada migreeni)\nValu on keha sõnum\nMe oleme harjunud suhtuma valusse kui vaenlasesse, kellest tuleb võimalikult kiiresti lahti saada. Mis puudutab peavalu, siis üldiselt soovitatakse peavalu puhul tõesti seda mitte kannatada. Nõus! Kiire abi tabletist võtab meilt aga tavaliselt ära põhjuse vaadata selle valu taha, otsida selle valu tegelikke ja sügavamaid põhjusi. Mina usun, et iga valu on sõnum, mis on tulnud meile midagi ütlema, sest me oleme nii hõivatud oma kiirest elust, et ei märka tavaliselt keha poolt saadetud kergemaid sõnumeid. Valu on suurepärane õpetaja, kui me ei võta aega, et varasematele sõnumitele reageerida.\nPeavalu ütleb tavaliselt, et me liigume liiga kiiresti edasi, teeme liiga palju ja koormame ringluse üle, see näitab, et oleme kaotanud kontakti oma sisemiste vajadustega. Peavalu osutab sisemisele pingele ja vastuseisule vooluga kaasa minna.\nVahel on valu taha lihtne näha ja siis kaob valu kergelt, kui oleme leidnud põhjuse ning selle oma elus korda teinud. Teine kord on põhjus meie eest väga hästi alateadvuse labürintidesse ära peidetud või on ta küll hästi nähtav, kuid ta on midagi nii ebamugavat või rasket, millega me pole valmis tegelema. Pigem kannatame oma valu.\nMinu puhul on migreen üks nendest sõnumitest, mis ilmub välja kui pean tegema oma elus kardinaalseid muudatusi, kuid olen püüdnud muid sõnumeid ignoreerida. Väikeste sammudega õigesse suunda liikudes muutuvad ka migreeni hood harvemaks ning nõrgemaks.\nKellel migreen on, see teab kui õudne see on, see ei ole lihtsalt peavalu, see on valu, mis otsekui halvab kogu su elutegevuse. Muidugi on ka vahel kergemaid hooge ning su peavalu kestab vaid paar tundi, kuid tavaliselt võtab see sul terve päeva ning vahest ka kolm päeva järjest. Migreenihoo puhul ei kannata sa liikumist, valgust, helisid ja lõhnu – need teevad valu hullemaks ning lisandub ka iiveldus (oksendamine sageli kergendab peavalu). Seega saad olla ainult vaikses ja pimedas ruumis pikali - su elu peatub. Saan aru, et seetõttu ongi minu suuremad muudatusvajadused elus tulnud ikka migreenihoogudega – muid valusid on lihtne ignoreerida.\nMillised sõnumid on migreeni taga\nMigreeni esineb tavaliselt inimestel, kes on hästi ambitsioonikad, võitlusvalmid, enesekriitilised, kriitika suhtes tundlikud, pidevalt ärevil ja suruvad sageli oma emotsioonid alla. Nad on täiuseihaldajad ja usuvad, et peavad ennast tõestama, et neid vajataks, et nad teistele meeldiksid. Neile ei meeldi, kui teised neile ütlevad, mida teha või kuidas seda teha, või neid kamandavad. Kuid nad ei kipu ka enda südamehäält kuulama ning ujuvad sageli vastuvoolu. Peavaludes kajastuvad meie hingelised vastuolud ja konfliktid ning eelkõige vastandlikud eesmärgid. Migreen on sageli seotud täitumata jäänud emotsionaalsete ootustega või hirmuga ebaõnnestumise ees.\nMigreeni ajal on hapnikuvarustus piiratud ja hapniku hulga vähenemine viitab elujõu vähenemisele, enda tagasihoidmisele täielikust osalusest, soovile toimuv tagasi lükata ja tõmbuda endasse.\nKüsi endalt järgmist:\nKas sul on suured ootused ja ootusärevus, mis tekitab sisemist stressi?\nKas su elus on täitumata plaane ja sügavat pettumust, tunnet nagu oleksid petta saanud?\nKas sa püüad oma tundeid maha suruda - oma viha, raevu, põlgust, sügavat kurbust, muret, häbi ja stressi nii, et mu sees tekib närvipinge kuhjumine ja äärmuslik frustratsioon?\nKas sul on tunne nagu oleksid valmis iga hetk üle keema, oleksid justkui kogu aeg pinges?\nKas sul on kalduvus perfektsionismile või liigsele kontrollivajadusele?\nKas sa kardad olla spontaanne ja ennast emotsionaalselt väljendada?\nOn sul hirm, et sa ei suuda teha kõike, mida sinult oodatakse või palutakse?\nKas sa annad endale õiguse olla päris sina ise. Kas sa valid ikka alati enda vajaduste järgi või pigem ühiskonna normide ja arvamuse järgi?\nKas sul on komme endasse tõmbuda ja püüda mitte asjadest osa võtta? On sul tunne, et oled oma kohustustega kimpus ja soovid seetõttu teistest eralduda?\nKas sul on komme lasta ennast liiga palju teiste tegudest häirida ega märka mis tegelikult su enda sees toimub?\nKas sa elad eemale tõukamise ja hülgamise hirmus? Kas sa tunned end vahel süüdi, kui püüad välja astuda ühiskonna normide või lähedaste arvamuse vastu?\nOn sul vajadus armastuse ja hoolitsuse järele? Haigused on tihti vaikne karje tähelepanu saavutamiseks.\nKas sa surud maha oma seksuaalseid tundeid? (seksuaalsus on seotud ka sinu loomingulisusega üldiselt)\nKui sul tekivad migreenihood seoses menstruatsiooniga, siis küsi endalt, kas pole äkki lõksus oma töökoorma all, kuigi sooviksid olla sellel ajal hoopis rahulikult ja vaikselt? Kas oled suurema osa oma päevast pigem meesenergias?\nIga peavalu on üleskutse pinge kõrvaldada ehk meil on vaja muuta kas pinget tekitavat olukorda või meie suhtumist sellesse. Meil on vaja õppida võtma asju ja inimesi sellistena, nagu nad on ning tegema seda, mis vaja, sest üksnes nii saame me elada pingevabalt ja ilma peavaludeta.\nMõtle korra ka sellele, et kui su elus kujuneksid ideaalsed tingimused, kes sa siis tegelikult tahaksid OLLA?\nMis kutsub migreeni esile\nUsutakse, et üks meie mõjukamatest kehakemikaalidest, serotoniin, mängib olulist rolli migreeni, kobarpeavalu ja pingepeavalu puhul. Inimestel, kellel esineb migreeni on defekt kindlal serotoniini retseptoril, mis mõjutab veresoonte kokkutõmbumist. Selle defekti tõttu pääseb ajju rohkem verd, tekitades survet ümbritsevale kudedele ja põhjustades seeläbi valu ja tundlikkust.\nMadalat serotoniini taset seostatakse samuti kõrgendatud valutundlikkusega ja krooniliste valu kannatajate puhul on märgatud nõrgenenud serotoniini funktsionaalsust. Serotoniin mõjutab meie valu teadlikkust, kontrollides valu sõnumit edastava kemikaali aine P vabastamist. Migreeni all kannatavate inimeste puhul on valukemikaale vabastav serotoniini retseptor vigane.\nMuuseas migreeni all kannatavatest inimestest on 70% naised. Paljudel naistel põhjustab migreeni östrogeeni langus enne menstruatsiooni algust. Rasedusvastased hormoontabletid võivad migreeni kordi hullemaks teha, seda tean ka oma kogemusest. Migreenid kaovad sageli teisel või kolmandal raseduse trimestril, kui östrogeeni tase on väga kõrge ja tulevad tagasi peale lapse sündi, kui östrogeeni tase taas kukub. Teadlased on küll leidnud serotoniini ja östrogeeni seose, kuid ei ole seda siiani suutnud täpselt kirjeldada.\nMigreeni teket mõjutavad mitmed erinevad toiduained või nende kombinatsioon. Toiduainetest on olulisemad migreenitekitajad türamiini sisaldavad toiduained (vein, õlu, juustud, suitsetatud liha või kala, marineeritud tooted, jogurt või hapukoor, pärm), nitraate sisaldavad toidud (töödeldud liha nagu hamburgerid ja vorstid) ja toidud, mis sisaldavad naatrium glutamaati (purgisupid, maitsestatud pähklid), suhkruasendajad, suures koguses tsitrusvilju, šokolaad, kofeiin, nisujahu jne. Kõige halvem uudis on see, et sageli on migreenile eelnevad isud seotud just nende toiduainetega, mis meil migreeni esile kutsuvad. Samas võib migreeni esile kutsuda ka söömata olek.\nMigreeni kutsub esile väsimus ja stress. Nendele inimestele ei sobi harv tugev füüsiline koormus või treeningute pikad vahed – see kutsub tavaliselt esile migreenihoo.\nKeskkonnamõjudest võivad kõige sagedamini migreeni esile kutsuda ilmastikuga seonduvad faktorid. Sagedasemad põhjused on järsud ilmamuutused (eriti madalrõhkkonna teke), kuumus, niiskus ning paljud inimesed ei talu üldse tuult (eriti tuleb kaitsta pead ja kaelavöödet).\nSamuti võivad mõjutada kõrgused, tugevad lõhnad, 3D prillid, säravad ja välkuvad tuled. Sain kogemuse Tartu Ahhaa Keskuses, kus on ühel toal isegi hoiatav silt, et see ei sobi epileptikutele. Seal olid tõesti tugevad välkuvad tuled ja muud sellised eriefektid, mis tekitasid mul ruumist väljudes ka migreeni aura.\nMigreeni all kannatavatel inimestel esineb sagedamini ka nö merehaigust, mis omakorda võib migreeni esile kutsuda.\nMigreen võib alguse saada tavalisest pinge-peavalust, kui me ei võta kiirelt midagi ette, et seda pinget oma õla- ja kaelapiirkonnas vähendada (parim vahend on regulaarne kogu keha massaaž). Muuseas migreeni esile kutsumiseks ei olegi vaja pikaajalist pinget, mis su õlapiirkonnale mõjuks. Tegelikult piisab mõnest hetkest lihaspingest, et valureaktsiooni esile kutsuda. See hetkeline lihaspinge vähendab pea verevarustust ning tekitab omakorda mitmeid muudatusi organismis, mis omakorda tekitavadki peavalu. See tagajärg võib ilmneda juba paari tunni pärast, kuid vahel alles järgmisel päeval. Viimasel juhul on sul raske seost märgata ning võib tunduda, et migreenihoog algas ilma igasuguse põhjuseta. Mina olen avastanud enda jaoks näiteks kaks kindlat kohta, kus tõmban ennast kasvõi ainult mõneks minutiks pingesse ning hiljem järgneb migreenihoog. Esimene nendest on lendamine, kardan õhkutõusmist ning maandumist ja tõmban oma õlad alateadlikult pingesse. Hiljuti avastasin sama reaktsiooni hambaarsti toolis. Nüüd olen targem ja püüan ennast teadlikult jälgida ning oma keha lõõgastada (hea on see, et see teadlik keha lõdvestamine aitab omakorda hirmu vähendada). Selline lihaspinge või tekkida ka ehmatamisest.\nKindlasti tasub lasta arstil vaadata füüsilisi sümptomeid, sest vahel võib tegu tegemist olla hoopis sekundaarse peavaluga ehk su migreenihooge võib põhjustada mõni tõsine haigus või selgroo defekt.\nMigreeni esilekutsujad on väga individuaalsed. Kui sul on migreenid, siis tuleb ennast pikema perioodi jooksul põhjalikult jälgida ning enda kogemusest võin soovitada peavalu-päevikut. Muidugi on see tüütu, kuid usu mind, see investeering aega tasub ennast ära. Pane kirja, mida sa sõid, millised olid olulisemad sündmused, millised olid su tugevamad emotsioonid ja tunded, milline oli su stressitase ja milline oli ilm ning kas said piisavalt päevavalgust.\nKui plaanid oma migreenidega arsti juurde minna, siis võta kindlasti oma päevik kaasa, sest nii on ka arstil kergem sind aidata.\nOsadel inimestel eelneb alati või vahel migreenihoole aura, väidetavalt kuskil 15% neist, kellel esineb migreene.\nMis see on? Minu puhul on näiteks kõige sagedasem variant see, et mu silma nurgas (tavaliselt paremas) hakkab äkki nagu midagi võbelema, tekib selline vibreeriv säbru või sik-sak, mis läheb suuremaks. Vahel tekib see ka teise silma ning võtab mõneks ajaks normaalse nägemise ära. See võib kesta ainult 5 minutit, kuid vahel isegi pool tundi. Sellega kaasneb spetsiifiline tunne kehas, kuid seda on väga raske sõnadesse panna. See on tunne nagu oleks keegi sulle koti pähe tõmmanud ja vahel oleks nagu üks osa su kehast kuidagi tuim.\nKuna serotoniin mõjutab ka meie tujusid, siis võib enne migreeni tekkida halb tuju, kuid see võib migreenile eelneda juba eelmisel päeval. Siit võid enda jaoks teha ka järelduse, kui mul on halb tuju, siis see tähendab, et mu serotoniin on madalseisus, mis omakorda võib tekitada peavalu. Muuseas migreeni all kannatajatel esineb 3 korda sagedamini depressiooni. Vaata, mis aitab sellisel juhul serotoniini taset tõsta.\nJuhul, kui su migreenidele eelneb aura, siis oled tegelikult eelisseisus, sest sul on võimalik kiiremini reageerida ja sageli oma peavalu üldse vältida.\nKiire reageerimise puhul võib kasu olla mitmetest vahenditest:\nEsimesed kolm meetodit võivad olla tõhusad ja kiired leevendused, kuid kindlasti mitte pikaajaliselt kõige paremad.\nVõta kohe tass värsket ning kanget kohvi – seda tuleb katsetada, sest samas on kohv sageli hoopis meie peavalu põhjustajaks. Enda puhul olen avastanud, et kui ma kohe aura tekkimise alguses kohvi joon, siis sellest on sageli abi (mitte alati).\nKlaas Coca-Colat on samuti abiks, vahel isegi parem, kui kohv, sest gaasid viivad toimeained kiiremini verre. Kuid nagu kohvigi võib ta samas olla hoopis migreenide põhjustaja, seega katseta.\nPits konjakit – mul ei ole soovi kedagi alkoholismile õhutada, kuid väheses koguses alkoholi tõstab korraks meie serotoniini taset ning seetõttu aitab samuti kohe aura tekkimise alguses. Konjakit kasutades tuleks lisaks veel näiteks ennast liigutada või leida mõni monotoonset tüüpi liigutus, mis aitab meie kehal serotoniini tase selleks hetkeks ülesse saada, kui alkoholi mõju lahtub (vaata, kuidas serotoniini taset tõsta).\nOlen enda jaoks avastanud tervisliku ja samas tõhusa meetodi - eeterlikud õli. See segu aitab mind, kui õigel ajal jaole saan.\nEeterlik migreenisegu - 2 tilka piparmündi õli, 2 tilka lavendli õli, 2 tilka copaiba õli, 2 tilka frankincense õli, 2 tilka wintergreen õli ja ca 10ml baasõli (mina kasutan fractionated coconut õli). Panen õli oimukohtadele, nö kolmandale silmale, nina alla ja kaelalülidele\nJärgmised kolm lahendust on võibolla natuke aeganõudvamad ja kohati keerulisemad, kuid kindlasti tervislikumad ja pikas perspektiivis paremad.\nAkupunktuur - olen enda jaoks avastanud kolm olulist punkti, mille vajutamine ning kerge masseerimine aitavad:\nOtsi oma pöidla ja nimetissõrme vahel ülesse punkt, mis on valus ning vajuta seda mõlemalt poolt teise käe pöidla ja nimetissõrmega, masseeri ringjate liigutustega. Vahel on valu ühes käes, vahel mõlemas.\nHea punkt asetseb nina ja suu keskel lohus, kuid seda punkti tuleb kohe tõeliselt tugevalt vajutada. Mina kasutan selleks oma pöidla nukki. Põhimõtteliselt peab see vajutus olema nii tugev, et justkui hakkavad pisarad silmast välja tulema. Hea on kui suudad seda teha ca paar minutit.\nVahel on kasu sellest kui masseerid pöialdega oma koljuluu kulmu kaart. Kui leiad sealt valusad kohad siis jälle õrnade ringjate liigutustega lihtsalt masseeri neid kohti.\nTeadlik lõdvestamine - võta mõni minut aega ja istu või lama. Jälgi oma hingamist ning kujutle kuidas lõdvestus hakkab su varbaotsest liikuma järjest ülesse poole, käies nii läbi kõik oma kehaosad. Kui oskad mõnda lõdvestavat hingamistehnikat või pingete maandamise tehnikat (näiteks TRE või koputamine), siis kasuta seda.\nKäte soendamine - samuti võid kujutada, ette kuidas su käed lähevad soojaks, kui sa tunnet, et selline kujutamine ei mõju, siis võid käsi isegi sooja veel all soendada. Sellisel juhul liigub veri peast kätesse ning pinge ajus võib leevenduda.\nKui pea juba valutab, siis muuseas aitab südamest nutmine. Miks ma ei oska seletada, kuid tean seda oma kogemusest ning seda soovitavad ka mitmed migreenist rääkivad kodulehed.\nKatseta neid erinevaid meetodeid, kuni leiad endale sobiva.\nKõigil ei esine aurat ja paraku juhtub sageli nii, et ärkad hommikul tugeva migreeniga.\nMigreeni peavalu on selline, mida ei ole mõtet kannatada ja tegelikult sa ei suudagi seda kannatada.\nRavimite puhul tuleb mängu jälle kehakemikaal serotoniin, mille üheks rolliks on meie seedimise mõjutamine. Migreeni ajal meie seedimine peatub ning seetõttu ei aitagi sind tavalised apteegi peavalu rohud. Väga kanged närvi rohud võivad aidata, kuid nendel on reeglina tugevad kõrvalnähud ning see on suur karuteene sinu maole.\nMigreeni puhul tuleb kasutada spetsiaalseid migreeni rohtusid, mida kirjutab sulle välja perearst. Ka nende puhul ei pruugi sa esimesel korral leida seda õiget, mis just sulle sobib. See ei tähenda, et kõik ei sobi, räägi oma arstiga ja proovi teist. Need ravimid mõjutavad meie serotoniini taset ning lähevad otse meie vereringlusesse. Jah, need rohud on kallid, kuid sa pead selle mao ja maksaga elama elu lõpuni ning sa ei taha elada lisaks migreenihoogudele ka pideva kõhuvaluga.\nKuidas ennetada migreeni\nEsimese asjana ole enda vastu tõeliselt aus ja vasta teksti alguses olevatele küsimustele, otsi sealt ülesse juur-põhjused ning tegele nendega. Kui neid on raske endal leida või tundub nendega üksi tegelemine liialt keeruline, siis leia endale sobiv abiline terapeut, nõustaja või tervendaja. Olen siinkohal sulle samuti meeleldi abiks, registreeri aeg siit.\nKuna migreenid on tihedalt seotud serotoniini madala tasemega, siis toon järgnevalt välja võimalused, kuidas oma organismis serotoniini tõsta ning hoida. Keha peab tootma serotoniini igapäevaselt, teda ei saa pikemaks perioodiks kehasse salvestada.\nKõige olulisemaks tooraineks serotoniini tootmisel on aminohape trüptofaan. Aminohapped on valgu ehitusblokid ja trüptofaani leidub kõikides kõrge valgu sisaldusega toitudes nagu piimatooted, munad, liha ja kala, samuti ka seemned, pähklid ja mitmed köögiviljad. Valku sisaldavates toiduainetes on küll palju rohkem trüptofaani, kuid sellest ei ole kasu, see ei jõua meie ajusse. See, kui sa sööd sisse suure juustuburgeri, ei too kahjuks soovitud tulemust. Meie aju on nii sätitud, et ta valib väga hoolega, milliseid molekule ta sisse laseb ja mida mitte. Kui oled midagi söönud tekib sissepääsu juures otsekui tipptunni ummik. Paraku ei pääse sealt sisse suured valku sisaldavad molekulid, vaid eelisõiguse saavad tervislikud süsivesikud, millele on selles protsessis abiks insuliin. Tervislikest süsivesikutest on hea tarbida ube, läätsesid, täisteratooteid, pruuni riisi ja tärkliserohkeid köögivilju.\nSiinkohal on tähtis tähelepanu pöörata, millal sa mida sööd ning reguleerida valgu ja süsivesikute tarbimise vahekorda erinevatel kellaaegadel. Kui me tahame tõsta pikemaks ajaks serotoniini taset, siis peame hommikul sööma süsivesikuid väga vähese valgusisaldusega. Alles järgmise toiduga peaksime andma kehale valku.\nTrüptofaani tootmiseks vajab keha ka vitamiini B-6. Seda vitamiini saad peamiselt avokaadost, banaanidest, kanast, rohelistest ubadest, kartulist, pähklitest ja nisuisudest. Kuigi minus on paras kogus skeptitsismi vitamiinide osas, siis väidetavalt on meil toidust raske piisavat kogust B-6 vitamiini kätte saada.\nMeie keha on nii loodud, et meil tekib isu nende toiduainete järele, mida meie keha vajab. Kahjuks on meid ümbritsev toiduküllus ära rikkunud ka meie sisetunde ning me ei vali enam sugugi mitte kõige tervislikumaid versioone, kui me oma kõhutundele järgi anname. Me kasutame kiiremaid ja kindlasti maitsvamaid teid, mis paraku ei anna püsivat sobivat serotoniinitaset kehale, vaid pigem tekitavad pikas perspektiivis tervisekahjustusi ning ülekaalu. Premenstruaalse sümptomiga naised kipuvad näiteks tarvitama liiga palju soola, suhkrut ja loomseid rasvu.\nSerotoniini üheks ülesandeks on liigutuste initsieerimine, kuid see toimib ka vastupidi ehk keha toodab serotoniini, kui me liigume. Regulaarne liikumine aitab meil serotoniini kõige lihtsamini tasakaalu viia. Vali selline liikumine, mis sulle sobib ja tegelikult piisab paarikümnest minutist kiirest kõnnist päevas, et oluliselt oma serotoniinitaset tõsta. Häid tulemusi on näidanud jooga ja kehapingete leevendamiseks näiteks pilates. Täna tean, et minu puhul on vaja just liikumist ja sellist, mis aitab lihastel lõdvestuda. Näiteks vaba tants, mida pakub 5-rütmi tants. Samuti vabas õhus jalutamine.\nA-tüüpi inimestel, kes jooksevad pidevalt ajaga võidu ning on sageli tööhoolikud, on madalam serotoniinitase, kui rahulikumatel B-tüüpi inimestel. Samas treeningu tulemusel tõuseb A-tüüpi inimeste serotoniinitase palju rohkem kui B-tüüpi inimestel.\nSiinkohal tasub kindlasti teha just seda trenni, mida sulle meeldib, sest vastu tahtmist tehtud trenni puhul tekitad endale hoopis lihaspingeid ning see omakorda põhjustab peavalu.\nLoomsed uuringud (ausõna ma tegelikult ei poolda neid) näitavad, et isegi närimine ja enda pesemine nagu ka teised monotoonsed liigutused tõstavad meie serotoniinitaset. See selgitab ka ebameeldiva kombe nagu küünte närimine stressi olukorras. Targem on siiski kasutada tervislikumaid tegevusi nagu näiteks kudumine, heegeldamine, teatud võimlemisharjutused või pillimäng, värvimine jne.\nLahangutest on välja tulnud, et suvel surnud inimeste serotoniini tase on kõrgem, kui talvel surnud inimestel. Ka rottidega tehtud uuringud näitavad, et kui päevavalgust on rohkem, siis on ka rottide serotoniini tase kõrgem.\nValgus, mis meie silma paistab teeb ka muud, kui võimaldab meil näha. Ta aitab tasakaalustada kehakemikaale. Väljas liikumine ja loomuliku päevavalguse nägemine kasvõi aknast aitab. Eriti hästi mõjub hommikul peale tõusmist ca 30 minutit õues jalutamist (loomulikult kui on juba valge). Tugevamate sümptomite puhul on soovitav kasutada spetsiaalset valgusteraapia lampi.\nSerotoniin mõjutab meie tujusid ja samuti mõjutavad meie tujud serotoniini taset. Pikaajaline stress mõjutab tugevalt meie serotoniini taset. Seega kui sa tahad tõsta oma serotoniini taset, tõsta oma tuju. Mine negatiivsuse dieedile ja suurenda oma positiivsete mõtete osakaalu, tuleta meelde elu rõõmsaid sündmusi ja too oma ellu järjest rohkem meeldivaid asju. Mediteeri või harrasta joogat, käi massaažis, tegele oma hobidega ning loovate positiivsete tegevustega.\nLisaks veel mõned mõtted:\nKasuta ravimteesid mõned päevad enne menstruaaltsükli algamist on hea juua ravimteesid, mis aitavad organismil vett väljutada, mulle sobib hästi näiteks põldosi. Samas jälgi ka, et sa ei tarbiks samal ajal liiga soolaseid toite, sest need kipuvad tekitama vastupidist efekti.\nSisendused ja jaatused migreeni ennetamiseks\nPaljudele inimestele on suureks abiks igapäevaste sisenduste või jaatuste kasutamine, seetõttu toon siinkohal välja valiku sisendusi, mida on hea kasutada migreeni puhul. Vaata, millised nendest sinuga räägivad ja kasuta neid. Kui valdad teetat, siis saab seda ka teeta-sisendusena kasutada.\nMa lasen kõikidel negatiivsetel mõtetel oma elus minna ning tunnen endas sügavat rahu ja lõõgastust.\nMa aktsepteerin oma elu praegust olukorda ja olen valmis võtma sellest parima.\nMa lasen asjadel oma elus voolata ning usaldan elu pakub mulle kõike mida vajan.\nMa mõistan selgelt enda ees seisvaid elu ülesandeid ja näen täiuslikke lahendusi.\nMa oskan armastavalt ja avatud südamega oma viha endast välja elada.\nMinu pea on vaba ja selge ning minu eluenergia voolab harmooniliselt läbi minu pea igast rakust.\nMinu mõistus ja tunded alati harmoonias.\nMa tunnen, kuidas kogu minu olemine täitub sügava armastuse ja harmooniaga.\nMa mõtlen südamega ning minu pea on kõikide tegemiste juures vaba ja selge\nKõikides olukordades mõtlen, kõnelen ja tegutsen ma harmooniliselt ja kergelt ning ma tänan oma selge ja vaba pea eest.\nSinu keha räägib sinuga, Debbie Shapiro\nSecrets of Serotonin, Carol Hart, PhD\nSinu keha sõnumid, Kurt Tepperwein\nTervenda iseennast, Carol Ritberger, PhD\nHeal your body A-Z, Louise L. Hay\nThetaHealing Diseases and Disorders, Vianna Stibal


Keha juuste väljalangemine meestel - Juukselõiked - DTG kaalulangus\nTsüstid eritavad hormoone, kuid mitte naissoost, vaid meessoost - testosterooni ja androstenediooni. Leukeemiaga kaasneb T-lümfotsüütide absoluutarvu suurenemine. Kuid praegu on tuvastatud palju geene, mida saab edastada isalt pojale või tütrele tavaliste, mitte sugupoolte kromosoomide kaudu. Kui sügavaid kahjustusi ei olnud, siis oodake langenud asemele uute juuste kasvu.\nSelle artikli autor parandati Proovid valmistati kuumpressitud meetodil, kasutades erinevaid CaCO3 ja polü metüülmetakrülaadi osakestega täidetud nanolignotselluloosi komposiite, mis sünteesiti mehaanilis-keemilise meetodi abil. Nanofilleritena on kasutatud polü metüülmetakrülaati ja CaCO 3 nanoosakesi. Määrati välja töötatud lignotselluloosil põhinevate komposiitide painutusjõud, elastsusmoodul ja mõõtmete stabiilsus.\nEksperimentaalseid tulemusi silmas pidades leitakse, et komposiitmaterjalidel on hea mehaaniline, mõõtmete stabiilsus ja termilised omadused, mis suurenevad täiteaine täitmisel. Seega näitasid siin kirjeldatud lignotselluloosipõhised materjalid Slimming Range raputab omadusi, et järeldada, et need komposiidid on sobivad kasutamiseks põrandakate ja ehitussüsteemide projekteerimisel.\nSissejuhatus On üldteada, et lignotsellulooside põhikomponendid on hemitselluloosid, ligniin ja tselluloos, mis on kaupade hõlpsasti töödeldavuse ja madalate hoolduskulude tõttu üha enam aktsepteerinud kaupade kasutamisel, eriti ehitussektoris.\nKõrgenenud lümfotsüüdid - Verejooks\nArvatakse, et nanoosakesed võivad oluliselt suurendada mehaaniliste ja elektriliste DTG kaalulangus, kuumakindluse, kiirgusresistentsuse 19 ja muude omaduste paranemist täiteaine nanomeetrilise skaala dispersiooni tulemusena lignotselluloosmaatriksis Need komposiidid omavad üldiselt tugevamat jäikust, tugevust ja soojust moonutavaid temperatuure tugevdamata polümeeride suhtes Erinevate tugevdusmaterjalide hulgast on CaCO 3 atraktiivne oma madala hinna tõttu.\nLignotselluloosi ja täiteaine vahelise koostoime suurendamiseks on pühendatud CaCO3 täiteainele palju jõupingutusi.\nPinna modifitseerimise mõju mehaanilistele omadustele on olnud positiivne Nano-CaCO 3 osakeste kasutamine võib lignotselluloos-anorgaaniliste nanokomposiitide uurimisel tuua uusi DTG kaalulangus.\nMehaanilis-keemilise sünteesi abil segatakse lignotselluloos ja nano-CaCO 3 teatud määral, kolloidveskis pika aja jooksul, mehaaniline energia ülekandub lignotselluloosile.\nPeenestusmaterjali korduva kokkupõrke korral mõjutab lignotselluloosi mõju löögi- nihke- kokkusurumis- ja hõõrdejõu mõjul korduva ekstrusiooni, lihvimise ja külma keevitamise teel, moodustades selles protsessis suure tihedusega dislokatsioonid. Samal ajal rafineeritakse lignotselluloosid järk-järgult nanomeetriliseks skaalaks ja muutuvad hajutatud jaotusega ultrafineeritud osakesteks, mis annab kiire kanali aatomite vastastikuse difusiooni jaoks, saades seega sünteetilised tooted Praegu kasutatakse laialdaselt puidupõhises paneelitööstuses kasutatavaid liime, näiteks uurea formaldehüüdi vaiku, fenoolvaiku ja melamiini formaldehüüdi vaiku.\nKolm liiki liimid on valmistatud toorainena formaldehüüdist. Formaldehüüdi peetakse üheks peamiseks siseõhu saastamise allikaks ja reostustsükkel on pikk ja raske eemaldada Siin segati orgaanilised faasid polü metüülmetakrülaatPMMA meie komposiitides, mis DTG kaalulangus asemel tugevdavad elemendid.\nSeda võib pidada oluliseks potentsiaaliks rohelise komposiidi alternatiivse materjalina. Uuritud on CaCO3 ja PMMA erinevate kontsentratsioonide mõju komposiitide mõõtmete stabiilsusele, termilistele omadustele ja mehaanilistele omadustele. Joonisel fig. Sujuv pind raskendas lignotselluloosi sidumist.\nNagu on näidatud joonisel fig 1b, oli töötlemata lignotselluloosi pind pärast mehaanilis-keemilist töötlemist väga karm ning lignotselluloosi pikkus ja läbimõõt vähenesid oluliselt enne mehaanilis-keemilist töötlemist. Samal ajal suurenes oluliselt lignotselluloosi spetsiifiline pindala ja vesiniksideme tõenäosus.\nHRTEM joonisel fig. Joonisel on kujutatud komposiitide suurendatud mikrograafid. NLC nanovõrgud. Absorbeerimisribad ja cm- 1 vastasid vastavalt O-H sideme ribadele ja karbonüülrühma painutusvibratsioonile.


Kuidas kasvatada lavendlit. Jäägri pubi põlva\nKuidas kasvatada lavendlit\njäägri pubi põlvacomic con estonianarva-jõesuu vee temperatuursidekriips ja mõttekriipslaura põderjõhvi turismiinfokeskustallinn päikesetõussnakes in estoniaautomaatne tõlkiminemiks uriin haiseb\ntoo faced eesti\nKuidas teha lavendlivett. Lavendlivett kasutatakse laialdaselt pesu või rõivaste maitsestamiseks. Toonilise vee jaoks võta 1 oksa rosmariini, 1 oga lavendlit, 1 oksa koirohi, 2 spl. supilusikatäit tüümiani ja kasutage seda segu. Kasulikke näpunäiteid. Kuidas koera kasvatada ja tema distsipliini õpetada. Kasulikke näpunäiteid.\nKuidas teha lavendlivett - Kasulikke näpunäiteid - 2020\nKas sa ei tea, kuidas seda teha, et hoida oma lilled täiuslikus seisukorras? Kuivatamine on parim viis seda saada ja seda ravimtaime alati kasutada. Seetõttu soovitame teil lavendelit või lavendlit kodus kasvatada ja järgida nõuandeid, mida pakume teile selles artiklis lavendri kuivatamiseks. Samu\nRahustav lavendel sobib nii toidulauale kui ka - Alkeemia\nLavendel eelistab sügavalt haritud lubjarikast kuiva mulda ning päikesepaistelist, kuid põhja- ja idatuulte eest hästi varjatud kasvukohta. Kevadel tuleks taimi regulaarselt kärpida, kuival ajal üsna tihti kasta. Talveks soovitatakse katta kuuseokste või kuivade okastega. Ühel kohal võib lavendlit kasvatada 8 …\naiandus ja taimed - Cphealthgroup\nAga kui sa istutad selle lähedale lavendlit ja suvel lähevad lähedal asuvad taimede geraniumid, siis see ei ole ainult ilus, vaid ka hirmutab lehetäide. Kui see aitab vähe või teil ei ole selliseid taimi, saate neid nõuandeid kasutada. Kuidas hooldada ja kasvatada burnetit (metsik mägi, mustpeade, gryzhnik)\nKuidas kasvatada Hibiscus aed midlandis - Üldine teave - 2020\nkuidas kasvatada lavendlit Kas sa ei tea, kuidas seda teha, et hoida oma lilled täiuslikus seisukorras? Kuivatamine on parim viis seda saada ja seda ravimtaime alati kasutada. Seetõttu soovitame teil lavendelit või lavendlit kodus kasvatada ja järgida nõuandeid, mida pakume teile selles artiklis lavendri kuivatamiseks. Samu\nLihtne viis kuidas kasvatada seemnetest mandariine. Selleks tuleb võtta puhas klaaspurk ja sinna kaks teelusikat kuivatatud lavendlit või kolm lühemat sorti lavendlioksa panna. Seejärel tuleb purk täita tuhksuhkruga, kaas peale keerata jasuhkur paariks päevaks …\nLavendli ravitoime - Juhendaja.ee\nkuidas kasvatada lavendlit Sai ostetud lavendli taimi.Küsimus järgmine:kuidas neid õieti hooldada, sest nad hakkasid kuivama.Omateada sai küll korralikult hoolitsetud? aednik123: 2008-04-13 18:35:08 Seemnest parem kasvatada, hiljem külvab ise juurde.\nKuidas kasvatada lavendlit kodus potis ja anda sellele terve välimus. Peate järgima järgmisi maandumisnõudeid: Kui on vähe kogemusi või ei ole piisavalt aega, saate kasutada teist võimalust: osta juba kasvatatud potitaim. Ja siis ärge piinake küsimus, kuidas kasvatada lavendlit kodus potis, vaid ainult selleks, et järgida\nkuidas kasvatada lavendlit Kaunilt sinine või violetne, hästi lõhnav ja kasulik - egas ilmaasjata ülista lavendlit koguni poeedid. Kuidas edukalt torkivaid kaunitare kasvatada. kimpussa_aurinkoa.jpg. Pisidžungel elutoas. shutterstock_362471501.jpg. Nõuandeid muru niitmiseks ja niiduki valikuks.\nSelle imelise taime võiksid kindlasti oma aeda tuua | Kodus.ee\nLavendlit võib muidugi kasvatada ka üheaastasena, kuid sel juhul on saak väga väike ja jääb ära selle taime imeilusate õite nägemine. Nimelt ei jõua meie tingimustes esimesel aastal taim õitsema minna. Lihtne nipp, kuidas edukalt talvitada potitaimi


Pärnakad lõpetasid pealinlaste uskumatu võidumarsi - Sport - Pärnu Postimees\nPärnakad lõpetasid pealinlaste uskumatu võidumarsi\n3. september 2018, 7:50\nPärnu jalgpalliklubi meeskond lõpetas esiliiga B-tasandi turniiril Tallinna Legioni imelise võiduseeria, Vändra Vaprus tõusis väravarohkes lahingus saadud võiduga tabelis ettepoole.\nJärgmiseks aastaks esiliigakoha juba taganud Legion läks 27. vooru mängus Pärnus Rannastaadionil Rejal Alijevi penaltist ja Marek Šatov tabamusest mängu kahel korral juhtima, kuid pärnakatel oli Kein Makovei ja Risto Kauniste väravast mõlemal korral vastus varuks ja nii lõppes mäng 2:2 viigiga.\nSelle aasta 26 voorus oli Legion saanud kirja võidu, niisiis oli Pärnu klubi see, kes pealinlaste ligemale poole aasta pikkuse seeriale pani punkti. Legion oli ka meeskond, mis paar nädalat tagasi lülitas karikasarjast välja meistriliigas palliva Pärnu Vapruse.\nPärnumaa teine, Vändra Vapruse meeskond sai esiliiga B-tasandi 27. voorus võõrsil 4:3 võidu Paide linnameeskonna U21 esinduse üle.\nPaide meeskond lõi värava juba avaminutil ja juhtis poolajaks 2:1. Teise poolaja alguses Vaprus viigistas, kuid kohe läksid võõrustajad jälle juhtima. Seejärel lõi Vaprus kahe minuti jooksul kaks väravat ja teenis nii tabelisse kolm võidupunkti.\nPärnu jalgpalliklubi meeskond on 27 vooru järel 45 punktiga liigatabelis neljandal kohal, 34 punkti kogunud Vaprus tõusis kuuendale reale.\nJärgmises voorus kohtuvad Pärnumaa meeskonnad 16. septembril omavahel.\nReforminoorte peasekretär Kristo Enn Vaga: Sinine Äratus on alustanud demokraatia hävitamisega Loe artiklit\nSinise Äratuse esimees Ruuben Kaalep tunnistab sotsiaalmeedias trollimist: mina olengi Bert Valter 87\nMart Helme selgitas USA väljaandele, kuidas saada Trumpilt riigikaitseks miljard dollarit 81 Loe artiklit


Soolaseep süda\nSoolal on antiseptiline mõju, bakterid, seened ja viirused ei talu kontsentreeritud soola ning hävinevad.\nSoolaseep rahustab ärritunud nahka, sulgeb väikesi haavu, leevendab põletikku ja nahapunetust.\nSoolaseepi võb kasutada peale raseerimist tualettvee asemel. Kiirendab naha ainevahetust, väljutab mürke, aitab lahti saada tselluliidist, kasuta soolaseepi 2-3 korda nädalas.\nParima tulemuse saate kasutades soolaseepi saunas, sool kiirendab nahaalust vereringet ning väljutab higistades jääkaineid, soolaseep on ka tõhus nahakoorija.\nSool võib natuke naha kipitama panna, aga see möödub pea.\nKasuta pimskivi asemel


Laupäeval, 17. juulil lõppes Hiiumaal Kärdlas A. Le Coq 64. Muhu Väina regatt, kus osales 110 jahti Lätist, Soomest, Venemaalt ja Eestist. Möödunud pühapäeval Pärnus alanud Eesti suurim ja vanim avamereregatt seilas läbi Ruhnu ja Kõiguste sadamate Hiiumaale Kärdlasse. Eile võistlesid regati viimasel etapil Kärdla lähistel vaid ORC I ja II grupi jahid, kuna eelmiselt regati pikimalt etapilt jõudsid pika tuulevaikuse ja hiljem ka tugeva vastutuule tõttu väiksemad jahid sadamasse alles viimase võistluspäeva varastel hommikutundidel. 2021. aasta Muhu Väina regati võitjad on Matilda 4, Sugar, Kvartet, Black Bird ja W-Lind. Parimad Cruiser jahid olid Berta ja Chantal ning parim puu-Folkboot on Greta.\nKõige pikemal etapil Kõigustest Ruhnu nii tuulevaikust kui ka tugevat vastutuult\nKui reede hommik Kõiguste sadamas algas sileda mere ning harjumuspärase kuuma ja päikesepaistega, siis nii purjetajate kui ka korraldajate rõõmuks kogus tuul jõudu ja kella 10 ajal hommikul sai jahid lähetatud regati pikimale, vastavalt grupile 52–68 miili pikkusele, teekonnale Kõigustest Saaremaal Kärdlasse Hiiumaal. Kõige suurem kaartide segamine toimus Muhu saarest allpool Kübassaare juures, kus tuul vaikis ja sealt edasi olid edukamad need, kes pärast tuulevaikust saabunud uue tuule kõige varem kätte said. Regati senised pigem sisevete tuuled ja lained said Väinamere läbimise järel Vormsi all avamerele jõudes suurema mõõtme ja kuju ning andsid eelise just neile jahtidele, kellele sobivad tugevad tuuled ja vastutuules purjetamine.\nORC I grupis esimeste hulgas Kärdlasse jõudnud ja teise tulemuse välja sõitnud jahi Angel-Rose II (Jahtklubi Dago) roolimees Mihkel Kosk kommenteeris pikka võistluspäeva pärast kolmeteist tundi merel nii: „Täna oli pikk päev – algas allatuulega, siis oli vahepeal korraks plekk ja siis hakkasime vastutuules krüssama. Kõige paremini ei läinud, aga saime õppida ja harjutada. Meil oli täna õnne, mida meil kogu eelneva regati jooksul pole palju olnud. Sõidame nagu hästi, aga tulemust ei tule. Täna tundus kõik õnnestuvat ja motivatsioon on tagasi!“ Suurematest väiksemateni kulus jahtidel distantsi läbimiseks kaheteistkümnest ja poolest tunnist kuni veidi enam kui üheksateistkümne tunnini. Viimane jaht finišeeris Kärdla all kell 5:42.\nPikima etapi võitjad olid Eero Panki Credit24 Sailing (Kalevi JK), Aivar Tuulbergi Katariina II (Pärnu JK), Priit Jürioja Brigitta (Pärnu JK), Ülari Velviste Lagle III (Haapsalu JK) ja Tiit Riisalo W-Lind Vaiko Vooremaaga roolis (Kalevi JK).\nHiiumaa Sadamate Kärdla ring kinnistas ja selgitas võitjad\nORC I grupis võistleva jahi Matilda 4 kapten Juss Ojala (Jahtklubi Dago) sõnul oli viimase etapi võit neile kirsiks tordil, sest regati üldvõit tagati endale just eelviimase, regati pikima etapiga Kõigustest Kärdlasse, millelt saadi kolmas tulemus. Regatt võideti kokkuvõttes 11 punktiga skoorides tulemusteks etappide kaupa 1-2-(4)-1-3-1. Jaht Matilda 4, kuid erineva meeskonnaga, võttis Muhu Väina regati võidu juba teist aastat järjest – möödunud aastal roolis Mihkel Kosk, tänavu taanlane Joachim Aschenbrenner, kes aitas vormistada selle jahi ORC Euroopa meistri tiitli aastal 2019.\n„See jaht on Ferrari, nagu ütles eelmisel aastal regati võitnud sõber Mihkel ning tõesti – kui kõike õigesti teha, siis see jookseb ilusti. Kogesin, kui hea sul on sõita, kui sul on hea auto, ehk meie jaoks siis jaht ning ka meeskond olid super. Komplekteerime hetkel endale parimat meeskonda, et olla valmis augusti algul toimuvaks Alexela ORC avamerepurjetamise MMiks Tallinnas. Lisaks hiidlastele ja eestlastele on meil pardal taanlane, sakslane ja lisandub ka sloveen – jaht on valmis, natuke täieneb meeskond ja oleme MMiks valmis. Tõtt öelda ei olnudki hetke, kui oleks tunne olnud, et võit võib käest minna. Regatil valitses täpselt sellele jahile ilm – enamasti tagant- ja allatuuled. Pikk etapp oli meie jaoks kõige olulisem, kus me tahtsime regati tulemuse enda jaoks n-ö ära vormistada, et täna keskenduda üheks tugevaks MMi treeninguks. Kolmanda tulemusega see meil õnnestuski!“ lausus rahulolevalt Matilda 4 kapten Juss Ojala.\nJaht Adelante Kalevi Jahtklubist, millel kapteniks Andrus Luht, sai kokkuvõttes üheksateist punktiga teise koha. Samast klubist Credit24 Sailing Eero Pankiga roolis tagas pikima Kõiguste-Kärdla etapi võidu ja viimase etapi neljanda kohaga üldkokkuvõttes kolmanda tulemuse 20 punktiga.\nCruiser divisjoni regativõit ORC I grupis kuulub Hando Sutteri meeskonnale jahil Berta Kalevi Jahtklubist.\nORC II grupis oli enne viimast etappi võrdselt punkte jahil Sugar Marjaliisa Umbiga roolis ja Aivar Tuulbergi meeskonnal jahil Katariina II, mõlemad Pärnu Jahtklubist. Koguseerias kolm esimest, kaks teist, üks viies ning halvima tulemusena mahaviskeks minev seitsmes koht tagasid Sugarile juba teist aastat järjest Muhu Väina regati võidu. Aivar Tuulbergi meeskond jahil Katariina II Karl-Hannes Taguga roolis sai vaid punkti võrra halvema lõpptulemuse. Omakorda kaks punkti lahutas kolmanda koha esikolmikus saavutanud Margus Zuravljovi jahi Amserv Toyota Sailing Team’i (Kalevi JK) meeskonda teisest kohast.\nCruiser divisjoni regativõit ORC II grupis kuulub jahile Chantal Haapsalu Jahtklubist, millel kapteniks Avo Link. Siin divisjonis mängiti esikolmiku kohti ringi regati jooksul mitmel korral, kuid kõige stabiilsemate tulemustega oli Chantal, saades kolm etapivõitu, kaks teist ja ühe kolmanda koha.\nTeist aastat järjest Muhu Väina regati võitnud jahi Sugar kapten Marjaliisa Umb ütles kahte aastat võrreldes, et tänavune regatt oli kindlasti keerulisem. „Nagu enne viimast etappi teada oli, et viimane päev otsustab kõik, siis võitsid need, kellel närvid lõpuni vastu pidasid. Ilmaoludest rääkides, siis meil selles osas eelistusi ei ole. Pikal etapil sai otsustavaks tuulekeeramise moment, kus me natuke midagi maha magasime ja sealt ka viies koht. Kuid kodune tugev konkurents viib edasi ja muudab purjetamise paremaks. Lisaks paadile on aga oluline meeskond, kus kõik peavad käima ühte jalga – meil see nii ka oli ja meeskond on suurepärane!“\nORC III grupis regatil kolm etapivõitu, ühe kolmanda ja kaks neljandat kohta saavutanud Vasilii Alekseevi meeskond jahil Kvartet St Peterburgist oli algusest peale liidripositsioonil ja ei lasknud seda lõpuni käest. Kaheksateistkümnendat korda Muhu Väina regatil võistelnud Vasilli ja tema meeskond on regati võite ja poodiumikohti noppinud korduvalt.\nRegati möödunud aasta pronksil lõpetanud Celia Rauno Pielbergi juhtimisel Jahtklubist Dago tõusis sel aastal hõbedale, kaotust võitjale kokkuvõttes kolm punkti. Ka Margus Beljakovi meeskonnale jahil Liliann Saaremaa Merispordi Seltsist oli tänavune regatt koha võrra edukam – neid pärjati Muhu Väina regati pronksmedaliga, kaotust võitjale 3 punkti.\nLõputseremoonial tänas võiduka jahi Kvartet kapten Vasilii Alekseev nii korraldajaid kui ka purjetajaid: „Ma tänan nii korraldajaid kui ka purjetajaid teie külalislahkuse, ausa võistluse ja võimaluse ees kohata vanu ja leida uusi sõpru. Ma siiralt loodan, et vaatamata pandeemiast ja poliitikast tulenevatele raskustele me kohtume tulevikus ikka ja jälle!“\nORC IV grupis kordas 2019. aasta regativõitu, siis küll veel LYS III arvestuses, Haapsalu Jahtklubi jahi Black Bird meeskond Tarmo Polli juhtimisel. Kaks esimest ja kaks teist kohta ning viies ja kuues andsid koos mahaviskega 11 punkti ning kuuepunktilise edu teiseks tulnud jahi Vesileenu ees Kalevi Jahtklubist, mille roolis Imre Marmor. Kolmanda koha sai Ülari Velviste juhtimisel Haapsalu Jahtklubi jaht Lagle III, kaks punkti lahutamas teisest kohast. Võrreldes möödunud aastaga, vahetasid Vesileenu ja Lagle III tänavu kohad poodiumil.\n„Kogemusi on rohkem, õnne oli natuke rohkem ja eks ilm ka natuke soosis,“ kommenteeris aastast võistluspausi ja võrdlust 2019. aasta regativõiduga jahi Black Bird kapten Tarmo Polli. „Aga põhiline edu võti, nii nagu ka eelmisel korral, on meeskonnatöö! Kokkusõitmine on meie puhul väga oluliseks osutunud,“ lausus Tarmo. „Seitse aastat ehk alates 2015. aastast oleme sellesama meeskonnaga neljakesi koos sõitnud,“ täiendas meeskonnaliige Eleri Tänav. „Kõik etapid olid head, kuid meie jaoks on kõige olulisem ja keerulisem väljakutse see, et vaikses tuules õigeid nurki leida ja see paat liikuma saada,“ lisas Tarmo ilmaolude kohta. „Hästi jäi meelde Kõiguste ring, kus kahe ringi asemel sõideti väga vaikse tuule tõttu lõpuks üks ja meil õnnestus meie jaoks sobivalt vaiksetes tuultes n-ö seista kiiremini,“ võttis purjetamismuljed kokku Eleri Tänav.\nFolkbootide klassis jagati Muhu Väina regatil ka Eesti meistritiitleid. Kuni viimase etapini, mis folkbootide jaoks oli regati pikim etapp Kõigustest Kärdlasse, ei olnud esikolmiku kohtade jagunemine kindel, sest võrdselt punkte oli nii esimesel kohal olnud Tiit Riisalo jahil W-Lind Vaiko Vooremaaga roolis Kalevi Jahtklubist kui ka jahil Bacchus Olev Oolupiga roolis Haapsalu Jahtklubist. Pikima etapi võitnud ja kokku skooriga 2-1-5-(6)-1-1 tagas W-Lind endale ühepunktilise eduga teist aastat järjest Eesti meistritiitli. Viimasel etapil teise koha saanud Muinasjutukuningas Argo Vooremaaga roolis tõusis selle tulemusega üldkokkuvõttes 12 punktiga kolmandalt kohalt hõbedale. Sama arvu punktidega sai pronksmedalid Olev Oolupi meeskond jahil Bacchus Dago Jahtklubist.\nParima puufolkboodi tiitli pälvis Liise Kööseli naiskond folkboodis Greta Kalevi Jahtklubist, olles üldarvestuses kümnes kolmeteistkümne folkboodi seas.\nA. Le Coq 64. Muhu Väina regatt 2021 parimad:\nORC I grupp – 22 jahti\n1. MATILDA 4 EST112 (J-112E) – Dago Jahtklubi – 11 punkti\nKapten Juss Ojala, roolimees Joachim Aschenbrenner, Kelly Veske, Priit Berkmann, Raul Grigorjev, Arne Veske, Marek Harjak, Felix Andresen, Christopher Juul\n2. ADELANTE EST113 (J-112E) – Kalevi Jahtklubi – 19 punkti\nKapten Andrus Luht, Maarjus Leppik, Aso Koris, Koit Pauts, Erki Teras, Margus Mullamaa, Taavi Eller, Martin Müür\n3. CREDIT24 SAILING (Salona 38ibc) – Kalevi Jahtklubi – 20 punkti\nKapten Eero Pank, Karin Lausmaa, Anu Varvik, Kristian Allikmaa, Veiko Haavapuu, Toomas Talts, Krister Rekkaro, Kristjan Kuusk, Rene Treifeldt\nParim Cruiser – BERTA (Elan 380) – Kalevi Jahtklubi – 54 punkti\nKapten Hando Sutter, Urmas Kivirüüt, Triin Sepp, Sirli Väinsar, Enrico Kaljurand, Meelis Simulant, Urmas Reimand, Riho Kruuv\nORC II grupp – 26 jahti\n1. SUGAR EST774 (Italia 9.98) – Pärnu Jahtklubi – 12 punkti\nKapten Marjaliisa Umb, Siim Akermann, Ott Kikkas, Risto Riim, Karl-Robert Trink, Taavi Vaigla, Marko Uulits, Tõnu Eensalu\n2. KATARIINA II EST646 (Arcona 340) – Pärnu Jahtklubi – 13 punkti\nKapten Aivar Tuulberg, Karl-Hannes Tagu, Markus Iin, Jaan Akermann, Juhan Kolk, August Luure, Kevin Grass, Henri Tauts\n3. AMSERV TOYOTA ST (First 36.7 mod) – Kalevi Jahtklubi – 15 punkti\nKapten Margus Zuravljov, Margus Nõmmik, Olari Vokk, Eke Ao Nettan, Lauri Luks, Juuso Roihu, Anna Maria Sepp, Martti Kinkar\nParim Cruiser – CHANTAL EST267 (Mannerberg 31) – Haapsalu Jahtklubi – 65 punkti\nKapten Avo Link, Ingar Lao, Aarne Tuisk, Mihkel Radzikovski, Lembit Randlaine, Markus Randma\nORC III grupp – 23 jahti\n1. KVARTET RUS297 (O-800) – Neva YC – 10 punkti\nKapten Vasilii Alekseev, Ivan Sviatov, Olga Bravina, Dmitrii Skvortsov, Mikhail Kubanets\n2. CELIA EST739 (Inferno 29 mod) – Jahtklubi Dago – 13 punkti\nKapten Rauno Pileberg, Tõnis Berkmann, SvemnKriggulson, Taivo Korol, Kaspar Kibuspuu\n3. LILIANN EST396 (One Off) – Saaremaa Merispordi Selts – 16 punkti\nKapten Margus Beljakov, Kaido Hoogand, Kutt Kommel, Jan Raudsepp, Kristjan Männa\nORC IV grupp – 26 jahti\n1. BLACK BIRD EST574 (Birdie 24) – Haapsalu Jahtklubi – 11 punkti\nKapten Tarmo Polli, Eleri Tänav, Kristjan Raid, Argo Ottens\n2. VESLEENU EST157 (Polaris) – Kalevi Jahtklubi – 17 punkti\nKapten Imre Marmor, Kuido Pruuns, Peeter Paenurm, Marek Leinjärv\n3. LAGLE III EST554 (Finn Express 83) – Haapsalu Jahtklubi – 19 punkti\nKapten Ülari Velviste, Mattias Kangur, Mathias Väinsar, Risten Reintam, Oskar Tiidemann\nFolkboot klass – 13 jahti – 2021 Eesti Meistrivõistluste esikolmik\n1. W-LIND EST32 – Kalevi Jahtklubi – 10 punkti\nKapten Tiit Riisalo, Vaiko Vooremaa, Signe Riisalo\n2. MUINASJUTUKUNINGAS EST31 – Kalevi Jahtklubi – 12 punkti\nKapten Argo Vooremaa, Remi Neitsov, Joonas Kiisler\n3. BACCHUS EST37 – Jahtklubi Dago – 12 punkti\nKapten Olev Oolup, Andrus Padu, Jüri Raagmaa\nPARIM PUU-FOLKBOOT – GRETA EST5 – Liise Köösel, Keit Järve, Birgit Suuder – Kalevi Jahtklubi\nRegati fotogaleriid päevade kaupa https://www.flickr.com/photos/kalevi-jahtklubi/collections/72157719531276506/\nRegatil osalejate nimekirjad https://www.manage2sail.com/et-EE/event/muhuvainaregatt2021#!/entries?classId=ORCI


, 7 tsüstiidi vabanemise sammud\n7 tsüstiidi vabanemise sammud. Kuidas tsüstiidist kiiresti lahti saada\nVäärib märkimist, et enamik viirushaigusi ja sugulisel teel levivaid haigusi vajab spetsiifilist ravi. Loomulikult on oluline rohke vedeliku tarbimine, mis aga vanemas eas sõltub paljuski patsiendi kardiaalsest seisundist. Kui inimene on sageli haige, juhtub sama, nagu ebapiisava ravi korral ägedas vormis. Iga tervislik inimene saab oma sphincters'i tööd teadlikult kontrollida. Lisaks muutuvad urolitiaasiga kaasnevad põie seisvad nähtused alati soodsaks aluseks patogeenide paljunemiseks limaskestal. Kui kaua interstitsiaalne tsüstiit kestab?\nSamuti ei selgu Teie küsimuses 7 tsüstiidi vabanemise sammud Teil ka kusitist eraldi külvid on teostatud ja ilmselt näeks siin vajadust ka kusepõie instrumentaalse uuringu järele vajadust, kui vastavad vastused on negatiivsed.\nAlakõhus, kusiti piirkonnas ja külgedel püsib pidev kipitus Põiepõletikud olnud väikeste vahedega mitu aastat, tehtud kõikvõimalikke uuringuid ja 7 tsüstiidi vabanemise sammud kasvanud bakter, tehtud külv ja saanud ka sellele õiget ravi, kuid alakõhus, kusiti piirkonnas ja külgedel püsib pidev kipitus ka siis, kui uriinis miskit ei kasva.


Otsime uusi ettevõtjaid „Erasmus For Young Entrepreneurs“ programmi | Marketingi Instituut\nOtsime uusi ettevõtjaid „Erasmus For Young Entrepreneurs“ programmi\n„Erasmus noortele ettevõtjatele” on rahvusvaheline vahetusprogramm, mis annab uutele ettevõtjatele ja neile, kes soovivad ettevõtjaks saada, võimaluse õppida muudes programmis osalevates riikides väikeettevõtteid juhtivatelt kogenud ettevõtjatelt.\nUus ettevõtja külastab kogemuste vahetamise eesmärgil kogenud ettevõtja ettevõtet ja viimane aitab uuel ettevõtjal omandada väikeettevõtte juhtimiseks vajalikke oskusi.\nVastuvõtjale on kasulik saada teada, millise mulje tema ettevõte jätab, ja ta saab võimaluse teha koostööd välisriigi partneritega ning saada teavet nende turu kohta. Külastust rahastab osaliselt Euroopa Liit (stipendiumid erinevad riigiti).\nProgramm saab anda ettevõttele suurt lisandväärtust, olenemata sellest, kas tegemist on uue või väga kogenud ettevõtjaga: kasulikuks võivad osutuda nii teadmiste ja kogemuste vahetamine, koostöö üle-euroopalise võrgustiku raames, uued kaubandussuhted kui ka välismaised turud.\nProgrammis saab osaleda uue ettevõtjana, kui:\non olemas kindel, teostatavale äriplaanile tuginev kavatsus luua ettevõte;\nettevõte loodi viimase kolme aasta jooksul.\n(Tulevane) ettevõte või tegevus võib olla mis tahes valdkonnas ja vanuseline piirang puudub.\nUus ettevõtja peab siiski:\nolema ühe programmis osaleva riigi alaline elanik;\nomama konkreetset projekti või äriideed, mis kajastub äriplaanis;\nolema motiveeritud ja kindlalt otsustanud teha muus programmis osalevas riigis asuvat vastuvõtvat ettevõtjat külastades koostööd;\nolema valmis toetama vastuvõtva ettevõtja ettevõtte arengut ning jagama oma kogemusi ja pädevusi;\nolema valmis täiendama programmi rahalisi vahendeid niivõrd, kui see on välisriigis viibimise kulude katmiseks vajalik.\nVastuvõttev ettevõtja saab osaleda programmis, kui ta:\non ühe programmis osaleva riigi alaline elanik;\nomab/juhib väikest või keskmise suurusega ettevõtet VÕI tegeleb otseselt ettevõtlusküsimustega VKE juhatuse tasandil;\non juhtinud ettevõtet mitu aastat;\non valmis jagama oma teadmisi ja kogemusi uue ettevõtjaga ning tegutsema mentorina\nLisainfot uuri Eesti vahendusorganisatsioonist, Marketingi Instituudist, Gerli Pommer, gerli.pommer@mi.ee, 5629 1005.\ndisain EV100 EV100 Turundusidee game thinking gamification internetiturundus Venemaal mängustamine runet turismiturundus turundamine Venemaal tööandja bränd unistuste tööandja


10 FANTASTILIST ÕUDUSLIKKU VIDEOMÄNGU, MIS ON INSPIREERITUD FILMIDEST - 4. OSA | 4. LEHT - MÄNGIMINE\n10 fantastilist õuduslikku videomängu, mis on inspireeritud filmidest\nHeidame tagasivaate kümnele meeldejäävamale ja huvitavamale kaasaegsele õudusvideomängule, mis olid selgelt inspireeritud hõbedasest ekraanist. - 4. osa\n8) Hukka mõistetud: kuritegelik päritolu (2005)\nInspireeritud: Tallede vaikus, Se7en\nXbox 360 turule toomise pealkiri, Hukka mõistetud: kuritegelik päritolu on suurepärane (loe: õudne) suland Jonathan Demme õuduspõnevikust ja David Fincheri uusnoir-jahutist. Mehaaniliselt on see esimese inimese ellujäämise õuduskogemus, mis eelmainitud 90ndatest alates liberaalselt hällitab, tooni, esteetika ja stiili järgi.\nMis on väga lahe Hukka mõistetud on see, et see väldib sarnaste mängude traditsioonilist esimese inimese käitamist relvade eest ja tõrjub selle välja, keskendudes tihedale lähivõitlusele ja kuulide loendamise vastupidavusele. See pole ka kõik.\nVeel üks string Hukka mõistetud Verevärviline vibu on jube õõvastavate ümbriste segmendid. Siin on teie ülesandeks analüüsida mitmesuguste mõrvaohvrite kuriteopaiku, kasutades kohtuekspertiisi vahendeid. Jäljed, kiud, vedelikud, osakesed, dokumendid ja veri tuleb kontekstuaalselt analüüsida, et saaksite panna kokku erinevad jigitükid ja aru saada, mis alla läks.\nKuigi see on üle 15 aasta vana, Hukka mõistetud on endiselt üks huvitavamaid tänapäevaseid õudusmänge, mida kino on selgelt mõjutanud.\nWildcard lükkab ARK: PS4 kõige paremate ellujäämine, et keskenduda arenenud ellujäämisele\nMarvel tundis muret selle pärast, et Avengers: lõpmatuse sõja villandid näisid liiga palju välja nagu mürk\nKarl Urban väidetavalt MCU Wolverine'i jooksus\nFast & Furious 9 viib frantsiisi kosmosesse\nTähesõjad: Skywalkeri saaga 4K Blu-Ray karp on nüüd 20% soodsam\nrakendused kõndivate surnute vaatamiseks tasuta\nkuidas seob prometheus tulnukaks\nsõjariistad 3 uuesti nahka\nneil sandilands flashi hooaeg 4\nkui palju seal on jeeper roomikfilme\nhundivaatamise 4. hooaja 2. osa\nInterneti hirm pärast Chris Evansi kogemata alastifoto jagamist\nAMC avalikustas esimesed fotod The Walking Dead 10. hooaja finaalist\nMichelle Monaghan kavatseb teha rohkem tõelist detektiivi


E-Eesti VR-lahendus - Digitark\nMis on VR-lahenduse eesmärk?\nEAS-i e-Eesti esitluskeskuse juhi Anna Piperali sõnul on VR-lahenduse eesmärk kinnitada Eesti kui e-riigi kuvandit, tutvustades riiki e-lahenduste ja ärikeskkonna uuendusliku tehnoloogia vahendusel sõltumata asukohast. “Rahvusvaheline huvi meie e-riigi vastu on suur, ka e-Eesti esitluskeskus võtab täna vastu juba maksimaalselt huvilisi, kuid näeme, et see huvi on järjest enam suurenemas. VR-lahendus on põnev vahend, mis annab meile lisavõimaluse jõuda rohkemate inimesteni, nende asukohast olenemata,” sõnas Piperal. “Samuti on see meile oluline turundusvahend, mis toetab mainekujunduslikult ka IT-sektori eksporti ning välisinvesteeringuid,” lisas ta.\nE-Eesti esitluskeskuse juht Piperal selgitas, et VR-lahendus oleks lisavõimalus ka e-lahenduste esitlejatele, kes osalevad rahvusvahelistel konverentsidel ja messidel, aga samuti näiteks välisesindajatele ja saatkondadele. “Näeme, et seda võiks kasutada ka näiteks Tallinna Teletornis, Lennusadamas või Lennart Meri Tallinna Lennujaamas,” lausus ta. EAS-i eesmärk on teenindada vähemalt kümme üritust aastas ning jõuda VR-lahenduse kaudu vähemalt 100 000 kasutajani esimesel aastal.\nTelia ärikliendi müügijuhi Rivo Roosilehe sõnul on pakutud brauseripõhine lahendus jätkusuutlik ning selle struktuur loodud nii, et lahendust saaks laiendada võimalikult efektiivselt ja madalate kuludega, säilitades samal ajal sisu kvaliteedi. “Meie poolt välja töötatud lahendus on väga mitmekülgsete võimalustega ning lihtne ja kasutajasõbralik. Brauseripõhisus tähendab seda, et kasutaja ei pea loodud virtuaalreaalse keskkonna nägemiseks midagi oma seadmesse paigaldama. Loodavasse keskkonda on lahenduse abil võimalik liidestada ka mistahes olemasolevaid keskkondi, olgu selleks siis mõne ametiasutuse veebileht, Youtube või Facebook,” iseloomustas Roosileht Telia poolt pakutavat tehnilist lahendust.\nVaatajale kuuldava ning nähtava virtuaalkeskkonna tootmise ja arendamise eest vastutava Babahh Media juhatuse liikme Anne Luhaäär-Miku sõnul on Babahhil hea meel alustada lahenduse tootmist, mis uudse ja laheda viisi kaudu tutvustab inimestele e-Eestit. “Valmivat lahendust on võimalik vaadata mitmel erineval seadmel ja mitmel kontinendil. Mul on väga hea meel, et Eesti on võtnud vastu julge otsuse tutvustada end ja oma e-teenuseid maailmas niivõrd unikaalsel moel,” lisas Luhaäär-Mikk.\nIdea AD loovjuhi Elen-Greete Jaadla sõnul lähtuti keskkonna loovkontseptsiooni väljatöötamisel suuresti virtuaalreaalsuse kui uue meediumi pakutavatest võimalustest. “Selle lahenduse puhul ei keskendu me konkreetsele ekraanile, vaid sealt avanevale suurele ruumile, kus on igas nurgas midagi avastada. Asetame vaataja loodavas keskkonnas peategelase rolli ning haarame kütkeisse tema nägemis- ja kuulmismeele, et avada talle mängulisel moel erinevaid Eesti e-riigi teenuseid,” selgitas Jaadla.\nMida VR-lahendus hõlmab?\nTelia, Babahh Media ja Idea AD koostöös valmiv VR-lahendus hõlmab kogu tehnilist teostust, kümmet 360-kraadist videoklippi ning kolme ekspositsiooni lahenduse loomist. Kasutajatel on võimalik VR-prillide, veebilehitseja või nutitelefoni vahendusel audiovisuaalse kogemusega tutvuda Eesti ja e-riigiga. Eesmärk on anda edasi e-maailma lihtsust, loogilisust, kasutajasõbralikkust ja nutikust, kasutades realistlikke audiovisuaalseid lahendusi koos interaktsiooni võimalustega.\nEAS kuulutas 2016. aasta augustis välja rahvusvahelise riigihanke Eestit ja e-riiki tutvustava VR-lahenduse loomiseks. Hankes osalemiseks esitasid taotluse kaksteist ettevõtet, neist kümme vastas esitatud kvalifitseerimistingimustele. Üle poole neist olid Eesti ettevõtted.\nvirtuaalreaalsuse prillid Homido VR2


Uudised - Koos Nordicaga: aitame Kalev/Cramo Triobet Balti liiga finaali!\n22. märtsi õhtul kell 18.00 toimub Prienais Balti Liiga pool-finaali otsustav korduskohtumine Kalev Cramo ja Vytautase vahel. Pakume võimalust lennata Nordicaga soodsalt ning saada sellest mängust osa.\nÕla paneb alla ka rahvuslik lennufirma Nordica oma erihindadega Tallinn – Vilnius – Tallinn väljumistele. Eesti Korvpalliliidu ametliku lennupartneri pileteid saab broneerida Nordica kõnekeskuse kaudu numbril 664 22 00.


pappkastis koos tarvikukomplektiga pappkastis koos 2 × 12,0 Ah ProCORE18V liitiumioonaku, tarvikukomplektiga pappkastis koos tarvikukomplektiga\nAkujärkamissaag GCM 18V-305 GDC Professional BITURBO tagab võimsa kuni 120 mm lõikesügavuse. Täielikult tehnoloogiaga ProCORE18V optimeeritud järkamissae harjadeta mootor tagab akutoitel kasutamise korral võimsuse, mis on võrdne 2000 W juhtmega järkamissae võimsusega. Sael on HMI ja ühenduvus aku oleku kontrollimiseks ning kiiruse valimise funktsioon, sh režiim ECO. Tööriistavaba saelehe vahetamise, eesmise kaldserva juhtimise ja mootoripiduri funktsioonid suurendavad sae turvalisust. Tööriist sobib ideaalselt liitlõikamiseks ja paljude materjalidega kasutamiseks. Saagi saab paigaldada mitmele Boschi statiivile GTA. Järkamissaag saavutab maksimaalse jõudluse akudega ProCORE18V, kuid see ühildub ka kõikide Boschi 18 V akukomplektidega.\nGCM 18V-305 GDC Professional tagab täisvõimsuse kõigest ühe akuga isegi keeruliste tööde korral. Tänu kiiruse valimise funktsioonile ja Boschi laiale saelehtede valikule sobib see järkamissaag ideaalselt töötamiseks mis tahes materjaliga\nTolmukott 1 600 A01 ZE5


Kertu Saks – Vikipeedia\nKertu Saks (sünninimi Kertu Kilvet; sündinud 6. mail 1971) on Eesti ajakirjandusteadlane ja teaduse populariseerija, Eesti Rahva Muuseumi direktor.\nEesti Rahva Muuseumi direktor\nAlar Karis (alates 07.09.2021 Rein Kinkar (kt))\nEesti Kultuurkapitali juhataja\n14. november 2016 – 10. detsember 2021\n2009 – 13. november 2016\n6. mai 1971 (50-aastane)\nKaarel Kilvet ja Krista Kilvet\nTa on lõpetanud aastal 1989. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Aastatel 1991–1996 õppis ta Tartu Ülikoolis ja Tallinna Pedagoogilises Ülikoolis inglise keelt ja kirjandust. 1998. aastal kaitses Tartu Ülikoolis ajakirjanduse erialal magistrikraadi ja 2011. aastal meedia ja ajakirjanduse erialal doktorikraadi (doktoritöö "Eesti ajalehtede toimetamiskultuuri ja -praktika kujunemine 1988–2005" (The formation of editing culture and practice in Estonian newspapers 1988–2005)).\nTa on töötanud ajakirjanikuna Eesti Päevalehes ja olnud Sotsiaalministeeriumis Euroopa Sotsiaalfondi koordinatsioonijuht. Aastatel 2009–2016 oli ta SA Tallinna Tehnika- ja Teaduskeskus juhatuse liige ja Energia avastuskeskuse juhataja. Alates 14. novembrist 2016 kuni 10. detsembrini 2021 oli ta Eesti Kultuurkapitali juhataja.\n13. oktoobril 2021 valiti Kertu Saks Eesti Rahva Muuseumi direktoriks. Muuseumijuhina alustas ta tööd 13. detsembril 2021.\n1.2 Populaarteaduslikud planetaariumifilmid\n1.3 Kureeritud näitused\n3.1 Muud auhinnad\nKertu Saks on kirjutanud elu- ja kultuuriloolisi ning aimeraamatuid, koostanud populaarteaduslikke ja kultuuriloolisi näitusi ning olnud aimefilmide kaasautor.\n2006 Kertu Saks, "Isaga koos. Mälestusi Kaarel Kilvetist". Kirjastus Pegasus. ISBN 9789949425044\n2007 Kertu Saks, "Maia Lood". Kirjastus Päike ja Pilv. ISBN 9789985977040\n2009 Kertu Saks, "Krista Kilvet Peegelpilgus". Ajakirjade Kirjastus. ISBN 9789949454259\n2012 Kertu Saks, Aare Baumer, "Teistmoodi füüsikaraamat". Ajakirjade Kirjastus. ISBN 9789949502264\n2016 Kertu Saks, "Kuldse peaga nõel. Album 20. sajandi alguse Eesti käsitöörõivastest ja kodutekstiilidest". Ajakirjade Kirjastus. ISBN 9789949391882\n2016 Geoloogia valdkonda populariseeriv planetaariumifilm "Kihilise Maa aardelaegas". Loodud Energia avastuskeskusele. Autorid Aare Baumer, Kertu Saks, Mélanie Mariétte Muljar, Juho Kirs ja Aleksei Mutovkin.\n2017 Füüsika, akustika valdkonda populariseeriv planetaariumifilm "Helielu". Loodud Energia avastuskeskusele. Autorid Aare Baumer, Kertu Saks ja Aleksei Mutovkin.\n2009 Interaktiive näitus „Avasta robotid!“ Energia avastuskeskus\n2009 Interaktiivne näitus „Avasta elektrit!“ Energia avastuskeskuses\n2010 Interaktiivne näitus „Avasta energia saar!“ Energia avastuskeskuses\n2010 Interaktiivne näitus “Avasta tuuled ja purjed!” Energia avastuskeskuses\n2010 Interaktiivne näitus “Avasta seebimullid!” Energia avastuskeskuses\n2011 Interaktiivne näitus „Avasta Eesti müütilised olendid!” Energia avastuskeskuses\n2012 Interaktiivne näitus “Avasta magnetid!” Energia avastuskeskuses\n2012 Interaktiivne näitus “Avasta loodusnähtused!” Energia avastuskeskuses ja Lätis, Riia laste teaduskeskuses Tehnoannas Pagrabi\n2013 Interaktiivne näitus „Valgusest elektrini“ Energia avastuskeskuse Vabaduse väljaku näitusesaalis\n2013 Interaktiivne näitus „Avasta matemaatikakunst!“ Energia avastuskeskuses, Trollhättani teaduskeskuses Innovatum ning Stockholmi Tehnikamuuseumis Tekniska Museet\n2013 Interaktiivne näitus „Konnast voltmeetrini“ Tallinna Tehnikaülikooli Mektory keskuses\n2014 Interaktiivne näitus „Avasta matemaatikakunst!“ Cesise teaduskeskuses Zinoo ja Energia avastuskeskuses\n2014 Interaktiivne biomajanduse teemaline näitus ja töötoad „Võimalik missioon“ Energia avastuskeskuses\n2015 Interaktiivne väikelaste näitus „Arhitekt Ämblik ja insener Mutt“ Energia avastuskeskuses\n2016 "Kuldse peaga nõel. Näitus 20. sajandi alguse Eesti käsitöörõivastest ja kodutekstiilidest" Eduard Vilde muuseumis\n2017 "Kuldse peaga nõel. Näitus 20. sajandi alguse Eesti käsitöörõivastest ja kodutekstiilidest" Eesti Rahva Muuseumis\nKertu Saks 2020. aastal\nKertu Saks on Pressinõukogu, Eesti Meediakoolitajate Liidu ja Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi liige.\n2013 Eesti teaduse populariseerimise riikliku konkursi peapreemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimise trükisõna abil" ("Teistmoodi füüsikaraamat")\n2014 Eesti teaduse populariseerimise riikliku konkursi peapreemia kategoorias "Tegevused/sarjad teaduse ja tehnoloogi populariseerimisel" (uuendatud sisu ja ekspositsiooniga Energia avastuskeskuse kui Põhja-Eesti suurima mitteformaalset haridust pakkuva kogemusõppel põhineva haridus- ja külastuskeskuse taasavamine)\n2006 Põlvepikuraamatu konkurss, äramärgitud töö („Kui krokodill tuleb narrima” illustratsioonid)\n2012 "Teistmoodi füüsikaraamat" valiti aasta 25 kauneima raamatu hulka. Autorid: Kertu Saks, Aare Baumer. Kujundaja: Lea Tammik. Illustraator: Kristi Kindel. Fotograaf: Kirjstjan Lepp. Kirjastus: Ajakirjade Kirjastus\n2016 Raamat "Kuldse peaga nõel. Album 20. sajandi alguse eesti käsitöörõivastest ja kodutekstiilidest" valiti aasta 25 kaunima raamatu hulka. Autor: Kertu Saks. Kujundaja: Lea Tammik. Kirjastus: Ajakirjade Kirjastus\nTema vanemad olid Kaarel Kilvet ja Krista Kilvet.\n"Kertu Saks: miks rong ära läheb?" Eesti Päevaleht, 24. jaanuar 2012\n"Kertu Saks: inimesed on hakanud küsimusi küsima" Eesti Päevaleht, 2. märts 2012\n"Kertu Saks: 900+ korda teaduse populariseerimist. Läheb juba liiale?" ERR, 13. oktoober 2016\n"Kertu Saks: mida peaks kulka rahastama, mida mitte?" Postimees, 5. august 2018\n"Kultuurkapitali juht: Kulka rahajagamist ei tohiks poliitiliste maitse-eelistuste järgi ümber kujundada, ent reformi see vajab" Eesti Päevaleht, 3. aprill 2019\n"Kertu Saks: kulka jääb piiride seadmisel paindlikuks" Postimees, 25. mai 2020\n"Kertu Saks: milline sümbolobjekt valmib järgmisena?" Postimees, 11. august 2020\n"Balti Kultuurifondi esimesed kolm aastat" Kultuuriministeerium, 31. mai 2021\n↑ Eesti Rahva Muuseumi direktoriks valiti Kertu Saks. Eesti Kultuurkapitali veebisait, 13. oktoober 2021.\n↑ Kultuurkapitali juhatajaks valiti Kertu Saks. Eesti Kultuurkapitali veebisait, 13. oktoober 2016.\n↑ "ERM-i direktoriks saab Kertu Saks" ERR, 13. oktoober 2021\nKertu Saks Eesti Teadusinfosüsteemis\n"Kui elektrijaamas tolm maha langeb, avatakse avastuskeskus" Õhtuleht, 29. november 2013\n"Uuenenud Energia Avastuskeskus avas uksed" ERR Novaator, 13. juuni 2014\n"Galerii: Energia avastuskeskus avas pidulikult uksed" Elu24, 13. juuni 2014\n"Õpetajad õpivad kasutama teadus- ja avastuskeskuste võimalusi" Tallinna Ülikool, 17. september 2014\n"Energia Avastuskeskus kutsub ellu algatuse „Tänutäht“" Koolielu, 18. aprill 2016\n"Ontlikust perest ja puhta põllekesega" Eesti Ekspress, 19. oktoober 2016\n"Kajalood. Kertu Saks" Vikerraadio, 5. november 2016\n"100 päeva Eesti Kultuurkapitali juhina" Kultuuriministeerium, 22. veebruar 2017\n"Kulka pole teine Kultuuriministeerium" Sirp, 21. aprill 2017\n"Kertu Saks Kultuuriraha toa võtmehoidja" KesKus, märts 2019\n"Kertu Saks: stagneerumist ei ole kulkas kriisi ajal karta" ERR kultuur, 6. juuli 2020\n"Kertu Saks: kultuurkapital satub üha enam püsikulusid rahastama" Eesti Päevaleht, 18. november 2020\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kertu_Saks&oldid=6018474"\nLehekülje viimane muutmine: 25. detsember 2021, 12:27\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:27, 25. detsember 2021.


Apteekidele - Vitabalans Oy\nHome » Leia jaemüüja » Apteekidele\nKvaliteetsed ravimid ja käsimüügitooted apteekidele\nVitabalans on Soome farmaatsiafirma, mis toodab ning turustab retseptiravimeid, käsimüügiravimeid, toidulisandeid ja meditsiiniseadmeid. Meie tootevalikusse kuuluvad tüüpilisimad retsepti- ja käsimüügiravimid. Peale ravimite pakume tervisliku eluviisi toetamiseks suures valikus toidulisandeid.\nMille poolest me teistest erineme? Pakume apteekidele ravimiameti heakskiidu saanud ravimeid ja toidulisandeid hea hinnaga. Oleme kaasanud palju eksperte, et pakkuda ajakohast tootevalikut, mis vastab ametiasutuste nõuetele.\nEnamik meie toodetest on laktoosi- ja gluteenivabad ning sobivad veganitele. Toodete kohta leiate üksikasjalikku teavet meie veebilehtedel olevatelt tootelehekülgedelt. Toodete sobivust eridieediks näitavad tooteinfos kasutatavad rahvusvahelised sümbolid.\nKas Vitabalansi tooted sobivad teie apteeki? Aitame meelsasti teil leida sobiva hinnavahemiku ja kujundada välja konkurentsivõimelise hinnamudeli. Meie ulatuslik müügivõrgustik võimaldab teie piirkonnas pakkuda individuaalset teenust. Lisateabe saamiseks võtke meiega ühendust.\n+372 50 88931


Kulautuva vald – Vikipeedia\nleedu Kulautuvos seniūnija\nPindala: 2,82 km²\nElanikke: 1425 (2011)\nRahvastikutihedus: 505,3 in/km²\nKulautuva vald (leedu keeles Kulautuvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. Vald loodi 1. jaanuaril 1999.\nValla pindala on 2,82 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1425 inimest. Valla keskus on Kulautuva alev, mis on ka valla ainus asula. Vallamaja asub aadressil Poilsio g. 5. Vallavanem on Dalia Šiušienė.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kulautuva_vald&oldid=5085930"


Hooldekodus Paul Reetsi külastamas. Seisavad(vasakult): Epp Ojamaa-Kuhn, Kaare Kolbre, Maarja Undusk, Jaan Undusk, Mart Ojamaa. Erakogu Teaduste Akadeemia 1993. aastal asutatud teadus- ja arendusasutus, kus lisaks teadustööle tegeldakse ka Eesti riigile olulise kultuuripärandi säilitamisega. Kirjanduskeskuse muuseumiosakond asub Nõmme linnaosas Rahumäel, Väikese Illimari tänaval, majas, mida aastakümneid tunti rahvasuus Tuglase maja nime all. Aastail 1976–1993 oligi see ametlikult F. Tuglase majamuuseum, mida juhatas toona ja veel tükk aega hiljemgi legendaarne August Eelmäe. Algselt ei olnud tegu siiski mitte Tuglase, vaid kirjanikepaar Artur Adsoni ja Marie Underi 1933. aastal valminud eramuga, kuhu 1944. aastal pärast pärisomanike pagulusse minekut lubati oma kodu rajada Friedebert ja Elo Tuglasel.Aastast 2002 juhatab muuseumiosakonda väsimatu teotahtega Eha Rand........\nTäisversioon artiklist pdf: Paul Reets ja tema kultuurikogu


Peugeot Hybrid Air: õhus töötav auto - Innovatsioon - 2022\nPeugeot Hybrid Air: õhus töötav auto\nEsiteks, saame ühe asja selgeks: tõeliselt õhutoitega autot pole olemas. Õhk vajab energia salvestamiseks energiat, kuna see vajab kokkusurumist. Siiski on Peugeot toonud autotööstuse tabelisse uue hübriidkombinatsiooni hüdraulika ühendamine tavalise bensiinimootoriga. Madalal kiirusel sõites 43mph, näiteks linnas töötab auto ainult õhust 80% ajast ja bensiinimootor annab tõuke ülesmäge sõitmiseks või suureks kiiruseks, näiteks kiirteed.\nPeugeot kavatseb sõidukile tutvustada hübriidülekande Peugot 208 luukpära ja laske neil liinilt maha veereda 2016. Idee on idee Karim Mokaddem ja Andrés Yarce. Nad on väitnud, et see pikendab linnasõidu ulatust 90% mittehübriidsete ülekannete vastu ja ainult toota 69g CO2 / km; võrrelda seda Toyota Priuse omaga 89g CO2 / km. Hinnangulise alghinnaga umbes $26,000, see on ka $7700 odavam.\n[Pildi allikas: Peugeot]\nKuidas see siis töötab? Kiirendamise ajal juhitakse energiasalvestussüsteemist, mis surub hüdraulilist vedelikku, juhtides ülekandega ühendatud hüdraulilist mootorit, kõrge rõhu all lämmastikgaasi. Seejärel koguneb rõhu all olev lämmastikgaas madalrõhu säilitussüsteemi. Kui auto aeglustub, on protsess vastupidine; regeneratiivsest purustamisest saadav energia (või bensiinimootor) annab jõudu hüdropumbale, mis surub hüdraulika vedeliku akusse ja survestab lämmastikku ka uuesti, kui see naaseb kõrgsurve säilitussüsteemi. Ülejäänud võimsuse tagab a 82 hj 1,2-liitrine bensiinimootor.\nHuvitav on näha, kuidas see süsteem silmitsi seisab elektriliste hübriidsüsteemide kasvava populaarsusega. Elektrilised hübriidsõidukid on autotööstuses viimastel aastatel end hästi sisse seadnud ja Peugeot 'kavandatud gaasihübriidsüsteemil pole tõestatud töökindlust, mis tähendab, et tarbijate heakskiitu võib olla keeruline. Nad väidavad, et Air Hybrid 208 tuleb sisse 2016 suudab toota 97,3 mpg, eesmärgiga 117 mpg aastaks 2020.\n"Tõsi, täna domineerib turul - hübriidpoolel kindlasti - Aasia tehnoloogia, see on reaalsus," aktsepteerib Mokaddem. "Nii et Euroopa autotootja jaoks oli sellise uue lähenemisviisi väljatöötamine veidi ootamatu. Miks? Ma ei tea."\nPeame ootama ja vaatama, kas Peugeot suudab lubadusi täita.\nVaata videot: Peugeot u0026 Citroen Plug in hybrid u0026 Mild Hybrid. hybrid platform animation PSA Group (Juuni 2022).\nNormul, olen seda kaua otsinud! aitäh kõigile...\nCopyright 2022 \_ Peugeot Hybrid Air: õhus töötav auto...


Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus koordineerib haridustehnoloogide võrgustiku tööd. 2014. aasta alguses ühinesid võrgustikuga ka pea kolmkümmend haridusportaali Koolielu ainemoderaatorit, kellest on saamas oma aine haridustehnoloogid. Uurime pisut lähemalt, mida kujutab endast haridustehnoloogide võrgustik ning mida teevad oma argipäevadel haridustehnoloogid ja ainemoderaatorid.\nVõrgustiku moto „võrgustikus peitub jõud“ iseloomustab väga hästi eri haridustasemeid esindavate haridustehnoloogide igapäevast koostööd, ühiselt töötatakse oma ala tunnustamise ning õppeprotsessi innovaatilisemaks muutmise nimel. HITSA haridustehnoloogide võrgustiku moodustavad 161 liiget nii alus-, üld-, kutse- kui ka kõrgharidusest. Kaks korda aastas korraldab HITSA haridustehnoloogide suve- ja talvekooli, külastatakse õppeasutusi, otsitakse põnevaid töövahendeid õppetöös kasutamiseks ning koostatakse nende juhendeid, tehakse muudki põnevat. HITSA haridustehnoloogide võrgustiku liikmeks võib astuda iga soovija, kes täidab ametlikult oma õppeasutuses haridustehnoloogi ülesandeid.\nHaridustehnoloogi olemasolu õppeasutuses eeldab innovaatilist koolijuhti, kes mõistab, milliseid samme tuleb astuda digiajastule vastava õppe korraldamiseks. Üheks sammuks ongi haridustehnoloogi palkamine. Haridustehnoloog on õppe-kasvatusala töötaja, kel on pedagoogiline ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kompetents. Haridustehnoloogi tegevusvaldkondadeks on õpetajate/õppejõudude ja õppijate digipädevused, digitaalne õppevara ning õppimine ja õpetamine digiajastul. Esmalt tuleb haridustehnoloogil kaardistada õpetajate/õppejõudude ning õppijate digipädevuste hetkeseis ning luua võimalused digipädevuste taseme tõstmiseks. Haridustehnoloog toetab õpetajaid/õppejõude õppetöös vajamineva digitaalse õppevara väljatöötamisel või leidmisel ja kohandamisel, aidates õppeasutusel planeerida digiajastule vastavat digitaristut ja muid õppeprotsessi kaasajastamiseks vajalikke ressursse.\nMida tähendab haridustehnoloogide võrgustikku kuulumine?\nMida tähendab haridustehnoloogide võrgustikku kuulumine, sellest räägivad Sisekaitseakadeemia haridustehnoloog Vaiko Mäe, kes on võrgustikku kuulunud 2008. aastast, ja Tabasalu Ühisgümnaasiumi IT-tugiisik Siret Piir, kes liitus võrgustikuga 2013. aastal.\nHaridustehnoloogide võrgustik kohtub nii suve- kui talvekoolides. Pildil suvekool Viinistus 2014. aastal. Foto: Heikki Eljas\nVaiko Mäe sattus haridustehnoloogide võrgustikku värskelt ülikooli lõpetanuna, olles selles valdkonnas algaja. „Loomulik samm oli tutvuda teiste sama ala tegijate tööga, et saada kogenud kolleegidelt juhtnööre ja soovitusi valdkonna kohta. Enne võrgustikuga liitumist tutvusin oma initsiatiivil Tartu haridustehnoloogide tööga.“\nSiret Piiri motiveeris võrgustikuga liituma Ingrid Maadvere, kes on üks haridustehnoloogide võrgustiku eestvedajaid ning töötab nii HITSA kui ka Gustav Adolfi Gümnaasiumi haridustehnoloogina. Koos õpiti haridustehnoloogiat Tallinna Ülikooli magistriõppes.\nVõrgustiku liikmestaatus võimaldab silmaringi laiendada. „Saan ideid ja mõtteid, infot trendide kohta hariduse ja infotehnoloogia vallas,“ kiidab Siret Piir. „Tänu ühisüritustele olen saanud uusi tutvusi, koostööpartnereid ja ka sõpru sarnaste huvidega inimeste seast üle Eesti.“\nVaiko Mäe sõnul on suurenenud kontaktide arv, kellega kasvõi iga päev töös tekkinud küsimusi arutada. „Keeruline on leida vajaduspõhiseid lahendusi, kui teed seda üksi. Võrgustikus saad jagada kogemusi ning alati on keegi, kes peale küsimustele vastamise sind ka oma teoreetiliste teadmiste või kogemustega toetab.“ Jalgratast ei pea leiutama, kui see juba olemas on, leiab Vaiko Mäe, kes oli algusaastatel pigem info ammutaja. „Nüüd saan ka mina oma kogemusi teistele edasi anda. Võrgustik toidab siis, kui andmine toimub kahepoolselt.“\nKüsimusele, kas haridustehnoloogide võrgustik on andnud suuremat kasu ka haridustehnoloogi ametikohale mõeldes, vastavad nii Vaiko Mäe kui ka Siret Piir jaatavalt. Vaiko Mäe peab kõige olulisemaks kontakte, loodud tugevat sidet teiste haridustehnoloogidega, kellega on oma valdkonnas sarnased tööpõhimõtted ja vastutusalad. „Kõrgharidusõppe haridustehnoloogidega oleme korraldanud lisakohtumisi ning teinud tööalaseid kokkuleppeid. Ühtsed töised kokkulepped võimaldavad omakorda teha uuringuid ning tulemusi ühiselt võrrelda, mille alusel saab oma tööd paremini planeerida.“\nKa Siret Piiri arvates on töökohale mõeldes palju kasu üksteisega kogemuste ja teadmiste jagamisest. Iga mure saab lahenduse. „Kasulikud on olnud ka HITSA korraldatud koolitused, suve- ja talvekoolid, veebiseminarid ning teiste asutuste külastused.“\nPõhilise suhtluskeskkonnana kasutavad haridustehnoloogide võrgustiku liikmed Skype’i gruppi. „Sealt saab alati oma küsimusele vastusele, ükskõik mis ajal,“ on Siret Piir rahul. Lisaks suheldakse meililisti kaudu ning infot koondatakse ka haridustehnoloogide kodulehele.\n„Meie võrgustiku liikmeskond on pidevas muutumises,“ ütleb Vaiko Mäe. „Inimesed tulevad ja lähevad. Kui keegi ei tee just erialast kannapööret, jäädakse üldjuhul ikka selle võrgustiku osaks, valdkonna arengutega saab just nii kõige paremini kursis olla.“\nSoovides liituda haridustehnoloogide võrgustikuga, võtke ühendust:\nJulia Šmakova, HITSA sisutootmise projektijuht: julia.smakova@hitsa.ee\nHaridustehnoloogi ametijuhend – Ühe haridustehnoloogihakatise ajaveeb\nHT ametijuhend | Ask owl


Täiuslik olend | Juhtusin vaatama filmi\n300 aastat on inimesed ja vampiirid elanud kõrvuti. Siis aga nakatub eeskujulik vampiir Edgar mingisse tundmatusse viirusesse, mis paneb ta amokki jooksma ning jõhkralt inimesi tapma. Nii inimesed, kui ka vampiirid, hakkavad jooksikule jahti pidama, et too viirust edasi ei kannaks.\nKolistasin mina taaskord Konsumi filmiriiulil, kuid esmapilgul ei hakanudki midagi silma – kõik need filmid on seal olnud juba kuid. Ent siis hakka silma üks uus film, mida ma veel seal näinud polnud. “Täiuslik olend”. Filmiga tutvumata panin selle korvi ning vaatasin öösel ära.\nValmistusin hirmsaks jamaks, kohutavaks elamuseks, mille alla saaks hiljem arvustades panna märksõnaks “käkk”, aga võta näpust. Tegemist küllaltki sünge filmiga, mis viib meid alternatiivreaalsusesse või paralleelmaailma. Tegemist on 1930-ndate aastatega, taevas lendavad massiivsed õhulaevad, tänavatel sõidavad autod. Osavalt on segatud tolleagsed relvad ning tuleviku tehnika.\nMis aga kõige erilisem – vampiirid ja inimesed elavad kõrvuti. Vampiirid on au sees ja nende “Vennaskond” on usumaailma liider. Vampiirid on kirik. Tavainimesed käivad kirikus patte andeks saamas, palvetamas, pihtimas. Nad annetavad kirikus pisut oma verd, et vampiirid saaksid elada ning neid teenida, sest vampiiridel on keelatud inimesi tappa ning neid looma kombel murda. Vampiirid peavad inimkonda kaitsma.\nMaailma muserdab aga gripp. Tavaline gripiviirus, millele pole suudetud veel piiri panna. Vampiirid püüavad leiutada gripivaktsiini, kuid tekib hoopiski uus haigus, mis ohtlik vaid vampiiridele. Vampiir, kes selle haigusega nakatub, muutub kontrollimatuks ning hakkab inimesi oma suva järgi tapma. Lisaks nakatuvad selle haigusega kõik, kes nakatunuga kokku puutuvad.\nKõik see ähvardab vampiiride ja inimeste vahelise rahu ära lõpetada ning nüüd püüavad vampiirid ning inimesed ühiselt kõigele sellele lõpu panna.\nFilmis pakkuski kõige rohkem naudingut see õhustik – õhulaevad, mis suure linna kohal tiirlesid nagu hiiglaslikud linnud, pimedad tänavad ja kogu see haige maailm. Kõik olid kas põdenud hirmsat gripiviirust või kaotanud kellegi lähedase selle haiguse tõttu.\nMeeldis ka see, et inimesed kasutasid relvi, mis olid kasutusel peale esimest ilmasõda, aga ka väheke vingemaid relvi, mida pole unagi olemas olnud. Noh, neid viimaseid kasutasid küll peamiselt vampiirid.\nLisaks polnud vampiiridel mingeid erilisi võimeid. Neil oli olemas peegelpilt, nad ei suutnud lennata ega teha muid imevigureid. Nad olid lihtsalt teine rass, pisut geneetiliselt erinevad.\nMuidugi oleks võinud karakterid sügavamad olla ja lugu ise ka pisut intrigeerivam. Millestki jäi igatahes puudu.\nKommentaar kirjutas Grete on 27. apr. 2013 9:45 e.l.\nKas sa tead, kes näitlejad olid? Ma mõtln näiteljate nimesid, tundub huvitav film olevat, võiks vaadata 🙂\nKommentaar kirjutas taskurebane on 29. apr. 2013 5:44 p.l.\nEt oleks lihtsam…\nNoored kotkad Õuduste planeet


Oluline ja lihtne kütusefiltri vahetamine\nKas tahate olla kindel, et teie niiduk käivitub kiiresti, töötab tõhusalt ja niidab muru korralikult? Vahetage kütusefiltrit regulaarselt. See pole keeruline ja me näitame teile, kuidas seda ohutult teha.\nVanad ja mustad kütusefiltrid võivad põhjustada X100-seeria murutraktoritel jõudluse probleeme. Seetõttu soovitame vahetada see iga 50 töötunni järel või kord hooaja jooksul. Hea uudis on, et kui te teate mida teha ja kuidas teha seda ohult, on filtri vahetamine lihtne ise tehtav hooldustoiming.


UH energiakaubanduse susteemid Investeeringute prognoosimine projektimoodulis Eleringi näitel. - BCS Itera\nDirektiiviga loodi energiaturul konkurentsitingimused, mille kohaselt jaotus- ning edastusvõrk kuulutatakse loomulikeks monopolideks , kuid energia tootjad ning tarnijad saavad tegutseda vaba konkurentsi tingimustes. Projekti valmimise tähtaeg on aastal. Süsteemihaldur, kelle suunas liigub liikus võimsusvoog, korraldab oma vastutusalas vajalikus mahus täiendava genereeriva võimsuse aktiveerimise. Sisuliselt tähendas see, et projektijuhid korrigeerisid tabelit igal kuul, sisestades raamatupidamisest saadud info ning vajadusel täpsustades prognoosi.\nRegionaalne koordinatsioon Igal päeval toimuvad ettevalmistused järgmise päeva bilansi hoidmiseks. Selleks kogutakse kokku süsteemi bilansiplaaniks kõigi turuosaliste tootmisplaanid, prognoositud tarbimine ja planeeritud kauplemine. Saadud plaani põhjal jälgitakse ja juhitakse elektrisüsteemi talitlust.\nJuhuks, kui tegelik tarbimine ja tootmine peaksid liialt erinema planeeritud suurustest või kui peaks avariiliselt välja lülituma mõni generaator, on eelnevalt loodud võimalused süsteemi bilansi tasakaalu taastamiseks — selleks sõlmitakse lepingud reguleerimisvõimsuste ja avariireservi võimsuste kasutamiseks.\nSüsteemi ühtsus ja töövõime peavad säilima ka häiringute korral võrgus. Samuti peab süsteemi talitlus olema staatiliselt ja dünaamiliselt UH energiakaubanduse susteemid. Selleks kavandatakse süsteemi talitlust ja arengut selliselt, et kõik võimalikud avariiolukorrad analüüsitakse läbi ennetavalt ja sellest lähtuvalt otsustatakse võrgu elementide remontide lubatavus ning süsteemi impordi- ja ekspordivõime.\nAutorid: BCS itera projektijuht Indrek Pill; konsultant Helen Sagadi ja Nele Tatar Eleringist Ettevõttest Elering AS on elektri ja gaasi süsteemihaldur, mis seob tootjatest, erinevatest võrguettevõtetest ja tarbijatest koosneva süsteemi üheks tervikuks.\nMaksimaalsed impordi- ja ekspordivõimsused sõltuvad ühelt poolt liinide termilisest läbilaskevõimest ja teiselt poolt režiimiarvutuste käigus välja selgitatud süsteemi stabiilsuse piirist. Lõpliku piirangu määramisel võetakse aluseks väiksem kahest näitajast.\nLühiülevaade Eleringist Elering on elektri ja gaasi süsteemihaldur, mis seob tootjatest, erinevatest võrguettevõtetest ja tarbijatest koosneva süsteemi üheks tervikuks. Süsteemi toimimine ühe tervikuna on oluline ka lõpptarbijate jaoks, kuna see võimaldab tagada tarbijatele mõistlike kuludega kvaliteetse energiavarustuse. See on üks Eleringi olulisimaid eesmärke.\nVastukaubandus Vastukaubandust kasutatakse olukorras, kui elektrisüsteemis toimub sündmus, mis põhjustab riikidevaheliste liinide ristlõikel ülekoormuse tekkimise või võimsuse ülekande füüsilise katkemise. Vastukaubanduse teostamisel lähtutakse järgmistest põhimõtetest: Enne riikidevaheliste liinide ülekoormuse tekkimist või võimsuse ülekande füüsilist UH energiakaubanduse susteemid toimunud piiriülene energiakaubandus tagatakse süsteemihaldurite poolt täies ulatuses ehk eelnevalt kinnitatud tarneid ei tühistata.\nDirektiiviga loodi energiaturul konkurentsitingimused, mille kohaselt jaotus- ning edastusvõrk kuulutatakse loomulikeks monopolidekskuid energia tootjad ning tarnijad saavad tegutseda vaba konkurentsi tingimustes.\nRegionaalne koordinatsioon Igal päeval toimuvad ettevalmistused järgmise päeva bilansi hoidmiseks.\nSüsteemihaldur, kelle suunas liigub liikus võimsusvoog, korraldab oma vastutusalas vajalikus mahus täiendava genereeriva võimsuse aktiveerimise. Süsteemihaldur, kes annab andis võimsust välja, korraldab oma vastutusalas vajalikus mahus genereeriva võimsuse vähendamise.\nSüsteemi toimimine | Elering\nÜlekandevõimsused leitakse järgmiste etappidena: Bruto ülekandevõimsus inglise keeles Total Transfer Capacity ehk TTC leitakse lähtuvalt võrgu tehnilistest parameetritest, arvestades võrgueeskirjas toodud töökindluse nõuetega VE §3, §6, §10, §11, §12, §13 jt. Nimetatud nõuetest on olulisemad nn N-1 ja N-2 kriteeriumid. Nende kohaselt tuleb edastamisvõimsuse arvutamisel arvestada vastavalt ühe või kahe kõige rohkem mõju avaldava elektrisüsteemi elemendi väljalülitumise võimalusega.\nSeejärel leitakse maksimaalne ülekandevõimsus, mille korral ei ületata liinide termilist läbilaskevõimet ega ohustata süsteemi staatilist ega dünaamilist stabiilsust. UH energiakaubanduse susteemid varu inglise keeles Transmission Reliability Margin ehk TRM leitakse, arvestades ettenägematuid asjaolusid nagu planeerimatud ringvoolud, mõõtesüsteemi mõõtevead ning avariilised süsteemihaldurite vahelised tarned.\nVaru leidmisel on oluline naabersüsteemide süsteemihalduritelt saadav info ning eelnev planeerimise kogemus. Konkreetsed ülekandevaru suurused lepitakse eelnevat arvestades kokku igapäevaselt naabersüsteemide süsteemihalduritega.\nEesti elektrisusteemi lisandub uus bilansihaldur Hetkel on Eesti elektrisüsteemis tegevad kolm bilansihaldurit. Järgmisest kuust bilansihaldurina lisanduva Nordic Power Management OÜ energiakaubanduse juhi Ingrid-Helena Ilusa sõnul hakkab ettevõte bilansihalduri teenuseid pakkuma alustuseks Pakri tuulepargile.\nBruto ülekandevõimsusest lahutatakse ülekandevõimsuse varu, mille tulemusena saadakse neto ülekandevõimsus inglise keeles Net Transmission Capacity ehk NTC. Neto ülekandevõimsus on see võimsus, mis antakse turuosaliste käsutusse piiriüleseks energiakaubanduseks. Vastavalt ülalmainitud põhimõtetele arvutab Elering ülekandevõimsused ja kooskõlastab need naaberriikide süsteemihalduritega.\nTSO poolt süsteemile seatud piirangud, nende põhjused ja mõju elektrisüsteemile on leitavad Nord Pooli kodulehelt. Lisaks leiab samalt koduleheküljelt informatsiooni ülekandesüsteemide tegelike katkestuste kohta. Muuhulgas sätestab eelpool nimetatud määruse artikkel 11 punkt 3 cet üks osa süsteemikaitsekavast peab olema nimekiri olulistest võrgukasutajatest.\nVastav nimekiri peab olema põhivõrguettevõtja poolt avalikustatud. Nimekiri Eesti elektrisüsteemi Alternatiivne kauplemissusteemi litsents võrgukasutajatest on ära toodud siin.


Maksumuudatus karistab lapsevanema kaotanud peresid - Majandus\nMaksumuudatus karistab lapsevanema kaotanud peresid\n20. aprill 2019, 12:11\nRahakott. FOTO: PPE/SIPA / PPE/SIPA\nÕiguskantsleri poole pöödus kahte last üksi kasvatav lapsevanem, kes avastas, et 2018. aasta maksumuudatuste tõttu saab ta tuludeklaratsiooniga tagasi oluliselt vähem raha kui mullu, sest toitjakaotuspension arvestatakse nüüd pensionitega sarnaselt maksustatava tulu alla. Õiguskantsleri hinnangul on kehtiv maksusüsteem pannud vanema kaotanud pered teistega võrreldes halvemasse olukord.\nÕiguskantsler Ülle Madise poole pöödus kahte last üksi kasvatav lapsevanem, kes palus abi ja nõu, sest lastele makstava toitjakaotuspensioni tõttu ei saa ta täiel määral kasutada laste eest ettenähtud maksuvaba tulu mahaarvestamise võimalust.\nToitjakaotuspension arvestatakse nimelt maksustatava tulu hulka ja see omakorda vähendab vanemale ettenähtud maksusoodustust.\nÕiguskantsler selgitas, et lapsevanemal, kes peab ülal vähemalt kahte alaealist last, on alates teisest lapsest õigus saada täiendavat maksuvaba tulu 1848 eurot aastas iga kuni 17-aastase lapse kohta.\nÕiguskantsleri poole pöördunud lapsevanema laps saab toitjakaotuspensioni 144 eurot kuus, see tähendab 1728 eurot aastas. Vanemal on õigus alates teisest lapsest maha arvata täiendav maksuvaba tulu, mida on alates 2018. aasta maksumuudatustest vähendatud toitjakaotuspensioni võrra.\nAntud juhtumil arvestatakse 1848 eurosest maksuvaba tulust maha 1728 eurot toitjakaotuspensioni. Seetõttu saab õiguskantsleri poole pöördunud lapsevanem oma maksustatavast tulust täiendavalt maha arvata vaid 120 eurot aastas. Kui teisele lapsele makstav toitjakaotuspension oleks aastas 1848 eurot või suurem, ei oleks vanemal õigust mingit täiendavat maksuvaba tulu maha arvata.\n«Enne 2018. aastat ei mõjutanud toitjakaotuspensioni saamine täiendava maksuvaba tulu mahaarvamise õigust. Seda seetõttu, et 2018. aastal kaotas riigikogu seoses astmelise maksuvaba tulu kehtestamisega pensionide, ka toitjakaotuspensionide osas täiendava maksuvaba tulu. See omakorda vähendab vanemale ettenähtud maksusoodustust,» selgitas õiguskantsler.\nÕiguskantsler: vanema kaotanud lastega pered ei peaks saama väiksemat maksusoodusust, kui pered, kus mõlemad vanemad on elus\n«Riik maksab vanema kaotanud lastele toitjakaotuspensioni selleks, et aidata katta laste ülalpidamiseks vajalikke kulusid. Olemuslikult sarnaneb toitjakaotuspension lastest eraldi elava vanema makstava elatisega. Toitjakaotuspensioni maksab riik, sest laste ülalpidaja on surnud. Kehtiv maksustamise kord on seadnud vanema või vanemad kaotanud lastega pered maksusoodustuse kasutamisel kõigi teiste peredega võrreldes halvemasse olukorda,» kirjutas Madise.\nLisaks toob ta välja, et kui mõlemad vanemad elavad ja kasvatavad lapsi koos, ei vähenda vanemate teenitud ja laste ülalpidamiseks mõeldud raha ühelgi juhul laste eest maha arvatava täiendava maksuvaba tulu suurust. Veel enamgi, kui vanemad on lahutatud ja üks vanematest maksab laste ülalpidamiseks elatist, ei piira see lapse eest täiendava maksuvaba tulu mahaarvamise õigust, sest elatis ei ole lapse maksustatav tulu.\n«Ei ole alust arvata, et pered, kus mõlemad vanemad on elus, vajavad maksusoodustuse näol riigilt rohkem toetust kui vanema kaotanud lastega pered. Ka ei saa laste ja perede erinevat kohtlemist õigustada pelgalt argumendiga, et maksu- ja pensionisüsteem on lihtsalt nõnda kujundatud,» rõhutab Madise.\nEi ole alust arvata, et pered, kus mõlemad vanemad on elus, vajavad maksusoodustuse näol riigilt rohkem toetust kui vanema kaotanud lastega pered.\nÕiguskantsler toob välja, et kui riigikogu rahandus- ja sotsiaalkomisjon leiavad, et antud olukord ei ole riigikogu tahtega kooskõlas, siis tuleks tulumaksuseadust muuta nii, et toitjakaotuspension ei vähenda täiendavat maksuvaba tulu. Samuti on riigikogul võimalus toitjakaotuspension tulumaksust vabastada. Ka sel juhul ei mõjutaks toitjakaotuspension enam täiendava maksuvaba tulu mahaarvamise õigust.


Maa-amet | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\nUus kinnisvaraportaal Kinnisvara24\nVastavalt Maa-ameti põhimäärusele on Maa-ameti tegevusvaldkonnad:\n1. maakatastri pidamine ja katastrimõõdistamiste korraldamine;\n2. maareformi teostamise suunamine, koordineerimine ja kontrollimine;\n3. ruumilise planeerimisega seotud ülesannete täitmine;\n4. geoinformaatika-alase tegevuse suunamine, korraldamine ja koordineerimine;\n5. ruumiandmete infrastruktuuri arendamise alase tegevuse suunamine, korraldamine ja koordineerimine;\n6. üldist tähtsust omavate ja muude topograafiliste nähtuste andmete hõive teostamine, sellealase tegevuse suunamine, korraldamine ja koordineerimine;\n7. kartograafia ja fotogramm-meetria alase tegevuse suunamine, korraldamine ja koordineerimine;\n8. geodeesia-alase tegevuse suunamine, korraldamine ja koordineerimine;\n9. geodeetilise süsteemi haldamine;\n10. aadressiandmete süsteemi haldamine;\n11. geoloogia-alase tegevuse korraldamine;\n12. maa hindamise alase tegevuse suunamine, korraldamine ja koordineerimine;\n13. maa hindamise ja maakorraldustööde tegevuslubade andmine;\n14. Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas olevate riigimaade kasutamine, käsutamine ja valdamine selleks antud volituste piires, riigi maareservi moodustamine;\n15. Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas olevate riigimaade arvestuse pidamine.\nAmet täidab ka muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega ning keskkonnaministri määruse ja käskkirjaga, samuti keskkonnaministri või Keskkonnaministeeriumi kantsleri antud ülesandeid.\nKuidas saada kinnisvarahindajaks 6. aprill 2020