Võiksime lisada rivvi ühe ZIMI mõne aasta pärast kuna hetkel renoveerimises.\n19-03-2010, 19:25 PM\nKuna ZIM ikkagi suht haruldane, on andeks antav ka restaureerimist ootava auto näitamine. Täitsa huvitav kohe, mitu ZIM kokku saab.\nEhk on õrn lootus ka Volga omanikel saba lõpus sõita.\n20-03-2010, 16:07 PM\nA hea plaan, kuna Heikson on meil suurte kogemustega Volga klubi esindaja, siis ta kindlasti on nõus vaikselt, nö moka otsast pajatama, kuidas üht väikest stiilset kogunemist läbi viia.\nOmalt poolt pakun - no ma antud teemas olen täitsa idee-staadiumis alles - siis võiks lisaks tavalisele kruisimise-üritustele tänavatel-maanteedel teha hoopis ehk ühe väikse istumise, et huvilised saaks kas paberi v pildi peal näidata oma plaane ja tulemusi.\nKuna kannatus pidi olema vanatehnika armastaja peamine iseloomujoon, siis võiks ühtlasi igaüks ka paar reibast lugu pajatada, kuidas tema 'kannatused' on kulgenud :-) Lisaks selline moment, et kui kõik asjaosalised on venekeelse materjaliga nõus, siis ma võin tuua huvitavat lugemist nii vanemast trükisõnas kui ka värsketest (vene k)foorumitest leitut, mis puht-praktilisest vaatepunktist võiks mõttetegevusele ja käsitööle abiks olla.\n(19-03-2010, 19:25 PM)heikson Kirjutas: Kuna ZIM ikkagi suht haruldane, on andeks antav ka restaureerimist ootava auto näitamine. Täitsa huvitav kohe, mitu ZIM kokku saab.\n20-03-2010, 16:56 PM\nTundub,et asi hakkab arenema, ehk võtaks siis asja idee tasandilt ja üritaks seda ellu viia. Kuna tegu pole miski massi ürituse vaid ilmselt kümnekonna või enama huvilise kokkusaamisega, siis võiks juba mõelda ka kus,millal ja mismoodi seda üritust läbi viia?\nksf kotermani materjale oleks tõesti põnev näha, omalt poolt võin ka miskit jutustada ZIM hästi seonduvaid teemasid.\n(Seda postitust muudeti viimati: 16-08-2010, 14:20 PM ja muutjaks oli koterman.)\nPõikaks täna korraks hindade huvitavasse maailma. Nimelt on üks hästituntud oksjonitemaja äsja maha pidanud endise Pate-nime kandnud auto- jpm sellega seonduva memorabiilia-kollektsiooni säilikute mahamüügi.\nVaata huvi ja enda harimise mõttes kogu listi ja eriti heida nüüd pilk isendile veidi tagapool, toodud numbri all 141 - 1950 .a. Nõukogude limusiin Zim....\nOtseviide siin: http://www.rmauctions.com\nja edasi konkreetse oksjoni tulemused ise siin\nVäike mõttearendus - meil on seega täiesti komplektne, ajalooga ja pealegi aastaid kuivas näituseruumis seisnud pill. Sellele saavad A.D.2010 varasuvel väga korraliku ettevalmistusega erialaspetsialistid üle-Ameerikalisel ja -Euroopalisel avalikul pakkumisel hinnaks USD 24,600 (e ca EEK 322,000). Nii ja kuidas suhtuda ses valguses kodumaal v lähiümbruses tihtipeale ettetulevatesse üüratutesse hinnanõudmistesse hoopis teistsuguse, et mitte öelda tundmatu kvaliteedi puhul?\nEDIT - takka järgi tahan tänada foorumlast MAZ500, kes mu tähelepanu sellisele huvitavale ostukohale juhtis. Järeldused, siiski, olid minu omad .\nKotermanni mõttearendus täiesti õige!\nNimelt, olen seda kogu aeg öelnud, isegi Autorestauraatori kodulehele "reeglid" välja toonud, et kui on saada valmis "asi", siis see on alati odavam, kui midagi ise restaureerima hakata!\nTuleta meelde, millest me viimasel kokkusaamisel rääkisime....\nMa arvan, et ma ei eksi, kui väidan, et sinu ZIM-i kere ainuüksi plekitööd, kui neid enam-vähem korralikult teha, maksavad selle suurusjärgu, mida valmis asja eest küsitakse.\nIseküsimus on see, et miks see nii on? Ma ei arva, et küsimus oleks kohalike meistrimeeste suures ahnuses. Näiteks minu töötunni hind on tunduvalt odavam, kui mistahes Tallinna autoremondi töökojas (kus ka maksusid makstakse), kus sa omale sumbutaja lappimist tahad teha.\nLihtsalt korraliku töö tegemine võtab aega!\nÜks tuntud Tallinna vanatehnikamees kirjutas mulle kunagi kurjalt: "Kraavi saab kaevata ekskavaatoriga, labidaga ja supilusikaga. Sina (mõeldud oli Autorestauraatorit) kaevad supilusikaga! Ja see on inimeste petmine!"\nMa ei ole selle ütlemisega nõus, et see on inimeste petmine. Lihtsalt, on vaja eristada eesmärke: kas sa tahad autokeret remontida või tahad sa taastada, e. restaureerida. Need on kaks ise asja ja mina väidan et isegi "labidaga restaureerides" võib asja untsu keerata, vahel tulebki teha "supilusiaga"! Ja see võtab aega!\nEhk: sa pead endale selgeks tegema oma eesmärgid! Kui aega j raha kulutada ei soovi, on kasulikum osta valmis "mänguasi"! Muret vähem ja odavam tuleb ka...\nKõik õige! Ma, tõsi, pidasin silmas küll väljendiga "üüratu" viimastel aastatel kohatud päris mitmeid kodanikke, kes istuvad oma masina(pargi) otsas ja ootavad midagi. Mida ja miks oodatakse masinate man, mis pole kvaliteetsed ja millega ka enam ammu midagi ei tehta(renoveerimise mõttes), jääbki ebaselgeks, eriti kui seda veel kaunis kummaliste numbritega kaunistatakse.\nSinu osas on lugu hoopis teine - sa ikka lood igapäevaselt uut kvaliteeti, st ei oodata mitte haigutades ja mossis näoga Imelist Ostjat, vaid pakutakse talle konkreetselt ka tipptaset vastu.\nJa sellest on tingitud ka minu külaskäigud :-)\n[quote='autorestauraator' pid='249081' dateline='1276145545']\nTuleta meelde, millest me viimasel kokkusaamisel rääkisime,\n17-06-2010, 00:50 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 02-12-2010, 18:38 PM ja muutjaks oli koterman.)\nHeidaks täna pilgu ühele jõuülekandemehhanismi elemendile, mis ennegi G12 puhul tähelepanu köitnud ja seda nii joonise kui konkreetse 50-aastase detaili enda abil.\nJutt siis hüdrosidurist, mis G12 puhul koosneb ajastule iseloomulikult Gorki veoauto sidurist, ent koos nutika hüdromuhviga. Viimane võimaldab jõuülekannet nö ilma mehhaanilise kontaktita, vedava ja veetava tiiviku vahel on tööorganiks tsentrifugaaljõu toimel liikuv õli (vt üldskeemi).\nTeistelt piltidelt peaks aga näha olema, mis juhtub, kui näivalt vaid väikse ´kivisaamise´ jäljega hüdromuhvi korpus ülejäänud ülekandest eraldada ja ettevaatlikult avada. Ühele küljele kinnituv väntvõlli pöördemomenti edasi andev tiivik on saanud korpusesse tunginud esemelt vaid kergelt muljuda, ent teine, siduri (ja käigukasti) poolne, on täielikult purustatud. Ilmselt on õnnetus ette tulnud otse sõidul olles ja seni kuni masin seisma saadi, oli üks ainulaadne detail taaskord hukka aetud. Hoolikal vaatlusel on näha, et pikk kasutusaeg on korpusele liiga teinud lisaks ka kahte poolt omavahel siduvale keevisele - viimane paistab lihtsalt läbi :-)\nMis aga on selle kõik õnnelikult üle elanud, on sidur ise (ehkki antud eksemplar on lõplikult kinni roostetanud). Viimane ka seletab laialt levinud praktikat loobuda G12 hüdromuhvist just erakätte jäänud masinate ekspluatatsiooni käigus, ehkki seeläbi limusiinile sobiv sujuv kohaltvõtt täiega kaotsi läks.\nJääb vaid imetleda, et NL sõjajärgses vaesuses ja ressursipuuduses sellist peent näputööd taheti ja ka suudeti praktikas ette võtta.\n03-09-2010, 15:13 PM\nEile oli huvitav teema-arendus ühe järjekordse G12 omanikuga, teemaks Zim'i universaalversioon. Nimelt on siin üks vana-auto fänn ühes lähedases välisriigis leidnud kontakti sealse tehnikainimesega, kel selline on mingil kujul veel säilunud. Sestap tekkis asjaomastel kodanikel siis ka mõte, et kaeks foorumiteemaks olevaid tehasejooniseid, uurimaks, et mis ja kus jne jne.\nAga-aga, kuna aga sellist versiooni teadaolevalt tehaseväravatest endist välja ei sõitnud - ja sama seis tuli vastuseks ka teiste huviliste seas suulist pärimust korjates - pole mul ses aspektis ka jooniste mapist tuge neile võtta. Siit küsimus - kas kellegil on säilunud, kasvõi nõrgema kvaliteediga pilte, kus oleks mõni peal siinmail v end N.L.-s vm sõitnud G12 universaal?\nKui kellegil on, palun andke teada, ma skännin need sisse ja toon algmaterjali omanikule tagasi. Ja siis muidugi riputaks neid pilte ka siia teema juurde, kuna see niivõrd see hästi illustreeriks tehase konstruktorite-inseneride-koostajate jt töö ja tegeliku elu erinevust\n03-09-2010, 16:06 PM\nSiinkandis eksisteeris 1 eksemplar Gaz-12 universaali. Tegu ei olnud tehasetootega.\nSee oli sõiduk, mis vedas treilerit, kus olid peal Estonia vormelid. Auto ise valmis Tallinna Autoremonditehases, kohaliku plekksepa käe all. Rohkem infot teema kohta oskavad jagada Kalle Keel ja Juhan Sein.\nKui hästi kaevan, siis leian ka pildi mainitud liikurist.\n03-09-2010, 18:10 PM\n(03-09-2010, 15:13 PM)koterman Kirjutas: teemaks Zim'i universaalversioon.\nMingi mudel 1/43 on olemas.\n14-09-2010, 00:05 AM\nNii, sõbrad teiselt poolt lahte saatsid paar näidet nende man olnud universaalkerega-G12 saatustest. Ka nemad olid veendunud, et tegu on omaloominguga, ja seda on ka piltidel toodut hoolikalt silmitsedes päris hästi näha - kõik tunduvad tsipa omas stiilis olema.\nHuvitav, et just noortel meestel sellises seisus tehnika on, a herr pastoril (v tema abilisel) hoopis teistsuguses...\nUniversaalkerega G12.pdf Suurus: 1.47 MB Tõmbamised: 636\n14-09-2010, 08:36 AM\nViimane näib olevat puhtakujuline "hearse" ehk surnuveok. Tagumised uksed on igatahes kinni keevitatud.\nLubatud pilt Tallinna Autoremonditehases ehitatud universaalkerega ZIM'st. Kahjuks paremat mu silme ette jõudnud ei ole.\n02-12-2010, 19:01 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 27-12-2010, 16:00 PM ja muutjaks oli koterman.)\nKena jõulukuu algul oli võimalus taas vanade Gazi-tehnika sõpradega kokku puutuda. Sealt ka üks huvitav leid siin foorumis arutluseks:\na - esiteks, millega on siin üldse tegemist?\nb - teiseks, kas selline, nüüdseks juba üle viie dekaadi-kaugune tehniline lahendus vääriks säilitamist ka uutele põlvedele ja miks?\nc - kuidas suhtuvad kohalikud spetsid, kel siiski üldjuhul vaid puhas originaal silma särama paneb, sellisesse, eluaegse omaniku enda "rakenduslikku" nägemusse?\nEDIT - ja kui vaadata originaaljoonist, siis näeb, et need endisaegsed nupumehed on siiski algse vormi säilitamist väga tõsiselt võtnud. Praktiliselt külje- v tagavaates silma ei puutugi. Sestap mine tea, kas mingigi põhjalikuma tootearenduse olemasolul ja -võimalusel Gorkis (N.Novgorodis) oleks selline idee võinud olla ka tehasepoolne... Ja seega oleks võinud juba 50tel olla sõiduk, millest võtta hilisematele Junostitele ja Raffidele hüva eeskuju\n05-12-2010, 20:01 PM\nIgaljuhul väga huvitav variant. Ju selle teostamise tingis ikka mingi praktiline vajadus. Kahju, et ainult üks pilt on. Palju jäi arusaamatuks. Kas tagaaken avaneb koos tagaluugiga, nagu moskvitsh combil? Või aken avaneb eraldi? Kas selle tulemusena käib seljatugi maha ja tekib midagi voodi taolist? Kui risttala-X eemaldati, kuidas kindlustati kere tugevuse säilivus? Kas selline eksemplar on Eestis? Tahaks päris ligidalt vaadata. Tegemist võibolla ainueksemplariga ja kui kõik toimib ka, siis kalduksin sinna poole, et miks mitte sellisena ka säilitada. Võibolla nats teostust parandada.\n05-12-2010, 21:27 PM\nKas kiirabivariandil mitte tagaaken üles ei käinud?\n06-12-2010, 14:56 PM\nÕigesti ära arvatud! Jah, sellel masinal on terve tagaluuk viidud ühiseks tervikuks tagaaknaga. Sisuliselt on liidetud algsele luugi-lahendusele väike metallriba luugi ja akna vahel ning mõlemal poolt need kitsad ääred. Hinged on tõstetud üles katusele, ja sees on suured, ma ütleks, massiivsed toed. Otsin nende kohta ka pildi. Vaatamata päris radikaalsele sammule, justkui väga silma ei häiri, omaaegsed spetsid on olnud kaunis püüdlikud, kas pole?\nNii tagumise istme seljatoeks kui kandevkere osaks olev X-tugi on tõesti puudu, küll aga jookseb tagaakna all oleva aknalaua alt läbi suur tala, mis kinnitub mõlema tagaratta koopa ülemise serva ja kandevkere liitumiskoha lähedale (ca vööliini). Selline lahendus tükib minu meelest viitama, et see G12 võibki olla algselt ehitatud kiirabimasinaks, kuna ka polster on selline heledatooniline ja "hästipestav" materjal.\nPildil nähtav must kere värv tundub olema hiljem peale kantud, kuna masinat kasutati taksona, ja mõne värvivigastuse alt paistis justkui ka miski muu toon.\nMasin asub sõbralikus välisriigis\nA nö omaette eksemplarina tundub masin siiski vägagi ettenägelik olema, kui panna end taksojuhi saabastesse - millised piiramatud võimalused kohvrite ja jokkis klientide paigutamiseks\nPS Ja veel - masinal puudub raadio, selle asemel on korrektne tumepruuni tooni, veidi kursiivis kirjaga silt "Zim" (meenutab Pobi vastavat "Avtozavod imeni Molotova"-t). Omaniku jutu järgi täpselt selline masin ka ostes oli.\n[quote='zazik' pid='256489' dateline='1291570038']\n06-12-2010, 20:57 PM\nMinu küsimus oligi sinna suunatud, et kas kiirabivariandil originaalis ei olnud selline tagaluuk?\nTõesti pole ZIM'iga väga kursis, aga kuskilt on nagu meelde jäänud üks pilt, kus ZIM'i tagaosa sarnaselt avatud oli.\nEhk siis masin pole äkki mitte ümber ehitatud vaid lihtsalt tsiviliseeritud kiirabi?\n07-12-2010, 13:45 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 17-12-2010, 18:27 PM ja muutjaks oli koterman.)\nAntud isendil võib olla küll selline lugu, sest seesmistel pindadel paistab olema ka selline helebeez värv.\nKiirabi-masinal endal, niipalju kui mina olen selle versiooniga kokkupuutunud, peaks kõigest tagaluuk lahti käima. Lihtsalt hinged olid viidud luugi peale ja neid ka tugevdati, et patsient kogemata hätta ei satuks kui luugiga midagi juhtub. Vaata näiteks neid pilte siin (all).\nSeega, ma usun, et antud pilli puhul on tegu ikka kodutööndusliku arendusega tagaluugi osas. Aga, puht amatöörlikust vaatepunktist, päris õnnestunuga.\nEDIT - leidsin veel paar pilti sanitaar-versioonist, eriti hea on sissevaate oma.\n(06-12-2010, 20:57 PM)zazik Kirjutas: Minu küsimus oligi sinna suunatud, et kas kiirabivariandil originaalis ei olnud selline tagaluuk? Tõesti pole ZIM'iga väga kursis, aga kuskilt on nagu meelde jäänud üks pilt, kus ZIM'i tagaosa sarnaselt avatud oli.


Jätkusuutlik Tartu maraton - "Suusatades ..." - leheküljed kõigile !\nJätkusuutlik Tartu maraton avaldatud "Postimehes" 16.02.2013\nTM jätkumise määras sel aastal vaid üks Otepää kõrgustiku põhjakülgedele jäänud lumepiirkond / Foto : R. Meimer\nSee nädal on Tartu maratoni päralt, mis oma mitmekülgse programmiga pakub emotsionaalseid kogemusi väga erinevatele inimestele ja üsna mitmel moel. Põhisõit – 42. Maraton ise rullub lahti järgmisel pühapäeval ja nagu paljudele teada, on tänavu tegemist viimase 25 aasta rohkeima osalejate hulgaga. 4. veebruari seisuga oli kirja pannud 8300 suusatajat , kellest esmaosalejaid oli lausa 21 protsenti. Välismaalt tulevat esmakordselt meie sõidule enam kui 700 suusatajat, seda lausa 28 riigist.\nMeie oludes on see märkimisväärne sündmus, kodumaise talispordi rahvusvahelisuse tipp, mida väärtustab ka Tehvandi suusastaadionilt lähtuv maailma pikamaasuusatamise koorekiht ja ainult mõned päevad hiljem algav põhjaalade suusatamise MM Val di Fiemmes kohustab mõnd maratoonarit oma riiki esindama, mitte Otepäält Elvasse minnes loorberipärja pärast heitlema.\nTalvine suusatajate (laulu)pidu läheb käima niisiis täies mahus, sest lisaks kirjapanduile on ju iga sõitja taga nii kodune kui ka sõprade-tuttavate toetusrühm, kel endal seekord küll otseselt võistlusrajale asja pole, aga igasugune materiaalne ja moraalne tugi on igale maratoonarile neil päevil igati vajalik. Ega suursõiduks valmistumine pole ju ka kuskil nurga taga käinud, nii et teatakse päris hästi , et see naine või mees on suusatamise maratonirajale minemas…\nKuid pidu ise – on temas siis kõik see vajalik, mis ühest peost peo teeb ja kui kaua või mil moel me selle maratonivärgiga edasi suudame minna. Kui mäletate, siis isegi meie igipõlise traditsiooni - laulupeo toimumise ja arengu osas esitati alles mõned aastad tagasi üsna kahtlevaid noote. Küsiti väga otse – kui jätkusuutlik taoline suursündmus võib olla. Aga siis õnnestus taas suurepärane pidu, suurenes laulurahva eneseusk, täienesid read uute laulu- ja tantsuhimulistega ja teema taandus nagu iseenesest.\nSiit on hea hakata ka maratoniasju vaatama, sest pea paar talve tagasi arutasin oma tudengi, Tartu suusaklubis suusatarkusi ja ka maratonivaimustust kogenud Jakob Remmeliga, mida ta võiks oma rekreatsiooniõpingute lõpuks bakalaureusetöö teemaks võtta. Ega neid kõiki läbi vaagitud võimalusi suuda praegu enam meenutada, aga kui lahku läksime, siis leppisime kokku, et teema võiks olla Tartu maratoni edasiarengut käsitlev. See tundus meile mõlemile üsna huvitav olevat, sest jutt ja mõtted klappisid. Siis veeres aeg õige kiiresti ja kui taas ühenduses olime, selgus, et Jakob on asju päris tõsiselt võtnud, oli maailmas ringi liikudes isegi hääd teemakohast kirjandust kokku ostnud. Et sotti saada, mida ikkagi jätkusuutlikkuse ja seda just suurürituste kontekstis tuleks arvesse võtta. Muidugi soovitasin talle kohe ka Tartu maratoni juhtidega ühendust võtta, et siis nende lahkel loal ja soovituste põhjal üks põhjalikum uuring ette valmistada.\nNüüdseks on töö valmis saanud ning kaitstud ja isegi Tallinna Ülikooli parimate üliõpilastööde aunimetusega pärjatud. Tõeliselt huvitav, sisukas ja samas ja nagu arvata võis – mitmeid uusi mõtteid ja maratoni kaugemat perspektiivi vaatav. Loodan salamisi, et Jakob peale armeeteenistust ehk selle esialgse kogemuse põhjal ka samas suunas minevaks magistritööks pealehakkamist leiab.\nMis siis sellest mahukast uurimusest selgus ? Esmalt heidab autor pilgu ka maratoni arengulukku ja leiab, et juba maratoni käivitamise aastail ilmnes maratoniasjalistel üks kestlikkust mõjutavaid tegureid – julge ja kaugeleulatuv nägemus ( taheti ju mõtte autorite poolt Vasaloppeti taolist teha), mida siis hakati ka vaimustunult ja sihikindlalt edasi arendama. Jõudes NL ajal kuuendiku planeedi üheks unikaalsemaks suurürituseks ja pürgides Eesti taasiseseisvumise järel innukalt ka Worldloppeti tippmaratonide hulka. Teiseks on läbi aegade maratoni juures strateegiliselt ja innovatiivselt mõtlevad ning sisemiselt motiveeritud juhid olnud. Teame ju kõiki neid - Helmuth Särekanno, Vello Kivi, Rein Kamarik, Alar Arukuusk ning praegune „vägede juht“ Indrek Kelk. Ainult taoliste, kõige paremas mõttes „hullude“ meeste poolt veetud tiimidega on maratonivaim kõigest hoolimata virgena hoitud. Ka julge ning aktiivne suhtlus Worldloppetiga, eelkõige just Madis Lepajõe initsiatiivil selle juhtimises ja arengutöös osalemine on toonud kogemusi ning tunnustust, aga samas pole lasknud meil ka oma „pidu kuidas tahes pidada“. Aga tänavusest talvest alates oleme juba ise omamoodi abiandjad ning „laenanud“ ühe TM võtmekuju - Epp Paali Worldloppeti peakontorisse, mis on taas meie saavutatud taseme üks märgilisi tähendusi.\nArenguloost on toodud välja ka sellised edasiminekut taganud märksõnad , nagu tippsuusatajate kõikvõimalik kaasamine, Otepää MK-ga ühise sünergia tekitamine, aga mis mulle eriti meeldib ja mida ka ise , Tartu maratoni TD-na mitmel aastal pidin tunnistama – ekstreemsete (sulast kuni üsna karmi pakaseni) ilmastikuolude kiuste maratonist siiski positiivse kuvandi loomine ja hoidmine. Mäletame ju küll neid lumevaeseid talvi ja maailma tippmehi porisel Arula teeäärsel põllul lõpukanga alla silkamas. Et asi aga pisut müstilisem oleks, siis lisab Jakob Remmel põhilisi tegureid loetledes ka n.ö. x-faktori juurde, mis määras ehk selle, et just Tartu maratonist sai Eesti suurim ja tunnustatuim suusaüritus, mitte ei kerkinud selleks näiteks Keila maraton\nTulles uurimustöö järgmise osa, ehk 2011.a. maratoni uuringu juurde, siis see sai igati esinduslik. Küsitlusega haarati 6754 lõpetanust 830 ehk 12,29 % suusatajatest. Küsitleti nii täispika kui lühikese sõidu läbinuid. Väärtuslikuks teeb tulemused see, et suudeti haarata kõikide tasemete sõitjaid . 87,6 % küsitletutest andis läbitud maratonile kümnepallises skaalas hinde 8-10, seda olenemata läbitud distantsi pikkusest. Kiitva hinnangu andsid ka tugevate suusamaade Norra, Rootsi ja Venemaaa suusatajad. Puudutades maratoniprogrammi, ehk pika ja lühikese distantsi samaaegset korraldust või selle ajalist muutmist, sai selgeks, et samal päeval tuleks ilmselt mõlema distantsiga jätkata, sest kui lühem sõit ära jääks, läheks pooled küsitletuist olude sunnil pikale distantsile ja veerandijagu ei tuleks ehk üldse maratonile. Vastates ühisstardi asendamise kohta grupistartidega pooldasid ühist minekut just eliitsuusatajad, aga ka enamuses rühmades leiti, et nii kaoks senine ühistunne. Pea et viiendik rõhutas, et koos startimine on neile oluline.\nPisut korralduslikest asjust veel. Praegust maratoniürituste programmi peab piisavaks ligi 60 % ja välissuusatajate (26 riigist) hinnang on lausa 93 % - neile meeldib siin pea et kõik. Eriti oluliseks on osalejate arvu kasvades kerkinud igat sorti logistilised lahendused. Sõitjad on ses suhtes endale lahendused leidnud ja pea et 2/3 küsitletuist kasutab kas siis ühist bussi või pannakse kokku autosse mahtuv seltskond. Uurides muid maratoni edasiarendamise küsimusi leidis enam kui 1/3 , et tahetakse paremat rada, ehkki samas mõistetakse keerukaid ilma - ja lumeolusid, mis seda alati teha ei lase. Samuti kerkis esile ka finišiala arendamise vajadus ( ca 20% arvamus), samuti toodi mitmeid muid valdkondi, nagu võimalikud pesemis- ja saunavõimalused, rajale suuremate kilomeetritähiste paigaldamine, kohta näitavate tabloode ülespanekut erinevatesse raja punktidesse, aga ka soodsamat osalustasu. Kokkuvõtvalt märkis üle veerandi küsitletuist, et Tartu maratoni senise üldise arenguga võib rahule jääda.\nJakob Remmeli töö analüüsiv osa keskendub järgnevalt pilguga ettepoole, leidmaks seosesid osalejate rahulolu ja maratoni jätkusuutlikkuse vahel. Mahukast osast olgu siinkohal välja toodud mõningad olulisemad nüansid.\nEsmalt just see, et tulevikus tuleks püüda muuta suusamaratonist osalejad enam tarbijast partneriteks, nagu soovitavad ka mitmed jätkusuutlikkuse teooria autoriteedid. See aga algab vahel mõnest pisiasjast, mis võib uskumatult tähtsaks osutuda või vastupidi – ka rajal olijatele mõne meeldiva nüansi lisada.\nTeisalt on maratoni tulevik seotud ka uue põlvkonna pealtulekuga, kuna ka käesolev uuring näitas , et kõige madalam rahulolu maratoni osas valitses just M20 ja M21 vanuseklassides ning seda nii noormeeeste kui neidude hulgas. Ning kui vaadata ka Tanel Pärnamaa uuringut, siis on viimastel aastatel just see vanuserühm ka kahanenud. Kuidas saada lõpptulemusena rajale rohkem noori ja ka naisi. Et läbi üldise suusaoskuse ja – harrastuse kasvu tekiks kaugem eesmärk – kunagi ka maratonirajale jõuda, kasutamaks meie teiste maratonide n.ö. Estoloppeti sarja mitmekülgseid võimalust. Et tee tippürituseni , miks mitte siis ka Worldloppetti maratonideni kulgeks loomulikku rada.\nKäsitledes maratoni korraldajate valmidust muudatusteks kui üht võtmetegurit, kerkib taas esile see pika ja lühikese maa sõit. Kuidas need omavahel sobitada ja kuidas just osaleja siis sellest endale parima variandi leiab. Sama dilemma jääb ka stardikorralduses, kus lahknevus ees ja tagapool tulijate hinnagutes on praegu suhteliselt erinev. Aga on selge, et korraldajad peavad siin kõigi jaoks optimaalseima variandi leidma\nProgrammilises pooles tundus juba uuringu läbiviimise ajal ja sai ka sel aastal kinnitust , et uudne teatemaraton on toonud maratonirajale uue ja atraktiivse osalusvormi. Just sel ajal, nädal varem, kui käib ettevalmistus suureks sõiduks – on paras üht paraja pikkusega etappi proovida, korraldajatel oma tiime kontrollida ja teateseltskondadel endil kambavaimu tekitada.\nMida ka töös ei arutletaks, jääb aga peamiseks, nagu mistahes suusamaratoni puhul ikkagi rada ja selle kvaliteet. Kui pooled eliitsõitjatest ja pea et 35 % ülejäänutest näevad selles veel arenguruumi, siis ei jää meil küll üle muud kui esmalt ikka ja jälle lootvalt taeva poole vaadata. Nii see on ja olgu see siinkohal küll minu isiklik seisukoht ja kahtlus, aga kas me üldse oma ilma- ja lumeoludes, hoolimata seejuures Eesti kõikide aegade parimast rajatehnikast ja meeste oskustest suudame valmistada raja, mis peaks vastu peagi kuskile kümne tuhande piirimaile jõudvale osalejate väele. See võib õnnestuda, aga reeglina ikkagi vähem kui juhtudel kus seisame fakti ees, et suusarada on sel aastal taas maratoni suurim probleem. Just eelmise nädala suhteliselt pehmed ilmad panid mind maratonirajal sõites jällegi seda mõtet mõtlema , kui juba esimeste kilomeetritega tuli paarist - kolmest vesisest nõost läbi sõita. Aga milline on veel olukord Elva jõe taga … Nii et taoline olulisi tagasilööke toov ja jätkusuutlikkust ähvardav tegur ripub meie pea kohal iga maratonisõidu eel.\nTõstatatud küsimused on Jakob Remmeli uurimuse viimases osas leidnud mitmekülgset analüüsi ka maratoni korraldajate Indrek Kelgu ja Kunnar Karu aruteludes. Üldistavalt on nad mitmeid uuringutes ilmnenud tendentse ka ise märganud, mida nüüd saadud hinnangud ja arvamused veel kinnitavad. Nagu kas või see kilomeetrimärkide ettepanek, mille tulemusena seisavad nüüd kahel pool rada ilusad ja suuremõõdulised tähised, märkimaks , palju veel Elvani maad. Muidugi on selgelt ka neid asju ( pesemine, kohatablood jm.) mis on küll sõitjate aspektist arusaadavad, aga materiaalselt hetkel siiski teostamatud. Mida aga nende ridade autor tahaks näha, oleks see, kui me ühe meie kõige esinduslikuma suusa- ja liikumiskultuuri üritusele leiaks väärika mahu rahvusringhäälingu veebruarikuises kavas. Ning me ei jahiks , ega ületähtsustaks selles siis ainuüksi liidrite minekut, vaid leiaks piisavalt ruumi ka selle suusasõidu olulisemale osale – meie enda rahva suusalustile. Nagu me suurepäraste ülekannete kaudu tantsu- ja laululusti näidates teeme. Asi on seda väärt.\nVõttes kokku sellise üldistava arutelu Tartu maratoni jätkusuutlikkuse üle, lõpetaksin uuringu autori Jakob Remmeli öelduga, et jätkusuutlikkuse ja positiivsete arenguperspektiivide eelduseks kujuneb kõigi jätkussuuutlikkust tagavate tegurite kompleksne edasiarendamine, mõeldes ja tegutsedes veelgi suuremalt kui seni. Tunnustades ja rakendades ellu innovatiivset juhtimist ja uuenduste stimuleerimist, läbipaistvat koostöövalmidust ning siht- ja sidusrühmade muutmist tarbijatest partneriteks.\nNagu ta ühe visioonina märgib veel – miks ei võiks Tartu maraton tõusta „viie edukama maratoniriigi“ hulgas püsimise tasandilt teistele eeskuju andva esikolmiku tasandile.\nAga selleks saame me kõik anda oma osa, kui me seda koos tegutsedes soovime teoks teha. Nii sõites kui sõitmise korraldamist toetades…\nNagu ikka - määravad mistahes tegevuse jätkusuutlikkuse eelkõige ikkagi inimesed ! Nende pühendumus, tahe ja armastus tehtava suhtes... Aet ( Nurk) on üks Tartu maratoni vaimu hoidjaid ja nii paljude , paljude hea aitaja ja järjel hoidja. Suured tänud Sulle ! / Foto : K. Zilmer


BLOGI ⟩ Slämmivõidust unistav Kontaveit edu valemist: õppisin enda mänge nautima - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSlämmivõidust unistav Kontaveit edu valemist: õppisin enda mänge nautima\n22. november 2021, 13:23\nBLOGI ⟩ Slämmivõidust unistav Kontaveit edu valemist: õppisin enda mänge nautima\nEesti esireket Anett Kontaveit andis esmaspäeval pressikonverentsi, kus vaatas tagasi lõppenud aastale ning jagas enda mõtteid ka eelseisva hooaja kohta. Kogu üritus on Postimehe vahendusel järelvaadatav ning allpool asuva blogi vahendusel ka järelloetav.\nEesti esireket leidis, et hooaja murdepunktiks oli Clevelandi turniiri, kuhu ta läks pärast viit järjestikust kaotust ning lootis lihtsalt nukra seeria lõpetada.\n«Sealt läks see pall veerema: sain kogu aeg natukene enesekindlust, mängukogemust ja positiivseid emotsioone juurde. Seejärel suutsin võita Ostrava turniiri, olla edukas ka Indian Wellsis ning ühel hetkel muutus aastalõputurniiri mõte ka reaalseks. Kuidagi õnnestus mul seegi ära teha ning lisaks ka kõiki mänge nautida. See oli minu jaoks tänavu see kõige suurem võit. Aastalõputurniirile viimasena peale saades teiseks tulla oli samuti suurepärane tulemus ja kindlasti oli see mu elu parim aasta karjääri mõttes,» sõnas uut aastat maailma seitsmenda reketina alustav Kontaveit.\nMis puudutab tema edasisi eesmärke, siis mõistagi sihib Kontaveit nüüd edu suure slämmi turniiridel, kuid esmatähtis on siiski areng. Kui see jätkub, tulevad ka tulemused. «Muidugi mu unistus on võita suure slämmi turniir, aga Kõige tähtsam on, et eesmärgid oleksid arengupõhised. Tahan oma mängu, füüsilist seisu ja tennist parandada. Kuni arenguprotsess käib ja on positiivne, siis tulevad ka tulemused,» lausus eestlanna veendunult.\nPikemalt saab Kontaveidi mõtetega tutvuda allolevas blogiaknas.


ManU staar meenutab Premier League’is purjus peaga mängimist: „Istusin pingil ja lootsin, et mind ei vahetata sisse…“ | Õhtuleht\nManU staar meenutab Premier League’is purjus peaga mängimist: „Istusin pingil ja lootsin, et mind ei vahetata sisse…“\nToimetas Oliver Lomp, 8. jaanuar 2021 09:51\nRio Ferdinand Foto: Reuters/Scanpix\nEndine Inglismaa jalgpallikoondise ja Manchester Unitedi staarkaitsja Rio Ferdinand meenutas jalgpallikarjääri algusaastaid, mil ühes mängus käis vindisena platsil.\nFerdinand oli hooajal 1996/1997 West Hami mängija ja kõigest 17aastane, kui intsident aset leidis. Nimelt polnud Ferdinand kohtumises Londoni Arsenali vastu esialgu koosseisus üles antud ning ta läks staadionil olevasse baari tipsutama.\n„Ühtäkki tuli varustuse juht ning ütles, et pean kiiresti riided vahetama. Mul oli napsuklaas alles käes,“ meenutas Ferdinand. „Seega olin seisus, kus olen joonud kolm brändikoksi ja pean võib-olla Highburyl (Arsenali kodustaadion - toim.) mängima. Mis toimub? Läksin alla ja minult küsiti, kas minuga on kõik hästi. Vastasin, et jah, ja ma ei valetanud, sest mõnus alkoholisumin oli sees.“\nSeejärel selgus ka, mis oli juhtunud. Klubi uusim täiendus Paulo Futre oli meeskonna juurest solvunult minema marssinud, kuna talle ei antud nr10 särginumbrit ja nii avanes koosseisus üks koht. Ferdinand jäi esialgu pingile.\n„Istusin pingil ja lootsin, et mind ei vahetata sisse… Kolme brändi ja Coca-Cola pealt ei tohi ma mängima minna. Ma ei saa endast sellist märki maha jätta. Ja siis läksin siiski viimaseks 15 minutiks sisse,“ sõnas Ferdinand.\nLondoni derby võitis toona Arsenal 2:0.


Kas selline arvestus on juriidiliselt korrektne, et tulemustasu vähendatakse puhkusel oldud aja võrra? - Tööõigus - vastused.ee\nKas selline arvestus on juriidiliselt...\nKüsimus: Kas selline arvestus on juriidiliselt korrektne, et tulemustasu vähendatakse puhkusel oldud aja võrra?28.04.2019\nTöötaja saab põhipalka ning müügitulemuse pealt iga kuu tulemustasu. Tööandja muutis tulemustasu maksmist puhkuse korral - puhkusepäevade võrra vähendatakse vastava kuu tulemustasu põhjendusega lõpetada topelt tulemustasu maksmine (sest puhkusetasu arvestamisel on sisse läinud viimase 6 kuu tulemustasud); samuti pole selle aja sees töötaja tulemuse nimel tööd teinud, vaid seda teeb tema asendaja. Osa puhkusest on aga kollektiivne ning tulemused ongi saavutatud vaid tööl oldud aja sees. Kas selline arvestus on juriidiliselt korrektne? Varasema korralduse järgi tulemustasu puhkusel oldud aja võrra ei vähendatud.\nPuhkusetasu arvestatakse viimase kuue kuu väljateenitud ja sissenõutavaks muutunud töötasude põhjal. Puhkusetasu maksmise eesmärk on kompenseerida aeg, mil töötaja tööd ei tee, ettevõttele väärtust ei loo ja taastab töövõimet. Kuna puhkusel oldud aeg on tasustatud puhkusetasuga, siis sama aja eest ei tule maksta töötasu.\nTulemustasu puhul, mis on töötasu osa, sest tulemustasu saadakse tehtud töö eest, tuleb vaadelda, millised on tulemustasu saamise kriteeriumid. Kui kõik tulemustasu saamise kriteeriumid on täidetud, siis tuleb nimetatud tasu maksta, ka siis, kui maksmise kuupäev jääb puhkuse või töövõimetusaja hulka.\nSeega eelkõige tuleb vaadelda, kas aja eest, mil Te olete teinud tööd ja täitnud tulemustasu saamise kriteeriumid, olete Te tulemustasu saanud. Aja eest, mil viibite puhkusel, Te tulemustasu juurde teenida ei saa, kuid on võimalik, et sel ajal makstakse välja eelnevalt teenitud tulemustasu.


Talvekokkutulek?? - Leht 9 - Eesti Saabiklubi foorum\nK Jaan 25, 2006 9:22\nraha summa on ikkagi 200, nagu me kokku leppisime...\nlapsed loomulikult raha alla ei käi.\nkui ikka mõni laps ka veel tuleb siis võivad ka minu omad vast kaasa tulla, sest õhtal, pimedas ja kõledas nad pidid koos kaasaga vist lahkuma sel juhul, sest järgmisel päeval pidi miski laste sünnipäev olema ja nagunii sellele pühapäeval ei jõua, seega võta kaasa ikka...\nK Jaan 25, 2006 10:14\nEhk siis täpsustage paar küsimust;\n1. Kas ruumid on juba soojad kui me õhtul sinna jõuame? Äkki peab keegi varem kohale minema ja kohta ette valmistama.\n2. Kas õhtused söögid ja lauanõud (plastikust) ostetakse ära selle osavõtu tasu raha eest.\n3. Kas kohapeal on olemas mingi muusikakeskus, kust vaikselt taustamusa kuulata või tuleb see meil omal kellelgi kaasa haarata?\n4. Mida võiks osaleja veel omaltpoolt kaasa tuua (peale omapoolse joogi)?\n5. Kes on mingilgi määral pillimehed ja omavad mingeid pille (Ivometsal on vist mandoliin ja minul suupill), võtku kaasa - teeme bändi! :head:\n6. Ega kellelgi tulijatest ole olemas mingeid videosid eelmistest Saabi kokkutulekutest? Kui on, siis saaksin orgunnida nende näitamise.\nK Jaan 25, 2006 13:24\nsinna me kõik peame kohale jõudma ning sealsamas asub üks maja veel, mille me siis ööbime...\n1. soe on ja köetud, mudu nii, nagu eelmine talv...prrrrrrrrr.....\n2. loodetavasti saame kõik ikka osta selle raha eest,mis kokku kogutud aga seda ei teagi ju veel, kes tuleb ning kes mitte, ning see selgub arvatasti kas siis reedel või laupäeval, kui on minek... aga kordan, et enamuse saame loodetavasti ära osta, krt tegelt ikk apeaks kindlasti kohe...käin pangas ära ja anna pärast teada, või tegelt ikkagi reedel annan teada, mis on laekunud ning kes tulevad nimekirja järgi.\n3. muusikakeskuse või sii smingi sanga võiks küll keegi võtta, mul ausalt ei ole, mudu võtaks ise...miskit muusikat, mis teile eriti ei meeldi võin ma aga küll võtta. mõnedele ikka meeldis kah vist, kui lugeda teemat millist muusikat kuulad.\n4. kaasavõta kelk, magamise asjad ja ülilõbus tuju. mida veel? uisud võita kah vast võtta, kes tahab, sest seal on ikka vast sellised uisutamise võimalused ka olemas. kelku aga soomaal lasta ei saa, see tuleb siin viljandis ära teha.\n6. mul küll mitte:mad:\nK Jaan 25, 2006 14:25\nNonii, jumala abiga jõudis vajalik jubin nüüd minu kätte ja Trionicu abiga SAAB ta ka paika enne laupäeva, et siis olen ka tulija, kui romulast ostetud garantiiga jubin ikka korras on (Soomes annavad garantii romulates).\nKuna pole itimees, siis raha maksan kokkutulekul, kui nii sobib.\nKrt, mulle just meenus, et olen ravimikuuri peal, et äkki ei saa juua. Kas meie seas leidub arsti?\nK Jaan 25, 2006 14:32\nAlgselt postitas: hoplaa Krt, mulle just meenus, et olen ravimikuuri peal, et äkki ei saa juua. Kas meie seas leidub arsti?\noleneb, mida tarvitad - seal bukleti peal on kirjas, kas tohib koos alkoga võtta või mitte. kui ei ole kirjas, siis tohib tavaliselt mõõdukas koguses alko tarbimine koos antibiotsiga ei oma mingit erilist kõrvalmõju.\nAlgselt postitas: NO FEAR kaasavõta kelk, magamise asjad ...\na NF, mida siis ikkagi magamisasjade all mõista? kas igaüks peab siis oma madratsi ka kaasa võtma, kui just palja põranda peal magada ei taha?!\nK Jaan 25, 2006 16:40\nno seda herr ivomets nagu ütles jah. võiks igaks juhuks ju olla madrats.\nmeil ju suured pereautod, nimega SAAB:head:\nK Jaan 25, 2006 17:00\nminule antud info järgi on maksta vaja 30 kr nägu +\nkamba peale sauna eest 500 kr.\nMIDA SEE 200 ENDAS VEEL SISALDAB??\nmiks odavama koha muretsemine ei tee tulemist odavamaks??\nkui 20 inimest kokku saaks, siis saaks 55 kr/nägu hakkama.\nkui veel miskit yhisraha ka juurde( näiteks 45 kr) , siis nagu 100 kr peaks piisama??\nK Jaan 25, 2006 17:04\neks ülejäänu eest saab poes osta süüa juua söögirelvad ja muid tarvilike asju v kuidas ?\nK Jaan 25, 2006 17:14\nA: 20 inimest x 200 eeku = 4000 eeku\nB: 20 inimest x 30 eeku + 500 eeku = 1100 eeku\n=> 2900 eeku muu tavaari peale?! :freak:\nK Jaan 25, 2006 17:15\nseda vist veidike palju jah :red:\nK Jaan 25, 2006 17:19\nülejääva raha eest saab autode bensu kah kinni keevitada :D\nK Jaan 25, 2006 17:21\nv siis saabide pesu\nK Jaan 25, 2006 21:39\nNagu ma aru sain siis Viljandi järve pealne jäärada küsib pappi .. ? Seekord ise sööki kaasa ei pea tarima...\nSuvise ürituse puhul oli see poearve meil vist mingi 6-700 juures (ei mäleta väga täpselt) ja seda ainult supi, leiva, saia ja üldise majapidamiskraami juures. Kui seekord liha kah antakse, siis läheb pisut rohkem raha küll..:) Mõelge ise, palju te seni üritusel käies oma leivakotina kaasa olete võtnud? Vorstijupp ja shaslõkiämber, nipet-näpet veel ..\nAga eks NF annab pärast aru, kuhu ta papi pani..:P\nK Jaan 25, 2006 21:57\nkoht asub umbes selle ringi alumises osas.\nvõi veel veidi allpool\nnii et viljandi jääb kaugemale, kes pealinnast ja pärnupoolt plaanivad tulla\nK Jaan 25, 2006 22:15\nTere jälle kodanikud "saablased". Miks ei võiks näiteks Raudna jõe lähedal olevale karjäärile minna. See ikka väga suur võrreldes Viljandi omaga ja tundub, et kedagi tülitama ei tule. Sõita saab seal tasuta niikaua kui bena jätkub, aga võtke jeeger meister kaasa, siis veits lõbusam. :thumb:\nK Jaan 25, 2006 22:21\nnii nädalalõpu kava hakkab mul ka selguma. kokkutuleku aktsioonidga on mul võimalik liituda ~13:00-16:00\nnagu no fear plaanist loen on sel ajal järveralli orienteeruv lõpp. Arvatavasti tulen siis järvele.\nKas on plaanis enne soomaale minekut ka viljandi saabi ring sõita? nagu kuressaares. Ma arvan et väikese rongkäigu võiks ju teha - sõltuvalt muidugi palju inimesi viljandi jõuab.\nkui nüüd homseks täpsema plaani saaks kokku, siis oleks see veel mõtekas siia saabnet avalehele panna - juhuks kui on veel poolepealt liitujaid.\nN Jaan 26, 2006 0:04\ntegelt on nii, et ega ma annan aru küll, kuhu ja mis selle rahaga SAAB!\nja see veel, et kuna asi on kätte tulnud suht odavalt siis kannan ma mõnele kodanikule raha tagasi, kes ei saa tulla matuste pärast.\nmis üle jääb, annan loomulikult tagasi.\naga selle raudna karjääri kohta! tegelt on see päris hea mõte aga seal ei ole rada sisse aetud ja seal selline määramata rada. Viljandi järve peal on ikka valve pidev peal ning hoolitsetakse selle eest, et lolliks ei mindaks.\nPäris äss on ka siis seal, kui ikka SAABid rivis järve ääres ning ootavad oma sõitu aga ma tõesti ei tea, mida see Raudnas olev jäärada endast kujutab. Peaks seal vist reedel ära käima...\nsee jääb tee peale ka ning siis võiks ju ka seal korraks läbi minna...seda muidugi juhul, kui te ei soovi Oksa vaatetorni minna. Kas tahate siis või ei???:poke: See on oma 20 meetrine pisike tornike ja päris hea vaatega metsadele ning mujale ka!\nN Jaan 26, 2006 8:45\nKas Viljandi rada reserveerida ei anna? Et peale meie mõnda aega kedagi peale ei lasta? Saame rahus uisutada ja aja peale sõitagi. Meil on ju isegi authind olemas!! Seekord tahaks ikka asja eest välja anda selle.\nKui pikk see rada on üldse? Saab ehk mõne ringi aegade põhjal paremusjärjestust teha.\nNende "metsaradadega" on see, et keegi kurat ei oska öelda kuidas seal jää on ja kas keegi juhuslikult läbi tahab vajuda..:freak:\nKui seal aga näha on, et hoolega on sõidetud, siis ilmselt on jää piisavalt tugev. Kontrollida tasub alati. Nii või teisiti ei tohiks 20 autot kõrvuti jää peale seisma ajada...:) see raskus läheb kole suureks ühe koha peal..:) Kevadel Klooga järvel hakkas nagisema juba kui 4-5 autot kõrvuti oli ja seal oli tegelikult ikka väga kõva koorik peal. Rada oli seal võimas! Tunde järgi miski paar-kolm km vist, koos tagumise otsaga, mille me lahti sõitsime.\nIgasugu tornidesse võib ronida küll, tõmbab rahus ja vaikuses hinge pisut, enne kui jätkad aktsiooniga!\nPS. Ma võtsin tulijate listist ka kod. LPT maha, kes ei saa töökohustuste tõttu Soomest tulema...\nN Jaan 26, 2006 9:41\nMa pean seda raja värki uurima!\nÜldiselt küsisin, et raja pikkus on 1,3 km ning pealesõit on jah siis 25 krooni 20 minutit ning hinnaalanduse koha pealt peaks siis ma veel selle omanikuga rääkima. Et aga hinnaalandust saada ja mingi grupihind määrata siis oleks ikkagi vaja teada, mitu autot kohale tuleb? Regamise järgi miski 15 autot???:head:\nSAABNINETHOUSAND, sa uuri seda Raudna rada!\nEga Viljandi järve peale lastakse ka ainult 3 või 4 auot korraga. Teised peavad seisma kaldal ja ootama ning mölisema:D\nsee on siis see vaatetorn.\nLPT pidi veel ju kahekesi tulema:wall:\nvot, 200 palju! pärast istume 10-ne kesi koos ja olema:thumb:...\nRaha koha pealt...kõigepealt vaatame kas jagub, kui üle jääb annan teile ka...:P\nN Jaan 26, 2006 16:35\nPean häbiga tunnistama et SAAB ikka veel jonnib:wall: ja seetõttu pean tulema lanciaga. Tuleks ka hommikul Järvele, Selveri ette, kui lubate oma seltsis sõita.\nAutos on ka vabu kohti, kui keegi on huvitatud\nN Jaan 26, 2006 21:47\nteager siiski veel kõigevägevama soosingus; tuleb ka (küll mõnetunnise hilinemisega) surri sööma ja võimalik, et ka rootsi kaunitari näitama :red:\nEDIT: Tegin veel praega öösel ülekande kah ära\nN Jaan 26, 2006 21:57\nvada see on küll tore:thumb:\nüldiselt on nii, et homme s.o. siis 27.01.06 kell 16.00 on viimane maksmise võimalus pangaülekandega. edaspidi saab ka kohapeal maksta. aga sellest võiks ikkagi tel. teel näiteks teada anda, sest kes seda teab, mis muidu SAAB!\nnr on 50 26 391 Kaido\nmida veel? :o\nvist praegast miskit! arvan, et näkku läheb see tulek vast max 150 nägu, ei usu et sedagi, nii et saate veel pentsuraha ka mu käest, et mulle küll tulete:D tagasi!\nveel, et aljogaga sai kõneldud ning süüa ei pea ometi keegi ise kaasa võtma, meil on siin viljandis isegi toidukauplus...:eureka: jaah! vada sealt saab ka sööki-jooki osta.\njääraja maks tuleb ka ühiskassast ning siis vaatame, palju meid koos on ning tuleb ning siis peame arvutama rendi peale ning otsustame, mida teeme.\nR Jaan 27, 2006 9:37\net te teaksite, mis teid homme peale jäärajasõidu, kelgutamise jm lõbusa veel ees ootab, siis siin üks hariv jutuke... :)\nR Jaan 27, 2006 9:49\net te teaksite, mis teid homme peale jäärajasõidu, kelgutamise jm lõbusa veel ees ootab\nNo iga terve mõistusega inimene on juba ammu aru saanud, mis kuri plaan teil on..:P\nVaata, et sa siis kartuli ja sibula ka kaasa võtad..:P ja viina... ja õlle...\nHakkab meenuma tuttava värvikalt kirjeldatud vähipüük kunagi, tee pealt korjatud surnd kass oli söödaks. Paraku läks soojal suvepäeval üsna pikk aega kuni otseselt püügini jõuti. Kassi tükeldamise juurde kulus liiter viskit... ja isegi see ei suutnud haistmismeelt välja lülitada.


Puitmajatootjad sihivad Prantsusmaa turgu - Erametsakeskus\nPuitmajatootjad sihivad Prantsusmaa turgu\nKuigi Eesti puitmajatootjate peamised turud on endiselt Skandinaavia maad – Rootsi ja Norra, siis alternatiivsete turgude kaardistamine riskide hajutamiseks ja tulevikuperspektiivis jätkusuutlikuks tegutsemiseks on sellegipoolest päevakorral. Märtsi keskpaigas külastasid Eesti puitmajatootjad samal eesmärgil Prantsusmaad.\nKui möödunud 2017.a puitmajatootjate ekspordinumbreid vaadata, siis kasv oli mahult stabiilne ja sarnane sektori keskmisega ehk 15,6 MEURi. Protsentuaalselt moodustab see aga väikseima numbri viimase seitse aasta jooksul. Kui vaadata näiteks ajavahemikku 2011. aastast, siis on puitmajasektori kasv olnud keskmiselt 5-10% aastas ning keskmiselt 15 miljonit eurot aastas. Eranditena paistis silma 2015. aasta, kus väga suure hüppe tegi Rootsi turg, tänu millele suurenes kogu sektori eksport ka 28%. (andmed: Eurostat)\nJust Rootsi ja Norra on puitmajatootjate jaoks endiselt peamised sihtriigid, kuid viimaseid andmeid arvestades, on mõlema riigi krooni kurss langenud ning prognoositakse ka mahtude vähenemist Norra turul. Eurotsooni riikides valmistatud ettevõtete toodete hind kliendile on sellega märkimisväärselt tõusnud ning meie konkurentsivõime võrreldes kohalike tootjatega vähenenud. Olukord sunnib ettevõtteid otsima alternatiivseid turge, et riske hajutada ja tulevikuperspektiivis jätkusuutlikult toimetada.\nPuitehitus Prantsusmaal tõusuteel\nEesti puitmajatootjad on oma valdkonnas suurim puitmajade eksportöör Euroopas ning lai sihtriikide spekter hõlmab ka Prantsusmaad. Seega ei saa öelda, et Prantsusmaa oleks Eesti puitmajatootjatele täiesti avastamata turg. Statistikaameti 2017.a andmetel eksportisid Eesti tootjad puitmaju sinna üle 17,4 MEURi, mis andis Prantsusmaale ekspordi sihtriikide tabelis 7. positsiooni (Norra, Rootsi, Saksamaa jt järel).\nEesti tootjate jaoks kõrgest positsioonist vaatamata on Prantsusmaa ehitustraditsioon endiselt kivipõhine ja puidust hoonete ehitamise trend visa kasvama. Samas on näha entusiasmi puidu kui ehitusmaterjali propageerimisel ning rahvusvahelise koostöö edendamisel. Tundub, et murdepunkt on lähenemas: riiklikul tasandil on puitmajade ehitamine olnud üks prioriteetidest juba ca 10 aastat ning loodetakse teistele puitmaju soosivatele riikidele järele jõuda. Postiivsele trendile aitavad kaasa riiklikud meetmed, uued keskkonna- ja energiatõhususe nõuded ning tõusev teadlikkus. Viimastel aastatel on allkirjastatud muljetavaldav hulk projekte uute puidust kõrghoonete ehitamiseks, kusjuures puidust ehitatavaid suuremahulisi projekte on pea kõigil suurematel prantsuse linnadel.\nLoe edasi ja vaata pilte puitmajaliidu lehelt.


Nurmenukk | Tuulte Roosi lasteaed\nKontakt rühmas: 51 905 730\nMeid iseloomustav luuletus:\nKes need aasal õõtsuvad,\nsiis kui tuuled lõõtsuvad?\nNeed on nurmenukud kallid\nkaela ümber soojad sallid.\nRühmas töötame üldõpetuse põhimõttel, kasutame võtteid “hea alguse” metoodikast. Õppetöö toimub gruppides, töö planeerimisel arvestame lapse vanuselisi iseärasusi, isikuomadusi ning individuaalset arengut, maja ja rühma eesmärke, rahvakalendri tähtpäevi, aastaaegu, laste soove. Laste järjepidev ja eesmärgistatud arengu toetamine ning harjumuste kujunemine toimub lasteaiaõpetajate kavandatud õppe- ja kasvatustegevustes ning mängudes. Mängudes kujunevad ka eneseteenindamisoskused ning rakendatakse õpitut.\nHommikuste täiskasvanute poolt organiseeritud tegevuste ajal on tööl kaks lasteaiaõpetajat ja õpetaja abi.\nÕppetegevus kavandatakse nädala kaupa eesmärgist lähtuvalt, võttes aluseks rühma tegevuskava.\nLastega tegeleb veel muusikaõpetaja Esti Koppel ja liikumisõpetaja Daigi Lest.\nPLANEERITUD TEGEVUSED, mis toimuvad lasteaia muusika- ja spordisaalis, basseinis:\nujumine – I grupp kell 10.00 – 10.15\nII grupp kell 10.20 – 10.35\nmuusika kell 9.15 – 9.30\nliikumine saalis kell 11.50 – 12.05\nliikumine õues kell 11.10 – 11.25\nPlaneeritud õppe- ja kasvatustegevuse valdkonnad rühmas:\nMeie moto on olla –\nÕpetajad: Merle ja Katrin\nÕpetaja abi: Kaie / asendab Reet


Hollandist marihuaanalasti Eestisse toonud veokijuht pandi vangi | Kanepitemp\nPärnu maakohus saatis täna pikaks ajaks vangi veokijuhi, kes toimetas oma tööveokiga Hollandist Eestisse suure koguse marihuaanat.\nKohus tunnistas varem korduvalt kriminaalkorras karistatud Aleksandr Kuznetsovi (33) süüdi suure koguse narkoaine ebaseaduslikus käitlemises suure varalise kasu saamise eesmärgil ja ebaseaduslikus üle riigipiiri toimetamises ning karistas teda seitsmeaastase vangistusega.\nKohus konfiskeeris Kuznetsovilt kinnipidamisel leitud 1075 eurot ning sukeldumisvarustuse ja muud vara kokku 3180 euro väärtuses. Samuti peab mees tasuma riigile esimese astme kuriteo eest sundraha 800 eurot ning muid menetluskulusid üle 1200 euro.\nMaksu- ja tolliameti töötajad pidasid Kuznetsovi juhitud veoki DAF kinni politseilt saadud info põhjal tänavu 1. veebruaril Pärnumaal Häädemeeste vallas Tallinna-Pärnu-Ikla maanteel ja leidsid veokist 12,77 kilogrammi marihuaanat.\nLeitud marihuaana kogusest oleks ekspertide hinnangul piisanud narkojoobe tekitamiseks 17 000 inimesele. Süüdistuse kohaselt oli Kuznetsov omandanud narkoaine Hollandist.\nKohus võttis Kuznetsovi prokuröri taotlusel vahi alla ja arestis võimaliku konfiskeerimise tagamiseks ka rohkem kui 3000 euro eest tema vara.\nMeest on varem kriminaalkorras karistatud viis korda, sealhulgas narkokuriteo eest.\nKriminaalasja uuris Põhja prefektuuri narkokuritegude talitus ja uurimist juhtis Põhja ringkonnaprokuratuur.\n26. sept. 2013 at 17:29\nSildid: Holland, Maksu- ja tolliamet, marihuaana, Pärnu maakohus, Pärnumaa, Põhja politseiprefektuur, Põhja ringkonnaprokuratuur


Aed: Kas Hibiscus Flowers Kurb Koeri, Kui Nad Söövad Õitsemist? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kas Hibiscus Flowers Kurb Koeri, Kui Nad Söövad Õitsemist?\nOn olemas kahte tüüpi hibisk (hibiscus spp.), nimelt troopiline hibisk ja vastupidav hibisk, mis mõlemad toodavad sarnaseid, hämaraid lilli. Troopiline hibisk kasvab ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 9 kuni 11, samas kui kõvade hibiskkude kasvab vööndites 5 kuni 9 sõltuvalt liigist ja...\nVärvikas hibiskiku õis on Hawaii riigi lill.\nOn olemas kahte tüüpi hibisk (Hibiscus spp.), Nimelt troopiline hibisk ja vastupidav hibisk, mis mõlemad toodavad sarnaseid, hämaraid lilli. Tropical Hibiscus kasvab Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 9-11, samas kui kõva hibisk on tõusnud tsoonides 5-9 sõltuvalt liigist ja kultivarist. Kuigi mõned liigid ei kahjusta teie poegi, on sellised nagu Hibiscus syriacus ja selle õitsemine koertele toksilised, kui neid söötakse.\nHibisk on tuntud oma lehtlakujuliste lilledest, mis tulevad erinevatesse värvides, sealhulgas punase, valge, roosa, kollase, oranži, lilla, pruuni, halli ja sinise varjundiga. lilled kogunevad ka mitmekesiste kombinatsioonidega. Taim kasvab kõige paremini niiskes, hästi kuivendatud ja kergelt happelises pinnases täis päikesega või osalise tooniga. Vastavalt National Gardening Associationile võib hibisk kasvada kuni 15 jalga pikkuses, olenevalt liigist või kultivarist. Hibisk võib olla mitmeaastased, üheaastased, põõsad või puud. Troopilised sordid maksavad hästi troopilistes või subtroopilistes kliimates, samas kui kõva sortid võivad ellu jääda veidi külmemal, kuid mitte külmumisel ilmaga. Hibiskit saab kasvatada ka potitaimede taimedega kõigis kliimas.\nMõni tüüpi hibisk on koertele toksilised, samas kui teised ei ole, vastavalt NBCNews.com aruandele. Vastavalt Ameerika loomade julmade ärahoidmise ühingule on Hardy Hibiscus, Sharoni roos (Hibiscus syriacus) loetletud toitumisharjumiseks teie koerte kaaslastele, kuigi lilled peetakse inimesele üldiselt ohutuks süüa, ülikooli sõnul Arkansas, põllumajandusuuringute osakond ja laiendamine. Sharoni roos kasvab USDA tsoonides 5-8. Põhjuseks, miks see ja muu hibisk on koertele toksilised, ei ole teada.\nKui Fido sööb libe kahjulike hibiskivarude liikidest nagu Sharoni roos, oodata oksendamist, kõhulahtisust, iiveldust, sülitust ja isu puudumist, hoiatab ASPCA. Samuti võib tekkida dehüdratsioon, mistõttu peate Fido-d saama loomaarstile abistava ravi jaoks. Mürgistus tekib siis, kui teie koer sööb korraga suurel hulgal hibiskikuvaid lilli, mitte aja jooksul, nii et väike niblik ei tooda tavaliselt rohkem kui mõni kerge seedekulgla ärritus.\nKuigi Sharoni roosi nimetatakse ASPCA-le spetsiifiliselt koertele mürgiseks, võivad teised liigid põhjustada toksilisi reaktsioone, eriti lilled, kuigi mürgitus on tavaliselt kerge. Ohutuse huvides hoidke oma hibiscus taimi nii sees kui ka väljaspool, eemal oma poochi jõudmisest. Taimeaine, isegi mittetoksiliste lillide söömine võib põhjustada seedetrakti ärritust, kõhulahtisust ja oksendamist, kui teie koer suubub suures koguses. Vältida probleeme, jälgides oma koera mõne taime ümber, eriti hibisk.\nKuidas Transplanteerida Lupiinid\nMustikad Ja Taimehaigused\nKas Lambakasvatus On Mustiõunaste Taimede Hea Viljapuu?


Teine 638(639) - Page 5 - Motokuur.ee\nUnread post by v301060 » 02. Jul 2013 18:03\nTorud on pandud raami jäigemaks muutmiseks. Resoka otsa esialgu midagi panna plaanis pole, olen küll kuulnud arvamust, et nood resokad on mõeldud sõitmiseks pööretevahemikus 7000 - 8000. Esihark on Iž Orioni pneumo, piduriketas ja pidurisüsteem samuti sealt. Esivelg on Vene custom, Narvas kroomitud, drag-lenks samuti - poleeritud roostevaba.\nUnread post by v301060 » 04. Jul 2013 21:33\nUnread post by v301060 » 10. Jul 2013 11:46\nSai siis esilaternasse H4 element installeeritud ja laadimistuli jäigiii põlema. Sõita sai nii 200 km siis oli aku tühi mis tühi. Peal on originaalgenekas nn väikse elektronsüütega. Olen sellest probleemist varem ka kuulnud. Kas peale nn suure Vape elektronsüüte paigaldamise mingit muud võimalust kah on?\nUnread post by v301060 » 16. Jul 2013 09:38\nHetkel Tšehhis ringi kolamas\nLast edited by v301060 on 22. Jul 2013 18:24, edited 2 times in total.\nUnread post by v301060 » 19. Jul 2013 21:07\nUnread post by v301060 » 29. Jul 2013 13:56\nUnread post by v301060 » 29. Jul 2013 13:57\nargo1974 kirjutas:Sat Jul 27, 2013 8:29 pm\nEsmalt peaks üldkoormuse mõõtmisega selgeks tegema. Siis saab hinnata, mis pööretest alates genekas on üksi suuteline üldkoormust katma ja edasi ka akut laadima. Tänapäevaste tsiklitega ei tea võrrelda, aga mu 6-70-ndate Jaapani ratastel suudab genekas voolutarvet katta u 1/3 max pööretest alates.\nVape elektronsüüde sai Tšehhis käies ära ostetud. Nv siis mister Särg installeerib selle loodetavasti ka külge.\nPalju võiks olla 638 esiamortide normaalne käik?\nUnread post by v301060 » 29. Jul 2013 19:36\nVape elektronsüüde peal, laadimisprobleem lahendatud - geneka harjadehoidja oli külili kaldunud ning kaks joodet dioodsillas lahti tulnud...\nUnread post by roosakummik » 30. Jul 2013 09:13\nv301060 wrote: Vape elektronsüüde peal, laadimisprobleem lahendatud - geneka harjadehoidja oli külili kaldunud ning kaks joodet dioodsillas lahti tulnud...\nKas vape puhul harjad kaovad üldse ära- see tähendab, et kõik vanad plokid ja releed koos geneka ja süütepoolidega läheb välja vahetusse?\nUnread post by v301060 » 30. Jul 2013 09:21\nJust nii. Mul oli seni originaalgeneka peal nn väike el.süüde.\nUnread post by v301060 » 12. Aug 2013 16:26\nMaccaroni kirjutas: Mon Aug 12, 2013 4:30 am\nTuttav teema. Olen samuti kogenud Vape puudulikku laadimissuutlikkust. Jutt siis 12V / 150W Vape'st, mis minuteada see võimsam variant. Normaalsete tuuridega lastes imeb H4 pikapeale aku nõrgaks ja tahab aeg-ajalt laadijaga lisa.\nVäga täpselt pole mõõtnud, kuid "pikapeale" tähendab siin sadu kilomeetreid... mitme nädalajagu sõiduõhtuid. Lõpuks ikkagi vajub akupinge ära ja kui Vape'l on see va relee suretuseks - nn massirelee - kui tal toitepinge ära vajub, siis laseb relee süüte massi ning edasisõitmiseks on ainus variant süütepooli juurest suretusjuhe lahti ühendada. Tegelikult on ju ka suunakate vilkumisest väga hästi näha, millistest pööretest kui palju ta voolu peale saab. 4000RPM juures tundub laadimine korralik, 2000 juures igatahes mitte.\nÜks põhjus on ilmselt ka selles, et mul masinal üsna väike ja kerge, vaid 3Ah geelaku, mis kui sõiduga piisavalt laadimist peale ei saa, siis H4-ga tõmbab lõpuks tühjaks. 150W peaks idee poolest piisama, kuid rahuliku pöördega ei paista see nii olevat.\nPeaks tegelikult ükskord pinged mõõtma ja kirja panema.\nUnread post by v301060 » 28. Aug 2013 20:46\nhttp://www.mototechnik.cz/index.php?mai ... cts_id=673\nTekkis idee selle tagatule ühe niidiga pirn panna relee abil piduritulena vilkuma.\nMis releed vaja oleks?\nUnread post by v301060 » 28. Aug 2013 21:03\nargo1974 » Tue Aug 27, 2013 11:30 pm\nViktor, kogu respekti juures, sul pole tarvis releed vaid mõistust. Ega Jawa pole jalgratas, et vilkuvaid tulukesi külge kruvid. Tänavalegaalsel pillil peab olema taga punane park ja punane pidur, no tee Peraki tulest pidur ja sebi mingi tagasihoidlik parktuli juurde. Või tee kasvõi pleki sisse lisareflektor pargi jaoks.\nUnread post by v301060 » 28. Aug 2013 21:04\nfomoco » Wed Aug 28, 2013 2:22 am\nPane üks võimsam pirn sisse, parktule jaoks saab pirn toite läbi takisti, piduritule jaoks saab toite otse.\nUnread post by v301060 » 28. Aug 2013 21:06\nStern84 » Wed Aug 28, 2013 7:43 pm\nSellise lahendusega süttib pidurile vajutades veel esituli.\nDiood vaja veel lisaks takistile.\nPane kahe niidiga pirn.\nUnread post by v301060 » 28. Aug 2013 21:07\nfomoco » Wed Aug 28, 2013 7:46 pm\nNing politsei jaoks peab ka teine komplekt kaasas olema, mida teeääres külge kruvida, et trahvi vältida.\nÜldjuhul politseile "meeldib" punane vilkuv lamp masina küljes, ning trahv on üpriski soolane.\nIgasugused mittestandartsed lahendused tõmbavad tähelepanu ja kui pidurituli pole kõigile üheselt arusaadav, siis on oht, et mõni pikemate juhtmetega autojuht sõidab su lapikuks.\nUnread post by v301060 » 28. Aug 2013 21:08\nfomoco » Wed Aug 28, 2013 10:59 pm\nPane siis see relee vahele ja asi vask:\nhttp://www.cn-parts.ee/pood/et/kik-toot ... o-sym.html\nLisaks sellele pead vahele panema ka eelpool mainitud dioodi.\nKui soovid ise relee teha, siis selleks on mul skeem olemas.\nUnread post by argo1974 » 29. Aug 2013 10:33\nKonkreetset releed ei tunne, aga suunareleedel on omadus olla koormusest sõltuv. Kui panna tüüpiliselt 2x21W suunatuleväljundi asemele väiksema võimsusega pirn, siis läheb relee avariirežiimi st vilgub kiiresti (seda saab küll osadel releedel teatud kindla takisti töötlemise/vahetamisega parandada). Lisaks on suunareleedel omadus vilkumisel klõpsuvat või piiksuvat häält teha.\nUnread post by v301060 » 29. Aug 2013 10:39\nEks kõige õigem lahendus oleks muidugi pesa kahe niidiga pirnile ümber ehitada.\nUnread post by v301060 » 20. Sep 2013 15:27\nLast edited by v301060 on 29. Nov 2013 14:06, edited 1 time in total.\nUnread post by v301060 » 02. Nov 2013 15:46\nNii, cafe racerile hakkab elektrijuhtmestik paika saama. Sai küll 638 uus köidis muretsetud aga kuna kõhu alla on ainult aku alles jäänud siis oleks seda tulnud väga palju ümber teha. Seega siis nullist uus juhtmestik ja uus köidis müügis.\nUnread post by v301060 » 07. Dec 2013 19:48\nUnread post by v301060 » 29. Dec 2013 23:57\nSai CafeRacer täna koju toodud, tänud ksf-tele Aivar ja Tudeng-Mehhaanik. Edasi nokitsen siis ise.\nGaraaž mul sihuke kuurisarnane, kui tsikkel ära taheneb, peaks tuppa tooma. Siis saab pilte kaa\nUnread post by roosakummik » 02. Jan 2014 13:40\nv301060 wrote: Sai CafeRacer täna koju toodud, tänud ksf-tele Aivar ja Tudeng-Mehhaanik. Edasi nokitsen siis ise.\nOsta Vana jawa paak, see sobib sinna nagu valatult. Selle plastik kondli mina kaotaks sealt eest ära. (Minu arvamus) Ja esivelg oleks lahe kui ta taga oleks\nMuidu igati tibens tobens pill. Jõudu ja muretuid kilomeetreid.\nUnread post by v301060 » 02. Jan 2014 13:58\nParaku mulle too kroomkülgedega 634-ja paak meeldib. MZ-i esigondel oli lihtsalt hetke odavaim variant, tegelikult igatsen sellist Honda(?) kitsast ja kõrget narrimütsikujulist gondlit. Selline tagavelg(nagu ees) on juba olemas, kroomitud ja kokkuladumisel. Plaan on lasta KalaMotorsis teha ketiratas ja kusagil ka piduriketas ning leida sobiv tagapidurisüsteem. Sadula esiotsa peaks veidi tõstma, et see paagiga rohkem ühel joonel oleks. Õhufiltrit kahh veel pole...\nUnread post by v301060 » 01. Feb 2014 09:29\n80-ne kodaraga tagavelg koos:\nUnread post by kiiresti2 » 01. Feb 2014 10:12\nilus velg ,said oma tagu tule probleemi lahendatud?\nUnread post by v301060 » 01. Feb 2014 10:50\nkiiresti2 wrote: ilus velg ,said oma tagu tule probleemi lahendatud?\nJahh, tudeng-mehhaanik AMFoorumist pani sinna ledid, lisaks led riba ka reg.numbri alla ja tegi ka uue juhtmeköidise sest uue originaaliga polnud suht midagi peale hakata - kõik jubinad ju istmegondli saba all, kõhu all on ainult aku. Kunagi kui olemasolevalt väikeselt el.syytelt Vapele üle minna võiks muidugu praeguse aku miskise väikese geelaku või akupatareiga asendada ning ka selle saba alla installeerida.\nNyyd jääb siis veel ketiratas, piduriketas ja kogu tagumine pidurisüsteem. Ketiratas on plaanis KalaSprocketsist tellida.\nUnread post by v301060 » 16. Feb 2014 12:25\nKahe kuulise asjaajamise tulemusena(makse detsembri alguses, pakk saabus veebruaris) sai siis muretsetud klassikalise välimusega tagaamordid, mida MatesMotoservis paigaldab eritellimusel oma replicatele:\nhttp://matesmotoservis.cz/images/storie ... tlumic.jpg\nUnread post by v301060 » 25. Apr 2014 22:48\nTänu oskajatele inimestele on Classicu mootor remonditud:\nUnread post by v301060 » 11. Jul 2014 14:56\nNonii, Klassik valmis(esialgu). Mootor, käigukast, esiamordid remonditud, uus juhtmekõidis, uued tagaamordid. Ainus asi mis muret teeb on külmkäivitus. Löö ette või mitte, ava tooreklapp või mitte aga käima ei lähe ja küünlad alati märjad. Peale paberiga küünalde kuivatamist ühte silindrisse topkat ja kohe käib. Sooja mootoriga käivitusprobleeme pole. Tuleb vist viga karbussist otsida...\nUnread post by v301060 » 16. Jul 2014 22:58\nPaar päeva järjest olen tsikli küll ilma topkata käima saanud. Aru küll ei saa, mis millest sõltub. Tundub, et algul tahab justkui kinnise tooreklapiga löömist ja siis peale seda lahtise tooreklapiga läheb. Kui alustada lahtise tooreklapiga siis ei käivitu. Või on asi lihtsalt selles, et käivitub kusagil 10-da löögi järel.\nSai lausa koos seljakotiga sõitmas käidud ja raffast maanteel šokeeritud. Aga nüüd uus häda, mida varem ei täheldanud - sadulas tsiklit jõuga üles-alla vedrutades käib mingi vastik kägin-krigin. Esiamordid korras, tagaamordid tutikad, kiigevõll paar aastat tagasi vahetatud, peale seda sõitnud mõni tuhat maksimum...\nUnread post by v301060 » 17. Jul 2014 22:46\nTäna käivitus avatud tooreklapiga juba viienda matsu peale aga krigin tagaosas on ikka kõva ja teevad seda ilmselt uued amordid\nUnread post by v301060 » 25. Jul 2014 10:01\nNüüdseks peale mootori kap.remonti sõidetud ca 750 kilomeetrit. Eile õnnestus tagasiteel Pärnust Viljandisse ka ratast teepeal remontida - nimelt oli tooreklappi karpas hoidev keermestatud hülss ennast täielikult välja keeranud ja mootor suri välja. Pikanokaliste näpitsatega õnnestus siiski hülsi kraemutrist kinni saada ja asi kinni keerata. Selgus ka kraemutri mõõt, see on 11 aga lehtvõti eriti vahele ei mahtunud, ainult silindi ribidest sai kolm triipu käe peale põletatud. Kuna tahhokat enam pole siis ei julge esialgu suurt üle 80 sõita.\nUnread post by roosakummik » 27. Jul 2014 10:21\nEga Jawaga ongi nii, et 80- 85 km tunnis kulgeda on kõige mõnusam, kuna kütusekulu väiksem ja mootor teeb vähem müra ja samuti hoiab mootorit elus kauem. Kiiremini sõitta, siis võiks ju panna 18- 19 hambalise hammaka, siis saab lasta ka 90- 100 ilma, et mootori pöörded hirmkõrgeks kisuks.\nIz-i puhul olen proovinud 21 hambalist. kolmanda käiguga annab sõita rahulikult 75- 80, kuid siis tuleb vaid üksi kulgeda kaasreisijaga jääb jõudu väheks. Muretui kilomeetreid.\nUnread post by v301060 » 03. Aug 2014 11:28\nLiigsuure esihammaka puhul võib küll 100-ga sõites kütusekulu ja müra väiksem olla aga kiirendus muutub siis olematuks. Nüüdseks 1300 km. sõidetud ja lasen juba 90-ga, kütusekulu on siis 7, segu hetkel veel 1:33-le, ehk siis 300g/10l.\nHäda on ketiga(CZ 428 Profi) - määrib paremalt poolt tagavelge ja tagarehvi valget kummiranti. Pesin siis chain cleaneriga keti ära, kuivatasin paberiga. Seejärel õlitasin universaalketiõliga ja jälle kuivatasin paberiga. Ikka määrib...\nUnread post by roosakummik » 03. Aug 2014 14:52\nv301060 wrote: Liigsuure esihammaka puhul võib küll 100-ga sõites kütusekulu ja müra väiksem olla aga kiirendus muutub siis olematuks.\nEi tea kas jawaga sõites peab kiirendus tähtis olema, see pigem selline kulgemise pill.\nLahtise keti vastu ei olegi midagi (aitab kate ja kummisukad), lihtsalt ära määri, siis ei pritsi seda õli ka laiali. Kuid keti eluiga on lühem. Pead tegema rihmülekande peale. Treiali juures vähe tööd ja ongi valmis.\nUnread post by v301060 » 03. Aug 2014 15:14\nKrt jahh, selle puuduva ketikaitsme pärast hakati tehnoülevaatusel kahh vinguma. Ära võtsin selle tagahammakat ümbritseva kobaka ja kummisukad, kuna nad tundusid (mulle)koledad. Kunagi oli plaan panna mõne teise tsikli tavaline kitsas plekist ketikaitse, mille võiks ntx punaseks värvida. Samas hetkel tundub, et kõige rohkem pritsib hoopis tagahammaka kohalt.\nNo rihmaveoga Jawat ei kujuta hästi ette ja treial vaevalt rihmarattaid põlve otsas teha suudab - siis oleksid ju harrikamehed kõik järjekorras\nUnread post by v301060 » 23. Aug 2014 10:40\nTänaseks siis 1600 peale mootoriremonti sõidetud. 90-ne peal on tunne, et poob kinni, ilmselt siis segu kas liiga rikas või liiga lahja. Tuleb ilmselt karbussi kallale minna.\nUnread post by roosakummik » 24. Aug 2014 18:55\nv301060 wrote: Tänaseks siis 1600 peale mootoriremonti sõidetud. 90-ne peal on tunne, et poob kinni, ilmselt siis segu kas liiga rikas või liiga lahja. Tuleb ilmselt karbussi kallale minna.\nSiis on ikka midagi muud viga kui 1600 pealt ikka kinni poob sõites vaid 90. kas silinder ja kolb ei ole omavahel hästi paika puuritud. Peaksid hoidma madalamaid pöördeid 2500- 2700 ja 80km/h kiirust.\nMina isegi oma Iž- ga ei sõida üle 85 km/h (Läbisõit on 21000) kuna tunnen, et üle selle on liig mis liig. Mootori müra suureneb, vibratsioon samuti (rohkem tunda ühepütastel).\nKarburaatorit võid proovida, kuid sellega suureneb sul küttekulu. Jawale on peadüüse 0.88 0.90 0.92 ja100\nSul on kolm võimalust:\nsõidad tasa ja targu\npaned mootoripoolse hammasratta 19 (tagarattale võid panna veel vana jawa hammasratta)\nostad lääne tsikli\nUnread post by v301060 » 24. Aug 2014 20:19\nMootoriremondi kvaliteedis pole põhjust kahelda. Veidi järeleaidatud mootoriga 638 peaks probleemideta 100 - 120 välja jooksma, iseasi, kas sellist kiirust ka pikalt on mõtet hoida. Minu põhimarsruut on Viljandi-Ülenurme või vastupidi, seega ca 80 km. korraga. Tahhokas sai ära ratsitud, seega pöördeid saab ainult kõrva järgi hinnata. Sportster on mul kahh olemas aga kogu aeg ei viitsi selle rambakaga sõita, sellepärast ka Jawa.\nUnread post by roosakummik » 25. Aug 2014 10:05\nv301060 wrote: Sportster on mul kahh olemas aga kogu aeg ei viitsi selle rambakaga sõita, sellepärast ka Jawa.\nMilles siis küsimus naudi Jawaga seda kulgemist\nUnread post by Nobody » 26. Aug 2014 06:33\nv301060 wrote: No rihmaveoga Jawat ei kujuta hästi ette ja treial vaevalt rihmarattaid põlve otsas teha suudab - siis oleksid ju harrikamehed kõik järjekorras\nRihmarattad on ostutoode ja masinaehituses tavakohtadesse ise valmistada ei ole mõistlik. Näiteks hea valik http://www.maedler.de