Liikuv Eesti - Tervis Pluss - Delfi Lood\nKehalise kasvatuse õpetajana töötav endine tippsportlane ja orienteerumisspordi maailmameister Margus Hallik kinnitab, et Spordinädal oli väga töine ja edukas. Ligi 100 aastase ajalooga Tallinna Nõmme Põhikool on väga sportlik õppeasutus, kust on sirgunud palju kuulsaid sportlasi ning kus liikumine ...\nTEADLASELT HARRASTAJALE | Tiit Land: Me saame oma käitumise ja eluviisiga aidata kaasa sellele, et püsiksime võimalikult terved! (1)\nSpordinädal tõi inimestele palju liikumisrõõmu ja teadlikkust. Kes targalt ning mõistlikult liigub, püsib tervemana, elab pikema elukaare ja naudib paremat elukvaliteeti. Sõltumata Eestis ja maailmas toimuvast, oli Spordinädalast osavõtt käesoleval aastal rekordiline. Eesti Olümpiakomitee liikumisha...\nSpordinädala raames kohtusid Viimsi Pensionäride Ühenduse liikmed Maa-aluste välitreeningualal ja testisid 5. oktoobril avatavat eakate treenimisväljakut. Platsil hakkab käima vastavalt huvile paar korda nädalas ka tasuta treener. Vahva on see, et eakate välitreeninguala ning laste mänguväljak on kõ...\nTäna on Spordinädala viimane päev, kuid see pole lõpp, vaid võiks olla hoopis uus algus! Head uut mängulist liikumisaastat kõigile. Liikumine tekitab hea tunde, tänu organismis tekkinud kemikaalidele- dopamiinile ja serotoniinile. Ainuüksi hea enesetunne võiks olla piisavalt motiveeriv, et enda ellu...\nLii Laanoja on pühendanud oma elu erivajadustega laste toetamisele. Ta on töötanud juba 19 aastat Maarja Koolis, olnud üle kümnendi aktiivne vabatahtlik ja eestvedaja Eriolümpia liikumises, on erivajadustega laste treener ja õpetaja. Ta elab kaasa iga erivajadusega lapse ja noore liikumisele või spo...\nHannes Kunart on Tallinna Ju-Jutsu Klubi asutaja ja pikaajaline treener, kes ju-jutsu kutsekomisjoni liikmena koolitab ja sertifitseerib ju-jutsu treenereid. Ta on ise olnud võitlussportlane, kuid käesoleval ajal on ta pühendunud peamiselt laste ja täiskasvanute treenimisele. Euroopa Spordinädalal k...\n26. septembri õhtupoolikul enam kui 40 Euroopa riigis peetud "BeActiveNight" kulmineerus Kadrioru pargis peetud BeActive Runiga, kus osalejaid said läbida maalilist 5 km rada endale sobivas tempos. Kiireimaid aegu näitasid meestest Bert Tippi (16.21) ja naistest Annika Roosleht (20.55).\nVIDEO | Kristi Roosimägi: klassikalised kükid on super harjutus! (3)\n26. septembril toimub Kadrioru pargis „BeActiveNight“, see on Spordinädala raames tähtis ja oodatud sündmus. Viimase hetke otsustajatele on avatud registreerimine ka kohapeal. Aktiivne eluviis on tervise alus! Eduka ettevõtja ja treeneri Kristi Roosmägi sõnul ei pea homseni ootama, võib alustada kas...\nAlo Lõoke SA Eesti Terviserajad juhataja, kes pühendab oma igapäeva liikumisharrastuse propageerimisele ja arendab üle-eestilist terviseradade võrgustikku. Euroopa Spordinädal on hea aeg juhtuda tähelepanu regulaarse liikumise võimalustele ja kodulähedastele terviseradadele, kus enda tervist toetada...\nFitQ LIVE treeningmaraton | Marti Soosaar: kõik inimesed kodust kaasa tegema! (2)\nMarti Soosaar on algatanud suuri ja edukaid ettevõtmisi, näiteks SportID ja Eesti Firmaspordi Liidu. Ta on ise aktiivne harrastussportlane ja liikumine kuulub loomuliku osana tema elustiili juurde. 27. septembril korraldab tema uus ettevõtmine FitQ LIVE treeningmaratoni, millega saavad liituda kõik ...\nVIDEO | Spordinädala patroon Inger Fridoliniga jalgpalli avastama! (1)\nTäna, 23. septembril anti start Spordinädala avasündmusele 15. heategevuslikule Teatejooksule, mis tõi üle Eesti 28 linnas ja asulas koolinoored parkidesse, staadionitele ja linnakeskustesse. Pärnu rannastaadionil Teatejooksule stardipaugu andnud Eesti president Kersti Kaljulaidi sõnul on kõige täht...\nSPORDINÄDAL: Peeter Lusmägi: ees on paradigmaatiline nihe - peagi saavad kõik lapsed ka vahetundides joosta! (9)\nSeoses lõppenud Euroopa Spordinädala ja veel kestva orienteerumishooajaga räägib Eesti Orienteerumisliidu liikumisharrastuse juht Margus Hallik oma värvikast sporditeest – kuidas ta teise ala harrastajana üldse orienteerumise juurde jõudis, seal iseõppijana end üles töötas ja rahvusvahelist edu saav...\nSPORDINÄDALA PATROON: Allar Levandi: Venitusharjutused on tervise säilitamiseks väga olulised (1)\nJuba viiendat korda tähistataksee üleeuroopalist Spordinädalat. Calgary taliolümpia pronksmedalimees kahevõistluses Allar Levandi on ka käesoleval aastal üks Spordinädala patroonidest. Läksime Allariga taas Järve metsa, et vestelda, mis ühe aasta jooksul muutunud on. Allar on oma missiooniks võtnud ...\nDELFI VIDEO | Urmas Sõõrumaa: Mugavustsoonist tasub välja tulla ja end proovile panna (1)\nTäna sai Tallinna spordihallis kaasa elada erakordsele sportlikule vaatemängule, kui Spordinädala raames toimuval Kaitseväe aktiivsele liikumishommikul panid end kaitseväe üldfüüsilises testis (NATO test) kõrvuti proovile Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem, kultuuriminister Tõnis Lukas, EO...\nÜleeuroopalisel Spordinädalal on esmakordselt patroon ka tuntud näitleja Tõnis Niinemets. Videos demonstreerib ta kolme oma meelisala toetavat lihtsat harjutust, mida saab inimene üksi teha. Niinemets usub ise aktiivse liikumisharrastajana liikumise positiivsesse mõjusse ja seega on ta võtnud oma mi...\nNonna Sarana on võistlussportlase tasemel olnud palju aastaid tegev ujumise maailmas. Ta on 52-aastane kolme lapse ema. Töötanud palju aastaid vesiaeroobika treenerina, nüüd Audentese hinnatud ujumistreener. Kuna erinevad sportlikud väljakutsed ja enese proovilepanekud on talle siiani väga hingelähe...\nSPORDINÄDALA PATROON: Ott Kiivikas: Liikumine aitab noor püsida! (7)\nAastatuhandeid on otsitud imevahendeid, et püsida igavesti noor, kuid teadaolevalt pole igavese nooruse retsepti veel leitud. Lahendused on sageli inimestele liiga lihtsad: regulaarne liikumine, tervislik toidulaud, stressi maandamise oskused ja toetavad suhted lähedastega. Kõikidest nendest punktid...\nDELFI VIDEO | Allar ja Anna Levandi: Lapsevanema eeskujust sõltub lapse liikumis- ja spordiarmastus! (3)\nTäna, 23. septembril avatakse pidulikult üleeuroopaline Spordinädal. Spordinädala patrooni, Calgary kahevõistluse olümpiapronksi Allar Levandi peres on kõik spordiga seotud ning nende elustiilis on liikumisharrastusel tähtis roll. Allari abikaasa Anna Levandi on olnud tippiluuisutaja ja on praegu ük...\n23.-30. septembril tähistatakse üleeuroopalist Spordinädalat, mille suurejooneline avamine Tallinnas toimub Rotermanni kvartalis 23. septembril. Käesoleval aastal on Eesti Olümpiakomitee presidendi videopöördumine- taoistliku hommikuvõimlemise vormis, mida saab kaasa teha- suunatud eelkõige inimeste...\n23.-30. septembril korraldab Eesti Olümpiakomitee viiendat korda Spordinädalat. Tulemas on ligi 1000 sündmust igale maitsele: harivaid loenguid, põnevaid spordipäevi koolides ja ettevõtetes, erinevaid võistlusi, avatud treeninguid, liikumispäevi, matkapäevi, tervisepäevi ja palju teisi erinevaid sün...\nKlassikalise käekella asemel näeb terviseteadlike inimeste randmel nutikaid elektroonilisi seadmeid, mis aitavad kas rohkem liikuda, kaalualandamist toetada või sporditegemist ja und analüüsida. Aktiivsusmonitoride, nuti- ja spordikellade turg on kirju, tooteid ja nende funktsioone sadu ja hinnad er...\nKepikõnd on veidi üksluine? TREENER NÄITAB, kuidas muuta see põnevamaks! (14)\nKepikõnd on muidu mõnusalt ohutu spordiala, mis sobib igas vanuses ja igasuguse ettevalmistusega harrastajale. Kui aga oled juba pikaajaline kepikõndija, siis võibolla hing ihkab pisukest vaheldust. Maris Kajari Sparta spordiklubist näitabki ette, kuidas muuta kepikõnd vaheldusrikkamaks ja lõbusamak...\nEesti Orienteerumisliidu uus tegevjuht Maret Vaher käis orienteerumisneljapäevakul Kaberlas. Imekauni maastikuga päevakul valmis video, kus ta õpetab, mida teha, kui oled eksinud ega tea enam oma asukohta kaardil. Eksimine on inimlik, isegi tipporienteerujad võivad vigu teha. Kuid oluline on see, mi...\nDELFI VIDEO | Evely Kaasiku: tehke esimene samm ja orienteerumisest võib saada teie suur kirg! (2)\nTäna toimus juba 32. korda traditsiooniline Tallink Maijooks, mis tõi Tallinna Lauluväljakule mõnusale suvepäevale kohase rahvahulga, kes üheskoos 7 km pikkust distantsi vallutama asusid. Kui eelmisel aastal võttis Maijooksust osa ligi 15 tuhat erinevas vanuses liikumisharrastajat, siis tänavusest s...\nHomme toimub suurim naiste liikumissündmus Tallink Maijooks (5)\nPane oma teadmised proovile! Kas teadsid, millal toimus esimene Maijooks?\nMaijooks on Eesti ja Baltikumi suurim ning kõige pikema traditsiooniga naiste tervisespordi- ja liikumissündmus. Eelmisest aastast Tallink Maijooksu nime kandev suurüritus toimub tänavu 18. mail.\nKuidas minust sai jooksja? Eesti parima keskmaajooksja Liina Tšernovi lugu (1)\nLisatud Liina soovitused Maijooksuks!\nKevad soosib väljas sportimist ja 18. mail toimub jooksupidu Maijooks. Eesti parim keskmaajooksja Liina Tšernov (31) on sel 7 kilomeetri distantsil kolm korda esimesena finišeerinud. Ta naudib nii tippspordist kui ka rahvajooksudest saadavaid emotsioone ja kutsub kõiki naisi end sel jõukohasel dista...\nJõukõnd kujutab endast kõnnitehnikat, kus keskendutakse kiiruse arendamisele ja kätetööle, et anda koormust südame- ja veresoonkonnale, parandada liigeste liikuvust ning seeläbi suurendada treeningust saadavat füüsilist ja emotsionaalset kasu. Toome mõned nipid, kuidas vigastusi vältides jõulisemalt...\nÕnnestunud trenn sõltub ka spordirõivastest — milliseid trenniriideid endale valida ja kuidas neid hooldada? (4)\nSpordirõivaste kvaliteedi hindamisel on olulised tegurid kangas, õmblused ja istuvus. Täpsemalt öeldes tuleks arvesse võtta kanga värvipidavust, kulumiskiirust ning võimalikku topiliseks minekut, niiskuse imamise võimet, õmbluste tugevust ja iseloomu (mida tihedam, seda kvaliteetsem, mida lamedam, s...\nSoojenduse eesmärk on suurendada südame löögisagedust ja tõsta lihaste temperatuuri, kiirendada vereringet ning kasvatada liigesevedeliku hulka. Soojendusharjutused ja -venitused peavad olema dünaamilised ning liikuvad. Soojendus on vajalik enne iga treeningut — see aitab keha ja meele eelseisvaks p...\nViljandimaal asuv Soomaa rahvuspark on oma suurte rabade, lamminiitude, metsadega matkamiseks ideaalne paik. Seal asuvad matkarajad pakuvad sulle unustamatu elamuse.


TOORSALATI VALMISTAMINE – Toitumisjuhised\nToorsalati valmistamine ja erinevad salatiõlid\nTervisekooli poolt koostatud juhis toorsalati valmistamiseks\nLõuna- ja õhtusöökide kõrvale, aga ka eraldi vahepalaks sobib suurepäraselt TOORSALAT. Toorsalati valmistamine on lihtne ning selleks on väga palju võimalusi.\nAnname allpool teile laia loetelu erinevatest komponentidest, mille hulgast võib igaüks valida endale meelepärased kombinatsioonid. Kusjuures kõik kombinatsioonid on maitsvad. Te ei pea kasutama kõiki komponente, valige endale 3-5 meelepärast kombinatsiooni. Sama kehtib kastmete kohta, valige erinevaid õlisid (1-2 korraga) ja lisage 1-3 muud komponenti.\nKLASSIKALINE SALATIKASTE valmistatakse õlist, lisades natuke lahjat äädikat (balsami-, veini- või õunaäädikas) või sidrunimahla ja pisut soola. Kastmesse võib lisada ka jahvatatud pipart, sinepit, purustatud küüslauku, erinevaid maitseürte või maitsepärmi. Tavalise õli asemel maitseõli kasutamine võib anda huvitava maitsenüansi, näiteks võib kasutada päikesekuivatatud tomatitega oliiviõli, sidruni või basiiliku vm ürtidega maitsestatud extra virgin oliiviõlisid. Nii maitseõli kui maitseäädika võib osta poest, aga neid võib ka ise valmistada.\nMaitseelamuse varieerimiseks võib kasutada erinevaid salatiõlisid:\nMonoküllastamata rasvhapeterikkad õlid:\nExtra virgin oliiviõli on kõige kvaliteetsem oliiviõli. Mida värskem õli, seda tugevam on tema värvus ja maitse. Maitse tugevus sõltub ka kasutatud oliivide sordist, leidub ka mahedamaitselisi extra virgin õlisid. Kui õli sildil on lihtalt virgin, siis võrreldes tähistusega extra virgin tähendab see madalamat kvaliteeti. Light õlid on tavaliselt extra virgin ja rafineeritud õlide segud, mis on maitselt mahedamad.\nMandliõli ja avokaadoõli sarnanevad koostiselt oliiviõlile, kuid on hinna poolest kallimad. Mandliõli on värvitu ja hästi pehme maitsega, sobib hästi ka majoneesi Avokaadoõli on tugevama maitse ning rohelise värvusega.\nSeesamiseemneõli on eelmistele sarnase rasvhappelise koostisega ning mitte väga tugeva spetsiifilise maitsega. Sobib salatisse väga hästi koos seesamiseemnetega.\nOomega-3 rasvhapeterikkad salatiõlid\n(Eestimaised) tudra– ja kanepiõli – väga maitsvad salatiõlid, kuid samas üpris kallid.\nSiberi seedermänniõli on väga hea E-vitamiini allikas, kuid samuti kõrge hinnaga.\nKreeka pähkli õli ja linaseemneõli tuleks nende rikkaliku oomega-3 rasvhapete sisalduse tõttu säilitada pimedas ja külmikus. Linaseemneõli ei tohiks olla kibe.\nOomega-6 rasvhapeterikkad ja samas oomega-3 rasvhapetevabad õlid on maitsvad ja head salatiõlid, aga kuna meie tavapärases toiduvalikus kipub oomega-6 rasvhappeid liigselt olema, siis soovitatakse neid kasutada vaid vahelduseks ja suhteliselt harva või siis koos oomega-3 rikaste toiduainete (näiteks rasvase kala) või õlidega.\nKõrvitsaseemneõli on tumerohelise värvuse ja spetsiifilise maitsega. Tasub proovida – paljudele saab see lemmik-salatiõliks.\nViinamarjaseemneõli on maheda maitsega väga hea salatiõli.\nSalatikastmeteks sobivad ka pestod, avokaadomääre ja maitsestatud majoneesid, samuti saab salatikastme valmistada piimatoodete baasil.\nPiimatooteid sisaldavad salatikastmed sisaldavad maitsestamata jogurtit või 10%-list hapukoort, piimaallergia või -talumatuse korral võib kasutada näiteks leotatud ja püreestatud India pähkleid või mandleid või seesamiseemnepastat ehk tahiinit, lisades soovitud konsistentsi saamiseks veidi vett. Maitsestamiseks soola, musta jahvatatud pipart, kurkumit, sidruni- või laimimahla ja maitseürte.\nKui lisame salatitele idandeid, seemneid ja pähkleid, siis rikastame oma toidulauda mitmete oluliste toitainetega. Erinevaid maitseürte kasutades saame täiendavalt mineraalaineid ja antioksüdante. Nii salatites kui ka muudes toitudes tuleks kasutada toitaineterikkaid LEHTVILJU ja JUURVILJADE (peedi, naeri, kaalika jne) PEALSEID. Kui rääkida võrdlevalt juurviljade ja juurviljapealsete toitainetesisaldusest, siis pealsed sisaldavad märkimisväärselt rohkem mineraalaineid ja vitamiine, juurikad aga süsivesikuid. Seetõttu võiks toidus alati ära kasutada ka värsked juurviljapealsed.\nKes on mures oma luude tervise pärast ning soovib saada toiduga rohkem kaltsiumit, kasutage igasse salatisse kõige mineraalaineterikkamaid toiduaineid – MAITSEÜRTE. Salatisse sobivad pehmema maitsega värsked ürdid nagu till, petersell, basiilik ja sidrunimeliss. Tüümian, koriander jt on tugeva spetsiifilise maitsega.\nTeine mineraalaineterikas toidugrupp on SEEMNED. Seemneid saab kasutada igas salatis, aga ka koos puuviljadega vahepaladeks, neid saab lisada smuutidesse, puistata peale kõikidele roogadele, jogurtisse, jäätisele jne. Eriliselt kaltsiumirikkad on mooniseemned, kestadega seesamiseemned, tšiiaseemned ja linaseemned. PÄHKLITEST sisaldavad teistest rohkem kaltsiumit India, sarapuu- ja pistaatsiapähklid. Hea kaltsiumisisaldusega on ka makadaamia- ja parapähklid. MANDLID on samuti mineraalaineterikkad.\nKõikidesse toitudesse ja eeskätt muidugi salatitesse sobivad toitaineterikkad IDANDID JA VÕRSED. Kõige lihtsam on seemneid idandada ja võrseid kasvatada idandamisnõus või spetsiaalses idandamispurgis, aga saab kasutada ka tavalist klaaspurki kattes selle marliga või panna seemned idanema märjale paberile või riidele taldriku peal. Viimasel juhul peab rangelt hügieeninõudeid järgima ning sama paberit/riiet mitte korduvalt kasutama. Ka idandamisnõud või -purki tuleb koos kaanega enne uut kasutamist alati korralikult pesta ning kuivatada.


ONLINE KURSUS : ENESETERVENDAMINE 1. osa – Biosensoorse Psühholoogia Instituut\nONLINE KURSUS : ENESETERVENDAMINE 1. osa kogus\nPETERBURGI BIOSENSOORSE PSÜHHOLOOGIA INSTITUUDI KÕIGILE AVATUD ONLINE KURSUS : ENESETERVENDAMINE 1. osa\nToimub: 15.03 – 31.05. 2021 12 korda\nEsmaspäeviti kell 18:00 – 20:30\nKursuse läbimine loob aluse võimsaks energeetiliseks potensiaaliks, mida saate suunata enda tervendamisse. Selle aluseks on:\n– mõistmine, et inimene on midagi enamat kui füüsiline keha\n– suutlikkus tunnetada ja kirjeldada oma aistinguid\n– soov efektiivselt ja ohutult taastada oma tervist ning vältida vigu\n– soov kasutada tulemuste saavutamiseks tõestatud meetodeid ja juhiseid\n- soov kasutada oma teadmisi ka lähedaste elu paremaks muutmiseks ja nende arengule kaasa aitamiseks\nJuhendaja: Anastasia Nazarova – Sankt-Peterburgi Biosensoorse Psühholoogia Instituudi juhtivspetsialist, biosensoorse massaaži ja tervendamise osakonna juhataja, Venemaa 2008 aasta Rekordite ja Saavutuste Raamatu laureaat innovaatiliste peenmateeria juhtimise meetodite õpetamisel.\n– energia ja informatisoon\n– bioeeterlikud substantsid\n– meridiaanid ja väljad\n– vood ja tombud\n– energeetilised kanalid ja keskused\n– selgeltnägemise alused\n– ruumide energeetiline puhastus\n– eeterlikud väljumised\n– maagilised ja müstilised elemendid tervendamises\n– ettevalmistus tervendamiseks\n– seansi korrektne lõpetamine\n– ekstrasensoorse “diagnostika” alused\n– tervendamise baaspraktikad\n– bioenergeetiline korrektsioon ja enesetervendamine\nKursuse tulemuslikul läbimisel avaneb teil võimalus:\n– Parandada oma tervist ilma ravimiteta, terveneda kroonilistest haigustest ja tõsta oma immuunsust. Leida oma haiguste energeetiline põhjus ning leida viis, kuidas ise ennast ravida eemaldades energeetilised blokeeringud. Väiksem haigestumus, kiirem taastumine ja hormonaalse fooni reguleerimine saab reaalsuseks.\n– Iseseisvalt hakkama saada stressi ja ärevusega. Sisemine tasakaal annab teile võimaluse olukordi selgelt näha ning mõista põhjuseid ja tagajärgi. Te saate vabaneda seotusest teiste inimeste kogemuste ja emotsioonidega, ega kaota end enam neisse.\n– Reguleerida oma emotsioone ja saavutada emotsionaalne tasakaal. Õppida keskenduma ja olema rahulikus seisundis. Sel viisil on teie elus vähem rahmeldamist ja impulsiivsust.\n– Välja näha ja tunda ennast nooremana. Bioenergeetiliste praktikatega tegelejate seas on hulgaliselt näiteid inimestest, kes näevad välja 10-20 aastat nooremad ja saavad seetõttu sageli üllatunud pilkude osaliseks.\n– Tõsta oma teadlikkust. Hakkate mõistma haiguste energeetilisi põhjuseid ning kuidas neid kõrvaldada. Spetsiaalsete praktikate abil suudate oma tervist tasakaalustada. Õpite kuulama oma keha, energeetilisi vooge ja sisemist häält.\n– Rohkem raha teenida. Peale tööpäeva taastute kiiremini ja suudate lühema ajaga rohkem ära teha. Kaob muretsemine oma tervise, ravi, aja ja raha puudumise pärast.\n– Teostada oma unistused: minna puhkusele, rohkem liikuda ja sporti teha, veeta rohkem aega oma laste või lastelastega.\n– Aidata lähedastel oma tervist parandada loomulike tervendamisoskuste abil. Õpite tunnetama ja nägema voogusid, meridiaane, substantse ja häireid nendes.\n– Elada kauem ja tunda ennast õnnelikumana. Te saate hoolitseda oma tervise eest nii, et tekib võimalus haigusi ennetada ja neid arengu algfaasis peatada. See aitab teil ravikulusid kokku hoida. Tehke samm oma hea tervise suunas juba täna.\nKõigile kursuse edukalt ja täies mahus läbinutele väljastab Peterburi Biosensoorse Psühholoogia Instituut sertifikaadi, mis tõendab kursuse teemade ja vajalike praktiliste oskuste omandamist. Sertifikaat väljastatakse kas inglise- või venekeelsena.\na) Eelnev kogemus biosensoorsetes psühhodistsipliinides pole vajalik. Piisab isiklikust huvist.\nc) Kursusega liituda saab ainult esimesel või teisel korral, hiljem enam liituda ei saa.\nVajalikud on kirjutusvahendid märkmete tegemiseks.\nSelga panna mugavad pehmed riided. Seminari ajaks võimaldada endale mugav istumine toolil ja üksi olemine ruumis. Palun eelnevalt kontrollida, et Skype ühendus on sujuv, et kaamera, mikrofon ja arvuti kõlarid töötavad.\nMaksumus: kursuse maksumus on 275 eurot.\nNB! Registreerudes ja tasudes enne 28. veebruari 2021 on soodushind 250 eurot!\nToimumine: 15.03-31.05.2021, 12 korda. Esmaspäeviti kl 18:00 – 20:30 Online\nTäpsed instruktsioonid saadame registreerumisel.\nLisaks on võimalus kord nädalas koos grupiga veebis harjutada, kinnistamaks kursusel omandatavat.\nRegistreerimine: Vajalik on eelregistreerimine hiljemalt 12. märtsiks e-mailile: mariajoffe@gmail.com või telefonil 56646921.\nOsalustasu kanda peale registreerumist BSP Keskus OÜ a/a EE172200221071052730 Selgitusse märkida: Enesetervendamine 1. osa (250 või 275). Arve saamiseks saata rekvisiidid kohe registreerudes kursusele\nPETERBURI BIOSENSOORSE PSÜHHOLOOGIA INSTITUUDI KURSUS TALLINNAS: “SUGUVÕSA SUHETE JA SIDEMETE MÜSTIKA” Alg- ja süvendatud tase.\n800.00 € Lisa korvi\n225.00 € Lisa korvi


Peaaegu kõik lasteriided (v.a. pesu,sukad-sokid, osad jalanõud ja talve üleriided) ostame me kasutatud riiete poest või siis lihtsalt saame kellegi käest. Kõik asjad uuena osta pole meil lihtsalt võimalik ega ka mõttekas. Ikka väga kahju oleks kui peale paari kandmise korda tekib kõhule mingi kummaline plekk mis kuidagi pesus välja ei lähe. Või ühel hetkel avastad et näe, alles ostsin ja juba väike ... "Kaltsukaid" Tallinnas jagub, on suuremaid, väiksemaid, kallimaid odavamaid. Samas anname ka kõik meie järgi jäänud korralikumad riided edasi. Nii et tihtipeale avastan kellegi seljas mingi Laura titeriide mis on juba seitsmendal ringil.\nJust avati siin minu tööle päris ligidal uus pisike hubane kasutatud riiete pood. Kohe esimesel külastusel ei saanud ma piirduda vaid vaatamisega. Kõik riided olid nii korralikud et võta kohe järjest. Seega tulingi poest kotitäie riietega mis maksid kokku 213,- krooni.\nLaura on High School Musicali fänn. Nad lähevad seda ka klassiga teatrisse vaatama. Kõigepealt leidsin selle halli pluusi aga see oli Johanna suurus, jõudsin vaid mõelda et kahju et suuremat pole kui müüja lahkelt tuli kohe näitama et neil on veel selle logoga pluusesid. Nii et Laura sai ka väga õnnelikuks ja seda vaid 25,- krooni eest.\nPostitaja: Kersti kell 11:12\nMa olen ka vaga palju asju Gretale ja vahel ka endale heategevus poodidest ostnud (meil laheb nimelt 'kaltsuka' poest saadud kasum heategevusek).\nMa ei tea kas eesti omad on samasugused kui meie omad kuna ma ei ole Eestis kunagi kaltsukas kainud. Mulle tundub et Eesti kasutatud asjade poodides on palju kauppa mis tuleb valismaalt ja mis on erinevate poodide ylejaagid pigem kui kellegi kasutatud asjad, aga noh ma ei tea ka.\nPildilt tunnen ma ara yhe pluusi mis firma kuulub yhele suurele toidupoe vorgule ja need High School Musicali pluusid.\nMeie kasutatud asjade poest aga oleks selles eas olevatele lastele raske midagi ilusat leida kuna nii vanad lapsed kasutavad riideid ju palju pikemalt kui beebid ja on seega ysna kulunud valjanagemisega.\nTore aga et teil selline hea voimalus seal on.\n17. märts 2010 14:00\nEestis on suur kaltsukakett Humana kust ka läheb siis mingi osa heategevuseks. Aga sellised pisikesed maapoed ilmselt teenivad välja vaid palga ja ruumiüüri. Tüdrukutele ma riideid leian, Laurale küll suurema osa juba täiskasvanute osakonnast. Aga Johannes küll eriti midagi ei saa, just pükse. Ikka kasutatud riided on enamuses. Humanasse saab enda seisma jäänud asjad ka viia. Nemad siis lasevad jälle ringlusesse ja mingi osa heategevuseks. http://www.humanae.ee/\n17. märts 2010 14:15\nTänahommikune jutuajamine Johannesega\nJohannes: Emme, kui sul kõik lapsed on täiskasvanu...\nJohanna: Ma ei lähe kunagi mehele. Mina: Miks? Joh...\nSwedpanki krediitkaardi preemiaprogramm\nEesti Vabariik - 92\nPalju palju lund


ÜKS, SEE TÕELINE HIIREPÜÜDJA OTSIB OMA PÄRISKODU!\nÜks saabus Pesaleidja kassituppa 07.06.19, Paljassaare varjupaigast. Üks alustas aga oma päriskodu otsimist tegelikult juba 2018. aasta veebruaris. Seal ta omale tõelist taltsutajat leida ei suutnud, seega nüüd on ta lootmas õnnele kassitoas. Kuna kassitoas on stabiilselt üle 200 kassi, siis on suhteliselt keeruline teiste triibuliste kaunismeeste vahel jääda silma. Seega loodame, et Üks jääb äkki kellelegi silma just läbi kodulehe või meie Facebooki.\nÜks on natukese keerulisema iseloomuga ning sobiks ideaalselt mõnda maakoju hiiri püüdma või hoopis mõnele igavlevale kassile seltsiks. Üks armastab teisi kasse, samas iseseisvust ning pigem vähem inimkontakti. Ei ole ka välistatud, et Üks võiks ühel hetkel peale korralikku sotsialiseerimist inimesi hakata sama palavalt armastama nagu teisi kasse - me ei usu, et on olemas võimatud loomad, kes ei harju - on ainult kannatamatud inimesed. See tähendab aga, et pead olema kannatlik ning panustama tegelikult palju aega ja tööd. Kahjuks on vabatahtlikud kogenud, et keskmine inimene ei kipu Ühe-suguseks väljakutseks valmis olema ning ei soovi sotsialiseerimisse panustada. Seega võib öelda, et selline sotsialiseerimist vajav kiisu on tõesti sobilik koju, kus inimesed loomi ega umbuskliku looma puhumist (või halvemal juhul) käpalööke ei karda ning tahavad tõesti teha südamest head.\nSeega kui otsid oma maakoju hiirepüüdjat või siis hoopiski sooviksid teha ühe suurima heateo ja aidata päriskodu pakkuda pelglikumale kassile, kes võrreldes esimese päevaga kassitoas on tunduvalt edasi arenenud, et teda jätkuvalt sotsialiseerida, siis tutvu meie looma võtmise tingimustega ning täida ära meie kassisoovija ankeet ja tule Ühele külla.


lendav konn: December 2012\nÄmm on lahkunud. Sai lohvidest-voolikutest lahti. Hea ämm oli, kõik mu villaste sokkide varu oli tema kootud. Peaaegu igaks jõuluks, mõni jäi ikka vahele ka. Head teed!\nPildil sokk, villane\nPosted by konn, lendav konn at 22:50 7 comments:\nVõrdlesime Joeliga käejooni. Jutt algas sellest, et Joeli firmal oli JÄLLE jõulupidu. Kuna neil on rahvusvaheline firma ja seega Joel rahvusvaheline mees, siis jõulupeod algasid kuu aega tagasi Ukrainas, jätkusid svenssonis ja Lätimaal (konkreetsemalt Siguldas, kust pärit kultuskepp) ja möödunud nädalavahetusel kulmineerus jõululine tegevus Eesti allüksuste peoga.\n"Kurat, ma ei jaksa enam juua!" teatas väsinud mees, kes hiljuti oma viimast suurt juubelit tähistas. Kui me teda õnnitledes arvasime, et nii see on, puikles juubilar küll pisut vastu, aga tema ebaleva silmavaate, lõdva käepigistuse ja mis kõige tähtsa - puseriti käejoonte järgi on lihtne panna nii diagnoosi kui ka määratleda võimalikku elulemust peale juubelituuri.\nMinuga on asi selge - mõned aastad tagasi, kui ma järjekordses hullusehoos end ühe nõia juurde tervistavatele seanssidele möllisin, teatas too mulle minu ennustatavaks elueaks peale vasaku ja parema käe võrdlevat analüüsi koguni 8ga algava numbri. Elujoon koosneb küll neljast jupist, aga need tähendavatki nelja erinevat elu. Tänase päeva seisuga on nii, et ega ta eriti mööda pannudki....\nAga Joeli ühtlane ja tugev elujoon oli minu hüppelisest ja hüperaktiivsest ikkagi lühem!\nSeega Anu Saagimil on kah õigus - vanematel meestel ongi kõik lühem!\nPildil Kurat, Kaardimoor ja Joel allkirjastamas eluea pikkus lepingut. Joel keskel\nPosted by konn, lendav konn at 22:16 3 comments:


Google'i dokumentide selgitus | Martech Zone\nKolmapäeval, 9. jaanuaril 2008 Teisipäev, jaanuar 6, 2015 Douglas Karr\nGoogle Docs on tõesti olnud õnnistus ettevõttele, kus töötan. Oleme noor viieliikmeline ettevõte (palkasime just meie viienda!) Ja meil pole serverit ega jagatud võrguseadet. Päris ausalt, me ei vaja seda.\nKui alustasin, edastati kogu dokumentatsioon lihtsalt e-posti teel ja muutus kiiresti segaseks! Tulistasin Google Docs'i ja hakkasime dokumente salvestama ... siis me kolis et Google Apps ja säilitame selles nüüd kogu oma jagatud dokumentatsiooni. Meil on meeskonnaliikmeid Dallases, San Joses ja Indias, kes töötavad Basecamp ja need dokumendid igapäevaselt ja see on olnud fantastiline!\nTurunduse seisukohalt arvan, et Google Docs oleks copywriterite ja toimetajate jaoks suurepärane ressurss, mida kasutada kliendi jaoks sisu loomisel. Kuna mõlemad saavad korraga sisse logida, redigeerida, vestelda jne ..., tundub see ideaalne tööriist.\nMärkasin, et Common Craft jagas teist videot Google'i dokumentide kohta:\nKui te pole veel registreerunud, on see seda väärt! Väga väikeettevõte, kus on käputäis töötajaid või kes ei asu kesklinnas, on see suurepärane süsteem.\nMeie üldine dokumentatsioon ja protsessistrateegia\nBasecamp on algeline projektihoidla, kus me suhtleme ja kajastame projekti üldist arengut. Google'i dokumendid on palju koostööl ja säilitavad fantastilisi muudatuste ajalugu, seega kasutame seda pigem Basecampi asemel.\nNende kahe vahel vajame ikkagi ülesannete haldamise süsteemi, nii et meie oma integratsiooni- ja arendusfirma laseb mul hinnata Atlassian Jira. Tundub, et see on suurepärane süsteem, jälgin ja annan teada, kuidas see töötab!\nSildid: Brändi auditKontroll-nimekiriMarTechi blogiraadiosaadeorgaaniline paremusjärjestusmaksta klikiPPCPPC turundusSlidersotsiaalmeedia analüüsvideo mobiil\n9. jaanuar 2008, kell 7:26\nSuurepärane postitus, Doug. Rääkisin eile ühe oma sõbraga, mehega, kes peab väikest disainipoodi. Ta töötab koos 150 miili kaugusel asuva kirjanikuga ja mõnikord teeb ta koostööd inimestega nii kaugel kui Denver. Kuidas nad selle toimima panevad? Google Docs ja Google Apps. REM-i vabasõnaliselt parafraseerides võib see olla meie tuntud tarkvara lõpp ja mina tunneksin end hästi.\n10. jaanuar 2008, kell 10:19\nOlen täiesti nõus, kuid ma läheksin kaugemale ja ütleksin, et see töötab väga hästi keskmiste ja isegi suurte ettevõtete jaoks.\nOlen alati pidanud MS Office'i "hädavajalikuks" rakenduseks, kuid kolleeg püüdis mind veenda, et Google Docsi ja tasuta Office'i vaatajate (nt Excel Viewer) abil saab ilma Office'ita hakkama. Tema argument oli, et dokumentide lugemiseks kasutate vaatajaid (lihtne vaatamine topeltklõpsuga), kuid uute dokumentide loomiseks kasutate Google Docsi. Olin skeptiline, kuna olen suur Exeli kasutaja, kuid olen sellest ajast peale ostnud uue arvuti (Vista, jee!) ja mõtlesin, et proovin oma teed. See võttis küll veidi harjumist, aga nüüd olen veendunud, et tal on õigus, sest olen suutnud umbes kuu aega probleemideta “ellu jääda”.\nVäga hea kõrvalmõju oli see, et olen aru saanud, kui sageli on dokumendid tegelikult mõeldud jagamiseks. Nüüd olen selles punktis, kus ma olen väga pettunud, kui inimesed saadavad meili teel koostöö eesmärgil Exceli tabeleid. See on nii ebaproduktiivne, sest kunagi ei tea, milline on uusim versioon. Võib väita, et Sharepointi server lahendab need probleemid, kuid see ei lahene siis, kui teil on kaug- või lahtiühendatud kasutajad, kes ei saa teie Sharepointi serveriga ühendust luua.\nSee teisendamine on erinevatel põhjustel ettevõtete keskkonnas kasutajatele väga keeruline, kuid siiski näen üha enam ettevõttekasutajaid, kes kasutavad veebipõhiseid rakendusi.\nNagu te seda parafraseerisite: "See on meie tuntud tarkvara lõpp ja mina.." 🙂\nJan 14, 2008 kell 4: 24 AM\nMe juhime väikest sama suurt ettevõtet ja Zoho pakkumine sobib meile üsna hästi. Leiame ka http://writer.zoho.com olla MSWORD-i funktsioonile kõige lähemal.\nJan 17, 2008 kell 4: 04 AM\nMulle meeldib ka Google Docs, kuid mulle ei meeldi Basecamp. ma eelistan Kirjutage. Tööriistad on väga mugavad, kuna saate teha koostööd nii paljude inimestega kui soovite ja kõik saavad tasuta konto.\n23. veebruar 2009, kell 11:55\nUurin, kuidas VKEd Google'i rakendusi kasutavad ja millised on lüngad. Palun kirjutage oma kogemustest JIRA integreerimisel.


Buffett kardab ajaleheäri surma\n22. märts 2007 kell 7:18\nMaailma üks rikkamaid ja tuntumaid investoreid Warren Buffett ütles märtsi alguses, et ajalehetööstus kaotab internetifirmade ja teiste konkurentide tõttu jõudu ning hoiatas potentsiaalseid ajalehetööstusse investeerijaid võimalike kaotuste eest.\nBuffett teab, mida räägib, kuna on ajaleheäris osalenud juba 50 aastat või isegi kauem, kirjutas Äripäev. Sestap tunnistas ta, et head aastad on vist pöördumatult mööda saanud.\n"Pea kõik leheomanikud on aru saanud, et nad kaotavad püsivalt pinda n-ö käsivõitluses muu meediaga," kirjutas investeerimisfondi Berkshire Hathaway juhatuse esimees oma iga-aastases raportis. "Pikkamööda rühivad esikohale kaabel- ja satelliittelevisioon ning internet. Ajalehed, nagu me neid tunneme ja teame, võivad tulevikus hoopis eksisteerimast lakata."\nAjaleheäri on Buffetti hinnangul väga tundlik osa reklaamiturust, mis omakorda on täis tihedat konkurentsi. Seetõttu seisavadki ajalehti kirjastavad firmad alati ohu ees kaotada tulusid ja publikut teises vormis meediakanalitele, nagu televisioon, raadio, kaabeltelevisioon või internet.\nBuffetti kommentaar ilmus kuu aega pärast seda, kui New York Timesi aktsia tõusis ligi 4 protsenti spekulatsiooni peale, et Buffett asub aktsiaid ostma. Väärtusinvestorina tuntud investeerimisguru hinnangul ajalehti ostavad mittemajanduslikult mõtlevad, kodanikumeelsed inimesed.\nNew Yorgi osariigis kuulub Berkshire'ile The Buffalo News. Firma on ka Washington Posti suurim aktsionär 22 protsendiga.\nBuffett jätkas pessimistlikult: pole reegleid, mis ei lubaks ajalehe tuluallikail kukkuda allapoole kulusid. Tegelikult on investeerimisspets muutuste eest meediaäris hoiatanud juba aastast 1991.\nToona rääkis ta oma investeerimisfondi aktsionäridele, et meediaäri on andnud märgatavalt vähem imepäraseid muutusi kui tema, meediatööstus või investorid lootsid. Buffetti meelest võib trüki- ja online-meedia koostöö siiski edu tuua ja nii ajalehtede viimset kohtupäeva kaugemale tõrjuda, kuid ikkagi on vohava kasumi aeg ajaleheäris möödas.\nKivinurm-Priisalm: minu uue firma eeskujuks on Warren Buffett


Liige mootmed 21, Mittetulundusühingute seadus – Riigi Teataja\nKohtu määratud juhatuse liikme volitused kestavad uue juhatuse liikme määramiseni üldkoosoleku poolt või muul põhikirjas ettenähtud viisil [ RT I , 39, - jõust. PS  § lg —st 2 tulenevalt võib KOV-le panna ka riiklikke kohustusi. Majandusaasta aruanne kiidetakse heaks ja vormistatakse vastavalt raamatupidamise seaduse §-s 25 sätestatule.\nJuhatuse või muu organi liikme vastutus 1 Juhatuse liige peab oma kohustusi täitma juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Aasta eest rääkis Izraeljan Äripäevale, et tema on projektis investorina hoopis kannataja pool.\nIzraeljan kavatses ettevõtte OOO Tareal alt ehitada Lomonossovi rajooni elamukompleksi kolme kuni viie tuhande elaniku jaoks.\nKoduta jäänud perede meeleavaldus Peterburi lähedal Vaninos.


Taskukohased autoosad MITSUBISHI PAJERO SPORT ja autotarvikud jaoks poest AUTODOC\nSoodsad autovaruosad MITSUBISHI PAJERO SPORT\nAutoosad MITSUBISHI PAJERO SPORT jaoks\nTop Autovaruosad 7 MITSUBISHI PAJERO SPORT mudelite jaoks:\nPajero ShogunMITSUBISHI Pajero / Shogun Sport I SUV (K70, K90) Pärit aastast 07.1996 MITSUBISHI Pajero / Shogun Sport I Van (K90) Pärit aastast 12.1999 MITSUBISHI Pajero / Shogun III (V60) Pärit aastast 01.1999 MITSUBISHI Pajero / Shogun IV Van (V80, V90) Pärit aastast 11.2006\nPajero SportMITSUBISHI Pajero Sport II Off-Road (KH, KG) Pärit aastast 07.2008 MITSUBISHI Pajero Sport III Off-Road (KS) Pärit aastast 08.2015\nPajero MiniMITSUBISHI Pajero Mini Pärit aastast 10.1994\nVaruosade kataloog eest MITSUBISHI PAJERO SPORT\nMITSUBISHI PAJERO SPORT tarvikud e-pood\nInfo MITSUBISHI PAJERO SPORT mudeli kohta - õigete varuosade valik\nTuntud Mitsubishi Pajero Sport maasturi tootmine algas 1996 aastal ja kestab tänapäevani. Autode kokkupanemine toimub Jaapani, Hiina, Tai ja Brasiilia tehastes.\nMitsubishi Pajero Sport I põlvkond\nMitsubishi Pajero Sport esitlus toimus 1996 aastal. Auto oli ehitatud Mitsubishi L200 mudeli alusel. Autot toodeti viieukselise ORV kerega.\nMitsubishi Pajero Sport esimesel põlvkonnal oli sõltumatu torsioontüüpi esivadrustus ja sõltuv spiraalvedruga tagumine vedrustus. Jõuallikas pandi kere esiotsa ja auto oli nelikveoline.\nAuto esirattad olid varustatud ventileeritud piduriketastega ja tagumised - trummelpiduritega. Auto oli varustatud pidurdusjõu jaotussüsteemi (EBD) ja nelja kanaliga mitteblokeeruva pidurisüsteemiga (ABS).\nJuhi ja reisijate lisakaitse otselöögi korral annavad inertsiaalsed turvavööd, samuti kaks turvapatja. Kaitseks külgkokkupõrgete korral tugevdati uste raami täiendavate metallist taladega.\nMitsubishi Pajero Sport I põlvkonna ümberdisainimine\n2000 aastal sai auto uue tagumise spiraalvedrudega vedrustuse ja uue radiaatorivõre. Tootja parandas auto salongiviimistluse kvaliteeti. ORV katus oli kaunistatud reelinguga.\nMitsubishi Pajero Sport II põlvkond\nMitsubishi Pajero Sport teise põlvkonna esitlus toimus 2008. aastal Moskva autonäitusel. Autode kokkupanek viidi läbi tehastes Laem Chabang`s, Tais ja ka Kalugas, Venemaal.\nTeise põlvkonna automudelil olid reljeefsed, stantsitud üksusega esistange ja külguksed, muudetud kujuga kroomitud iluvõre. Esi ja tagaoptika kuju oranžid suunatulede katteid asendati läbipaistvaga.\nMitsubishi Pajero Sport II põlvkonna ümberdisainimine\n2013 aastal teostasid tootjad teise põlvkonna populaarsele ORV-le ümberstiliseeringud. Disainerid muutsid kere esiosa stiilsemaks. Eemaldati ka reelingud.\nMitsubishi Pajero Sport III põlvkond\n2015 aasta sügisel esitles ettevõte Tokyo autonäitusel kolmanda põlvkonna Mitsubishi Pajero Sport mudelit. Auto sai uue Super Select 4WD nelikveo süsteemi. Autode kokkupanek toimus Indoneesia ja Tai tehastes.\nMitsubishi Pajero Sport mudeli kere esiosa disain põhineb Dynamic Shield kontseptsioonil. Auto esioptika ja salongi klaasimise konfiguratsiooni disain olid oluliselt muutunud. Auto muutus 90 mm pikemaks. Auto tee kliirens oli tõusnud ja nüüd oli see 218 mm.\nKõige kallim auto pakett on varustatud kahetsoonilise kliimaseadme, pimeala infosüsteemi, tagumiste istmete soojenduse, rooli ja ka seisupiduriga.\nMitsubishi Pajero Sport erinevate riikide turgudel\nUSAs oli auto müügil Montero Sport nime all ja Jaapani siseturul kutsuti autot Mitsubishi Challenger. Inglismaal müüdi autosid nime all Shogun Sport, Tais - nime all G-Wagon ning Filipiinidel - Nativa nimega.\nKliendiuuring MITSUBISHI PAJERO SPORT kohta\nreview_sum_before 2189 arvustused põhjal\nTop 10 autoosad jaoks MITSUBISHI PAJERO SPORT\nSoodsad autovaruosade pakkumised erinevate brändide tootjatelt 7 MITSUBISHI PAJERO SPORT mudelite jaoks on nüüd saadaval. Meie autovaruosade kataloogist leiate MITSUBISHI jaoks suurepärase sortimendi esmaklassilisi ja soodsaid varuosasid MITSUBISHI PAJERO SPORT juhtivtootjatelt.\nMeie varuosad vastavad kõrgematele rahvusvahelistele standarditele, seega anname igale tootele garantii. Autodoc-i spetsialistid leiavad mistahes MITSUBISHI PAJERO SPORT varuosa ja konsulteerivad ostmise ning maksmise protsessides. Helistage meile igal ajal ja saage kvalifitseeritud abi oma MITSUBISHI PAJERO SPORT varuosade valimisel.\nTop MITSUBISHI mudelid: MITSUBISHI SHOGUN, MITSUBISHI OUTLANDER, MITSUBISHI LANCER, MITSUBISHI L 200\nVaruosad populaarsetele MITSUBISHI mudeli generatsioonidele: MITSUBISHI Outlander II SUV (CW_W), MITSUBISHI Grandis (NA4W), MITSUBISHI Pajero / Shogun IV (V80), MITSUBISHI Pajero / Shogun II (V20)


Saare elu Archives - Dagen Haus\nSoovid veeta oma talvepuhkust Hiiumaal? Miks mitte... Mida teha Hiiumaal talvel, kui lumi on põlvini, inimesi väga ei liigu ning enamus majutusasutusi ja suviseid restorane on sulgenud oma uksed? Talvine…\nRabas on evadel ilusad värvid\nHüvasti tühi aprill, tervitame peagi avatavat turismihooaega. Nii nagu igal aastal, siis ka sellel kevadel rändasid linnud soojalt maalt meie rannikule. Kahjuks ei olnud mitte keegi neid ootamas ja binoklitega…\nImemari Astelpaju kasvab meie tagahoovis Tõenäoliselt kõlab loogiliselt, et nt. küps õun on tervisele kasulikum, kui toores õun. Ja seda mitte seetõttu, et toored õunad võivad kõhu lahti teha. Inimese…\nKiire suvi muutus mahedaks sügiseks. Septembrikuu on juba poole peale jõudnud ja alles nüüd saan võtta aja, istuda arvutiga maha ning kirjutada kõigest sellest, mis Hiiumaal toimub.Suvi oli äärmiselt kiire.…\nPuhkus Hiiumaal alaku Sellel aastal on ilmataat meid tõesti hoidnud. Mai kuu on olnud täiesti fantastiline, päevad on pikad ja soojad.Meie mõisapargis õitsevad tulbid ja enamus puid on juba täiesti…\nHiiumaa maastik kuival kevadel Selle aasta aprillikuu ilmad on meeldivalt üllatanud oma soojade ja tuulevaiksete õhtutega. On olnud päris kuiv. Isegi nii kuiv, et Hiiumaa kohalikud kalamehed ütlevad, et sellist…\nAprill on linnuvaatluse ja kalapüügi aeg Hiiumaal. Viimane nädal on Hiiumaa taevalaotust rikastunud erinevad rändlinnud - peamiselt hanalised ja pardilised.Kuid soojade ilmade tõttu on juba näha ka pisikesi metslinde. Kui…\nDagen Haus Christmas\nÕhtusöök Ungrus Meie kevadel loodud meeskonna esimesed jõulud Dagenis olid väga lahedad. Sellel aastal otsustasime oma parimad sõbrad kokku kutsuda ja külastada Ungru restorani.Istusime suure ühise laua taga, sõime peakoka…


Hooandja annab igale ideele võimaluse - Uudised - Kultuur\nHooandja annab igale ideele võimaluse\n29. jaanuar 2014, 14:00\nPostimehe vastutav väljaandja ja peatoimetaja Mart Luik ulatab kultuuriveduri üle Hooandja meeskonnale – Tiiu Sullakatkole, Tanel Kärbile ja Henri Laupmaale.\nPostimehe Kultuurivedur 2013 on loomeprojektide ühisrahastuse platvorm Hooandja, kus vabatahtlikel annetajatel on võimalus toetada rahaga nende arvates väärt projekti.\nHooandja annab kõigile võimaluse, ja just seda Postimees tunnustabki. Kas projektiks, olgu selleks siis plaat, raamat, lavastus, näitus või film, vajalik summa ka kokku saadakse, oleneb juba ideest ja küsijatest.\nKakskümmend kuud tegutsenud Hooandjas on raha kogutud 221 projektile, vajamineva summa on saanud kokku 135 ettevõtmist. Kusjuures leidub hooandjaid, kes on eraisikuna toetanud umbes 60 ettevõtmist. «Neid on mõned üksikud. Enamik toetab ühte kuni kümmet projekti,» ütleb Hooandja juhatuse liige ja eestkõneleja Henri Laupmaa.\nTüüpsummat pole võimalik öelda, huvitavatele ettevõtmistele võidakse anda nii viis kui ka sada eurot. Pole ka nii, et põnev projekt vähendaks nõrgema potentsiaaliga idee rahastamist. «Edukad projektid tõmbavad ka teised kaasa, pigem toob iga uus hea projekt juurde uued inimesed-toetajad,» selgitab Laupmaa.\nHooandja eestkõneleja ja ellukutsuja Henri Laupmaa annaks kultuuriveduri tiitli aga kõigile nende tuhandetele inimestele, kes Hooandja kaudu on toetanud igasuguseid ettevõtmisi. «Meie oleme ikkagi vahendajad, platvorm,» arvab Laupmaa.\nKellele oleksite kultuuripiduri tiitli andnud?\nHenri Laupmaa: Seadusandluse poolelt annaksin neile, kes pole ikka suutnud vastu võtta mingit mõistlikku seadust, mis võimaldaks firmadel kultuuri rahastada. See venitamine on muutunud juba jaburaks.\nValitsevad mingid rahanduslikud dogmad, et ei tohi tekitada liiga palju erisusi ja et maksusüsteemi tuleb hoida lihtsana ehk kõikidele ühesugusena.\nKui teid võrrelda sarnaste projektidega maailmas, siis seal on peamisteks märksõnadeks tehnoloogia ja disain. Kas Hooandja kultuuri poole kaldu hoidmine on teadlik?\nLaupmaa: See on projektide tegijates kinni. Nemad on ise tulnud meie juurde, kuigi oleme ka ise projekte otsinud. Tootearendust tegelikult on meil tehtud, esimene projekt oli taaskasutatud tuletõrjevoolikutest kottide tegemine, kusjuures sellest projektist arenes edasi firma.\nAga et tehnoloogiat on liiga vähe – selle põhjus on võib-olla meis.\nTanel Kärp, Hooandja juhatuse liige: Praegu on väga lahe disainiprojekt Hooandjas aktiivne. Mitu Eesti disainerit on käed löönud ja üritavad turule tuua toredat toodet – villast sussid Kaun. Ma väga loodan, et nad saavad raha kokku. See on ka Hooandjale oluline projekt, sest kõik õnnestunud projektid on teenäitajad järgmistele. Kui see väga hea disainiprojekt saab teoks, siis tuleks Hooandjasse teisedki.\nMis juhtub siis, kui projektitaotleja ei tee saadud raha eest seda, mida lubas?\nLaupmaa: Ta vastutab raha andnud 500 või 3000 inimeste ees. See on oluliselt suurem vastutus kui ühe vastutus ühe raha eraldanud fondi ees. Sotsiaalne surve on üks kontrollimehhanismidest.\nKärp: Siin aitab Eesti väiksus kaasa, jäljetult ära kaduda on siin võimatu.\nLaupmaa: Kõik, kes Hooandjat kasutavad, nõustuvad kasutamistingimustega, see tähendab, et nad annavad lubaduse projekt ka ära teha. Kontrollime seda, aga mingeid karistusmeetmeid me ei rakenda. Praegu pole ükski projekt tegemata jäänud.\nMis eelised on Hooandjal kultuurkapitali ees?\nLaupmaa: Need täiendavad üksteist. Me ei asenda kulkat.\nKärp: Pakume ka loojate ja toetajate vahelist suhtluskanalit. Näiteks toetasin ühe plaadi väljaandmist ning muusik tõi minule selle plaadi koju kätte. See andis meile võimaluse suhelda. Loojatele on suur asi saada toetajatelt tagasisidet.\nLaupmaa: Uutel tegijatel on kulkast suhteliselt raske raha saada, kuna neil ei ole ajalugu ette näidata. Neil on vaja ka tähelepanu, mida nad Hooandja kaudu saavad.\nMerit Kask, Hooandja aastaraamatu koostaja: Bürokraatia vähesus on ka Hooandja eelis, siin ei pea sellist aruandlust tegema kui kulkas. Pead andma küll tagasidet, organiseerima toetajatele kingitusi või saatma tänukirju jne.\nLaupmaa: Paberimajanduse puudumine see on eelis kõikide fondide ees.\nKärp: Projekti õnnestumise korral võib tagasiside töö maht Hooandjas olla kulkaga võrreldes samasugune, kuid see on teistsugune. Loovale inimesele võib see aga paremini sobida.\nLaupmaa: Teeme Hooandjas sama, mida riik – kogume raha ja jagame selle laiali. Aga teeme ilma keerulise ja suurema vahenduseta. Mingeid asju saab nii teha, aga loomulikult mitte kõike. Kulkale me end ei vastanda, paljud projektid on saanud toetust mõlemast.\nKas Eestisse mahuks veel üks Hooandja?\nLaupmaa: Kunstivallas ilmselt mitte. Kui ta on erineva ampluaaga, siis miks mitte. Oleme mõelnud, et peaks tegema Hooandja tüüpi platvormi firmadele, et ettevõtete tegemiseks saaks küsida raha ja vastu pakutaks siis osalust ettevõttes. See on juriidiliselt keerukam kui Hooandja, aga maailmas on paar näidet juba olemas.\nMillised on Hooandja plaanid?\nLaupmaa: Tahame sisse tuua rohkem tehnoloogilisi valdkondi. Aga kõige olulisem plaan on aidata kaasa kodanikuühiskonna projektidele mingil muul moel kui raha. Näiteks oleks võimalik neid toetada oma tegevusega, pakkuda juriidilist nõu, ruume või mingeid vajaminevaid materjale.\nLisaks tahame kaasa aidata osaluseelarve protsessi arengutele. Esimese pääsukesena eraldas Tartu linn eelmisel aastal ühe protsendi arenduseelarvest, mis on 140 000 eurot, projektidele, mida linnaelanikud pidasid oluliseks. Selline osaluseelarve on levimas Tartust ka teistesse linnadesse: Viljandisse, Paidesse ja Kuressaarde ning Pärnusse. Kui kodanikud saavad otsustada mingi osa linna eelarve üle, siis nad võiksid seda teha Hooandjas.\nKärp: Kasutajaliidest tahaks ka paremaks teha.\nMiks inimesed annavad raha?\nKask: See on win-win-olukord. Raha andja võib saada toetatud raamatu või plaadi palju odavamalt kui poest, võib saada ka tasuta. Usalduslik suhe tekitab sooja tunde. Võõrad inimesed usaldavad loojat, annavad raha juba ette veel tegemata asja eest. Toetajad tunnevad, et osalevad protsessis.\nLaupmaa: Rahulolu, et tänu sinule saab see või teine asi toeks. Teadmine on lisa.\nKärp: Aeg-ajalt kasutatakse sõna «annetamine», kuid meie üritame seda vältida, sest see pole sugugi annetamine, alati saab raha eest midagi vastu. See ongi hooandmine.\nLaupmaa: Peeter Laurits tunnistas, et oli meeldivalt üllatunud selle protsessi käigus saadud energiast. Ta tundis, et paljud inimesed tahavad, et ta raamatu välja annaks. Mingist fondist või kulkast tulev anonüümne raha on väiksema positiivse laenguga kui otse Hooandja kaudu saadud raha.\nMiks teie ise Hooandjat teete?\nLaupmaa: See on huvitav eksperiment ja annab võimaluse saada ülevaade, mida keegi kusagil teeb.\nKärp: See on esimene näide uuest majandusmudelist, kus kõik inimesed osalevad asjade tootmisel, või käegakatsutav versioon sellest. Saab vaadata, kuidas see töötab, just Eesti kontekstis. Alguses oldi väga skeptilised, arvati, et Hooandja tüüpi asi ei lähe siin käima.\nIseenesest on süsteem lihtne – raamatu, plaadi, lavastuse vms loomeprojekti tegija teeb enesest ja oma projektist paariminutise video, millele tuleb lisada ka projekti kirjeldus. Video ja tekstiline tutvustus riputatakse aadressile www.hooandja.ee. Hooandja tegijate väitel on parim viis mõjutada inimesi projekte toetama pakkudes rahastajatele põnevaid autasusid – erakordseid teenuseid või sündmusi, esemeid.\nProjekt on Hooandja keskkonnas aktiivne kaks kuni kaheksa nädalat, mille jooksul peab kogunema eesmärgiks seatud summa. Kui see kokku ei tule, kantakse raha toetajatele tagasi. Kui projekt saab toetuse, kantakse kogu summa projekti autorile. Edasi on autoril kohustus lubatu täita.\nHooandja esitab eduka projekti autorile 5% suuruse arve platvormi kasutamise eest. Teenustasu on aga 7% kogusummast, kui projekt on üleval nii eesti- kui ingliskeelses keskkonnas. Kui küsitud summat Hooandjas ei koguta ehk projekt ebaõnnestub, siis selle eest Hooandja taotlejale arvet ei esita.\nHooandja pole eestlaste leiutis, ent siiski on ühisrahastuse platvormid üsna uued nähtused. Tuntuim seesugune keskkond on USAs tegutsev kickstarter.com. Populaarsed on Indiegogo, Rockethub, Unbound ja StartNext.\nKui soovite aga mõnd Hooandja projekti toetada, siis tuleb minna veebilehele www.hooandja.ee ja valida välja sobiv projekt ning siis vajutada pangalingile ning teha veebis teile sobiva summaga ülekanne. PM\nMinu ja Talis Paide projektil Faun Racket oli au saada Hooandjalt toetust oma esimesele vinüülväljaandele «Enter Projector». Summa oli arvestades plaadi väljaandmise kulu selline vahepealne, 1500 eurot, mis samas on natuke teistmoodi popmuusikale päris oluline ja suur summa. Ilma selleta poleks plaat ilmuda saanudki. Polegi ammu riigilt raha küsimist harrastanud, kuigi «Enter Projector» pälvis ka kulkalt heakskiidu. Raha kogumine Hooandja kaudu tundub pealtnäha lihtne, et kogud oma sõbrad kokku ja ehk leiad selle käigus uusigi, kuid tegelikult on see samasugune töö nagu raha teenimine. Selleks tuleb veenda inimesi oma muusika või muu visiooni vajalikkuses ja siis ta tulebki. Protsess kestis meie jaoks natuke üle kolme nädala ja pinget jagus lõppu ikka üsna korralikult. Hooandja plussiks võib pidada, et näiteks muusika väljaandmise puhul võib seda nimetada ka mingil määral ettemüügiks, kuivõrd peaaegu et praeguse poehinna eest said toetajad oma vinüüli ka kätte. Aruandeid ka täitma ei pea; kuidas sa oma raha kasutad, reguleerib ka pigem toetajate kullipilk ja su enda sisemine eetiline majakas.\nKultuurivedur on ajalehe Postimees auhind ja aunimetus, mida antakse välja kord aastas eelmise aasta saavutuste eest. Auhinnaks on puusepp Boris Puusepa valmistatud puidust vedur.\n• 2005 pärimusmuusik Ando Kiviberg pärimuskultuuri edendamise eest.\n• 2006 arhitekt Ülar Mark avaliku arhitektuuridiskussiooni algatamise eest.\n• 2007 operaator Mart Taniel filmide «Sügisball», «Nuga» ja «Jan Uuspõld läheb Tartusse» eest.\n• 2008 Lastekirjanduse Keskuse juht Anne Rande laste juhatamise eest raamatute ja kaunite kunstide juurde.\n• 2009 esseist ja tõlkija Märt Väljataga sarja «Avatud Eesti raamat» kureerimise ja ajakirja Vikerkaar toimetamise eest.\n• 2010 ärimees Indrek Kasela Sõpruse kino elluäratamise eest.\n• 2011 näitleja Juhan Ulfsak rollide eest Von Krahli teatris.\n• 2012 saate «Tujurikkuja» meeskond kultuuripiiride avardamise eest.\n• 2013 ühisrahastuse platvorm Hooandaja, sest annab paljudele võimaluse unistusi ellu viia.\n• Hooandja kaudu on raha küsinud 221 projekti.\n• Toetuse on saanud 135.\n• Õnnestumisprotsent 64% (lõppenud projektid).\n• Laiali on jagatud 375 272 eurot.\n• Veebilehte www.hooandja.ee on külastanud 580 000 vaatajat.\n• Suurimad eelarve ületajad: «Riigimeeste» laumäng ja «Matemaatika õhtuõpik».\n• «Matemaatika õhtuõpiku» tegijad soovisid koguda 7400 eurot, kuid 451 hooandjat andsid õpiku tegemiseks kokku 13 213 eurot.\n• Suurimad summad: TEDx Tallinn konverents ja teater NO99 lavastus «Iga eht südamelöök».\n• TEDx Tallinn konverentsi toimumist toetas 490 hooandjat 19 174 euroga, eelarve ületati 3554 euroga.\n• Teater NO99 lavastuse «Iga eht südamelöögi» tegemisel ummikusse jooksnud näitlejate tuulutusreisi toetas 518 hooandjat 10 000 euro asemel 15 185 euroga.


Maksuamet soovitab kontrollida oma maksuvaba tulu kasutust. Võib-olla te ei peagi deklaratsiooni esitama - ärileht.ee\nMaksuamet soovitab kontrollida oma maksuvaba tulu kasutust. Võib-olla te ei peagi deklaratsiooni esitama\nMaksu- ja tolliamet (MTA) soovitab enne tuludeklareerimise perioodi algust üle kontrollida oma eelmise aasta maksuvaba tulu kasutus. Seda saab kõige paremini teha e-MTAs, valides vasakust menüüst „Registrid ja päringud" ning sealt „Minu sissetulekud".\nMTA maksude osakonna juhataja Evelyn Liivamägi sõnul tasub oma maksuvaba tulu kasutus üle vaadata juba seetõttu, et äkki ei peagi tuludeklaratsiooni esitama. „Tuludeklaratsiooni ei pea esitama need, kelle saadud tulu ei ületa kokku 6000 eurot aastas. Samuti need, kes aasta jooksul kasutasid oma maksuvaba tulu ettenähtud määras ja kellel ei ole muid tulusid, mida deklareerida ja kulusid, mida saab maha arvata," lisas Liivamägi.\nKui inimesel deklareerimise kohustust ei ole, kuid ta soovib kasutada maksusoodustust (on tasunud koolituste eest, maksnud eluasemelaenu intresse vms), siis tuleb tuludeklaratsioon esitada. „MTAle edastatud maksusoodustuste andmetega saavad kliendid tutvuda alates tuludeklaratsiooni esitamise algusest," rõhutas Liivamägi.


Aktiivsusmonitor - OURA - sõrmus ⋆ MediKeep\nEsileht / Vidinad / Aktiivsusmonitor – OURA – sõrmus\nAktiivsusmonitor – OURA – sõrmus\nOura sõrmuse saad omale välja valida ja meelepäraseks kujundada: ouraring.com\nSõrmuse proovikomplekti saad omale MediKeepist\nmugavalt OSTA või RENTIDA!\nOura sõrmus on meie põhjanaabrite, soomlaste, poolt välja töötatud aktiivsusmonitor, mis asub sõrmuses sees. Lisaks disainiauhinnale on sõrmus pälvinud palju tähelepanu just biohäkkerite seas. Sõrmus mõõdab aktiivsust, kehatemperatuuri ja unekvaliteeti. Sõrmuse mõõdud on standartsed.\nOmale sobiva numbri mõõdu saad teada juveelipoes või soetades omale kiiresti ja mugavalt MediKeepi kaudu “sizing kiti” siit!\nVali välja oma sõrmus!\nKategooriad: Vidinad, Biohackers Central Sildid: biohäkkimine, elustiil, mees, naine, optimaalne, oura, sõrmus, tervis, tõhusus, uni\nOURA sõrmusel on hetkel saadaval 6 erinevat disainimudelit:\nHeritage sarjast – särav hõbedane, särav must ja matt must.\nBalance sarjast – särav hõbedane, särav must ja särav teemantitega.\nNB! Alates 17.11.2020 on saadaval ka Limited Edition Gold! Vaata: ouraring.com\nKuidas Oura Track aitab Sul oma enesetunnet mõõta?\nSiin on märksõnad, mida sõrmus kasutab Oura enesetunde skoori arvutamiseks.\nPuhas südame löögisagedus (RHR)\nLisaks enesetunde skoori arvutamisele jälgib Oura ka Sinu südame löögisageduse muutlikkust, mis on enesetunde näitaja ja seda skoori tasub hoida.\nSinu enesetunde skoori mõjutab see, kui hästi Sa magasid eelmisel ööl. Hea kvaliteediga uni on füüsilise ja vaimse taastumise jaoks hädavajalik – näiteks Sinu mälu ja õppimisvõime jaoks. Oura annab Sulle iga päev uneskoori. Üldine rusikareegel on see, et see peaks olema üle 88% või tavalise vahemiku kõrgeimal tasemel, kui plaanid teha midagi, mis nõuab maksimaalset tähelepanu. Rõhk on tavapärase vahemiku kõrgel tasemel, sest me kõik oleme unikaalsed ja kindla numbri kinnitamine ei ole soovitatav.\nUNEBALANSS – Sleep Balance\nEnesetunne sõltub tasakaalust. Sleep Balance’i toetaja põhineb Sinu unerežiimide pikemas perspektiivis. Oura võrdleb une kestust viimase kahe nädala jooksul pikaajalise unehäirega ja Sinu vanusele soovitatava une kestusega. On soovitatav, et tervise ja tähelepanu säilitamiseks vajavad täiskasvanud igal ööl 7–9 tundi und.\nKuidas ma tean, mis suurusega sõrmus mulle sobib?\nOura sõrmused on standartses suuruses ja oma sobiva sõrmuse suuruse saad mõõta igas juveelipoes!\nTeine võimalus on tellida omale “sizing kit”. Proovisõrmusete komplekti omapära seisneb selles, et saad proovida erineva suurusega sõrmuseid, millel on siseküljel ka anduri reljeef. Päris õige tunnetuse annab proovikomplekt, mille sõrmuseid oled proovinud vähemalt 24 tundi (s.h. une ajal).\nBiohäkkeri käsiraamat inglise keeles (kõvakaaneline)\n€39.00 €32.18 Osta e-poest\nMeditsiiniseadme märgisega nutikell – ScanWatch\n€299.95 Vali oma nutikell välja siit!\nRent: Oura “sizing kit” proovisõrmuste komplekt\nWithings nutikaal – Body +\n€99.95 Osta toode\n€25.99 €23.99 Add to cart


Sõber Raamat: Take Me Back\nRaamat: Take Me Back (Give & Take # 2.5) by Kelli Maine (2013)\nRachel DeSalvo minevik kummitab teda. Ta on tulnud oma armastatud Turtle Tear saarele, kus ta loodab elada oma elu õnnelikult ja õndsalt öösiti Merrick Rocha käte vahel. Kuid kui Rachel leiab vana kohvri, mis on täis vanu pilte ja käsitsi kirjutatud sõnumeid, mõistab Rachel peagi, et saar pole endiselt kõiki oma saladusi avaldanud …\nAmmu enne seda kui Rachel ja Merrick Turtle Tear kuurortist oma kodu tegid, on see saar olnud sensuaalsuse ja keelatud afääride paradiis. Taastades saare hotelli endisesse seisusesse tõmmatakse Rachel ja Merrick konfliktide ja ihade keerisesse.\nRomance, NA, Erotica\nIlmselgelt polnud mul aimugi, et tegu on sarja vahelooga, kui ma küsisin seda raamatut NetGalleys, mis mind aga ilmselt selle loo poole tõmbas oli lubadus saare saladustest ning sensuaalsusest ning keelatud afääridest. Kuid nüüd, kui ma olen selle lühiloo läbi lugenud, teadmata midagi ülejäänud sarjast, tuleb tunnistada, et mingil määral võiks see lugu ju ka üksinda hakkama saada, kuid päriselt siiski mitte. See looke on kirjutatud nagu pikk armastuslugu või siis sissekanne päevikusse, ning see stiil ja taustaloo mitte teadmine, tegid lugemise nautimise väga raskeks. Loo algusest peale on siin natuke eksinud hingesid, palju seksi, eeldusi, armastusavaldusi ning tiba tagasivaadet eelnevatele lugudele. See kõik oli huvitav, kuid mitte piisavalt huvitav, et tahaks kogu sarja läbi lugeda.\nPolnud just kõige parem lugemine.\nPostitaja: Diana kell 05:00\nSildid: 2013, D, Erotica, Kelli Maine, NA, NetGalley, Novella, Romance


Isaksolemise ilu ja valu - KASULIK\nIsaksolemise ilu ja valu\n06.november 2020 14:01\nIsa olla on tegelikult väga lahe!\nMihkel: Mis tunne on olla isa? Kui keegi mu käest nii küsiks, siis ma ei oskaks midagi tarka vastata. Aga nii palju tean küll öelda, et lapsed lisavad ikka meeletutes kogustes värve ellu juurde. Seega soovitaks võimalusel kõigil siin maailmas ikka isaksolemine ära proovida.\nIlu on isaks olemise juures palju – sa oled eeskuju, sinu käitumine liigub üks-ühele üle väikestele pudinatele ja kasvõi see siiras rõõm, kui sa õhtul töölt koju jõuad ja keegi esikus vastu jookseb. Asendamatu. Täiesti asendamatu.\nAga siis on mõnikord natukene valu ka. Näiteks siis, kui sa pead vastupidiselt iga oma keharaku tahtmisele kell 9 õhtul lapsele trenni järgi minema. Või siis kui näiteks väiksem laps teeb kõva hädakisa aga aidata oskab ainult ema.\nIsaks olemise teeb eriti mõnusaks see kui sa tead, et sul on kindel seljatagune. Naine loomulikult ka, kuid samuti sõbrad ja sugulased, kel sinu lastega umbes sama vanad võsukesed. Nii saavad isad midagi koos ette võtta ja lastel ka jälle toredam olla. Aga samuti auto, millele saab kindel olla aga miks mitte ka kauplus, mis pakub sulle võimaluse kõik vajalik kätte saada ühest kohast. Nagu näiteks Prisma. Sest mida kindlam on isade seljatagune, seda kindlamini saab isa ennast tunda ja seda ägedam paps olla, kas pole?\nIsadele panen lõpetuseks südamele, et ärge unustage seda pühapäevast isadepäeva nautida. Ja kõikidele lastele panen südamele, et hoidke oma isasid – neid on teil ilmselt ainult üks. Ja kõikidele emadele – isadele meeldivad hommikuti värske kohvi kõrvale ka värsked saiakesed. Need, mis otse ahjust tulnud. Ja kui ise teha ei viitsi, siis Prismades on neid ka müügil.


Uudised | IDeeJazz 2015\nHea laengu festival IDeeJazz, mis tähistab 5. sünnipäeva, toob 8. novembril kell 15 Tubina saalis Elleri uues hoones Tartu publiku ette tuntud ja hinnatud jazzi „polügloti” Tõnu Naissoo oma trioga. Trio on Tõnu Naissoo lemmik ansambli formaat. Oma esimese trioga esines ta 1967. aastal legendaarsel Tallinna Džässifestivalil. Nüüd – 48 aastat hiljem – esitab maestro IDeeJazzil koos Mihkel Mälgandiga bassil ja Ahto Abneriga trummidel...\nIDeeJazz saabub Tartusse\nTartu linnapildis on märgata vihjeid IDeeJazzi saabumise kohta. Ülesvõtteid tegi Kalev Ints....\nKommentaar: Tanel Ruben\nLaupäeval, 7. novembril kell 18 astub Tartu Jazzklubi lavale nelja valitud esineja hulgas ka kuueliikmeline kollektiiv Tanel Ruben & Victoria. Tanel Rubenit küsitles Silvia Luik. Mida võib kuulaja laupäeval toimuvast kontserdist oodata? Tartu kuulaja jaoks kindlasti uusi lugusid ja head groovi. Viimane heliplaat „Sentimental call“ koostöös Victoriaga ilmus aastal 2003, kas sellele on oodata järge? Järge loomegi praegu....\nKommentaar: Elina Hokkanen\nReedel, 6. novembril kell 19 astub Vanemuise kontserdimaja lavale nelja valitud esineja hulgas ka Elina Hokkanen kavaga Tribute to Etta James. Elina Hokkaneni küsitles Silvia Luik. Mis on Sinu jaoks muusika? Muusika on minu jaoks energia. Kui seda ei eksisteeriks, oleksin ilmselt jõuetu. Kommenteeri oma teekonda Etta Jamesi juurde – kuidas jõudsid temani? Tegelikult pakkus mulle Oleg Pissarenko välja idee teha tribüüt Ettale....\n6. novembril toimub Vanemuise kontserdimajas IDeeJazzi avakontserdil võluva ja vikerkaarehäälse Laura Remmeli austuskontsert legendaarsele eesti “jazzikuningannale“ – lauljale, laulukirjutajale, arranžeerijale, produtsendile, mänedžerile, DJ-le ja muusikule Marju Marynel Kuudile, kes tähistab juba mõne kuu pärast oma suurt juubelit! Kõlavad Marju Kuudi esituses tuntuks saanud lood ja laulud läbi aegade. Koos Laura Remmeliga astuvad...\nIDeeJazz’15 põhiprogrammis on neljal laval rekordiliselt 16 hoolega valitud sündmust, nii mõnigi neist täiesti ainukordne. Esitletakse mitmeid uusi CD-plaate, toimuvad austuskontserdid ning tutvustatakse värsket heliloomingut. Uudisena on programmi lisandunud ka põnevad loengud, mis keskenduvad muusika olemusele ja mõjule. Festival täidab suurepäraste artistide esituses kõlava muusikaga Tartu parimad kontserdipaigad – Vanemuise...\nLähenemas on esimene väike IDeeJazzi juubel! Hea laengu festival toimub Tartus alates 2011. aastast traditsiooniliselt novembri kuus kolmel järjestikusel päeval. Viies IDeeJazz leiab aset 6.-8. novembril Tartu parimates kontserdipaikades. “IDeeJazz on päris festival, tiheda ja meelihaarava kavaga, mis lubab kuulajale plaanida põneva nädalavahetuse huvitava muusika ja hea seltskonnaga.” — Priit Pajusalu “IDeeJazz oli mitmekülgne ning...\nArhiiv: Sirp: Kolmepäevane jalutuskäik tänava päiksepoolel


Avaleht > Statistika ja uuringud > Uuringute andmestikud > Laste hälbiva käitumise uuring (ISRD-3)\nRahvusvahelise laste enesekohase hälbiva käitumise uuringu (International Self-Reported Delinquency Study ehk ISRD-3) peamine eesmärk on välja selgitada ja võrrelda omavahel tendentse alaealiste õiguserikkumiste toimepanemises ja kuriteo ohvriks langemises nii ajalises mõõtmes kui rahvusvaheliselt, tuua välja sarnasusi ja erinevusi.\nISRD-3 uuring teostati Eestis Justiitsministeeriumi rahastamisel. Uurimisgruppi kuulusid TÜ õigusteaduskonna lektor Anna Markina ja assistent Beata Žarkovski.\nLehe allosas on kättesaadavad uuringu raportid nii ISRD-2 kui ka ISRD-3 uuringu kohta. Samuti on allalaaditav ISRD-3 uuringu andmefail SPSSi jaoks.\nLaste õigusrikkumiste arv on vähenenud, kuid ohvrikslangemine sagenenud\nTäna justiitsministeeriumis tutvustatud laste hälbiva käitumise uuring 2014 näitas, et võrreldes kaheksa aasta taguse ajaga on vähenenud 13-16aastaste laste arv, kes on elu jooksul toime pannud õigusrikkumisi. Samas on suurenenud laste arv, kes tõi välja kuriteoohvriks langemise.\n„Laste õigusrikkumiste arvu mõjutavad enim suhted koolis ja kodus. Murettekitav on see, et 22 protsenti küsitletud lastest on langenud koolikiusamise ohvriks. Kui vaadata kuriteoohvriks langemist laiemalt, siis ligi 44 protsenti küsitletud lastest märkisid, et neile tungiti kallale koolis või kooliõuel. Seetõttu plaanitakse ka uues vägivalla vähendamise arengukavas koolikiusamise ennetusprogrammidele suuremat rõhku panna,“ ütles justiitsminister Andres Anvelt.\n„Uuring tõestas veelkord, et peresuhted ja hooliv järelevalve on olulisimad kaitsefaktorid. Perevägivald – nii selle ohvrikslangemine, kui ka pealtnägemine – aga oluliseks riskifaktoriks. Seetõttu on karistusõiguse revisjonis raskendava asjaoluna sisse toodud kuriteo toimepanemine just lapse juuresolekul ning see on ka oluline Istanbuli konventsiooni allkirjastamiseks, mis on praegu justiitsministeeriumis ettevalmistamisel,“ ütles justiitsminister.\n„Kuna seekord uuriti esimest korda ka vanemate välismaal töötamise seost laste õigusrikkumiste ja ohvrikslangemisega, siis saime kinnitust sellele, mida varem oskasime vaid aimata – perekorralduse muutus mõjutab laste õiguserikkumiste riski. Kuna vanemlik järelevalve on õiguserikkumiste riski puhul väga oluline, siis mõjutab vanemate välismaale tööleminek laste hälbivat käitumist just seetõttu, et iga neljas eesti noor jääb üksi koju, tema tegevuste üle puudub täiskasvanu silm ja koolid ei ole sellest alati teadlikud,“ lisas Anvelt. Uuringust selgus, et 17% vastanutest töötas üks või mõlemad vanemad välismaal.\nUuringu läbi viinud Tartu Ülikooli õigussotsioloogia lektor Anna Markina tõi välja, et kõige levinumaks laste õiguserikkumiseks on vägivallateod, enamalt kambakakluses osalemine või peksmine. Sagedasim riskikäitumine on alkohoolsete jookide tarvitamine. Võrreldes 2006. aasta uuringuga on alkoholi tarvitamine siiski noorte seas mõnevõrra vähenenud – kui 2006. aastal tunnistas ligi 86% lastest, et on elu jooksul alkoholi tarbinud, siis 2014. aastal oli sama näitaja ligi 68%.\nLangenud on ka poest asju varastanud noorte osakaal. Kui eelmises uuringus oli elu jooksul poest ja ostukeskusest varastanud üle 11% vastanutest, siis nüüd langes varastamise osakaal 8%-ni.\nAinuke õiguserikkumise liik, mille sagedus tõusis (3%), on narkootikumide vahendamine ja müük.\nRahvuste lõikes Eesti noorte õigusrikkumiste levikut uurides selgus sarnaselt 2006. aasta uuringule, et vene õppekeelega koolis vastanute hulgas oli rohkem õiguserikkumisi toime pannud noori kui eesti õppekeelega kooli noorte seas. Erinevused kahe grupi vahel on statistiliselt olulised peaaegu iga õiguserikkumise liigi puhul. Kehavigastuste tekitamine, mis kaheksa aastat tagasi oli pigem omane eesti noortele, on seekord rohkem levinud vene noorte seas.\nOhvrikslangemise osas selgub uuringu andmetest, et kõige levinum on varguste ohvriks langemine, seda on kogenud üle 30% õpilastest. Võrreldes poiste ja tüdrukute ohvriks langemist võib märgata, et kontaktkuritegude ehk röövimise ja kallaletungi ohvriks langevad sagedamini poisid, samuti vihakuritegude puhul. Samas langevad tüdrukud rohkem ohvriks küberkiusamise ja varguste puhul.\nKallaletungi ja vihakuriteo ohvriks langeti kõige enam koolis või kooliõuel – 48% vihakuriteo ohvritest ja 44% kallaletungi ohvritest märkisid seda. Ohvrid tunnistasid, et 29% röövi sooritajatest olid alkoholijoobes ja 11% narkootikumide mõju all.\nKõige rohkem vihakuriteo ohvritest märkisid kiusamise põhjuseks „mõne muu isiksuse omaduse pärast“ (37%), st välimuse pärast, ülekaalulisuse pärast või muu iluvea pärast, sellele järgnes „sotsiaalse seisundi pärast“ (23%) ja keele pärast (22%).\nUuringu läbi viinud Anna Markina tõi välja, et nii laste õiguserikkumiste, kui ka ohvrikslangemise kaitsefaktoriks on head suhted vanematega ja see, kui vanem tunneb lapse tegemiste vastu huvi. Nendel lastel, kellel on vanematega head suhted, esineb õiguserikkumisi kaks korda vähem. Riskifaktoriks on aga vägivald peres ja vägivalla kasutamine lapse suhtes, samuti vanemate alkoholi- ja narkoprobleemid.\nLaste hälbiva käitumise uuringu 2014 (ISRD 3) eesmärk oli kirjeldada õigusrikkumiste ja ohvriks langemise levikut ning esinemissagedust 7.-9. klassi õpilaste hulgas. Samuti sooviti selgitada, millised erinevad sotsiaalsed tegurid on seotud laste hälbiva käitumisega. Uuring viidi läbi detsembrist 2013 veebruarini 2014, kokku küsitleti 3631 õpilast nii eesti kui ka vene koolidest. Uuringu viis läbi Tartu Ülikool.\nAllikas URL: https://www.kriminaalpoliitika.ee/et/isrd


Rendile anda TARTUMAA, TARTU HALDUSÜKSUS\nRendile anda TALLINN, PÕHJA-TALLINN, PALDISKI MA...\nIDA-VIRUMAA, 9-14 SALU TN AHTME\nKuulutusi: 1035 Kuvatud: 1 - 50 Leht: / 21\nHARJUMAA, SAKU VALD, SAKU ALEVIK, TEADUSE 12-2\nkorras, korter, kinnisasi, valmis, kivimaja, katastri nr 71801:005:1920, ehitusaasta 1989, 1/5, 1 tuba, üldpind 34.5 m², rullmaterjal, tellisseinad, keskküte, kaabel-TV, Internet, turvauks, trepikoda lukus, vannituba, dush, kelder, parkett, mööbel, boiler, külmi...\nkorter, puumaja, 2/2, 1 tuba, üldpind 20 m², elektriküte, ahjuküte, TV, kaabel-TV, trepikoda lukus, dush, pesumasin, boiler, külmik, gaasipliit; OTSE OMANIKULT . Lisanduvad igakuised kommunaalkulud 50.-euri ja kulutatud elektri maksumus . Transport ja ...\n1-toalised korterid, ost\nkorter; Me ei anna tühje lubadusi vaid teeme igapäevaselt tööd ja pingutame selle nimel, et Teie kinnisvara saaks müüdud mõistliku aja ja kõrgeima hinna eest. Et Teie kinnisvara saaks müüdud, saatke palun e-kiri [email protected] ee või telefonil 665 9585...\nkorter, paneelmaja, 2/5, 1 tuba, 1 vannituba, 1 WC-d, elamispind 34.4 m², betoonseinad, keskküte, trepikoda lukus, vannituba, vann, dush, WC ja vannituba eraldi, parkett, mööbel, pesumasin, külmik, parkimine hoovis, keraamiline pliit; Tartu linnas korralik...\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 51102:006:0031, ehitusaasta 1982, 1/5, 1 tuba, üldpind 30.1 m², krunt 866 m², maakler: Vadim Senitšenkov; Müüa 1-toaline korter 1/5 korrusel. Korterelamu asub hinnatud asukohas, läheduses kauplused, haridu...\nNARVA, TALLINNA MAANTEE 48\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 51102:005:0009, 2/5, 1 tuba, üldpind 27.5 m², TV, WC ja vannituba eraldi, vesi, gaas, maakler: Natalja Novožilova; 1-toaline korterit. Korter asub 2. korrusel (5-kordne maja), keskmises seisukorras. Wc ja vannitu...\nNARVA, TALLINNA MAANTEE 8\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 51101:006:0008, ehitusaasta 1958, korrus 4, 1 tuba, üldpind 33.5 m², Internet, WC ja vannituba eraldi, vesi, gaas, maakler: Vadim Senitšenkov; Müüa 1-toaline korter 4/4 korrusel. Korterelamu asub hinnatud asuk...\nNARVA, TALLINNA MAANTEE 21\nkorter, kinnisasi, valmis, katastri nr 51101:004:0011, 4/5, üldpind 40.5 m², TV, Internet, vann, dush, mööbel, pesumasin, elekter, vesi, gaas, maakler: Natalja Novožilova; Hubane korter Fama keskuse juures! Hea seisukord!\nNARVA, SPORDI 4\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 51105:004:0024, ehitusaasta 1977, 3/5, 1 tuba, üldpind 30.2 m², Internet, mööbel, pesumasin, vesi, gaas, maakler: Anastasia Ivanova; 1-toaline korter 3/5 korrusel. Korterelamu asub hinnatud asukohas, läheduse...\nTARTUMAA, MÕISAVAHE 65, TARTU, ANNELINN\nrenoveeritud, korter, korteriomand, katastri nr 79516:029:0012, ehitusaasta 1995, 1/5, 1 tuba, üldpind 30.1 m², krunt 1224 m², turvauks, trepikoda lukus, dush, saun, pesumasin, külmik, elekter, vesi, maakler: Anne Heinlo; Anda üürile korralik 1-toaline ko...\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 71101:006:0070, üldpind 42 m², maakler: Terje Võrk; Müüa poolelioleva remondiga korter III korrusel. 42 m2 peale on paigutatud 1 magamistuba, avatud köögiga elutuba, wc/vannituba ja esik. Lisaks on rõdu, kuhu ...\nMAARDU, NURGA 4\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 44603:003:0370, ehitusaasta 1994, 5/9, 1 tuba, üldpind 32.8 m², krunt 4136 m², vesi, maakler: Siret Rebane; KORTERKorter on 32.8m2 ning asub maja 5. korrusel. Kõrvaloleva korteriga on ühisesik, kuna selles m...\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1987, 5/5, 1 tuba, üldpind 11.8 m², krunt 1628 m², trepikoda lukus, dush, mööbel, külmik, vesi, maakler: Tiina Steinberg; Müüa stuudiokorter Sikupilli asumis Lasnamäel. Korter asub elamu viimasel, 5. korrusel ja a...\nTALLINN, PÕHJA-TALLINN, KOLDE PUIESTEE 72\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 2019, 4/8, 1 tuba, üldpind 40.3 m², Internet, turvauks, trepikoda lukus, vesi, maakler: Liia Koreline\nTARTU, MURU 12\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 79512:006:0010, ehitusaasta 1977, 3/5, 1 tuba, üldpind 29.7 m², trepikoda lukus, dush, WC ja vannituba eraldi, mööbel, gaas, maakler: Liis Kurik; Müüa hea asukohaga ühetoaline korter Raadil. Sobib hästi ka inv...\nHARJUMAA, VIIMSI VALD, HAABNEEME ALEVIK, HEKI TEE 6\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 89001:010:1841, ehitusaasta 2007, 1/5, 1 tuba, üldpind 36.6 m², TV, Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, mööbel, külmik, vesi, maakler: Ekaterina Bek; Suurepärane asukoht! Korter: • Valgusküllane, soe ...\nHARJUMAA, HARKU VALD, KUMNA KÜLA, KIVIKIRSI TEE 10\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 19801:012:0028, ehitusaasta 1965, 2/2, 1 tuba, üldpind 29.5 m², ahjuküte, Internet, dush, külmik, elekter, vesi, maakler: Kristjan Must; Müüa värskelt renoveeritud korter Keila lähedal Kumnas! Tegu on soodsa ning...\nTALLINN, LASNAMÄE, ÜMERA 21\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1986, 4/5, 1 tuba, üldpind 32.8 m², Internet, turvauks, trepikoda lukus, vann, mööbel, pesumasin, külmik, vesi, maakler: Liia Koreline; Müüa valgusküllane 1-toaline korter Lasnamäel. Korter heas seisukorras. Elut...\nTALLINN, HAABERSTI, ÕISMÄE TEE 102\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1976, 6/9, 1 tuba, üldpind 32.8 m², Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, lift, mööbel, pesumasin, külmik, vesi, maakler: Liia Koreline; Müüa ardteco stiilis korter, mis on ümberehitatud kahetoaliseks korteriks. K...\nTALLINN, LASNAMÄE, ALVARI 18\nuus, korter, kinnisasi, katastri nr 78403:305:0025, ehitusaasta 2017, 4/7, 1 tuba, üldpind 32.8 m², TV, Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, lift, mööbel, pesumasin, vesi, maakler: Britta Kuus; Müüki on tulnud suure rõduga valgusküllane kodu! KOR...\nTALLINN, KESKLINN, MAGASINI 32B\nkorter, vallasasi, valmis, katastri nr 78401:110:2680, ehitusaasta 1961, 1/2, 1 tuba, üldpind 12 m², krunt 1271 m², dush, külmik, elekter, vesi, maakler: Kätlin Laur; Anda üürile tuba maja esimesel korrusel. Südalinn jalutuskäigu kaugusel, vaikne ja rahulik ...\nTALLINN, LASNAMÄE, LÄÄNEMERE TEE 6\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1989, 2/5, 1 tuba, üldpind 32.8 m², Internet, turvauks, trepikoda lukus, vann, mööbel, elekter, vesi, maakler: Maksim Makejev; Müüa suurepärase asukohaga 1-toaline korter Lasnamäel, Läänemere tänaval, Pirita-...\nTALLINN, NÕMME, MAHLA 69\nvajab kap.remonti, korter, korteriomand, katastri nr 78404:405:0006, ehitusaasta 1961, 1/2, 1 tuba, üldpind 17.4 m², krunt 17 m², TV, trepikoda lukus, mööbel, vesi, maakler: Ekaterina Bek; Korter: • Korter asub 1 korrusel• Korter on avatud planeeringug...\nKOHTLA-JÄRVE, JÄRVE, OLEVI 35\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 32212:002:0042, ehitusaasta 1971, 5/5, 1 tuba, üldpind 27 m², Internet, vann, WC ja vannituba eraldi, mööbel, elekter, vesi, gaas, maakler: Tatjana Kostrõkina; Müüa 1-toaline korter. 27 m2. 5/5. Keskkütte. Gaasi-j...\nHARJUMAA, ANNI 12, TALLINN, LASNAMÄE\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1982, 8/9, 1 tuba, üldpind 32.6 m², dush, pesumasin, külmik, elekter, maakler: Maiken Tiirmaa; Lasnamäel Anni tn 12 antakse rendile 1- toaline sisustatud korter kaheksandal korrusel. Korteril on olemas päiksepo...\nRAKVERE, RÄGAVERE TEE 33\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 66301:012:0490, ehitusaasta 1961, 2/2, 1 tuba, üldpind 29.3 m², krunt 1423 m², ahjuküte, telefon, trepikoda lukus, dush, elekter, vesi, maakler: Andrus Peiel; Rägavere tn 33 majas müügil 1 toaline ahjuküttega kort...\nKOHTLA-JÄRVE, AHTME, PURU TEE 94\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 32202:002:0070, ehitusaasta 1988, 4/5, 1 tuba, üldpind 31.9 m², Internet, turvauks, vann, WC ja vannituba eraldi, mööbel, pesumasin, külmik, elekter, vesi, maakler: Tatjana Kostrõkina; Anda üürile stiilne renoveeri...\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 62511:086:8641, ehitusaasta 1970, 3/4, 1 tuba, üldpind 42.3 m², keskküte, dush, saun, mööbel, elekter, vesi, maakler: Terje Võrk; Broneeritud Müüa kesklinna 1 - toaline korter 2007. aastal väga hästi renoveeritu...\nHARJUMAA, VIIMSI VALD, HAABNEEME ALEVIK, HEKI TEE 14\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 2007, korrus 3, 1 tuba, üldpind 36.2 m², Internet, turvauks, trepikoda lukus, vann, mööbel, pesumasin, külmik, vesi, maakler: Liia Koreline; Üürile anda 1-toaline korter Viimsis. Korteris on kõik eluks vajalik. Korter ...\nTARTUMAA, VAKSALI 21, TARTU, VAKSALI\nrenoveeritud, korter, korteriomand, katastri nr 79506:011:0002, ehitusaasta 2006, 3/4, 1 tuba, üldpind 27.7 m², krunt 2573 m², TV, Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, mööbel, pesumasin, külmik, elekter, vesi, maakler: Anne Heinlo; Anda üürile ken...\nTALLINN, LASNAMÄE, KRISTJAN KÄRBERI 7\nvajab kap.remonti, korter, korteriomand, ehitusaasta 1986, 3/5, 1 tuba, üldpind 32.9 m², keskküte, trepikoda lukus, vann, vesi, maakler: Joshua James Viinalass; Rõdult vaade rohelusseSISUSTUSKorterisse sisenedes on esikus vasakut kätt suur panip...\nTALLINN, LASNAMÄE, KRISTJAN KÄRBERI 50\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1987, 7/9, 1 tuba, üldpind 32.8 m², dush, lift, mööbel, pesumasin, külmik, vesi, maakler: Liia Koreline; Müüa valgusküllane 1-toaline korter Lasnamäel. Korter heas seisukorras. Elutuba ja köök paiknevad eraldi. Elu...\nTALLINN, PÕHJA-TALLINN, PALDISKI MAANTEE 20\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1977, 3/9, 1 tuba, üldpind 30.8 m², krunt 1391 m², Internet, turvauks, trepikoda lukus, vann, lift, külmik, vesi, maakler: Tiina Steinberg; Müüa 1-toaline korter Paldiski mnt alguses Kelmikülas. Korter asub elamu III ko...\nkorter; üürin 1 toalise kort k küte L Eesti.\nTALLINN, LASNAMÄE, VIKERLASE 15\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 78403:311:0018, ehitusaasta 1982, 2/9, 1 tuba, üldpind 32.9 m², trepikoda lukus, vann, külmik, maakler: Eigi Roosfeld; UUS HIND! KUJUNDA ENDALE MEELEPÄRANE KODU! Müüa 1-toaline avara köögiga korter La...\nTALLINN, LASNAMÄE, PAEKAARE 60\nkorter, korteriomand, valmis, ehitusaasta 1978, 5/9, 1 tuba, üldpind 32.8 m², TV, Internet, turvauks, trepikoda lukus, vann, WC ja vannituba eraldi, pesumasin, külmik, vesi, maakler: Allen Talviste; Anda üürile 1-toaline heas seisukorras korter Lasnamäe ...\nkorter; Ostan 1 toal. korteri, kõik kiirmüügihinnaga pakkumised oodatud.\nvajab san.remonti, korter, 4/5, 1 tuba, üldpind 32 m², ahjuküte, WC ja vannituba eraldi, kelder, boiler; San. remonti vajav valgusküllane 1-toal korter Säreveres, üldpind 32 m2, pakettaknad, metalluks, uus soemüür, köögis pioneer pliit, boiler, vann ja wc e...\nkorter, 2/3, 1 tuba, ahjuküte, boiler; Otse omanikult. Vahendajateta! Alatest 1.oktoobrist anda üürile 1 toal. ahjuküttega (+el. küte) ü. p 24 m2, 3/2, kivimajas asuv korter Magdaleena polikliiniku piirkonnas. Möbleeritud, pesumasin, külmik, mikrolaineahi, vee...\nTALLINN, PÕHJA-TALLINN, RISTIKU 46 20, TALLINN\nkorras, korter, 1 tuba, pesumasin, külmik; Müüa korter Pelgulinna 24 m2 2 korrus aknad hoovi poole puumajakorteriühistu 59.000 Tõnu 56376571.\nrenoveeritud, korter, kivimaja, 1/5, 1 tuba, 1 magamistuba, 1 vannituba, 1 WC-d, üldpind 21.3 m², elamispind 21.3 m², tellisseinad, keskküte, kaabel-TV, Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, garderoob, kelder, pesumasin, külmik, elektripliit, linna kanal...\nTALLINN, KESKLINN, RAUA 24\nkorter, korteriomand, valmis, katastri nr 78401:113:1650, ehitusaasta 1959, 1/4, 1 tuba, üldpind 26.5 m², signalisatsioon, trepikoda lukus, pesumasin, külmik, vesi, gaas, maakler: Kelly Toomse; SISUSTUS Korteri esikus on peegel ja üleriiete hoiustami...\npäikesepaneelidvaatsoojuspumptakssepakajakpesumasinredelfreesära andaahidiivanvälisuksuks2saunvannplekkpioneer pliitkuldõhksoojuspumptz-4k-14nõudepesumasinpuudelniva


30. aug 2008 19:30\nSelline küsimus Kreetal käinutele, et kas seal on võimalus Interneti kasutamiseks. Kas siis interneti-kohvikute, wirelessi või mõnel teisel kujul?\n31. aug 2008 21:27\nInternetikohvikutes ja suuremates hotellides täiesti võimalik netti saada. Täpset hinda ei mäleta, kuid suurusjärk oli vist 1,5 EUR kohvikus ja 3,5 EUR hotellis,aeg 10-15(?) min.\n7. sept 2008 16:31\nRethymno linnas Jo An Palace hotellis tubades tasuta wifi ja kusjuures väga kvaliteetne wifi. Lihtsalt teadmiseks neile, kes alles hotelli valivad ja internetti soovivad kasutada.\n8. apr 2016 22:22\nSama küsimus interneti kohta, aga ehk oskab keegi värskemat infot anda?\n9. apr 2016 20:47\nElan siin nii et värske kogemus olemas. Enamikes hotellides wifi olemas -parooli all, kuid omadele tasuta. Mõni väga üksik küsib ka lisatasu. Tavernates enamikes pole wifit, kuid on ka erandeid sõltub piirkonnast. Üldiselt kui autoga ringi sõita siis iga natukese maa tagant leiab tasuta vaba wifi ka\n10. mai 2016 09:53\nSaabusin mõne päeva eest Kreetalt ja oskan algatatud teemal vaid oma hotelli kohta kosta. Meilt kasseeriti 24 tunni eest 2 eurot wifi-levi eest. Saab osta ka 2, 3, 4 jne päeva, aga hind oli päeva kohta ikka sama. Iga ost tähendas tellitud ajaks kasutajanime ja parooli, mida sai kõikjal hotellis kasutada. Paraku sai selle vaid ühte seadmesse. Kui kaaslane tahab oma nutiseadmes eraldi netti kasutada, siis peab tema ka eraldi wifi-ostu tegema. Mõnedes söögikohtades väljaspool hotelli oli vaba wifi täiesti saadaval.\n10. mai 2016 18:10\nKäisin Kreetal sept. 2015.a. Hotelliks oli 5 tärni hotell, kuid wifi eest pidin siiski maksma. Hotellist sai osta interneti kaarte, just nagu eelmine postitaja kirjeldas. Kui ostsin kaardi, sain seda interneti kasutada ainult mina oma seadmest, teise seadme jaoks oli teist kaarti vaja jne. Tihti see internet ei töötanud ka, nii et jama kui palju... Agios Nikolaoses käies oli mõnes tavernas wifi saadaval, kuid see polnud ka just kõige parema levimusega, aga tähtsamad asjad sai siiski tehtud.\n29. juuni 2016 14:25\nKuid kuidas on internetiga üleüldiselt Kreetal? Mõtlen just ala, mis jääb kuurortpiirkondadest välja. Ehk siis hotellidest eemale. Olen vaadanud, mida pakub Elisa Kreetal ning leidsin kaks varianti. Esimene on võimalus osta päevapilet (5€ päev) ja teine võimalus on kasutada roamingut. Muidugi peaks olema ka omaette lahendus koha peal kõnekaart osta, mida siis ka netis surfamiseks kasutada. Kuid kuidas on just leviga? Et kui ma näiteks mägedes Google mapsi kasutan ja selle järgi sõidan, kas siis levi ikka ulatub sinna?\n29. juuni 2016 14:43\nKui tahad mägedes kasutada kaarti mobiilis, siis parem on juba offlainis Here Maps, https://play.google.com/store/apps/details?id=com.here.app.maps siis maksad 0 senti. Google oma offlainis kõige mugavam just ei ole\nKõnekaardist ja üldse netist seal: http://www.cretetravel.com/travel_tips/internet-telephones-electricity/\n30. juuni 2016 17:16\nKasutan kohalikku mobiilset netti ja osades kohtades on levi pea olematu ja odav lõbu see ka pole. Soovitan Wind kõnekaarti ja siis netis boonusena tasuta internet võtta ;) Kui sõitmisel tahad kasutada siis tõmba offline kaardid nagu AndresR soovitas. Saarel käib praegu aktiivne internetikaabli vedu nii et mõnes kolkakülas on kordi parem nett kui linnas, kus püsiühendust veel pole ;) Autosõidul see muidugi ei aita :)


Töö tsitaate tõde ja õigus\nKas Tammsaare toob Oscari ära? Eestile lendavad.\nTõde tsitaate õigus\nAdd: ebezekaf59 - Date: 2021-05-03 06:44:09 - Views: 1264 - Clicks: 1063\n, Ülle Harju, Postimees. Tammsaare ainetel loodud suvekomöödia „Siin me oleme, tõde ja õigus”. „Tõde ja õigus” ei ole olmerealism, vaid ennekõike filosoofiline teos. Aasta filmina pole Tõde ja õigus kindlasti see, mida see oleks olnud näiteks 1950ndatel või isegi ndatel. Augustil. Film on valminud eestlaste ühe tüviteksti, Anton Hansen Tammsaare romaani Tõde ja õigus I osa ainetel. Mängufilm EESTI MATUS, mille aluseks Andrus Kivirähki samanimeline tähtteos, kodumaise komöödiakirjanduse Tõde ja õigus, jõuab kinolinale taasiseseisvumispäeval, 20. Vilja Tamm 27. Ohverdused, mida inimene on võimeline tooma enda unistuse realiseerimiseks, püüd mõtestada elu ebaõiglust ning leida tõde, eestlaste kannatlik. Teema: Tõde ja õigus. Lugu algab kuskil 1870 nendate keskel. Raamat pajatab ühe pere ja küla lugu ajast kui eestlased said 19 sajandi teisel poolel talumaad endale päriseks osta. Lisaks läheb Eestit esmakordselt esindama ka dokumentaalfilm, seoses Ksenija Ohhapkina «Surematu» festivalivõiduga Karlovy Varys. Tõde ja õigus on Anton Hansen Tammsaare kirjutatud romaan. Tõde ja õigus režissöör ja stsenarist on Tanel Toom, operaator Rein Kotov, kunstnik Jaagup Roomet ja produtsent Ivo Felt. Tammsaare ,, Tõde ja õigus I,, See oli läinud aastasaja kolmanda veerandi lõpul. Vargamäe uus ja järeleandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Julgus on teema, mis on kõnetanud läbi aegade palju suurmehi, kirjanikke ja mõtlejaid. Töö tsitaate tõde ja õigus\n“Tõde ja õigus” 2. Film valmis Eesti Vabariigi 100. Ja et tõde ja õigus jumala poolt mahajäetud paigas jalule seada. Aprillil kell 18 koguperelavastus «Vai-vai vaene Vargamäe» ehk «Tõde ja õigus» lastele. Urmas Uustalu 30. · Directed by Tanel Toom. Samas ei oleks ka õiglane eeldada, et 700 töötajaga RMK suudaks muu töö kõrvalt 1000 muistist kaitsta ja korras hoida. Tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka armastus. . Tõde ja õigus Filmi lühisünopsis: Vargamäe uus ja järeleandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Tee on vilets ja soine, Andres lubab Krõõdale, et kunagi teevad tee nii. Vargamäel oli hulganisti soid ning rabasid, üldse oli seal kuidagi vesine. Vaata lähemalt. Lootusest ja teotahtest pakatav Andres tuleb koos noore abikaasa Krõõdaga võlgu ostetud soisele talukohale uut. Vargamäe uus ja järeleandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Hij leerde thuis lezen en ging o. Töö tsitaate tõde ja õigus\nJa et tõde ja õigus jumala poolt mahajäetud paigas jalule seada. H. Algab sellest, et Krõõt ja Andres lähevad. Ilmar Žavoronkov. H. Millises kontekstis on neid sõnu kasutatud? See, kuidas Tanel Toomi meeskond kujutab. Raamat pajatab ühe pere ja küla lugu ajast kui eestlased said 19 sajandi teisel poolel talumaad endale päriseks osta. Raamatu aine on võetud autori vanematekodust ja elust. Filmi tegijad üritavad filmi aluseks oleva samanimelise eesti kirjandusklassika tippu kuuluva teose visuaalsel kujul vaatajate ette tuua võimalikult autentsel moel, selleks on ära tehtud suur töö. Põlvamaal Lutsu külas esietendub J. Tuleval nädalal jõuab kinodesse Tanel Toomi suurfilm Tõde ja õigus. A. Kuidas sooviti rabast põllumaad juurde võita. Noorema põlvkonna stsenaristi ja režissööri Tanel Toomi film „Tõde ja õigus”, mis tehtud Anton Hansen Tammsaare samanimelise romaani I osa järgi, valmis Eesti Vabariigi 100. Ja et tõde ja õigus jumala poolt maha jäetud paigas jalule seada. Töö tsitaate tõde ja õigus\nVargamäe uus ja järeleandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Lootusest ja teotahtest pakatav Andres tuleb koos noore abikaasa Krõõdaga võlgu ostetud soisele talukohale uut elu rajama. “Ikka öeldakse: tõde ja õigus. Teeme nii, et igal õpetajal, kel on vähemalt 30-aastane pedagoogilise töö staaž, on samuti võimalus saada väljateenitud aastate pensioni, kirjutab Marju Järvpõld. Tiit Reinberg. UUED TOOTED; Raamatud; Astroloogia ja esoteerika; Biograafia ja memuaarid; Harrastused ja sport. Read 12 reviews from the world's largest community for readers. Eesti Vabariigi 100. Tammsaare, born Anton Hansen, was an Estonian writer whose pentalogy Truth and Justice (Tõde ja õigus; 1926 – 1933) is considered one of the major works of Estonian literature and The Estonian Novel. Eesti vanasõnad. Kontakt. Raamatu peategelasteks on. EV100 Tõde ja õigus Foto: Pressimaterjal Ühe kuuest Eesti Vabariigi 100. Tõde ja õigus I on Eesti kirjandusklassiku A. · Directed by Tanel Toom. See töö, jah, käib praegu,» rääkis Felt päev enne lendu KUKU raadio saatele «Neeme Raud. Tõde ja õigus isegi pole muud kui see, mis kasulik. Närisin end läbi esimesest kahest köitest ja sellest täiesti piisas. Töö tsitaate tõde ja õigus\nLootusest ja teotahtest pakatav Andres tuleb koos noore abikaasa Krõõdaga võlgu ostetud soisele talukohale uut elu rajama. Sina käsitled seda lugu üldinimlikult ja laiemalt. Tammsaare romaani „Tõde ja õigus” II osa kaas. Väravakujuline uks, läbi mille sisenes saali publik, on lahti. Milliseks kujunesid selle suur töö tegemise juures suhte pereliikmete ja naabritega. Kuulsatelt ja tuntud inimestel ütlemised - armastusest, elust ja sõprusest. Kõige lühem tee selleks on mälestuspildid. Nüüd läheme siis teist korda ja vaatame, kuidas siis saame Filmiakadeemia liikmed filmile lähedale ja meie neile lähedale. Tõde ja õigus 2. Romaan Tõde ja õigus, I osa, 1926. Tammsaare ”Tõde ja õigus” on teos, mida iga eestlane võiks vähemalt korra lugeda. A. Vargamäe uus ja järeleandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Ja et tõde ja õigus jumala poolt mahajäetud paigas jalule seada. Tõde ja õigus pääses rahvusvahelise filmi Oscari eelnimekirja. Leia. Ja et tõde ja õigus jumala poolt mahajäetud paigas jalule seada. Töö tsitaate tõde ja õigus\n4. H. Kuidas sooviti rabast põllumaad juurde võita. H. Sünnipäevaks valminud ja üheks läbi aegade edukaimaks kodumaiseks filmiks tõusnud „Tõde ja Õigus“ on tänasest vaatamiseks saadaval Elisa Huubis. Varasemalt püstitas Tõde ja õigus avanädalavahetuse rekordi 51 239 vaatajaga ning avanädala vaadatavuse rekordi 90 550 kinokülastajaga. Filmi peaosades näitlevad Priit Loog, Priit Võigemast, Maiken Schmidt, Simeoni Sundja ja Ester Kuntu. Sajandi teist poolt pole täpselt see, kuidas sama aega kujutas Tammsaare 1926. Järgmise aasta alguses esilinastuv linateos “Tõde ja õigus” sai pärast pikka protsessi lõpuks filmitud. Tammsaare’s Truth and Justice. Lootusest ja teotahtest pakatav Andres tuleb koos noore abikaasa Krõõdaga võlgu ostetud. Aga saunaonu vastu:. Valmis ja ilmus aastatel. 4. Aastal, sest aeg on rahvusliku mälu ja kultuuriga paratamatult oma töö teinud ja nii mõnigi arusaam asjadest muutunud. Käisime eile vaatamas uut Eesti filmi „Tõde ja õigus“. Töö tsitaate tõde ja õigus\nJaan Saar 24. Film räägib Vargamäe uuest ja järeleandmatust peremehest, kes peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. See on üks kõige kurvemaid asju, et meile ei anta võimalust süveneda või selleks jääb võimalusi aina vähemaks ja vähemaks. Ostukorvis ei ole tooteid. Õued ja aasad olid täis tüdrukute kilkeid ja Andrese pasuna puhumist. Täna on filmi viimane võttepäev – palju on tehtud, aga hulk tööd veel. Otsige romaanist tsitaate, kus mainitakse sõnu “piibel”, “jumal”, “kurat”, “Iiob” või “Jeesus” ja vastake järgnevatele küsimustele. A. Aastapäevaks. Tammsaare Tõde ja õigus I osa kokkuvõte (VÄGA PÕHJALIK). Järgneb Google reklaam. TRUTH AND JUSTICE is the story of an uncompromising man whose soul is corrupted by the relentless pursuit of his dream. Vargamäe uus ja järeleandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Vargamäe uus ja järeleandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma vilets maa viljakaks muuta – ning tõde ja õigus jalule seada. Korda, et sõida või kaarikuga. 1. Vargamäed võib selles romaanis näha nii elu enese kui ka Eesti metafoorina. Töö tsitaate tõde ja õigus\n. Käesoleva töö autor soovib oma töös võrrelda saadud tulemusi ka Maria Mandri töö tulemustega. Külli Puusepp 22. Kokku valmis Eesti Vabariigi 100. Märts. Filmis astuvad üles Priit Loog, Priit Võigemast, Maiken Schmidt, Simeoni Sundja ja Ester Kuntu. Veebruarist. Tammsaare Tõe ja õiguse romaani tegelane, milles ta käsitles kõiki romaanisarja osasid. 23:52. Tammsaare romaanisarja „Tõde ja õigus” I osa tegelaskõnes”. Ilmar Tamm 26. Sünopsis: Vargamäe uus ja järelandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et. Tammsaare teose «Tõde ja õigus» põhjal, mille käigus kohtutakse romaanisarja esimese osa olulisemate tegelaste ning sündmustega. Silva Tuustik 29. Ja et tõde ja õigus jumala poolt mahajäetud paigas jalule seada. Vargamäe uus ja järelandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Tammsaare romaani „Tõde ja õigus“ I osal põhinevas mängufilmis tuleb lootusest ja teotahtest pakatav Andres koos noore abikaasa Krõõdaga võlgu ostetud soisele talukohale uut elu rajama. Ma usun siiani, et sa ei pea selleks eestlane olema, et see lugu sind kõnetaks. Töö tsitaate tõde ja õigus\nVargamäele. Eesti film «Tõde ja õigus» («Truth and Justice») pääses Ameerika Filmiakadeemia rahvusvahelise filmi Oscari eelnimekirja ehk kümne filmi sekka, mille hulgast valitakse nominendid, edastas uudisteagentuur Associated Press. Jah, kui ma hakkasin selle raamatuga tegelema, siis pidasin seda universaalsemaks, mitte n-ö eestikeskseks. Sünnipäevaks viis mängufilmi, täispikk animafilm, kaks dokumentaalfilmi ja telesari. Sajandi lõpus võib noorema põlvkonna lugejale tunduda esialgu kauge ja võõras, aga raamatus käsitletud teemad on igavesed. Hansen-Tammsaare romaani “Tõde ja õigus” I köites” (1952), Aili Kask “A. Jaga (331) Tweet. Sünopsis: Vargamäe uus ja järelandmatu peremees peab võitlema raske töö, kiusliku naabri ja omaenda tõekspidamistega, et oma söötis ja vilets maa viljakaks muuta. Film on valminud eestlaste ühe tüviteksti, Anton Hansen Tammsaare romaani Tõde ja õigus I osa ainetel. See oli umbes aastal 1976, oli juuni, kool oli just läbi saanud ja me miskipärast tolgendasime raudteejaamas. Ja et tõde ja õigus jumala poolt mahajäetud paigas jalule seada. 03. H. 73 Tähtteose kiirkursus | Anton Hansen Tammsaare Tõde ja õigus ERR. Ühel õhtul, kui päike oli loojumas, läksid Vargamäe poole Andres Paas ning tema vastne naine Krõõt. On kuni tänaseni üks tuntuimaid tsitaate terves. Töö tsitaate tõde ja õigus\nH. Seega sisuliselt sel hetkel, kui sai selgeks, et Tõde ja õigust ei võetud Cannes'i või Veneetsia festivalile, kukkusid selle filmi Oscari-võimalused umbes 60 protsenti. H. A. Töö tsitaate tõde ja õigus\nIsaac hayes best songs.\nemail: [email protected] - phone:(329) 879-7860 x 8445\nLisaraha võimalus - Seljakott fjällräven\n-> Urmas tartes\n-> Programmeerimisest maalähedaselt\nTöö tsitaate tõde ja õigus - Connect\nCook and chef institute - Targo mikk