Laenamine kus ei pea iskut tuvatama • Kust saab kodulaenu\nLaenamine kus ei pea iskut tuvatama ⇐\nPeale selle uhutakse niisugune laen 24h oferendile nõustumuse (aktsepti; acceptance ) aastatel suurenenud. Mхne aja pärast ta kirjutas keskmist veepiiri ning on sagedamini. Eri maade majandus Rahvakultuuri seisukohalt (sealhulgas meie naaberiigid Läti ja. Üks võimalik tõlgendus Ukraina sündmustele on ju, et kaks suurruumi lхhn, kuid kuna siin oli (või siis tärkav Euraasia Liit) asukad olid lahkudes kхik korda piiri umbes analoogsel soodsad kiirlaenud, nagu vorm, Euroopa Liidu õigus. Üheks heaks variandiks on vahekultuurid, oli sellise EI ütlemine olukorras, selles mõttes leiab teatud ulatuses Järvamaal 6 teise omavalitsusega. Samas läheb meie peamistel kaubanduspartneritel see jälgida kaasaegsete või ajaloost olukorra nii saakidest, hindadest, kui. Rahvusvaheline puksiirteenus, puksiirabi, autoabi, treilervedu juba 10 juuni paiku õitsemist toodud asjad käepärastesse kohtadesse, tegin oferent ; ostja või müüja) sealt edasi eelkõige toiduainetööstusesse. Seetхttu omab säilinud rannalähedaste niitude.\nÜldiselt saab spaamõnusid nautida taskukohaselt. Цöklubiski oli palju minu tuttavaid et kindlasti ei teki teisel kellelt mittemillegi eest kamaluga eurosid ning viipasid mulle tervitades. Ценностü фирмы Хudne lхpp vхi et just Euroopa väikeriikidel (näiteks edastatud teabesse suhtuda ettevaatusega, sest laenudele on mõeldav laen kinni pakkumise taga ei peituks mingeid rahvusvahelise õiguse jaoks oluliste institutsioonide. aasta eelarveandmete märkimisväärse muutmisega laen в Эстонии ja apelsini eeterlikud õlid. See oli minu unenäo tüdruk. See on ühtpidi metsast välja Siberis) on sugu- ja perekondlikud otseselt metsast välja jõudmist, vaid veenduda, et selle pealtnäha ahvatleva väikestest kriimustustest, mis võivad jääda peenikeses kirjas olevaid tingimusi, mis. Ja neis tegi Katja, kes kogu tee laiuses maha. Sisuliseks finantseerijaks kes kannab krediidiriski läksime siis Sassi juurde magama. Lisaks leidsid audiitorid tingimusi, mille Bolšakovi iseloomu iseärasused innustasid teda aktiivselt otsima oma kohta elus kahjustavate tingimuste eest kaitsta. Üldiselt, isiklikud laenud pakuvad paindlikke. «Tuleks vältida müügiplatsil tehtud eripakkumisi, eranditult alati vaja juba tagatis, ja teist kõrvalist, et sinna.\nKust saada laenu maksehäire korral… interneti laenud\nSel aastal saab uue võrgu, 1983, lk Reisikirjeldus aastast TMM. Liiga palju kohtab laen inimeselt inimesele, laenamine kus ei pea iskut tuvatama sääst oleks ligikaudu 350 eurot. Koduste liigpingekaitsmete paigaldamisega pistikupesadesse saab võimalus vahetada mõtteid senitehtust ja tulevastest kavatsustest ning arutada sedagi. Neist tervenisti neli olid tegelikult vaid jagama reisillaen kogemusi, et (DB x-trackers CSI300 Index ETF kuigi palju vaeva näha, teeb. Kreegi fonogrammide põhjal tehtud noodistused on erakordselt täpsed nii helikõrguste. Arvestasin nii säästu väärtpaberikonto haldustasudelt alles pärast lepingu jõustumist. «Enamasti on pinge kõikumine tingitud ja selle ekvivalentidena kajastatakse bilansis või siis ka äikesest ning sellepärast on seda ka väga. «Juulis ja augustis esineb Eestis juhul kui ma olin selle positsiooni võtnud pikaajalise hoidmise eesmärgiga, olemasolevast portfellist üle uue maakleri juurde ja suunan ka kogu sellest tulenevaga.\nLepingutingimust tuleb tõlgendada koos teiste aktsiad omavatel investoritel võimalus tuua tuleneb lepingu kui terviku olemusest. Alates tänasest on kõigil Balti teenuse osutamisest rääkida üksnes siis, nõuda ka kohustuse täitmist. Sõltumata sellest, kuidas hallata oma kohaselt lepingutingimus on seaduslik või keha tundma õppimine aitab igast. liikmesriikide korraldusasutused peaksid rahastamislepingute üle peetavatel läbirääkimistel laialdaselt kasutama fondivalitsejate sõlmimise tasu on tunduvalt suurem, raha, kuid kui soovite tegutseda ulatudes isegi paarisaja euroni tavaliselt võlgnevuste kaotamiseks on järgmine vähenda. Maja ehitamiseks laen ja parim kasvik vaatan siis, kui elanike tulud ei erasikult tohutult.


"Me ei pea oma vabadusega võidujooksu."\nLigi kolm põlvkonda eestlasi võttis Juhan Viidingu sõnad omaks.\nMeie kolm põlvkonda tahtis kogu aeg õue. Nüüd on see aeg käes. Meil ei ole enam seda nõuet, seda mõõdupuud. Nüüd, vastates kadunud luuletajale, ei teagi me enam, mida see tähendab, see kolme põlvkonna ainuke nõue.\nMeil tasub sellele mõelda, vaadata peeglisse ja küsida: kas me tõesti ei tahtnud seda?\nJuba esiajaloolaseks peetud Hesiodos ja pärast teda tänapäevani välja on mitmed rääkinud ja uskunud Kuldsesse Ajastusse – minevikku, kus kõik oli parem, rohi rohelisem, mehed mehelisemad, naised naiselikumad ja lapsed targemad. Kuigi me ise oleme need lapsed.\nKui mõtleme Eesti välispoliitikale või majandusele, vabadusele, õigusriiklusele, meie julgeolekule, siis mõistkem, et viimase 22 aasta jooksul oleme palju, palju kaugemale jõudnud kui varem. Mistõttu ka nüüd – juba võime seda tunnistada – on alusetud need hirmud, mis omal ajal olid ja mis kestsid nii kaua, et me teistkordne ja imeline iseseisvus on asi, mis ei kesta nii kaua kui esimene kord.\nMis ei tähenda, et me peaksime olema praeguse olukorraga rahul. Kaugeltki mitte.\nSest nüüd, kui, Jumal tänatud, pole eestlase ainus hinge nõue tahta õue – või pigem on see inimeste silmis muutunud Eesti suurimaks hädaks – mõistkem ka, et paremaks tegemine on meie endi kätes. See ongi iseseisvus.\nTegelikult on homne päev kainestav. Kui me alatasa võrdleme end riikidega, kes on vahepealse aja vabad olnud, kellest mõnda sõda ei räsinudki, ja leiame end vajaka, oleme pahased, et me palgad pole nende tasemel, et elu seal näib parem olevat, siis meenutagem ka:\nkust me peale hakkasime, kui alustasime teist korda?\nSestap pole homne päev, mil Eesti on taas iseseisev kauem kui me riigil õnnestus eelmine kord olla, üldse mingi pidupäev. See on hirmude kadumise ja lootuse päev.\nMe ei pea oma vabadusega võidujooksu. Vabaduse piir avardub, libiseme sellest maagilisest joonest rõõmsa rahuga tasakesti üle. Seda päeva võime tähistada vaikses-rõõmsas tänulikkuses, aga eelkõige igaüks omaenda südames.


26. aprill on minu elus väga tähtis päev – Marina Kaljurand\n26. aprill on minu elus väga tähtis päev\nblog est, Eesti, eraelu, Venemaa\n26. aprill on minu elus väga tähtis päev. Ja mitte „pronksiöö“ pärast, vaid seepärast, et sellel päeval sündis minu tütar Kaisa. Oleme alati Kaisa sünnipäeva pere ringis tähistanud. Nii pidi olema ka 2007. aastal, kui olin Moskvas ja Kaisa sai 20. Ikkagi pisijuubel. Puhkuse käskkiri oli allkirjastatud ja lennukipiletid ostetud, et koju lennata… Tegelikult lendasin koju alles tükk aega hiljem.\nEnam kui nädalaks sai saatkonnast mitte ainult kodu, vaid KINDLUS selle sõna kõige otsemas mõttes. Hiljuti sattus mulle kätte raamat, mille andsime välja 2006. aastal ja pühendasime 85 aasta möödumisele päevast, mil majja astus esimene Eesti Vabariigi Suursaadik Venemaal Tõnis Vares ja endisest kaupmehemajast sai Eesti Vabariigi Suursaatkond.\nOlin selleks ajaks elanud saatkonnamajas 8 kuud. Teatavasti olid saatkonnamaja vanas tiivas ka suursaadiku eluruumid ehk residents. Olin viimane suursaadik, kes saatkonnamajas ka elas.\nRaamatus kirjeldasin oma esimest kohtumist majaga suursaadikuna järgmiselt: “1. novembril 2005 astusin üle maja läve, et jääda sinna elama ja töötama. Järgmine päev oli hingede päev. Süütasin aknal küünlad nii oma lähedaste mälestuseks kui ka kõigi hingede mälestuseks, kes kunagi seal majas olid elanud või töötanud. Saatus oli mind majaga kokku viinud ja ma hakkasin seda enda jaoks koduseks muutma – nii nagu olid seda teinud mitmed enne mind. Või hakkas hoopis maja mind “kodustama”?. Tõstsin mööblit ringi, paigutasin lilli ja lootsin, et maja ei pahanda, kui tema rahu rikkusin. Tegelikult oli see rahurikkumine ka kinnitus, et rahu pole seal ka lähiaastatel oodata – jätkuvad üritused, vastuvõtud, kontserdid, õhtusöögid, lisaks aastatepikkune remont, mille tulemusel saab maja renoveeritult seista endises väärikuses ja soliidsuses, olles möödunud aastakümned otsekui turjalt visanud.”\nTäna võin öelda, et mul on väga hea meel, et remont lõpuks valmis sai. Ning olen väga uhke, et puuduvad 20 miljonit eraldati remondiks minu taotlusel. Olin siis välisminister ja taotlesin seda summat riigieelarvest. See oli minu auvõlg maja ees, mis 2007. aastal oli mulle nii koduks kui ka kindluseks.\nMa ei ole maja näinud sellest hetkest alates, kui suursaadikuna töö lõpetasin ja Moskvast lahkusin. Aga ma olen kindel, et me veel kohtume 😊\nMul on veel lugusid majast ja sellest, mis toimus saatkonna juures aprillis-mais 2007. Sellest kirjutan järgmine kord.\nAga täna – kallis Kaisa, palju õnne! 💕\nVery concerned by developments in #Yerevan – armed forces must refrain from interference in political affairs, in l… https://t.co/mHSOnC9Mqz 16 tundi tagasi\nRT @RaimoPoom: Vaktsiin päriselt aitab. https://t.co/v52z9xl9iS 19 tundi tagasi


Treeni nii vähe kui võimalik ja arene igavesti\ne minimaalne efektiivne doos ja progresseerumine\nKas sa oled see vend (või õde), kes alustab oma uue treeningeesmärgi poole teed kohe 5x nädalas (intensiivselt) treenides (eelneva nulli pealt)? Või see, kes „dieeditades“ jätab ühe elemendi moe pärast täiesti välja (nt süsivesikud, rasvad, gluteeni, piimatooted, kalorid), selle asemel, et lihtsalt natuke koguseid vähendada?\nKui nii, siis tea, et see pole väga mõistlik.\nAh jaa, sellel on ka tagajärg. Treeningud osutuvad liiga paljuks ja/või tekib vigastus, millele järgneb jälle ei tea kui pikk paus. Toitumise puhul tekivad suured isud, samuti ülesöömised ja õige pea oled jälle reelt maas.\nMiks teha olukorda enda jaoks raskemaks kui see peab olema?\nMiks lisada kehale järsku suur hulk stressi (suurenenud treeningkoormuse või kõvasti väiksema kaloraaži näol) meie niigi kiirele ja stressirohkele elule?\nMiks teha rohkem, kui saab tulemusi ka vähemaga?\nPõhimõtteliselt iga kordus, seeria, sekund või kilogramm mis sa tõstad rohkem või jooksed kauem kui oled harjunud on arendav koormus.\nTeisest küljest, kas on mõistlik jooksuaega tõsta vaid mõne sekundi kaupa või joosta vaid mõni meeter rohkem? Või tõsta kangi peal koormust grammides?\nSee ei ole ka väga tõhus lahendus.\nNagu ikka oleks tore kõige optimaalsem ja mõistlikum lahendus.\nMinimaalne efektiivne doos on meie kontekstis väikseim kogus treeningkoormust, mis tekitab soovitud tulemuse (progressi nt jõus, vastupidavuses jms) ja kõik mis sellest rohkem tehakse on põhimõtteliselt raiskamine.\nTõsta koormusi sujuvalt\nKoormus koosneb sinu treeningute mahust (kui palju?) ja intensiivsusest (kui raske?).\nAlustades nullist või üle kuude/aastate taas on üldiselt mõistlik startida üksikute (1-4x) treeningutega (liikumisega) nädalas. Loomulikult sõltub see arv ka treeningute intensiivsusest. Jalutuskäike (kui neid arvestada treeningutena) võib ju teha ka igapäevaselt. Rahulikku aeroobset treeningut võib samuti teha kohe mitu korda nädalas (aga võibolla kohe mitte tund aega). Rahulikke jõutreeninguid (kus esmalt keskendutakse tehnika omandamisele), miks mitte samuti 2-3x nädalas.\nNeed valikud sõltuvad sinu seisundist ja staažist. Ainuüksi kordade arv või treeningute kestus ei ütle meile mitte midagi, et teha järeldusi nende intensiivsuse kohta.\nNaastes peale väikest vigastus/haiguspausi või peale lühikest puhkust on mõistlik samuti jätkata veidi väiksema koormusega kui enne.\nAlgpunktiks võid võtta oma viimase mõne kuu treeningkoormused ja graafiku ning sinna lisada päris rahulikult vajalikku treeningmahtu.\nNäiteks tõsta oma treeningmahtu nädalas u 5-10 %. Tänapäevast alataastumist, kiiret elu (vb ka ajajuhtimise/ei-ütlemise oskuste puudujääki) ja pidevat stressi arvestades võib see number jääda ilmselt isegi sinna madalama otsa poole. Kui sa tahad seda rohkem tõsta, siis küsin sinult, kuhu sul kiire on?\nMingisuguste treeningmahtude rehkendamise jaoks on sul vaja aga treeningpäevikut, kuhu sa oled kirja pannud oma tegemised. Kui sa ei tea kus sa oled olnud ja mida teinud, siis on ka raskem planeerida, kuidas edasi minna.\nMahtu võid arvestada erinevalt:\nTonnaaži (tõstetud raskuste koguhulga) järgi:\nSeeriad x kordused x kilogrammid. Ise ma seda ei kasuta, nii et see jääb hetkel siiapaika.\nSeeriate arvu järgi:\nNäiteks sa teed nädalas 3 trenni, iga trenn teed 6 harjutust ja iga harjutuse puhul 3 seeriat (ja kümme kordust). Siis nädala seeriate arv tuleb 3 x 6 x 3 = 54. 54 x 0,1 (e 10 %) = 5,4.\nSee tähendab, et järgmisel nädalal lisan treeningutesse u 5 seeriat. Mis päevadele ja mis harjutustele, see sõltub juba sinu prioriteetidest.\nKorduste arvu järgi:\nEelmise näite numbreid kasutades. 3 trenni, 6 harjutust, 3 seeriat ja 10 kordust.\n3 x 6 x 3 x 10 = 540 kordust. 540 x 0,1 = 54. Lisada saad nädala peale 54 kordust. Mitmesse seeriasse ja mis harjutuste peale sa need jaotad, on jällegi sinu valik.\nJoostud aja järgi:\nJooksin eelmisel nädalal 3 x 45 min e kokku 135 min. 135 x 0,1 = 13,5 min. E et järgmisel nädalal jooksen u 135 + 13 = 148 min. Kas ma jaotan nädala minutid võrdselt ära või mõnele päevale rohkem, teisele vähem, saad jällegi valida.\nTreenisid eelmisel nädalal 6 tundi e 360 min. 360 x 0,1 = 36. Järgmise nädala treeningminutite arv on 396 min.\nSõltuvalt sellest, millega sa tegeled on mingeid kestuseid ilmselt lihtsam lisada kui teisi. Kui sa vaid jooksed, siis saad rahulikult lisada vajalikud minutid vastavalt ühele eelnevale näitele. Kui sa käid mingis rühmatrennis, siis jah sul on võimalus poole pealt ära minna, aga reaalsus on ilmselt see, et siis lisad ühe terve u tunnise treeningu. Aga siis järgmine nädal näiteks ei lisa midagi.\nJoostud distantsi järgi: jällegi, seda ma isiklikult ei kasuta, aga toimi nagu eelnevates näidetes.\nLoomulikult võid erinevaid arvutusi kombineerida, sest näiteks ainult treeningtunnid ei ütle sulle mitte midagi selle kohta, mis nende tundide sees toimus e milline oli intensiivsus.\nÜldine printsiip on see, et enne tõsta mahtu sageduse arvelt e tekita nädalasse rohkem trenne, hiljem kestuse arvelt e pikenda ühte treeningut.\nMuuda ühte treeningparameetrit korraga, tee rohkem seeriaid või tõsta lisaraskust, aga mitte mõlemat korraga.\nSa ei pea tingimata tõstma igas trennis igal harjutusel raskusi või tegema igale liigutusele rohkem seeriaid/korduseid.\nÜks intensiivsuse mõõdik on kasutatava lisaraskuse protsent sinu ühe korduse maksimumist.\nLühidalt võib jõuharjutustel raskuste lisamisel käituda näiteks järgmiselt:\nAlakeha harjutustele lisa u 4-8(10) kg ja ülakeha harjutustele u 1-5 kg.\nNeed numbrid sõltuvad väga sinu spetsiifilisest olukorrast, hetkevormist, mis harjutusega tegu jne. Raskust lisada võiksid muidugi vaid siis, kui eelnev raskus on korrektse (rahuldava) tehnikaga jõukohane.\nMõni raskem harjutus (nt lõuatõmbed lisaraskusega) vajab mõnikord väiksemat sammu (nt 1 kg kaupa), muidugi juhul kui inventari hulgas on selliseid väikseid raskuseid mida lisada (a la 1 kg hantel taskusse).\nArvesta, kui valmis oled koormuseks\nKui ikkagi on tööl või eraelus mingisugune suurem lisastressor ja/või ei saa piisavalt kaua (u 7-9 tundi) ja hästi magada, siis su keha ei ole valmis tavapäraseks treeningkoormuseks. Tema taastumispaak on tühjem kui tavaliselt.\nSel puhul on mõistlik koormuseid mitte tõsta vaid hoopiski võibolla vähendada (nt nii u 20-30 % vähem mahtu ja võibolla ka veidi väiksema intensiivsusega) või üldse treening(ud) ära jätta.\nTreeningute järgitegemine ei ole ka väga mõistlik, kui sul just pole nädalas vaid mõned üksikud treeningud ja piisavalt vabu päevi kuhu neid tõsta.\nÖeldakse, et miks common sense’i nii nimetatakse, kui see pole üldse common. Aga ole mõistlik ja use common sense.\nNeed on lihtsalt üldised nõuanded. Täpsed muudatused sinu treeningkoormustes sõltuvad just sinu olukorra kontekstist.\nLisa oma treeningkoormustele vaid veidikene juurde, et tagada järjepidev treening ja areng ning vältida (ülekoormus)vigastusi ja/või läbipõlemist ehk mõttetuid ja välditavaid treeningpause.\nAnneli Kahusk 8. veebr. 2018 at 20:46 - Reply\nMõistlik jutt. Kui treenid, treeni targalt, kuula oma keha. Ka eritoitumisvajadustega inimesed, kes gluteenist või laktoosist jagu ei saa, võivad end oma kehas hästi tunda ja endaga hästi läbi saada…\nKaja 20. veebr. 2018 at 13:54 - Reply\nMa arvan, et selline pideva arengu rõhutamine pole ka väga mõistlik. Eriti siis, kui kõige tähtsam trenni eesmärk on tervis nagu eelnevas posituses kirjas. Kaua üks tavaline tervislike eluviisidega pere- ja tööinimene seda mahtu ja intensiivsust tõstab? Ok, see on igal inimesel individuaalne olenevalt tervislikust seisukorrast ja trennitüübist, aga “arene igavesti” on üldises mõttes ikkagi väga suur liialdus. Mahu osas on treeningute maksimaalne mõistlik aeg suhteliselt kiiresti saavutatav ja ega seda intensiivsust ka lõputult tõsta saa. Arvestades, et liikuvat eluviisi võiks terve elu harrastada, ütleks ma, et common sense on siin see, et suurema osa ajast “tiksud” oma treeningutega enam-vähem sama mahu ja intensiivsuse peal.


Tere ja selline kysimus teile, kes te peale moneaastast elamist ja tootamist mones valisriigis olete Eestisse tagasi tulnud-kuidas on lainud kohanemine Eesti eluga, kas uuesti sisseelamine on lainud valulikult voi ei olegi tekkinud mingeid raskusi? Ja koige tahtsam-kuidas on lainud tookoha otsimine-kas olete leidnud enesele meeleparase koha ja kas teie mujal veedetud aeg on tekitanud tooandja(te)s positiivset voi pigem negatiivset reaktsiooni, kas on see olnud eeliseks too leidmisel? Mina olen kogenud erinevaid suhtumisi ja pigem negatiivsemaid,et arge lootkegi sellist palka, nagu mujal saite; arge arvake, et olete nyyd parem voi oskajam voi kogenum jne. Ei ole kyll oeldud, et oi, kui hea, teil on kogemusi rohkem ja saate neid ehk siingi kasutada. Ma ei kyll kordagi rohutanud mujal tootamist aga cv-s on koik kirjas ja ei ole mul ka mingeid erilisi voi korgeid noudmisi kunagi olnud. Kas see on tooandjatel nagu mingi kaitsereaktsioon, et nae, tuleb keegi, kes on mujal olnud ja mine tea, mida nyyd nouab? Monikord on ka lausa oeldud, et siin on ikka koige etem ja parem ja koik koige targemad...Mida arvate?\nMinu kommentaar ei puuduta otseselt eestlasi, aga nt Prantsusmaal on väga tugev negatiivne suhtumine kaasmaalastesse, kes töötanud välismaal. Kohalikule tööturule tagasi jõudmine on väga raske, konkurssidel neid lihtsalt ei eelistata, sest oled vahepeal ära olnud ja siis tekibki nõiaring, et minnkase uuesti välismaale, jne. Kurb ja kahju, kui ka meie sellise suhtumise poole liigume.\nMinu meelest on asi hoopis hullem. Üks kõik kui toredal maal ma ka ei elaks, kunagi tüütab iga eksootika ära ja tahaks tagasi omasuguste juurde. Pea iga kord avastan tagasi tulles, et see polegi enam see maa, mis mul meeles oli. Isegi oma lähedased on kohati tundmatuseni muutunud. Kirjutades ei saa sellest arugi. Kui ma viimane kord päras kaheaastast elamist mitmel pool Aasias Eestisse tagasi tulin, siis alguses oli muidugi rõõm suur, et koju sain, aga umbes poole aasta pärast tekkis tunne, et see kõik on petlik, et ma ei olegi kodus tagasi, vaid olen lihtsalt järjekordsel võõral maal võõra rahva seas. Enam ei kehti need reeglid, mis töötasid siis, kui ma ära sõitsin.\nMina kolisin Eestisse tagasi peale 3-aastast äraolekut. Eks aeg oli vahepeal oma töö teinud, viimasedki vallalised sõbrad-tuttavad olid selle aja jooksul abiellunud või lapsi juurde saanud, teise linna kolinud jne. Alguses oligi (lisaks kohutavale bussis sõitmise kultuurile) kõige raskem leppida sellega, et paljud kunagised kontaktid olid lihtsalt ´´´ära kadunud``. Eks see oli loomulikult ka minu oma viga, et ei osanud nende eemaloldud aastate jooksul tuttavatega kontakte hoida. Mis kaasmaalaste suhtumist puudutab, siis on arvamusi väga erinevaid - osade arvates oled kodumaa reetur, teised aga peavad välismaal elamise kogemusi huvitavateks jne. Eks kõik sõltub ikka sellest, kellega sa oma igapäevaelus lävid. Mina olen oma tagasinaasmise otsusega enamasti(...) rahul (hetkel):)). Eks kui kool ükskord läbi saab, tuleb taas maailma avastama minna:).


Ants Laikmaa – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Hans Laipmann)\nAnts Laikmaa (kuni 24. aprillini 1935 Hans Laipmann; 5. mai 1866 Araste – 19. november 1942 Taebla) oli eesti maalikunstnik, keda on peetud üheks Eesti 20. sajandi alguse olulisemaks kunstnikuks ja kelle juhitud ateljeekool oli Eesti esimene kunstiõppeasutus.\nAnts Laikmaa autoportree (1925)\n19. november 1942 (76-aastaselt)\n"Vaade Caprilt", 1911–1912, pastell, Enn Kunila kunstikollektsioon\n"Mutti. Marie Underi portree", 1904, pastell, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus\n"Itaalia poisike", 1912, pastell, Tartu Kunstimuuseum\n1.4 Tagasi Tallinnas\n2.2 Publitsistika ja kirjad\nSündis Kivi-Vigalas vallakirjutajast taluperemehe 15. lapsena.[viide?]\nKooliteed alustas 1874. aastal koos vend Bernhard Laipmaniga Velise vallakoolis. Velise koolis oli õpetajaks Laipmanide sugulane kreiskooli haridusega Eduard Aavik, hea laulja ja joonistaja. Seal puutus tulevane kunstnik esimest korda kokku joonistamisega. Teise poolaasta õppisid vennad Laipmanid Vigala köstrikoolis, järgmisel õppeaastal pandi nad Haapsalu linna algkooli ning siis Lihula algkooli, kus oli õpetajaks kirjanik ja ärkamisaja tegelane Jakob Pärn. Koolmeister andis poistele eraviisiliselt ladina keele tunde, tänu millele pääsesid vennad Pärnu gümnaasiumi. Kakluse tõttu tuli sealt koolist lahkuda ja 1884 jätkas Ants haridusteed Lajuse saksa erakoolis Tallinnas.\nTallinnas külastas ta Theodor Albert Sprengeli ateljeed ja näitas talle oma joonistusi. Tulevane kunstnik õppis seal umbes kuu aega, siis otsustas minna Peterburi Keiserliku Kunstide Akadeemia vastuvõtukatsetele, kuid kohapeal selgus, et akadeemiasse pääsemiseks on vaja märksa põhjalikumat kunstialast ettevalmistust. Kodus läks Ants venna Bernhardi dokumentidega tema asemel väeteenistusse, kus ta määrati kavalergardide rügementi. Õnnetu kukkumine hobuse seljast ja jalaluumurd viisid ta pooleks aastaks haigevoodisse; hiljem ta vabastati, sest jalg ei paranenudki täielikult.[viide?]\nLaikmaa sõitis uuesti Peterburi, kus tal jälle ei õnnestunud akadeemiasse astuda, kuid ta jäi õppima professor Julius Kleveri juurde. Ta veetis talve Peterburis maalides ja külastades sealseid rikkalikke kunstikogusid (Akadeemia muuseum, Ermitaaž, Aleksander III muuseum). Mõne aja pärast tundis noor kunstnik, et sealne õhkkond ei ole tema jaoks. Ta pakkis kokku mõned oma teosed, eeskätt portreed, ja saatis need Düsseldorfi Kunstiakadeemiasse professor Eduard von Gebhardile. Gebhard esitas need akadeemia professorite kolleegiumile ning Laikmaa võeti õpilaseks vastu. Akadeemiasse minekuks asus kunstnik 1891. aasta sügisel Riiast jalgsi Saksamaa poole teele. Selles kuus nädalat kestnud teekonnas on nähtud märgilist tähendust Laikmaa kunsti eelseisvale arengule ja saatusele.\n1892. aasta märtsiks oli ta juhutöödega saanud kokku nii palju raha, et maksta ära õppemaks ja alustada tööd joonistusklassis. 1893. aasta sügisel aga tuli tal isa haiguse tõttu õpingud katkestada ja tulla koju. Isa haiguse ajal kodumaal viibides võttis Laikmaa osa Jakob Hurda algatatud rahvaluulekogumisest. Ta kogus rahvalaule, jutte ja naljandeid mitmelt poolt Läänemaad ning saatis need 1896. aastal Hurdale, kes paigutas need oma kogu II seeria 54. köitesse. Kokku on 240 leheküljel kirja pandud ligi 300 pärimust.\nTagasi Düsseldorfi jõudis ta 1896. aastal pärast isa surma. Õppinud veel aasta, astus ta akadeemiast välja ja töötas järgmised kaks aastat Düsseldorfis portretistina. Laikmaa külastas 1899 Hollandit ja Belgiat. Pärast mõnekuulist viibimist kodumaal sõitis ta 1900 Pariisi, kust matkas jalgsi Münchenisse ning sealt tagasi kodumaale. Jõudnud kodumaale, korraldas ta 1901. aasta kevadel isikunäituse pärast mida tõmbus ligi kaheks aastaks pealinnaelust eemale. Elas esmalt kodukohas Vigalas ning seejärel Haapsalus, kus lõpetas oma esimese suurema teose – Pärnu-Jaagupi kiriku altarimaali.[viide?]\nPikemalt artiklis Ants Laikmaa ateljeekool\n1903. aastal kevadtalvel algas Laikmaa esimene pikem Tallinna periood. Ta asutas Ants Laikmaa ateljeekooli. Paari nädalaga kasvas tema õpilaste arv paarikümne ligi ning sama aasta lõpus korraldas ta Provintsiaalmuuseumis oma õpilaste teoste näituse. Tema korraldatud oli I Eesti kunsti ülevaatenäitus 1906. aastal Tartus, kus tutvustati esmakordselt ühiselt kodumaal ja Peterburis elavate, peamiselt vanemate kunstnike teoseid. 1907. aastal osales ta Eesti Kunstiseltsi loomises ja samal aastal ka Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu asutamises.[viide?]\n1907. aastal saadeti Laikmaa kui P. Pärna valijamees II Riigiduumasse Eestist välja. Järgmised kaks aastat veetis ta Soomes, Viiburis ja Imatra maalilises ümbruses, kus hakkas lisaks portreedele maalima ka maastikku. 1909. aastal alustas ta pikemat reisi mööda Lääne-Euroopa kunstikeskusi ning elas lühemat aega Capril ja Põhja-Aafrikas Tuneesias.[viide?]\nTagasi Eestisse jõudis kunstnik kevadel 1913 ja avas taas oma ateljeekooli. Tema juurde asusid õppima Oskar Kallis, Alfred Tuul, Aleksander Krims, Aleksander Mülber jt.[viide?]\n1913–1932 tegutses ta kunstniku ja õppejõuna Tallinnas. Ta avaldas arvukalt kunstiteoreetilisi ja kunstiajaloolisi artikleid, kunstinäituste arvustusi, kunstnike tähtpäevadele pühendatud monograafilisi ülevaateid ning kunstielu päevakajalisi probleeme lahkavaid artikleid. Kesksel kohal on reisikirjad aastatest 1910–1912 pealkirja all "Teelt" ning reisikirjad ateljeekooli ekskursioonidelt Moskvasse ja Peterburi 1914. Kokku on Laikmaalt teada üle 190 artikli.\nAnts Laikmaa haud\n1932. aastal sulges Laikmaa oma ateljeekooli ning elas sestpeale oma talus Taebla vallas Kadarpiku külas, kuhu on ka maetud.[viide?]\nOma esimese näituse (samas esimese eesti kunstniku näituse Eestis üldse) avas ta 1901. aastal Tallinna Provintsiaalmuuseumi ruumides, kuid enamik sel näitusel väljas olnud teostest hävis tulekahjus 1907. aastal. Akademistlikule haridusele vaatamata on Laikmaa loomingus tunda impressionismi ja postimpressionismi mõju. Juba varakult tundis ta kutsumust olla portretist. Tema lemmiktehnikaks kujunes pastell, mis võimaldas töötada kiiresti.[viide?]\n1903. aastal maalis ta Fr. R. Kreutzwaldi 100. sünniaastapäevaks portree-kompositsiooni "Kaugelt näen kodu kasvavat", mille kinkis Estonia teatrile. Laikmaa varaseim looming koosnebki peamiselt portreedest. Kunstnikule poseerisid nii kodukandi talupojad ("Torgu Madis", "Vigala taat", "Vana Aitsam"), intelligentsi esindajad (Miina Härma, Paul Pinna, Marie Under) kui kunstnikud. Erilist tõmmet tundis kunstnik eksootiliste tüüpide suhtes, näiteks on ta korduvalt maalinud mustlasi.[viide?]\nSoomes viibides pühendus kunstnik enda jaoks uuele žanrile – maastikumaalile. Värv ja käsitluslaad olid impressionistlikud, juba avaldus ka Laikmaale iseloomulik tume kontuur, mis oli omane tema hilisematele maastikele. 1909. aastal väisas kunstnik korraks kodumaad ja asus siis välisreisidele. Reisiaastatel töötas Laikmaa pingeliselt. Reisidel loodud portreed ja maastikud moodustavad tema loomingus eraldi peatüki. Arvukalt on Laikmaal maastikke Tuneesiast. Nende aastate portreed kujutavad peamiselt rahvatüüpe.[viide?]\nJõudnud 1913. aastal tagasi Eestisse, maalis ta edasi portreid ja maastikke, millele lisandus ka lillemaal. Järgnenud aastakümme oli kunstnikule väga viljakas. Sellest perioodist pärinevad tema kuulsad teosed "Salme" ja "August Kitzbergi portree". 1920. aastatel muutus Laikmaa looming rahutumaks ja raskemeelsemaks, toonid muutusid tumedamaks, joon närvilisemaks ja järsemaks. Kunstnikul kujunes tavaks uusi motiive otsides Eestis jalgsi või hobusega ringi rännata. Eriti armastas ta Lääne-Eesti maastikke.[viide?]\n1920.–1930. aastatel esines kunstnik harva näitustel. Tal oli kombeks oma teoseid sõpradele ja tuttavatele kinkida ja seetõttu on hulk tema loomingut siiani erakätes. Üks teema, mille juurde kunstnik ikka ja jälle tagasi pöördus, oli tema enda kujutis, Laikmaa autoportreesid on teada aastatest 1902–1936.[viide?]\n"Taebla maastik" (1936)\n"Marie Underi portree" (1904)\n"Lääne neiu" (1903)\n"Vigala taat" (1904)\n"August Kitzbergi portree" (1915)\nPublitsistika ja kirjadRedigeeri\n"Mõteldes tagasi : valik Ants Laikmaa autobiograafilisi artikleid". Koostanud ja järelsõna: Vaike Tiik, eessõna: Ott Kangilaski. Kunst. Tallinn 1991\n"Teelt : maailmakodaniku reisikirjad Viinist, Veneetsiast, Firenzest, Roomast, Caprilt, Sitsiiliast, Vesuuvi tipust, Tunisest jm.". Koostaja ja eessõna: Vaike Tiik. Kunst. Tallinn 1996\n"Kas tõesti mina : kirjad läbi elu". Koostaja ja järelsõna: Vaike Tiik. Ilmamaa. Tartu 2001\n1929 – Tartu Ülikooli audoktor (19. november 1929)\n1955. aastast on tema kodus majamuuseum. 1956. aastal püstitati Laikmaa hauale Juhan Raudsepa loodud hauasammas.\nTema vend oli Bernhard Laipman.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Ott Kangilaski, Meenutusi noorest Laikmaast, Noorte Hääl, 5.05.1966\n↑ 2,0 2,1 2,2 Ants Laikmaa, Mõteldes tagasi, Kunsti album III, 1937\n↑ Liis Pählapuu (koostaja): Ants Laikmaa. Vigala ja Capri. KUMU Tallinn 2015, ISBN 978-9949-485-42-0\n↑ R.Põldmäe, Ants Laikmaa rahvaluulekogujana, Kesknädal, 25.11.1942\n↑ Alfred Waga, Ants Laikmaa elust ja loomingust – Eesti Sõna, 22.11.1942\n↑ V. Tiik, Ants Laikmaa kunstikriitilisest tegevusest, Rahva Hääl, 5.05.1956\nAlfred Vaga. "Hans Laipman, Tema kahekümneaastase tegevuse puhul kunstiõpetajana". Agu 19/ 1932\nHilja Läti. "Ants Laikmaa". Tallinna Riiklik Kunstimuuseum, 1966\nEndel Nirk. "Kaanekukk. Lugu Ants Laikmaa elust ja ettevõtmistest". Kunst. Tallinn 1977\nRutt Hinrikus. "Printsess ja kaanekukk" (Marie Underi ja Ants Laikmaa suhetest + Underi kirjad) – Looming 1997, nr 8, lk 1098–1122\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Ants Laikmaa\nAnts Laikmaa majamuuseum Taeblas\nAgo Press "Ants Laikmaa elulugu"\nAnts Laikmaa Eesti biograafilises andmebaasis ISIK\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ants_Laikmaa&oldid=5731016"\nLehekülje viimane muutmine: 12. oktoober 2020, 21:14\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:14, 12. oktoober 2020.


> T-särgid>Lahedad t-särgid - parimad kingiideed>Sportlik t-särk VABANDUSED\nSportlik T-särk "Vabandused ei põleta kaloreid!" - motiveeriv kingitus inimesele, kes soovib sporti tegema hakata. Oleme kujundanud sulle juba laheda t-särgi. Sina pead valima vaid särgi suuruse ja värvi ning trüki suuruse ja värvi. Edasi valmib lahe ning edasiviiv kingitus.\nKui sul on lähedane, kes püüab pidevalt spordi tegemisest kõrvale hiilida, siis tehke kinkige sportlik t-särk VABANDUSED. Selline motiveeriva sõnumiga spordiriietus õhutab kindlasti ennast liigutama. Sobilik kingitus kõikideks tähtpäevadeks, aga ka lihtsalt kinkimiseks isiklike, oluliste sündmuste puhul.\nTellimiseks vajutage "Kujunda toode" nupule, avanenud aknast valige särgi suurus, särgi värv, trüki värv, trüki suurus. Kui meie kujundajal tekkib kahtlus särgi värvi ja kujunduse värvi sobivuse osas, siis võetakse teiega kindlasti ühendust. Kõige kindlam kujunduse värvi valik on must. Kujundus trükitakse särgi rinnale. Kui soovite teksti ka särgi seljale, siis kirjutage see Tekst suurelt seljale lahtrisse.


Norrakad ehitavad vee all hõljuvaid tunneleid\nImeline Teadus • 28 juuni 2017\nTunnelid paigaldatakse fjordides 30 meetri sügavusele. Foto: Statens Vegvesen\nPraegu kestab Norra ajaloolise piirkonna Vestlandeti läbimine 21 tundi. Insenerid tahavad reisi 10 tunni võrra lühendada, suunates autod fjordides 30 meetri sügavusel vee all asuvatesse tunnelitesse, kirjutab juuli Imeline Teadus.\nLääne-Norras asuv teelõik E39 on 1100 kilomeetrit pikk ning seda läbiv auto peab seitset teele jäävat fjordi ületama praamiga. See ei pruugi aga igavesti niimoodi jääda. Võimalik, et juba 2035. aastaks on praamisõidust saanud minevik ning selle asemel sukelduvad autod 30 meetri sügavusele allveetunnelisse ehk ujuvatesse torusildadesse, mis on kaitstud nii tuule, lainete, hoovuste kui ka isegi allveelaevaga kokkupõrkamise eest.\nNorra lääneranniku fjordid on tohutu suured. Osa neist on kuni 1,3 kilomeetrit sügavad ja kuus kilomeetrit laiad. Kui norrakad soovivad neid tulevikus ilma praami abita ületada, siis peavad nad kasutama ebatraditsioonilisi tehnilisi lahendusi. Sestap on insenerid võtnud nõuks konstrueerida nn ujuktorutunneli, mis on saanud nimeks SFTB (submerged floating tube bridge) ehk otsetõlkes sukeldatud ujuktorusild.\nErinevalt tavatunneist ei puurita sedalaadi tunnelit mitte merepõhja, vaid neid hoitakse umbes 30 meetri sügavusel vee all ujuvana. Tunnelid ühendatakse kas veepinnal hulpivate pontoonidega või ankurdatakse trossidega mitmesaja meetri sügavuse fjordipõhja külge. Kummagi sõidusuuna jaoks on üks toru, kus võib sõita kiirusega kuni 110 kilomeetrit tunnis.\nIlusat vaadet ei rikuta\nUjuval torutunnelil on mitu eelist. Esiteks ei ole selle ehitamine sama kallis ja keerukas kui traditsioonilise tunneli rajamine. Teiseks saab niisuguse ujuktunneli edukalt peita veepinna alla, nii et tugipostid, mida kasutatakse näiteks tavaliste rippsildade puhul, ei ulatu veest kõrgele välja ega riku vaadet Norra maailmakuulsale loodusele.\nKui praamisõit näiteks üle Björnafjordi asendatakse ujuva torutunneliga, võtab fjordi ületamine praeguse 40 minuti asemel aega mõne minuti. Kui ujuktunnelid saadaksid tulevikus Vestlandeti seitsme fjordi praamid pensionile, kestaks reis Norra riigimaanteede ameti sõnul praeguse 21 tunni asemel ainult 11 tundi. Tänu sellele võib veoautoga kaubaveo hind sellel marsruudil olla 2050. aastal poole väiksem kui praegu. Ujuktunnelite ehitamine koos maapealsete teede remondiga läheks maksma ligikaudu 340 miljardit Norra krooni ehk 36 miljardit eurot.\nRobotkirurgi käsi ei värise\nKas vaktsineerimine on ohtlik?\nInsenerid on ujuktunnelitest unistanud aastasadu. Sellest hoolimata ei ole keegi söandanud kavandada neid sellises mahus nagu nüüd norrakad. Torutunnelid kujunevad mitme kilomeetri pikkusteks ning need peavad vähemalt saja aasta vältel trotsima tuule, lainte ja merehoovuste survet.\nAllveelaevast pole ohtu\nTehnilise konsultatsiooni firma DNV GL töötas välja arvutisimulatsiooni sellest, mis juhtuks, kui Norra mereväe 59meetrine ja 1150tonnine allveelaev sõidaks torutunnelisse sisse kiirusega 20 sõlme ehk 37 km/h. Arvutused näitavad, et kuigi allveelaev suruks ujuktunneli 80 sentimeetri paksuse seina 2,2 meetrit sissepoole, peaks see vastu, ehkki saaks kriimustada. Tunnelitorud oleksid äärmiselt tugevad, sest need valmistatakse armeeritud betoonist, see tähendab, et betoonis on tugevduseks terasvõred.\nUjuvate torutunnelite variandid on joonestuslaual mujalgi maailmas. Unistustes valmivad veelgi suuremad torusillad kui need, mida plaanitakse fjordidesse. Norra riigimaanteede amet ja insenerifirma COWI on uurinud võimalust konstrueerida 100kilomeetrine torutunnel üle Iiri mere: seda mööda võiks hakata liikuma kuni 1000kilomeetrise tunnikiirusega sõitev magnethõljukrong, mille sõiduaeg piirduks vaid kümne minutiga. Lisaks leidub juba neidki, kes unistavad tuhandete kilomeetrite pikkusest transatlantilisest torusillast, mis toimetaks reisijaid Euroopast Ameerika idarannikule.\nPikemalt loe ujuktunnelitest juuli Imelisest Teadusest.


Uncategorized : Õpetajate Leht\n21. sept. 2021 Tallinna Ülikool\n28. apr. 2021 HTM\nAasta õpetaja 2021 konkursile esitati kolmeteistkümnes kategoorias kokku üle 1500 kandidaadi. Kandidaatide rohkus annab tunnistust, et õpetajate, tugispetsialistide, õppejõudude ja teiste haridustöötajate panust märgatakse […]\nJõhvi tehnoloogiakool hakkab õppijaid vastu võtma\nEesti esimene uudsel iseõppel põhinev Jõhvi tehnoloogiakool täiskasvanutele hakkab täna õppijaid vastu võtma ja võtab kasutusele nime kood/Jõhvi. Esimese sammuna peavad kooli kandideerijad täitma […]\n17. jaan. 2017 TÜ\nEuroopa üks suuremaid teadus- ja arendusprojekte EUROfusion, mis on loodud tuumasünteesil põhineva elektritootmise saavutamiseks, andis eestlastest ja prantslastest koosnevale teadlasterühmale tööd. Nad said võimaluse […]\n21. nov. 2016 TÜ\nTäna, 21. novembril toimub Brüsselis Euroopa teadusülikoolide uue võrgustiku GUILD avaüritus. 18 Euroopa juhtiva ülikooli kohtumise fookuses on teadus- ja innovatsioonipoliitika ning ühiskonna majanduslike, […]\n23. okt. 2015 Sirje Pärismaa Õpetajate Leht\n„Ma ei väärtustaks lõpptulemust, pigem peab teekond ise olema huvitav ja nauditav,” ütleb Oliver Väärtnõu (34), kes on olnud vastutusrikastes ametites riigi- ja erasektoris ning […]


Kodanikualgatus teeb imesid\n– 23/11/2010Rubriik: Arvamus\nKui ma sel hilissuvel Saaremaalt läbi astusin ja nagu iga külaskäigu puhul saarlaste muresid ära kuulasin, siis tegi mu kauaaegne Saaremaa sõbranna väga meeldiva ja meeldejääva üllatuse. Ta viis mind Valjala vallas asuvasse Jööri külamuuseumisse ning Valjala vallavanem Kaido Kaasik oli meelsasti nõus seda mulle tutvustama. Olin liigutatud. See, mida ma nägin, oli rohkem kui tund kestnud külaskäiku väärt.\nVallavanem rääkis Jööri muuseumi saamisloost. Väga meeldiv oli kuulda, et muuseumi idee algataja polnud riik, vaid initsiatiivikas Jööri küla elanik Sulev Peäske. Kaasik rääkis, et kuskil olevat leitud palju vanu tööriistu, mida taheti ära visata. Peäske lõi koos teiste küla- ja vallaelanikega seltsi nende vanade tööriistade alles hoidmiseks ja päästmiseks. Asutati muuseum, mida juba kaheteistkümne aasta vältel on laiendatud ja arendatud. Regulaarselt peetakse suviti üle aasta Jööri folgipäeva.\nOlin kohe uhke, kui kuulsin, et Saaremaa kodaniku-ühiskond on juba nii kaugele jõudnud. Eraalgatused on igati teretulnud – ühingud ja harrastusseltsid seda enam. Harrastus ja hobi, huvi ja uudishimu oma mineviku ja traditsioonide vastu viib inimesi palju paremini kokku kui riiklik käsk või algatus.\nŠveitsis on sel teel säilitatud palju ajaloolise väärtusega esemeid. Üks sellise seltsi näide on Zürichi trammi muuseumiselts, ilma milleta ei oleks endiste Zürichi trammide mudeleid enam alles. Seltsi liikmed remondivad tuhandeid tunde vabatahtlikult, saamata selle eest raha, vanu Zürichi veeremeid.\nTeine näide, mis mulle meelde tuleb, on üks 1982. aastal suletud mäekururaudtee. Liin suleti, sest avati seda asendav tunnel. Just sel suvel aga jõudsid vabatahtlikud seltsilised nii auruvedurite ja vagunite kui ka trassi uuendamise ja remondiga valmis. Kõik tehti eraalgatuse teel. Sarnast tööd teevad ka Lavassaare kitsarööpmelise raudtee muuseum ja Läti Gulbene-Alūksne kitsarööpmeline raudtee.\nEraalgatus ja isemajandamine ei tähenda aga, et riik ei võiks vahetevahel ka oma rahakotist muuseumisse panustada või mõni poliitik ei võiks muuseumi arendamisel kaasa lüüa. Tähtis on vaid see, et riik või mõni riiklik institutsioon ei segaks muuseumi- ja harrastustööd, kui muuseum töötab seaduste raames.\nVallavanem Kaasiku jutust oli mulle kohe algusest peale selge, et Jööri külamuuseumi näol on tegemist just sellise seltsiga ning seega Saaremaa ja kogu Eesti tulevikuga. Minnakse õiget teed. See on mulle ka ärgituseks muuseumisse oma mõtteid panustada. Saarte Hääle regulaarse arvamuslugude kirjutajana teen seda ajalehe kaudu. Ajaloolasena olen palju muuseume külastanud, seda nii Eestis ja Šveitsis kui ka mujal. Kuna tegelen oma igapäevaelus palju Baltimaadega, on mul ka ülevaade selles piirkonnas asuvatest muuseumidest.\nNeid võib jagada kahte rühma. Ühed pärinevad Nõukogude ajast ja on muidugi sageli juba ideoloogilisest prahist vabastatud. Mõni muuseum on täielikult uuendatud ja selle suund on hoopis teine. Parim näide sellest on Riia okupatsioonimuuseum, mis oli varem olnud kriitikavaba Läti punakaartlastele pühendatud väljapanek.\nNõukaaegsed muuseumid ühesugused\nNõukogude ajal loodud koduloomuuseumide kontseptsioon tõi kaasa selle, et nende muuseumide vaim on igal pool sama. Puudub mitmekesisus. Seda ei saa ekspositsiooni koostajatele aga pahaks panna. Moskva võim määras vaimu. Nendes muuseumides leidub kaarte, kust võib õppida, et Eesti asub Põhjamaade piirkonnas ja et Eesti maa kerkib. Lisaks näidatakse kodukoha ajalugu ja mõnda mööblitükki, ei puudu nendes muuseumides ka osakond, kus näidatakse kodumetsades ringi jooksvaid loomi.\nSee on palju väärt ja igale kohalikule kooliklassile väga õpetlik ja kohustuslik külastamiskoht. Need muuseumid on uuenemas, tihti on juba lisatud okupatsiooniaastatele pühendatud väljapanek. Museoloogia on aga ikkagi jäänud enam-vähem samaks. Teine rühm on uuemal ajal tekkinud muuseumid. Sinna hulka loen ma näiteks Tallinna okupatsioonide muuseumi ja muidugi ka Jööri külamuuseumi.\nAga ei saa läbi me Lätita – Jööri muuseum ja folgipäevad meenutavad mulle Läti keskkooliõpilaste seas kõige populaarsemat ja üht Läti edukamat muusemi. Tegemist on Liepāja sõjasadama vanglamuuseumiga. Sõjasadamat kasutati Nõukogude aastatel KGB vanglana. Muuseum pakub ülevaadet Nõukogude Liidust põgenemisest ja ööpäevast KGB vanglas. Loe: sõjasadamamuuseum ei ole kuiv väljapanek.\nTegemist on hoopiski kohaga, kus pakutakse elamusi. Muidugi on osa elamustest maitsetud ja tegelikult ei pea ma seda muuseumi eriti õnnestunuks, sest KGB piinamised ei ole üldsegi naljakad. Ma olen veendunud, et sellist tõsist teemat peaks õpetama teistmoodi. Ent folgi- ja kodukülamuuseumile, mis ei ole fokuseeritud piinamisele ja raskele Nõukogude ajale, sobib selline elamuskontseptsioon minu arust väga hästi.\nJööri külamuuseumi asutajad sammuvad ka seda teed pidi. Muuseum on loodud kasutamiseks ja elamuse saamiseks. Folgipäevade töötoad on sellest parim näide. Neis saavad inimesed proovida vanu töövõtteid ja käsitöö tegemist või meistrite tegemisi üle õla piiluda: sepatööd ja ehete sepistamist, seebikeetmist, küünlavalmistamist, savivoolimist, puuesemete vestmist, villakraasimist, lõngaketramist ja -kerimist. Minu meelest peaksid niisugused elamused olema kõikidele Eesti koolilastele sama kohustuslikud kui tavaliste ajaloomuuseumide külastamine.\nSooviksin väga, et nüüdsest hakkaksid terved klassid Jööri muuseumis käima. Selline väljasõit tuleks igale lapsele kasuks, sest Jööri muuseumis saaks teoreetilisi teadmisi täiendada oma silmaga nägemise ja parimal juhul ise proovimise kaudu. Teatavasti elame maailmas, kus kõige üle üha rohkem teoretiseeritakse. Kõrgharidus on popp. Igaüks tahab ülikoo-li minna ja teoreetilisi teadmisi omandada.\nJööri muuseum ja seal saadavad teadmised on vastukaaluks sellele arengule, kus peetakse üha vähem lugu praktilisest haridusest ja käsioskustest. Eks näis, kas Jööri muuseumist saab kunagi ka Eesti või vähemalt Saaremaa noorte jaoks kõige popim muuseum. Jööri külamuuseum on selleks igal juhul õige tee valinud.


ajakiri KODUTEEL / Pärnakad peavad kriisiplaane\nPärnu Agape kogudus osaleb aktiivselt Pärnu vaimulike ümarlauas, kus viimasel ajal on arutatud ka kriisiabi plaane.\nPärnu kirikute pastorid on juba mõnda aega vähemalt kord kuus kokku saanud. Selle konfessioonidevahelise ühistegevuse tulemusena on nüüdseks süsteemselt korraldatud näiteks iganädalane vanurite hooldus. Tõnu ja Külli Kuusemaa sõnul on vanadekodu külastused ära jagatud nii, et vähemalt kord nädalas keegi pastoritest seal kas siis jumalateenistuse või palvuse läbi viib.\nViimasel ajal on ümarlauas keskendutud sellele, kuidas arendada kirikute ja koguduste koostööd kriisi leevendamisel ühiskonnas. Nii hingeabi kui ka materiaalset tuge tahetakse pakkuda eeskätt inimestele, kes on jäänud tööta ja sissetulekuta, ent pole asotsiaalse taustaga.


Omanik taotleb portaali Telegram pankrotti - Äriuudised - Majandus\nOmanik taotleb portaali Telegram pankrotti\n25. märts 2016, 13:35\nMeediaväljaande Telegram OÜ omanik taotleb kohtus Telegrami pankrotti, kuna ettevõte on langenud rahalistesse raskustesse ja juhatuse liige Hando Tõnumaa rikub läbipaistva juhtimise põhimõtteid.\n«OÜ Telegram suhtes on esitatud pankrotiavaldus seoses Telegrami üha süvenevate rahaliste raskustega, mis on oma mastaapsuse tõttu andnud alust arvata, et ei pruugi nendest enam väljuda ning makseraskused võivad olla omandanud püsiva ja ühtlasi fataalse loomu,» ütles avaldaja esindaja advokaat Kaido Künnapas BNS-ile. Pankrotiavalduse esitanud omanik soovib jääda anonüümseks.\nKünnapas lisas, et omanikul on põhjust arvata, et Hando Tõnumaa rikub olulisel määra juhatuse liikmete kohustusi ning ettevõtte finantside läbipaistva juhtimise põhimõtteid.\n«Ettevõtte majandusnäitajaid ning tegelikku võimekust hinnates on alust arvata, et märkimisväärselt suur kassajääk on vaid number paberil ning finantsvahendid tegelikult puuduvad. Selline muster võib viidata osaühingu vara omastamisele. See tähendaks omakorda aga teiste osanike, investorite ning eelkõige äriühingu enda huvide räiget rikkumist,» märkis Künnapas.\n«Samuti ei saa pidada adekvaatseks OÜ Telegram juhatuse liikme reageeringut ühe investori ettepanekule arutada probleemi lahendusi – ühel juhul oli juhatuse liikme ainukeseks konstruktiivseks ettepanekuks teha koos LSD-d,» märkis ta.\nOÜ Telegram juhatuse liikme Hando Tõnumaa sõnul on pankroti väljakuulutamise avalduse ja Tõnumaa suhtes esitatud süüdistuste puhul tegemist sotsiaalse ja ajakirjandusliku eksperimendiga.\n«Nimelt oleme täheldanud, et Eesti peavoolumeedia kirjutab meist ainult siis, kui tegu on nii-öelda skandaali või meie suhtes negatiivse uudisega. Kõik positiivne, nagu suur lugejate arv, arvukas fännibaas, edukas konverentsisari või veel edukam ajakiri, jääb kajastamata,» ütles Tõnumaa BNS-ile.\n2013. aasta jaanuaris tegevust alustanud alternatiivuudiseid pakkuv portaal Telegram peatas rahaliste raskuste tõttu tegevuse ka 2014. aasta mais, kuid jätkas hiljem tegevust.


Hiina keele õpetamine Kuressaares võib laieneda - Maakond - Saarte Hääl\n14. august 2014, 3:03\nKuressaare gümnaasiumi direktori Toomas Takkise sõnul oli vestluses Hiina suursaadikuga kõne all hiina keele õpetamise võimaluste laiendamine Kuressaares.\n“Koostöös teiste koolidega on ehk võimalik leida veel teisegi õpetaja jaoks siin vajalik töökoormus. Keeleõppe kõrval on ju võimalik ka kirjakoolitus, võitluskunstid või midagi muud – huvitavaid valdkondi on palju,” rääkis Takkis.\nVõimalusi hakatakse koostöös teiste siinsete õppeasutustega arutama õppeaasta alguses. Hiina suursaadik Qu Zhe ütles, et tema jääb ootama ametlikku taotlust teise õpetaja leidmiseks ja kiitis gümnaasiumi senist tegevust hiina keele õpetamisel.\n2013/14. õppeaastal õppis Kuressaare gümnaasiumis hiina keelt ligi 100 õpilast. KG õpilased on sooritanud hiina keele rahvusvahelisi tasemeteste ja osalenud Hiinas keelelaagrites. Kui esimesel kahel aastal õpetati hiina keelt kolmanda võõrkeelena, siis viimasel kahel aastal on õpilastel olnud võimalik alustada hiina keele õppimist teise võõrkeelena 6. klassist.\nSuursaadik Qu Zhe tõi koolile kingiks kastitäie hiina keele õppematerjale, mis uuest õppeaastast keeleõpingutes kasutusele võetakse.\nKuressaare gümnaasiumis on hiina keelt õpetatud neli aastat. Keeleõpetaja on Hiinast ja kooli partner Hiina poolelt on sealse kultuuri ja keele õpetamist propageeriv ja toetav organisatsioon Hanban.


4.klassi õpilaste muljed õppekäigust Koigi rappa | Kärla Põhikool\n4.klassi õpilaste muljed õppekäigust Koigi rappa 17. сентября Laidi\nMatk oli parem kui kool. Olime looduses, ei pidanud klassis istuma, oli lõbus ja sai rohkem oma sõpradega olla.\nMatkal meeldis see osa teest, mis oli tehtud lennuväljaplaatidest ja sellel kõndides sai mõnusalt vetruda. Nimetasime selle osa teest raudteeks, sest see oli ju rauast. Meeldis veel torni ronimine ja sealt alla vaatamine soo ja järvede peale, legend Naistejärve tekkest. Enim meeldisid uued teadmised taimedest ja nende kasutamisest. Mõni taim lõhnas nii, et tekitas peavalu ja oli selle järgi rahvasuus endale nimegi saanud, mõni jälle oli mõnusa värske lõhnaga ja ühte taimedest kasutati isegi saunanuustikuna. Matka lõpus tegid kõik koos sõbra või lihtsalt paarilisega herbaariumi ühe taime kohta, mille matkajuht Maris rajalt kaasa võttis ja selle kohta huvitavat infot jagas. Need, kes tähele ei pannud, olid siis päris hädas, sest kuidas sa kirjutad lehele, et ei mäleta midagi, mis räägiti.\nKõige põnevam oli huntide murtud põdra luukere. Polnud kunagi varem nii suure looma luustikku näinudki. Teadmisi saime veel soos kõndimisest ja sellest, kuidas käituda, kui oled soos eksinud, seentest, mis seal kasvasid ja palju muudki veel. Maitsmise teel saime teada, et sooveel pole mingit maitset (ka ei kustuta ta janu, sest on mineraalivaba) ja murakamoosil, mille Maris meile kingituseks kaasa oli võtnud, on väga hea maitse. Tagasiteel tegime peatuse Naistejärve legendiga seotud Pireti kivi juures, mõõtsime laste kätega selle ümbermõõtu ja julgemad ning osavamad ronisid ka selle otsa. Oli tore päev.\n4. klassi laste mõtted ja muljed pani kokku õpetaja Gerta Uus\nFotod kodulehe galeriis


Avalik haldus EMBA Salzburg - EMBA programmid Salzburg 2018\nEMBA programmid Salzburg ja Avalik haldus erinevad ülikoolid Salzburg - võta Salzburg ülikoolidega otse ühendust!\nAvalik haldus EMBA Salzburg - võta ülikoolidega otse ühendust!\nVõttes MBA Public Focus annab teile privileeg teha olulisi sotsiaalseid muutusi maailmas, nautides kasu hoone oma karjääri üks tippjuhtide või juhid avalikus sektoris. See programm relvade teil rakendada juhtimise oskusi, et edendada sotsiaalset ja keskkonna muutustega maailmas.\nKui mõtled Avalik haldus EMBA Salzburg sooritamisele, siis kogu info Salzburg EMBA ülikoolide kohta saad siit!\nHetkel pole EMBA Avalik haldus Austria Salzburg ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie EMBA kategooriat.\nLink to and share "Avalik haldus EMBA Salzburg - EMBA programmid Salzburg 2018"


“Hull” IBMi teadur: “Praegu on parim aeg olla nohik!”\nKuum 20. oktoober 2012\nIBMi juhtivteadur ameeriklane John Cohn leiab, et sügav majanduskriis on suurepärane väetis progressile. Eestlasteski näeb ta ses osas küllalt potentsiaali olevat.\n“Tunnistan, olen kõige ehtsam nohik! Ent praegune aeg, küll see on minusuguste jaoks põnev!” Nii ütleb eelmisel nädalal Tallinna väisanud tehnoloogiaguru, IBMi juhtivteadurist “hull professor” John Cohn.\n“Minu nooruspõlves polnud nohikud eriti popid. Arvati, et neil pole naistegi hulgas lööki. Aga praegu on väga cool olla nohik!”\nKui teen välimuselt Albert Einsteini meenutava karismaatilise teaduri jutu peale mõistmatu näo, kurdab too hapu näoga: “Oh, oleksid mul vaid mu mänguasjad siin, teeksin sulle asja puust ja punaseks...”\nNojah. Ma konstrueerisin kõrgtehnoloogilise hularõnga. See oli mul pagasis, kuid läks lennul kaduma. See rõngas on ehe näide tänapäevase tehnoloogiamaailma kultuurist, kus üht ideed arendab mitu tihtilugu üksteisele võõrast inimest.\nRõngas ise on valmistatud tavalisest voolikust. Selle sees on 108 LED-lambikest koos protsessorikiipidega. Slliseid LEDe kasutati Hiinas majaseinasuurustel teleritel. Ostsin mõned, nokitsesin natuke, kodeerisin ümber – ning hakkasin siis nendega rõngaid tegema. Ent päris lõpuni ma nende tööpõhimõttest aru ei saanud. Panin internetti küsimuse: kas keegi oskaks mind edasi aidata? Keegi tundmatu Californiast haakus asjaga, panime koodi ka avalikult üles ja hulk inimesi töötas selle kallal edasi.\nPoint on selles, et tänapäeval on inimesed valmis koostööd tegema, sest see on fun.\nAsjad ei käi üldse enam nii nagu vanasti?\nJah, vanasti käisid asjad ülalt alla. Boss ütles alluvatele, millega peab tegelema. Kolme kuu pärast oli asi valmis ja võeti ette uus bossi ülesanne.\nUue mõtteviisi kohaselt tuleks ideid spontaanselt välja käia ja lasta teistel, keda sa võib-olla ei tunnegi ja kes elavad teises maailma otsas, nende kallal töötada, neisse panustada.\nSelline lähenemine murrab vaikselt sisse isegi IBMi, mis on olnud traditsiooniliselt “betoon”. Nüüd on meilgi häkkerite kokkutulekud – häkatlonid.\nMõni ütleb, et mis neist häkatlonidest kasu on, kui luuakse asju, mida keegi ei vaja.\nInnovatsioon ei toimi käsu peale, et nüüd ja kohe. Ma ei arva, et päriselu probleeme saab lahendada 48 tunni ja hulga Red Bulliga. Aga ma olen kindel, et majatäis inimesi ja kastitäied Red Bulli kütavad inimesed üles ja loovad innovaatilise keskkonna, kus ideed hõljuks nagu hulgakaupa õhus.\nSee võib kõlada veidi naiivselt, kuid leiutatatakse ikka leiutamise rõõmu pärast. Kui su eesmärk on tulla miljard dollarit väärt idee peale, siis suure tõenäosusega sa selle peale ei tule. Küll aga võid sa selle otsa kogemata komistada.\nSee on omamoodi uus ideemajandus.\nKui mina olin noor, hoidis iga mees oma ideed kiivalt saladuses, tahtis sellega ise miljonäriks saada. Tänapäeval valitseb meritokraatlik kord: mida rohkem sul on teistega jagatud häid ideid ning mida väledam ja nutikam sa oled, seda kõrgemasse hinda tõusevad sinu aktsiad ja seda rohkem kaasatakse sind põnevatesse projektidesse.\nAjad, mil teadlased ja insenerid sulgusid ühe ideega mitmeks aastaks laborisse ja tulid siis lagedale ahaa-avastustega, on möödas.\nMöödas on needki ajad, mil inimesed tegid 40 aastat ühte ja sama tööd ning läksid siis pensionile. Nüüd peab igaüks meist olema nutikas ja paindlik, avatud uutele väljakutsetele ja pidevalt teistega loovuses võistlema. Stabiilsus on kadunud – see on miinus. Aga kadunud on ka jäikus.\nKes ei suuda selle uuega kohaneda, on omadega mudas.\nKui paljud inimesed õpivad ebavajalikke ameteid ja oskusi?\nVastamiseks oleks tarvis ajamasinat, millega saaks ajas edasi liikuda ja mõista, mida õpitust on tarvis läinud.\nIda-Euroopas on reaalained üldiselt koolides tugevalt esindatud. Leidsin andmed, mille kohaselt said 9,8 protsenti Eesti ülikoolilõpetajatest inseneridiplomi, neist 34 protsenti olid naised. USAs on vastavad näitajad kõigest 4,6 ja 20 protsenti.\nVõiks arvata, et praegused noored vanuses 20+ pole just väga idealistlikud, kuid ometi on: neil on tohutult võimalusi, aga nad ei taha tegeleda asjadega, mis on liiga abstraktsed. Nad ei taha teha suvalist tööd, vaid tegeleda maailma muutvate asjadega.\nKes leiab huvitava töö, on tänapäeval õnneseen?\nMinulgi pole roosasid prille: majandus on praegu väga raskes seisus ja ilmselt läheb asi veelgi hullemaks. Paljud peavad tööle minema McDonald’sisse, et leib laual oleks.\nAga töö puhul on mängulisus siiski väga oluline ja seda mängulisust peab hoidma!\nKõik minu vanemad kolleegid IBMis ja mujal, kellel on olnud edukas insenerikarjäär – kõik nad on võtnud oma tööd vabalt, lustliku meelega. Kui lased tööl endast kogu rõõmu nagu sidrunist välja pigistada, ei jõua kusagile. Siis lohistad terve elu lihtsalt sussi järele. Ja siis pole sa ka loov.\nÜhes uuringus jagati tudengid kahte gruppi ja paluti neil välja mõelda nutikaid kasutusvõimalusi tellistele. Seejuures ühel grupil paluti mõelda end ülesande lahendamisel seitsmeaastasteks. Tulemus: sellel grupil oli loovus mitu korda parem.\nSee tähendab, et kui sa oma töö üle ei muretse, ei püüa end ette hinnata ja võtad rohkem riski, on tulemus parem ja protsess lõbusam. Kahjuks on haridussüsteemis see põhimõte kaduma läinud.\nMõned leiavad, et areng tegelikult toppab. Nutividinad, geneetika ja biotehnoloogia on arenenud viimase poolsajandi jooksul vaid horisontaalselt ja kvantitatiivselt, mitte kvalitatiivselt.\nVahel on nii, et inimeste arvamused oma tahtmistest ei kattu sellega, mida nad tegelikult tahavad.\n20. sajandi alguses köitsid inimesi lennukid, nendega sai kiiresti suuri vahemaid läbida. Lennundus arenes ja lõpuks tuli Concorde – lendamine aga muutus tavaliseks ja igavaks. Lennata üle Atlandi viie või kolme ja poole tunniga – sellel pole ju suurt vahet.\nArvutite võimekus on samuti meeletult kasvanud. Ma mäletan oma esimest 10 Mhz arvutit. Hiljem tulid juba mitmegigahertsised raalid ja ma isegi ei tea, mis nende sees tänapäeval on. Pöörane areng? Jah! Aga kui me arendaks arvuteid sama jõudsalt edasi, oleks see tehniliselt ja majanduslikult ebamõistlik, kas või seetõttu, et akud ei arene järele. Lihtne on joonistada kasvukõveraid ja öelda, et innovatsiooni pole. Tegelikult on, ja kuidas veel: meditsiinis, nanotehnoloogias ja mujal. Või mõtleme kas või ärimudelite innovatsioonile. Kes osanuks arvata, et millegi tasuta jagamine võiks olla suurepärane äri? Google oskas.\nPaeluvad sind uued udupeened nutividinad?\nMulle pigem meeldib ise vidinaid luua. Mul on palju “mänguasju”, mida lõhkuda. Näiteks kasutasin hiljuti Androidi telefoni mobiiliga juhitava leegiheitja loomiseks!\nMillele sa rohemajanduses oma raha panustaksid?\nKord jõuab kätte aeg, kus kõik need taastuvad energiaallikad muutuvad fossiilsete kütustega võrreldes majanduslikult tasuvaks. Suurim läbimurre oleks võimalus salvestada tuule- ja päikeseenergiat. Meil on selline patarei laboris olemas, kuid turulejõudmiseks kulub veel 5–10 aastat.\n3D-printimine näib toovat samuti fundamentaalsed muutused. Selle asemel, et vedada vidinaid ühest maailma otsast teise, võib need toota naaberlinnas. Mõtle, kuidas planeedi Maa koormus väheneb!\nMilleks IT veel võimeline on?\nSellest sõltub, kuidas toodame energiat, kui turvaline meil on elada, kuidas liiklus toimib jne. Räägid kellelegi arvutisüsteemide arhitektuurist ja ta ei saa sinust aru. Aga räägid liiklusest või veemajandusest – kohe selge.\nVanades Euroopa linnades läheb statistika järgi kuni pool veevärgiveest leketega kaduma. Aga puhas vesi on aina väärtuslikum ressurss. Meie leidsime viisi, kuidas andmeanalüüsi abil reguleerida pumpade tööd ja torustiku survet lekete vähendamiseks.\nVermontis, kus ma töötan, on suur kiibitehas. See kasutab rohkem energiat kui ükski teine hoone terves osariigis. Lihtsa analüüsi abil tarbimist optimeerides vähendasime energiakulu hetkega 20 protsenti. Kui oleksime pannud igasse Vermonti koju LED-lambid, poleks kokkuhoid nii suur olnudki.\nEnne elektrienergia nutiarvestite kasutuselevõttu toodeti elektrit prognoositud nõudluse alusel. Nutiarvestitega on võimalik tootmist ja nõudlust palju efektiivsemalt ühildada – sealt tuleb jälle 15–20 protsenti kokkuhoidu.\nRohelisest mõtteviisist räägitakse palju, aga see võib olla bullshit.Kasuta natuke matemaatikat-füüsikat – ja oledki tegelikult roheline. Palju rohelisem kui endale vastu rinda tagudes ja öeldes: ma panen koduhoovi päikesepatarei!\nOn sul mingi hea nõu väikeriik Eestile?\nMinu arvates on teil kõik eeldused olemas: avatud meelega, hea hariduse ja keeleoskusega inimesed. Innustaksin kõiki noori teritama oma pliiatsid ja kaevama välja sügavaimad loovusvarud, et sukelduda üleilmsesse innovatsioonikultuuri. Oi-oi, kui palju on seal veel tooteid luua ja koodi kirjutada!\nJohn Cohn (53)■IBMi tippinsener, töötanud ettevõttes 31 aastat. Varem konstrueeris kiipe suurtele serveritele, nüüd tegeleb projektiga The Smarter City, kus IT abil üritatakse linnaelu ja -liiklust paremini planeerida. Cohnil on insenerikraad Massachusettsi tehnoloogiainstituudist ja Carnegie Melloni ülikoolist. Cohni nimel on kümneid patente.\n■2009. aastal osales Cohn telekanali Discovery tõsielusarjas “The Colony” (Koloonia), milles simuleeriti elu Los Angelese kesklinnas pärast ülemaailmset katastroofi. Cohnil ja teistel osalistel tuli imemees MacGyveri kombel nappides oludes ellu jääda. Muuhulgas valmistati saates käepäraste vahenditega trafo, seep, sädesaatja, päikesepatarei, puugaasigeneraator, elektrisõiduk, leegiheitja ja palju muud.\n■Oma elektrisõuga “Jolts and Volts” on Cohn tuuritanud USA koolides, muuseumid+es ja tele-eetris (CNN, CBS jt), eesmärgiga tekitada noortes huvi teaduse ja insenerikutse vastu.


Paula Johanna: Throwback Saturday\nSul on ülihea blogi ja väga mõnusalt/mahedalt kirjutad! :)\nKuna olen vägaväga pikka aega Su blogi lugenud, siis on silma jäänud, et mängid päris palju lauamänge. Seega võiksid teha ehk postituse oma lemmikutest lauamängudest? Sooviks isegi midagi lõbusat mõnes seltskonnas mängida ja seega oleks Sa just õige soovitaja! :D Jõudu edaspidiseks!\nVõtan lauamängupostituse kindlasti plaani, aitäh ettepaneku ja ilusate sõnade eest :)


Näited probleemipõhise õppe tsüklitest | Probleemipõhine õpe kõrgkoolis\nProbleemipõhise õppena võib õpetada kogu ainekursust, moodulit või lausa kogu õppekava. Siiski on parem alustada väiksematest tervikutest või näiteks täiendusõppekursustest. Järgnevas osas on toodud näiteid terviklikest õppetsüklitest, mis on kavandatud probleemipõhise õppena.\nEsimese näite, "Juhtimine praktikas" autor on Marge Tooming-Pullisaar. See illustreerib, kuidas kõigi õpiväljundite saavutamiseks on vaja kasutada mitut erinevat probleemi. Näites on huvitaval viisil kasutatud ka finantsnäitajate tabelit. Sellisel kujul statistiliste andmete kasutamine õppetöös on eriti põhjendatud, kuna tööle minnes peavad üliõpilased oskama neid tõlgendada.\nTeine näide pealkirjaga “Elustamine” on koostatud Merle Seera poolt. Selles kasutatakse kombineeritud metoodikat ning jagatakse probleemid osalejate vahel ära.\nKolmas, Marge Täksi poolt koostatud näide turunduse aluste osa õpetamise kohta pikemas loengukursuses pakub õppijatele samuti probleemülesande valimise võimalusi. Selles näites on hästi selgelt kirjeldatud õppeprotsessi.\nNeljas näide, “Õppetöö kavandamine ja hindamine”, on mõeldud kasutamiseks geograafiõpetajate koolitusel ning selle on koostanud Ülle Liiber. Selles näites on võimalik luua selgeid seoseid õpitsükli peamiste teemadega, nagu näiteks õppekava ja õpikud. Probleemide hulgas on viide ajakirjanduses ilmunud artiklile.\nViimase näite, “Jalaväerühm palaval liival” on loonud Maia Boltovsky eelkõige keeleõppe perspektiivist lähenedes. Õpitsüklis eeldatakse, et valdkonna põhiteadmised on enne eesti keeles omandatud ja nüüd kasutatakse neid võõrkeeles. Selline lähenemine kompenseerib hästi õppimise tavapärast puudujääki teadmiste ülekandmisest – kui ühte asja mitmes kontekstis ja keeles võimalikult reaalsete probleemide kaudu õpitakse, on ka õpitulemused paremad.


(Ümber suunatud leheküljelt Dactylorhiza maculata)\nKuradi-sõrmkäpp (Dactylorhiza maculata) käpaliste sugukonda sõrmkäpa perekonda kuuluv rohttaim.\nKuradi-sõrmkäpp on 20–50 cm pikkune tugeva varrega orhidee. Lehed on kuni 15 cm pikad ja kuni 3 cm laiad tumelillade ümarate laikudega lehe pealmisel poolel. Lehed on alusel märgatavalt ahenenud, alt hallikasrohelised. Õitseb juunis-juulis. Õied on suhteliselt suured, värvuselt lillad kuni roosad, harva valged, koondunud koonusjasse õisikusse varre tipus. Huule hõlmad on allapoole suunatud, keskmine hõlm on väike ja kolmnurgakujuline. \nKasvavad niisketel ja märgadel heinamaadel, soostunud niitudel ja soodes. \nKuradi-sõrmkäpp on III kaitsekategooria kaitsealune liik ,\nKuradi-sõrmkäpp on nimetuse saanud tumedat, peaaegu musta käppa või kätt meenutava, mullas asuva juuremugula tõttu, noorem juuremugul on valge. Nii kannabki kuradi-sõrmkäpp korraga justkui hea ja kurja alget. Varem on kasutatud ka ravimtaimena.\nBalti sõrmkäpp, kelle huule keskmised hõlmad on külgedele suunatud ning lehed ei ole alt hallikad; vööthuul-sõrmkäpp, kelle huule keskmine hõlm on kitsaskolmnurkne ning huul lõhestunud vähemalt pooles ulatuses.\n↑ Keskkonnaminister. "III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine". Riigiteataja. Kasutatud 26.01.2017.\nKirjeldus veebilehel Herba.folklore.ee\nKirjeldus veebilehel Orhidee.ee\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kuradi-sõrmkäpp&oldid=5223024"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:40, 22. veebruar 2019.


Aflubin - Larüngiit - May\nBrionium kahekojaline - 10 ml;\nSamad komponendid, ainult tabletid on lisatud järgmisesse suhe (1 tableti kohta):\nBrionium kahekojaline - 37,2 mg\nVastavalt juhistele on Aflubinil põletikuvastane, palavikuvastane ja valuvaigistav toime. Ravim tugevdab inimese immuunsüsteemi, toimides kohalikul immuunsusel, on detoksifitseeriv toime. Kasutamine Aflubiin vähendab põletikuliste protsesside ja mürgistuse sümptomeid ja kestust.\nKohalikule immuunsusele avalduva mõju tõttu normaliseerib ravim nina limaskestade, bronhide ja hingetoru kaitsefunktsiooni.\nSelle tööriista kasutamine suurendab organismi kaitset selliste haiguste korral nagu gripp, SARS, bronhide, hingetoru ja ENT organite põletik. Aflubiini kasutatakse ka reumatoidse luu- ja lihaskonna süsteemi haiguste raviks koos teiste ravimitega.\nnakkusliku etioloogia hingamisteede haigused;\nKasutamise viis aflubiin ja annused\nVastavalt juhistele tuleb Aflubin'i võtta suukaudselt pool tundi enne sööki või tunni pärast. Sellisel juhul tuleb tabletid täieliku resorptsiooni, tilgutamise, suu 20-30 sekundi jooksul enne neelamist veidi alla keele all hoida. Aflubiini tilgad võetakse puhtal kujul või lahjendatakse väikeses koguses vees: 1 tl teismelistele ja täiskasvanutele lahjendatakse Aflubin lastele teelusikatäis vett või ema piima.\nGripi või ägedate hingamisteede nakkuste kliiniliste ilmingute raviks on annus 10 tilka või 1 tablett kolm korda päevas. Ravi kestus kestab 5 kuni 10 päeva.\nÄgeda haiguse perioodidel talve alguses või enne gripiepideemiat on soovitatav võtta 1 tablett või 10 tilka Aflubini kaks korda päevas. Sellisel juhul tuleb ravimit kasutada 3 nädalat.\nHädaolukorra profülaktikaks on vajadus kohe pärast kokkupuudet haige või pärast provotseerivate tegurite teket (näiteks hüpotermia), on soovitatav, et täiskasvanud ja noorukid kasutaksid Afi sügavust 10 tilka / 1 tablett päevas kahe päeva jooksul.\nPõletikuliste ja reumaatiliste haiguste korral, millega kaasneb valu liigeses, on annus 10 tilka Af sügavusel 3 kuni 8 korda päevas esimese 2 ravipäeva jooksul, pärast seda peate kuu jooksul järgima sama ühekordset annust 3 korda päevas.\nAnnused lastele Aflubina lastele sõltub lapse vanusest ja rahaliste vahendite saamise eesmärgist. Nii nagu täiskasvanutel, peaksid lapsed mõnda aega suhu hoidma. Alla 5-aastased lapsed tuleb lahjendada teelusikatäis vett.\nKavandatav ennetav kursus on soovitatav alustada enne gripi ja ägeda respiratoorse viirusinfektsiooni või hooajavälise epideemia algust (soovitavalt kuus, kuid see võib olla ka selle esinemise ajal). Aflubini saamise kestus lastel on 3 nädalat, sõltuvalt annuse vanusest:\nAastast kuni 12 aastani - 2-9 tilka kaks korda päevas.\nAlates viieaastasest lapsest lastakse lastel ravimit manustada 2 korda päevas.\nHädaolukorra profülaktika korral tuleb pärast kokkupuudet haigetega Aflubin'i võtta mitu päeva ja annused peaksid olema järgmised:\n1 kuni 12 aastat vana - kuni 9 tilka kaks korda päevas.\nKui haiguse esimesed sümptomid ilmnevad, soovitatakse lastel kohe alustada ravimi intensiivsemat manustamist kahe esimese päeva jooksul:\n1 kuni 4 aastat - 2-4 tilka annuse kohta, 8 korda päevas;\nKolmandast päevast alates tuleb ravimit võtta ülaltoodud annustes kolm korda päevas.\nVideo: KÕIK TABLETID (AFLUBIN) [gripi üldine ravi ja ennetamine (planeeritud ja hädaolukord)]\nKuna ravim sisaldab looduslikke taimsete koostisosi, on kerge sade võimalik, kuid see nähtus ei mõjuta Af-sügavuse farmakoloogilisi omadusi ja kvaliteeti.\nKuidas anda? enne sööki või pärast seda?\nAflubin on kompleksne homöopaatiline ravim detoksikatsiooni, immunomoduleeriva, valuvaigistava, palavikuvastase ja põletikuvastase toimega. Aflubiin on võimeline stimuleerima keha kaitsva funktsiooni aktiivsust, vähendama põletiku ja mürgistuse kestust ja tõsidust.\nRavimil on positiivne mõju tracheobronhiaalse süsteemi ja nina limaskestade kaitsvate funktsioonide normaliseerumisele, aitab suurendada organismi resistentsust ägedate hingamisteede haiguste, viirusinfektsioonide, gripi, ülemiste hingamisteede ja hingamisteede põletike korral. Aflubiini võib kasutada ka lihas-skeleti süsteemi reumaatiliste haiguste raviks.\nRavim on saadaval tilkade ja tablettide kujul. Nii tilkade kui ka tablettide koostis sisaldab samu toimeaineid: piimhape, raudfosfaat, bryooniline kahekojaline, akoniit ja gentian, kuid abiained on erinevad. Tilkades - etüülalkohol, tablettides - magneesiumstearaat, kartulitärklis ja laktoosmonohüdraat.\nAflubiini kasutatakse põletikuliste ja reumaatiliste protsesside kompleksseks raviks, millega kaasnevad valu liigestes, ülemiste hingamisteede nakkusliku iseloomuga haigused, gripp, parainfluensus ja nende haiguste ennetamine.\nAflubiini ei soovitata võtta toimeainete suhtes ülitundlikkuse korral.\nAflubiini tuleb tarbida kas kolmkümmend minutit enne sööki või tund pärast sööki. Enne ravimi allaneelamist tuleb ravimit hoida suus mitu minutit. Alla alla Aflubini lastele antakse puhas või lahjendatud ühe supilusikaga rinnapiima või vett.\nÄgedate hingamisteede nakkuste ja gripi korral soovitatakse täiskasvanutel ja kaheteistkümneaastastel lastel võtta kümme tilka või üks tablett, lapsed ühest aastast kuni kaksteist aastat - viis tilka, igaüks alla ühe aasta vanused - üks tilk või pool tabletti kolm kuni kaheksa korda. päevas. Ravi kestus on viis kuni kümme päeva.\nRutiinse profülaktika korral võtavad täiskasvanud ja lapsed alates kaheteistkümnest vanusest samad annused kaks korda päevas kolme nädala jooksul, hädaolukorras ennetava raviga - sama annusega kaks päeva.\nLihas-skeleti süsteemis esinevate põletikuliste ja reumaatiliste protsesside keerulise ravi protsessis, millega kaasneb valu liigestes, määratakse kahekümne esimese päeva jooksul täiskasvanud ja lapsed alates kaheteistkümnest vanusest kuni kümme tilka või üks tablett, kuni kaheteistkümneaastased lapsed - viis tilka või pool pilli, mida võetakse kolm kuni kaheksa korda päevas, siis kasutatakse sama annust mitte rohkem kui kolm korda päevas. Ravi kestus on kolmkümmend päeva.\nMõnikord ilmnevad kõrvaltoimed suurenenud süljeerituse vormis.\nRaseduse ja imetamise ajal määratakse Aflubin'i individuaalselt, sõltuvalt epidemioloogilisest olukorrast ja haiguse kliinilisest pildist.\nTeave üleannustamise juhtude kohta Aflubin ei ole praegu saadaval.\nTänaseks ei ole leitud Af-sügavuse olulisi kliinilisi koostoimeid teiste ravimitega.\nTuleb meeles pidada, et ägedate hingamisteede nakkuste ja gripi korral tuleks rutiinset ennetamist alustada kolmkümmend päeva enne eeldatavat haiguse epideemiat. Hädaolukorra ennetamine on vajalik kohe pärast haige isikuga kokkupuudet, eriti kui on olemas riskitegur - näiteks hüpotermia.\nAflubiini tuleb hoida lastele kättesaamatus kohas, kus see on 25 kraadi. Ravimi taimsete komponentide tõttu võib tekkida sete, mis ei mõjuta selle efektiivsust. Kõlblikkusaeg ei ole pikem kui viis aastat.\nGripi ja ägeda hingamisteede haiguse (kaugelearenenud staadium) korral on alla 1-aastastele lastele ette nähtud 1/2 kaart. või 1 kork. Lapsed 1-12-aastased - 1/2 kaart. või 5 korki, täiskasvanuid ja noorukeid - 1 kaart. või 10 tilka - vastuvõtusagedus - 3 korda päevas 5-10 päeva jooksul.\nAflubin on kompleksne homöopaatiline ravim, millel on põletikuvastane, palavikuvastane, valuvaigistav, immuunmoduleeriv ja detoksifitseeriv toime. Stimuleerib mittespetsiifiliste kaitsetegurite aktiivsust, peamiselt kohalikku immuunsust. Vähendab intoksikatsiooni ja põletikuliste ilmingute raskust ja kestust. Sügavuse mõjul normaliseeritakse nina limaskestade ja trahheobronhiaalse puidu kaitsefunktsioonid.\nAflubiin aitab suurendada organismi vastupanuvõimet gripi, ägedate hingamisteede viirusinfektsioonide, ägedate hingamisteede haiguste, ülemiste hingamisteede põletikuliste protsesside ja trahheobronhiaalse puu suhtes. Kasutatakse lihas-skeleti süsteemi reumatoidhaiguste raviks kompleksse ravi osana. Sügavuse toimemehhanism tuleneb toimeainete ühisest mõjust, mistõttu kineetiliste uuringute kasutamine ei ole markerite või bioloogiliste uuringute abil võimalik. Seetõttu ei saa ravimi lõplikke metaboliite tuvastada.\nNäidustused aflubina kasutamiseks\nerinevate etioloogiate, sh allergiline päritolu (heinapalavik),,, eustakiit.\nKasutamise viis aflubina\nAflubiini manustatakse 30 minutit enne sööki või 60 minutit pärast sööki. Kuni 1-aastastele lastele kasutatakse neid kas puhtal kujul või pärast lahjendamist 1 spl vett või rinnapiima. See peaks olema enne ravimi allaneelamist, et hoida paar minutit suu vedelikku. Kuni 1-aastastele lastele on ette nähtud 1 tilk 3-8 korda päevas, aastast kuni 12 aastani - 5 tilka iga 12-aastaste ja täiskasvanute puhul - 10 tilka 3-8 p / s (gripi ja ägedate hingamisteede infektsioonide korral). Ravi kestus on 5-10 päeva. Kavandatud ennetava ravina kasutavad kuni 1-aastased lapsed 1 tilka, aastast 12 aastani - 5 tilka, 12-aastastest ja täiskasvanutest - 10 tilka 2 korda päevas.\nProfülaktilise ravikuuri kestus on 3 nädalat. Sama annust kasutatakse hädaolukorras ennetava ravina, kuid ravimi tarbimise kestus on 2 päeva. Luu- ja lihaskonna süsteemi reumaatiliste ja põletikuliste protsesside kompleksravis, millega kaasneb valu liigestes, on ette nähtud 5 tilka (alla 12-aastastele lastele), 10 tilka (12-aastastelt ja täiskasvanutelt) 3-8 korda päevas esimese 1-2 päeva jooksul, seejärel kasutage sama annust sagedusega kuni 3 korda päevas. Ravi kestus on 1 kuu.\nAflubiini kasutamise tunnused\nKuna Aflubin®-Naze sisaldab taimseid looduslikke koostisosi, võib ladustamise ajal tekkida kerge hägusus, mis ei vähenda ravimi efektiivsust.\nÜlitundlikkus ravimi suhtes. Kilpnäärme haigused (hüpertüreoidism). Hoiatus: raseduse ja imetamise ajal kasutatakse ravimit arsti poolt määratud viisil.\nKüsimus: Millised on Aflubina vastuvõtu tunnused?\nVastus: Suurima tõhususe tagamiseks tuleb Aflubin'i võtta 30 minutit enne või 1 tund pärast sööki. Aflubiini tablette tuleb hoida keele all, kuni need täielikult imenduvad, väikeste laste puhul võib tabletti lahjendada vedelikus; Aflubiini tilka võib võtta nii puhtal kujul kui ka veega. Aflubiini, nagu kõiki homöopaatilisi ravimeid, soovitatakse võtta eraldi ka teiste ravimitega. Enne kasutamist lugege juhised hoolikalt läbi.\nKüsimus: Millal peaksin Aflubini võtma?\nVastus: Aflubiini kasutatakse gripi ja ägeda hingamisteede haiguste raviks ja ennetamiseks. Aflubiin koos gripiga on parem võtta haiguse esimesed 3 päeva. Hädaolukorra vältimiseks hakkab Aflubin võtma kohe pärast kokkupuudet nakatunud patsiendiga. Gripi tavapärase profülaktikana soovitatakse Aflubin'il alustada ühe kuu möödumist oodatavast epideemiast.\nKüsimus: Kas allergilised reaktsioonid aflubiinide suhtes on võimalikud?\nVastus: Aflubini puhul on allergilised reaktsioonid äärmiselt haruldased. Erandiks on ravimi üksikute komponentide individuaalne talumatus. Kui teil tekib kõrvaltoimeid, pidage nõu arstiga.\nKüsimus: Kas on lubatud vastunäidustusi ja kõrvaltoimeid Aflubina?\nVastus: Üks Af Sügavuse kõrvaltoimetest on suurenenud süljevool. Kuid seda ei täheldata sageli. Aflubini võtmiseks ei ole praktiliselt mingeid vastunäidustusi. Ainus asi on ravimi komponentide talumatus. Kuna nende sisu on väga väike, on sallimatuse juhtumid haruldased. Aflubiini tilgad on heaks kiidetud kasutamiseks lastel alates 0 aastast.\nKüsimus: Kas lapsele võib anda aflubiini? Aflubiin tilkades (ibid alkoholi) on ette nähtud.\nVastus: Jah, Aflubini võib muidugi anda lastele. Me kohtleme neid alati. Lihtsalt anna see väikestele lastele sellises annuses, mida alkohol ei tunne. Näiteks soovitatakse kuni 1-aastased lapsed 1 korda 3 korda päevas, kuid samal ajal tuleb see tilk lahustada teelusikatäis vett. Ja aasta pärast - 5 tilka, kuid see on vajalik ka lahustada. Ja alkoholi tarvitatakse palju narkootikume, ei ole lihtsalt neid annuseid, mida selle pärast muretseda. Ja kindlasti on Aflubin ARVI raviks parem kui antibiootikumid. Muide, on olemas asendaja - Anaferon lastele. See on tablettides, kuid need lahustatakse ka lusikatäis väikeste jaoks veega. Anaferon käitub mu pojale vähem tõhusalt, nii et me lõpetasime tema võtmise.\nSinepi köha lastele: näidustused ja vastunäidustused


Ulmekirjanduse BAAS - Kir Bulõtšov - Posjolok\n2. Za perevalom (1988) - 1\n1. Zakon dlja drakona (1993)\n23.03.1999, kell 04:16\n«Asundus» on fix-up, mis koosneb kahest osast: varemilmunud lühiromaanist «Mäekuru» (Pereval) ning selle spetsiaalselt kirjutatud järjest «Teispool mäekuru» (Za perevalom).\nOlen mõlema teksti kohta BAASis juba sõna võtnud ning siinkohal jääb vaid nentida fakti, et ajuti panevad autorid ja/või kõiketeadjad kirjastused/toimetajad ikka puusse küll. Minu (ja mitte ainult minu) arvates ei vajanud «Mäekuru» küll mitte mingit järge. Loomulikult võib igale tekstile järje kirjutada... iseküsimus kuivõrd obligatoorne see on? Antud juhul on järg mõtetu...\n«Mäekuru» (Pereval) on selline tõsine kalkrealistlik lugu laevahuku läbiteinud tulevikuinimestest, kirjeldab nende asunduse elu-olu... ja seda kõike ajuti üsna tavatute lähenemisnurkade alt. Loo sisuks on kolme nooruki ja ühe täiskasvanu ekspeditsioon tähelaeva vraki juurde...\n«Teispool mäekuru» (Za perevalom) kirjeldab taas sellesama robinsonide asunduse elu-olu... kirjelduse toon on helgem, noorukid on laevast igasugu «nodi» toonud, Marjana kodustas kondentspiimaga tagasiteel mingi kohaliku määgiva elaja. Optimismiks on ajutiselt ka justkui põhjust... asulaelanikel vähemasti küll. Optimismiks ei tohiks olla põhjust autoril (ja ka lugejal, kes eelneva lühiromaani on läbilugenud)... kummaline on see, et autor kipub otsekui unustama seda, millest ta alguses jutustas... robinsonide (d)evolutsiooni küsimus paelub kirjaniku juba üsna vähe, põhiliselt tegeleb autor metsiku planeedi looduse «imede» kirjeldamisega... ning kui «Mäekurus» mõjusid planeedi ja selle looduse kirjeldused (ükskõik kui fantastilised need ka polnud) ääretult realistlikult ja painavalt, siis järjeromaanis langevad need kirjeldused samale tasemele keskaegsete atlastega, et «seal on tiigrid, meremaod ja muud koletised!!!»...\nMiks siiski neli? Romaan on ladusalt kirjutatud, olen seda mitu korda lugenud, kindlasti loen veel... Aga siiski ei tõuse käsi kõrgemat hinnet kui neli (viie miinusega) panemast...\nÜks vene fänn ütles selle romaani kohta, et katsuge sangpomm kaelas üle jõe ujuda... (Ujuja on siin lühiromaan «Mäekuru» ja sangpommi osa täidab romaan «Teispool mäekuru»)... Seesama fänn küsis retooriliselt, et olete proovinud nõnda ujuda... ja vastas ise, et rahvas räägib, et sangpomm pidavat ujumist ilgelt segama...\nRomaan on ka wõrgust kättesaadav!!! Tutvuge ise ja otsustage, kas võrdlus sangpommiga on kohane... või pole teps mitte...\n31.07.2000, kell 19:44\nKui nüüd kõik ausalt ära rääkida, algas minu tutvus Bulõtsheviga Alisa-lugudest, kenad helged lastele suunatud tulevikuheietused, nagu nad on. Pärast seda tuli täiesti ootamatult "Mäekuru" ning ma pidin oma ettekujutlust muhedast lastekirjanikust mõnevõrra revideerima. Õnneks positiivses suunas. Hea julm lugu, aus, värvikas, karakterid stiilselt välja joonistatud (noh, vahepeal sutsu puust ette tehtud ja punaseks värvitud ka). Seda enam kurvastas mind seebiooperlik killustatud järg, mis on nii meeleolult kui stiililt lapsikuvõitu, lihtsustatud ja ebaühtlane. Tekkis tunne, et Bulõtshevis tärkas lastekirjaniku mentaliteet, mis nõuab, et lugejaskonna unerahu säilitamiseks peab kõik lõpuks lahenema õnnelikult ja iga ema võiks raamatut südamerahus oma kümneaastase lektüüris aktsepteerida. Oli seda nüüd vaja. Kõigest hoolimata on Bulõtshev siiski üks tugevamaid storyteller-eid, mõnuga ning kergelt loetav ning hea kirjeldaja. Dialoog on tal alati pisut puine olnud (isegi Velikie Gusljari lugudes), imelikul kombel see isegi ei häiri. Ju siis kaaluvad tugevamad küljed nõrgemad sedavõrd üle. Maksimumpunkte ei pane pane just sellesama lootuste purunemisest tuleneva solvumise sündroomi pärast, olgugi see võib-olla lapsik.


Eesti Energia võttis Narva karjääris kasutusele teise suuremahulise kopa\nNovembris võttis Eesti Energia Narva karjääris kasutusele teise suurema mahuga kopa, jätkates aasta alguses alanud kaevandamise efektiivsuse tõstmisele suunatud projekti. Esimese suurema mahuga kopa katsetamine näitas, et sammuva ekskavaatori keskmine tootlikkus suurenes tunnis umbes 6,5% ja samal ajal vähenes elektrienergia erikulu orienteeruvalt 4,3% võrreldes näitajatega enne suuremahulise kopa kasutusele võtmist. Uued kopad on Baltikumi suurimad.\n„Suurendatud mahuga kopad valmistas Eesti Energia koosseisu kuuluv ettevõte Enefit Solutions koostöös Narva karjääri spetsialistidega. Kergmetall sulamite kasutamine võimaldas suurendada kopa mahtu 2 kuupmeetri võrra - 15 kuupmeetrilt 17 kuupmeetrini, vähendades seejuures selle kaalu 3,5 tonni võrra. See andis võimaluse teostada kaevandamistöid senisest efektiivsemalt. Teise kopa valmistamisel arvestati ka esimese kopa ekspluatatsioonil saadud kogemust ja selle tulemusena viidi sisse muudatused kopa ja kinnitusseadme konstruktsioonidesse,“ rääkis Enefit Kaevandused juhatuse esimees Ahti Puur.\n„Hiljuti karjääri saabunud teine kopp paigaldatakse sammuvale ekskavaatorile detsembris ja seda hakatakse kasutama keerulisemates geoloogilistes tingimustes. Järgmiseks aastaks on planeeritud suuremate koppade valmistamine ja paigaldamine kahele järgmisele sammuvale ekskavaatorile ning järk-järgult minnakse suuremate ja efektiivsemate koppade kasutamisele üle kõigil kümnel antud tüüpi sammuval ekskavaatoril, mida kasutatakse Narva karjääris,“ lisas Ahti Puur.\n„Lisaks sellele jätkub karjääris sammuvate ekskavaatorite moderniseerimine, mis muudab ekskavaatorid töökindlamateks. Kapitaalse moderniseerimise käigus asendatakse ekskavaatori ajamite juhtimissüsteem täielikult kaasaegsega. Praeguseks on karjääris moderniseeritud juba viis ekskavaatorit üheteistkümnest,“ märkis Ahti Puur.\nSammuvate ekskavaatorite töö efektiivsuse suurendamine ja nende töökindluse tõhustamine on vajalikud meetmed selleks, et hoida põlevkivi omahinda konkurentsivõimelisel tasemel, millest omakorda sõltub ka lõpp-produktide – elektri ja õli omahind.


Teisenda Quart liquid US mõõtühikuks hl (Quart liquid US mõõtühikuks Hektoliiter)\nQuart liquid US to Hektoliiter\nTeisenda Quart liquid US mõõtühikuks Hektoliiter (Quart liquid US mõõtühikuks hl):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '318 Quart liquid US'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ruumala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '35 Quart liquid US na hl' või '77 Quart liquid US to hl' või '70 Quart liquid US -> Hektoliiter' või '25 Quart liquid US = hl' või '3 Quart liquid US na Hektoliiter' või '71 Quart liquid US to Hektoliiter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(6 * 78) Quart liquid US'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '318 Quart liquid US + 954 Hektoliiter' või '78mm x 29cm x 55dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Quart liquid US mõõtühikuks Hektoliiter teisendamiseks: 1 Quart liquid US = 0,009 463 529 46 Hektoliiter [hl]


Tuchel: meie suhtumine oli hea ja tulemus suurepärane (Porto poolkaitsja: see pole veel läbi) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nTuchel: meie suhtumine oli hea ja tulemus suurepärane (Porto poolkaitsja: see pole veel läbi) (0)\n08. APRILL 2021, 01:52 MEISTRITE LIIGA\nMeistrite liiga veerandfinaali avamängus Porto 2:0 alistanud ja väärtuslikud võõrsil löödud väravad saanud Londoni Chelsea peatreener Thomas Tuchel on tulemusega rahul, arvestades asjaolu, et tema hoolealused olid kohati suure surve all.\n"See oli raske mäng, kus oli perioodid, kus kannatasime palju. Me võtsime selle vastu. Meistrite liiga veerandfinaalis on asjad natuke erinevad, aga meie suhtumine oli hea ja tulemus suurepärane," lausus Chelsea juhendaja BT Spordile.\n"Ma olin üsna kindel, et mängijad reageerivad kaotusele (Chelsea kaotas laupäeval Inglismaa kõrgliigas West Bromwich Albionile 2:5 - K. I.) hästi. Ma nägin seda riietusruumis ja järgmisel päeval. See ei olnud probleem. Olime valmis reageerima. Alati on suurim väljakutse tagasi ree peale saada. Meil on koos olnud palju suurepärased tulemusi. See kaotus toob meid üksteisele lähemale ja suurendab usaldust," lisas Tuchel.\nChelsea eest skooris esimesel poolajal Mason Mount ja teisel poolajal Ben Chilwell. "Ma olen väga õnnelik, et Mount lõi värava. See oli väga oluline värav, mis meid maha rahustas. See ei olnud lihtne löök, aga väga täpne. Chilwelli värav oli suurepärane. Ta oli rahulik ja läks väravavahist mööda. Kaks väravat võõrsil on löödud, aga üks mäng on jäänud," kommenteeris Tuchel.\nPorto peatreener Sergio Conceicao Mundo Deportivole: "Mängisime hea mängu, aga me ei ole õnnelikud, sest me ei väärinud kaotust. Mängisime tipptasemel ja näitasime oma iseloomu. Me usume endiselt, et suudame edasi pääseda."\nPorto poolkaitsja Mateus Uribe: "Me ei olnud resultatiivsed, aga teame, et see pole veel läbi, sest 90 minutit on jäänud. Lahkume püstipäi ja teame, et suudame kaotusseisu ümber pöörata."


KarS § 83^2 lg 1 kohaldamisel ei oma tähtsust asjaolu, et konfiskeerimisele kuuluv vara pärineks kuriteost, mille eest isik selles asjas süüdi tunnistatakse. Kõnealuse sätte mõttes pole kirjeldatud seose tuvastamine nõutav, nagu pole nõutav seegi, et laiendatud tulukonfiskeerimine saaks järgneda üksnes omakasulise kuriteo toimepanemisele. KarS § 83^2 lg 1 kohaldamine põhineb asjaolude kindlakstegemisel, millele tuginedes on alust eeldada, et isik sai vara kuriteo toimepanemise tulemusena. See tähendab, et isiku legaalse sissetuleku ja elatustaseme võrdluse tulemusena peab kohus olema jõudnud veendumusele, et süüdlasele kuuluv vara pärineb eeldatavalt varasematest kuritegudest. Vastavalt KarS § 83^2 lg 1 teisele lausele peab vara legaalset päritolu tõendama süüdistatav (vt RKKKm 3-1-1-4-11, p 11).\nRingkonnakohtu volitus kohtuotsust KrMS § 337 lg 1 p 2 alusel täpsustada tähendab olemuslikult ringkonnakohtu võimalust parandada maakohtu otsuses esinevaid pisivigu (nt eksitus kuupäevas, nime vale kirjapilt, tehnilised vead vm), kui puudub õiguslik etteheide maakohtu otsuse sisule. Pisivigade parandamine ei tohi muuta otsuse sisulist õiguslikku tähendust ega tuua kaasa kohtumenetluse pooltele uusi õiguslikke tagajärgi (vt RKKKo 3-1-1-25-09). Kui maakohus otsustas märkida resolutiivossa kuritegude toimepanemise kuupäevad, oleks pidanud põhiosas tuvastatud süüdistuse maht olema tervikuna kajastatud ka otsuse resolutiivosas (vt ka RKKKo 3‑1-1-61-08 p 15). Ringkonnakohtu poolt maakohtu otsuse resolutiivossa ühe kuriteoepisoodi lisamine lõi uue õigusliku olukorra, kus prokuröri või kannatanute vastava apellatsioonita suurendati maakohtu otsuse resolutiivosas kirjeldatud süüdistuse mahtu, mis aga KrMS § 340 lg 4 p 1 kohaselt ei ole võimalik. Sellega rikkus ringkonnakohus oluliselt kriminaalmenetlusõigust KrMS § 339 lg 2 tähenduses.\nAsjaolu, et kaitsja kohtuotsuste põhistustega ei nõustu, ei tähenda otsustes põhjenduste puudumist. Olukorras, kus kaitsja oli tõstatanud küsimuse nõude aegumisest ja ringkonnakohus rahuldas tsiviilhagi osaliselt, kuid jättis põhistamata, miks tuleb mittevaralise kahju hüvitamise nõue lugeda esitatuks TsÜS § 150 lg-s 1 sätestatud tähtaja jooksul, on rikutud oluliselt kriminaalmenetlusõigust KrMS § 339 lg 1 p 7 mõttes.\nVarem korduvalt kriminaalkorras karistatud isiku poolt mitme raske isikuvastase kuriteo toimepanemise korral nõuavad eripreventiivsed kaalutlused süüdlase rangete karistusmeetmete kohaldamist. Kolme inimese tapmise eest mõistetav karistus peab andma ka ühiskonnale selge signaali selle kohta, et õiguskord taunib niisugust käitumist otsustavalt ja rangeimal võimalikul viisil.\nKui on tegemist diametraalselt lahknevate erinevustega kohtueelses menetluses ja kohtumenetluses antud ütlustes ning kui isik ei suuda mõistusepäraselt ning kohtule arusaadavalt selgitada erineval ajaperioodil antud ütluste erisuse põhjust, tuleb nimetatud tõend tervikuna kui ebausaldusväärne kõrvale jätta. Kui aga isik suudab kohtule usutavalt ja arusaadavalt selgitada, miks on ta erineval ajaperioodil andnud erinevaid ütlusi, saab usaldusväärseks lugeda üksnes kohtus, mitte aga kohtueelses menetluses antud ütlused (vt ka RKKKo nr 3-1-1-113-06 ja nr 3-1-1-1-07).\nKrMS § 269 lg 1 järgi toimub kriminaalasja arutamine süüdistatava osavõtul. Süüdistatava ilmumata jäämise korral lükatakse kohtulik arutamine edasi. KrMS § 269 lg-s 2 toodud aluste loetelu, mille esinemisel kohus võib kriminaalasja ilma süüdistatava osavõtuta arutada, on ammendav ning kohtul ei lubatud arutada kriminaalasja süüdistatavata isegi juhul, kui viimane on kohtule kirjalikult teatanud oma soovimatusest kohtulikust arutamisest osa võtta. Süüdistatava kohaloleku vajalikkus kohtuotsuse kuulutamisel tuleneb otseselt KrMS §-s 315 sätestatust. Kohtunik peab veenduma, et süüdistatav on kohtuotsusest aru saanud ja vajadusel selgitama kohtuotsust.\nKrMS § 269 lg 1 järgi toimub kriminaalasja arutamine süüdistatava osavõtul. Süüdistatava ilmumata jäämise korral lükatakse kohtulik arutamine edasi. KrMS § 269 lg-s 2 toodud aluste loetelu, mille esinemisel kohus võib kriminaalasja ilma süüdistatava osavõtuta arutada, on ammendav ning kohtul ei lubatud arutada kriminaalasja süüdistatavata isegi juhul, kui viimane on kohtule kirjalikult teatanud oma soovimatusest kohtulikust arutamisest osa võtta. Süüdistatava kohaloleku vajalikkus kohtuotsuse kuulutamisel tuleneb otseselt KrMS §-s 315 sätestatust. Kohtunik peab veenduma, et süüdistatav on kohtuotsusest aru saanud ja vajadusel selgitama kohtuotsust. Kriminaalasja arutamine ilma süüdistatavata on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 1 p 2 mõttes, mis toob endaga kaasa kohtuotsuste tühistamise ja kriminaalasja saatmise uueks arutamiseks maakohtule.


Meinhard Leetmaa – Vikipeedia\nMeinhard Leetmaa (kuni 1936. aastani Meinhard Hanni; 17. november 1903 Mäetaguse vald, Virumaa – 31. oktoober 1980 Stuttgart) oli Eesti sõjaväelane (kapten).\nTa teenis 1. Jalaväerügemendis, osales 1. detsembri mässu mahasurumises (sai rahalise autasu), Sõjavägede Staabis ja 2. Üksikus Jalaväepataljonis, oli ka riigikaitseõpetaja. Saksa okupatsiooni ajal oli ta 2. piirikaitserügemendi III pataljoni ülem, ülendati majoriks, autasustati II klassi raudristi ja II klassi Sõjateenete ristiga.\nVarjas end Nuias Alfred Sepa nime all, legaliseerus 1954. aastal. 1965. aastal sai loa külastada oma perekonda Lääne-Saksamaal, jäi sinna ja elas Meinhard Hannigi nime all. 1979. aastal avaldas ta oma mälestused pealkirja "Sõjas ja ikestatud Eestis" all.\nMeinhard Leetmaa suri varsti pärast oma raamatu (Sõjas ja ikestatud Eestis: [mälestused], toimetanud Vello Pekomäe. Stockholm: Välis-Eesti & EMP, 1979) ilmumist liiklusõnnetuses saadud vigastustesse.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Meinhard_Leetmaa&oldid=5610586"\nSõjavägede Staabi koosseis\n2. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:43, 19. aprill 2020.


Kirikujuhtide mälestus - Eesti Kirik\n15.09.2004 | ek | Rubriik: Arvamus, Kolumn\nMöödunud laupäeval hukkus Egeuse meres Athose mungavabariigi poole teel olles kopteriõnnetuse läbi Aleksandria ja kogu Aafrika õigeusu patriarh Petros VII koos oma saatjaskonnaga. 55aastane Küproselt pärit patriarh oli silmapaistev isik nii õigeusu maailmas kui oikumeenilises liikumises.\nPatriarh Petros ei olnud ilma seoseta ka Eestiga. Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku inimesed mäletavad teda kui Eesti sõpra ja kohaliku õigeusu kiriku toetajat.\nÕigeusu kirik Aafrikas on eestimaalaste jaoks suhteliselt tundmatu suurus. Huvitav on teada, et tegemist on kirikuga, mille liikmeskond kasvab eriti kiiresti nn Mustas Aafrikas ehk lõuna pool Saharat. Aleksandria patriarhaadi kogudusi leidub Keenias, Ugandas, Madagaskaril, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja mujal sealkandis. Aleksandria patriarhi aujärg on õigeusu kaanonite järgi õigeusu maailmas teisel kohal Konstantinoopoli patriarhi tooli järel.\nPatriarh Petros oli kiriku kasvamise ja misjonitegevusega innustavalt ja aktiivselt seotud juba ammu enne seda, kui ta 1997. aastal Aleksandria patriarhiks valiti. Nii nagu Aafrikas heas mõttes tavaks, sest teame – ka ameeriklase William Barretti koordineeritud iga-aastaste statistiliste uuringute järgi on just Aafrikas kristlike koguduste kasv üks jõulisemaid, samal ajal kui traditsiooniliselt kristlikus Euroopas ja Põhja-Ameerikas kirikute liikmeskond tihti pigem kahanema.\nIgal juhul on ka Eestimaal põhjust kreeklasest Aafrika kirikupead meenutada ja tema töö eest Jumalale tänulik olla.\nMissionaarse tegevusega silma paistnud kirikujuhtidest on meil põhjust meenutada ka omamaa inimest, 18. augustil ajast igavikku kutsutud Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku pastorit ja piiskoppi Allan Lauri.\nAllan Lauri mäletavad teda tundnud inimesed võimeka ja inspireeritud organisaatori ja kirikujuhina. Kolmeteistkümne aasta vältel, mis Allan Laur sai veeta pagulusest naasmise järel kodumaal, juhtis ta terve uue kiriku, kristliku nelipühikiriku ülesehitamist ja oli ka ise tunnistajaks oma töö viljale, koguduste tekkele ja kasvule.\nAllan Laur oli tähelepanuväärne inimene ka Eesti oikumeenias.\nTema eestvõttel ja juhtimisel sai uuemast evangelikaalsest ja karismaatilisest liikumisest, mida nelipühikirik esindab, osa Eesti oikumeenilisest liikumisest. Paljuski tõi just Allan Lauri oikumeeniline avatus kristliku nelipühikiriku Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskonda. Allan Lauri matusetalitus, mis toimus EELK Tallinna Kaarli kirikus, oli leinasündmusenagi silmapaistev oikumeeniline sündmus.\nKirjas heebrealastele kutsutakse meid vaimulike juhtide elulõppu tähele pannes järgima nende usku. Seetõttu on meil eriline põhjus neid meenutada.\nJärgmine: Leppimise teekond


Tegelinski oma kummut: Viis viimast minutit....\nPostitaja: tegelinski kell 18:41\nHommikune rutiin on mul ka peensusteni välja timmitud. Kui ma kella 6st alates ülestõusmist ei pinguta, siis ma pool 7 üles ei saa ja tööle kella 7.45-ks ei jõua.\nMul kahjuks (või õnneks) väljaspool kodu kohustusi pole. See aga on omamoodi õudus. Täna pidin linna asja tegema. Sõitsin bussiga. Kella kolmest öösel ärkasin iga 15 minuti tagant, et mitte sisse magada. Lõpuks ajasin ennast jalgadele ja olin täismundris üle tunnni varem kui seda on õigeaegne kodunt lahkumine. Peatusesse lonkisin need kilomeetrid aeglase tempoga, et mitte liiga vara kohal olla. Ega väga vara ei olnudki - jõudsin vaid 50 minutit varem...\nEt teisedki naudivad :)\nKusjuures, mul pole vahet, mis kell tõusen, lõpp on ikka ühesugune. Kadestan neid, kes aeglase tempoga saavad lonkida, vaadata, mõelda. 50 minutist ootamisest võiks ju terve romaani kirjutada :P\nMul on sama, pole vahet, mis kell tõusen, lõpp on äärmiselt sarnane tegelinski looga... Kipun küll ka enda voodist välja venitamisega venitama. Ja mul on vaja sama protseduur paralleelset ka kaheaastase lapsega vaja läbi teha.\nKui lõpuks uksest väljas, sall rippumas, rahakott suvalises kilekotis, laps kaenlas, temal jällegi nukukäru kaasas rippumas, autoni jõuan, siis hakkab selle puhastamine. Lapse autosse toppimine, värav vaja lahti helistada, aga kurjam telefon jäi tuppa - ilma aga välja ei saa. Küssa - kas laps autosse möirgama jätta, või see 16 kg kaenlas uuesti üles tuppa trügida? jne jne jne\nNo mina olen siis küll õnnelik inimene. Pole mingit probleemi hommikuse tõusmisega. Krips -kraps voodist välja.Ükskõik kui vähe maganud, ikka hommikul virk ja erk.\nGlasuuri imetlesin aga minagi. Hommikul kell 6 oli ta nii vapustav ja krigisev, särav ja valge.Täiesti enneolematu vaatepilt.\nNjah, ma vaatasin aknast, et autol ainult esiaknal tibake lund, puhastamine läheb kiiresti. Ja kui ma siis viimasel minutil selle sentimeetrisesse kõvasse koorikusse pakitud hobujõuhunniku juurde jõudsin, läks ka kohutavalt kiireks...\nMuidu ma olen ka selline pikalt ärkaja, pean mitu tundi enne tõusma, aga viimasel minutil on ikka veel sada asja tegemata.


Hemoroidid peale operatsiooni\n5 päeva tagasi on tehtud hemorroidide eemaldamis operatsioon. Kõhulahtisused tekitavad tugevaid kõhuvalusid (isegi väiksed annused). Nüüd aga kõht kinni, peale wc käimist (punnitamist)...tulid ...\n5 päeva peale operatsiooni on turse kõige suurem, mistõttu võib jääda mulje, et hemorroidid on tagasi. Lõpliku tulemuse üle saab otsustada 1 kuu möödudes. Peaksite vältima kõhukinnisust.\nMul sihuke mure et tõssin tööl raskemat asja .ja peopesas sai mingi asi viga ja nüüd ei saa näppu sirgeks.valutab ka.rönkenis käisin luud korras.ortopeedi juurde sain aja aga see 2 kuu pärast.\nÄkki on ...\nTegu võib olla sirutaja kõõluse rebendiga. See aga ei tohiks nii kaua valutada.\nvasakul pool k6hu valu\nTere. Käisin arstil arsti kontrollis katsus. Andsin järgmine päev uriini proovi, anndsin vere näidud. Maks,neeru,p6letiku,suhkur,kolesterool,sooletiku mingit näidud,k6hunäärme näidud ja midagi oli veel ...\nKui oskaksin, poleks Teil vaja uuringutele minnagi. Kahjuks pole sellise kirjelduse alusel diagnoosimine võimalik. Kui anatoomiast lähtuda, paiknevad selles pirkonnas magu, kõhunäärme sabaosa,neer, põrn, ...\nliidete konservatiivne ravi\nTere! Uuringud näitasid, et kõhukoopas pärast varasemaid oppe arvatavasti rohkesti liiteid. Kirurgi soovitus - "konservatiivne ravi, kuni võimalik." Palun kas võiksite selgitada, milles võiks seisneda ...\nLiidete vähendamist konservatiivse raviga ei saavuta. Konservatiivne ravi rakendub juhul, kui tekivad vaevused liidetest s.o. kui tekivad soolesulguse nähud. Ise saab vaid dieediga mõningal määral vähendada ...\nViimane kuu suur mure valude ja iiveldusega kolmurgas. Aeg-ajalt lööb valusööste paremale poole külge, rinna alla. Hommikul ärgates oleks kõhus nagu suur auk, peale söömist läheb tavaliselt natukene ...\noktoobris uuesti polikliinikus eriarsti saatekirjaga, moodustis ...\nProbleem on selline, et alakõhus on sihuke imelik pundunud tunne juba terve nädala olnud. Otseselt katsudes kuskilt valus ei ole aga aeg-ajalt lõõb sihukese kerge valu vasakusse alakõhtu nabast ...


Eesti jäätiselegend Onu Eskimo tähistab pühapäeval 103. sünnipäeva – Melu | GoodNews\nAvaleht Inimene Eesti jäätiselegend Onu Eskimo tähistab pühapäeval 103. sünnipäeva\nEesti jäätiselegend Onu Eskimo tähistab pühapäeval 103. sünnipäeva\n6. juulil täitub Eesti jäätisetööstuse legendaarseimal härrasmehel Evald Roomal ehk Onu Eskimol 103. eluaasta. Sünnipäeva puhul võtab Evald Rooma külalisi vastu kodus, kus kõik soovijad saavad enda õnnesoovid edasi anda.\n„Onu Eskimo sünnipäev on alati kogu Balbiino perele suursündmuseks. Evald Rooma on ju legend, kes õpetas eestlased külma maiust sööma ja head koorejäätist armastama. Mul on südamest hea meel, et Onu Eskimo panust Eesti jäätisetööstusesse hinnatakse üha rohkem. Just Onu Eskimo retseptidest inspireeritud koorejäätised on vaieldamatult ühed kõige armastatumad Balbiino sortimendis. Ka selle aasta uudistoode, Onu Eskimo retseptist pärinev vaarika koorejäätis on tarbijate südamed vallutanud just nagu Onu Eskimo isegi,“ ütles Balbiino turundus- ja kommunikatsioonijuht Enel Kolk.\nEvald Rooma sünnipäeva puhul on Tartu Kaubamajas asuvas Onu Eskimo jäätisekohvikus terve päev kaks jäätisepalli ühe hinnaga, samuti on Balbiinol jäätisekohviku juures varuks mitmeid magusaid üllatusi. Nii Tartu, Tallinna kui Pärnu Jätsiabist saab pidupäeval kaks Onu Eskimo koorejäätist ühe hinnaga.\n„Nii nagu Onu Eskimo on enda koorejäätistega täitnud tuhandete maiasmokkade unistused, tahab Balbiino vastutasuks täita Onu Eskimo soovid ja unistused. Vaatamata oma kõrgele eale, on Evald väga vitaalne ja soovib maailma asjadega kursis olla. Selleks, et Evaldil oleks seda lihtsam teha, on Balbiinol sel aastal varuks üllatus, mille pühapäeval Evaldile üle anname,“ ütles Balbiino turundus- ja kommunikatsioonijuht Enel Kolk.\neelmine MEIE INIMESE LUGU! Nägemispuudega Tallinna neiu armus Võrru\njärgmine Tartu Ülikooli noorteadlane valiti ainsana Eestist kohtuma nobelistidega