Head erinevate juhtide ajal moodustavad õnnetused kolju ja aju vigastused, mille tulemuseks on turse aju. Alustage kohast, kus valu on tunda. Kui sa sööd korralikult ja teete vähemalt mingisugust füüsilist tegevust, siis tuleb selliseid probleeme vältida. Selline ilming varjab haiguste või patoloogiliste muutuste tekke ohtlikke põhjuseid.\nOn teatud punkte, mida naine peaks pöörama tähelepanu. Võtke ühendust oma Kreem liigestest punase pipart järgmistel juhtudel: järsk muutus menstruaaltsükli ajastuses või kestuses; vabanenud vedeliku muutuste avastamisel; menstruatsiooniga kaasnevate teravate peavalude ja alumise kõhuvalu juuresolekul; pideva tsükli tõrgetega; menstruatsiooni vahele jäämise korral.\nMenstruatsiooni voolu kontrollimiseks võib teil olla kalender, kus ei arvestata mitte ainult teie perioodi algust ja lõppu, vaid ka selle perioodi tundeid. Kuidas teada saada, et tsükkel algab peagi On mitmeid märke, mille järgi naine saab aru, et tema aeg algab peagi.\nNende nähtude juuresolekul, kui ei ole talumatut valu, võime öelda, et protsess toimub normaalselt. Iiveldus valutab spin naine ei suuda oma perioodi jooksul oma tavapärast rutiini säilitada, kannatab ta tugevat valu ja ta peab olema voodis - see on põhjus arsti juurde minemiseks.\nNende Iiveldus valutab spin kuuluvad: PMS-i sümptomite suurenemise tõenäosus suureneb koos vanusega.\nSelle esinemise peamised põhjused on järgmised: Miks igakuise peavalu ajal Kui su pea on menstruatsiooni ajal valus, võib see tähendada teatud kõrvalekaldeid organismi töös. Hormoonide taseme muutused menstruatsiooni ajal võivad põhjustada mitmeid tagajärgi, sealhulgas peavalu.\nKõige sagedamini on selle aja jooksul peavalud pulseerivad. Patsiendid kurdavad, et neil on peavalu, otsaesine ja silmad. Samal ajal suureneb valgustundlikkus ja hüppab vererõhku.\nSellisel juhul on soovitatav kasutada kardiovaskulaarseid ravimeid, mis võimaldavad taastada normaalse vererõhu taseme. Kui ajus on veresoonte laienemine. Sellised valud võivad olla vajutades või torkavad.\nNad paiknevad alati parietaalsetes või ajalistes piirkondades. Migreeniravi hõlmab vajadust olla spetsialisti järelevalve all, kuna see on keeruline protsess. Seega, kui need esinevad regulaarselt, oleks parim lahendus konsulteerida arstiga.\nKui teil on vaja rünnakut kodus eemaldada, aitab kofeiin - proovige juua tassi kohvi või teed. See toob kaasa surveanumad, suurendab survet kroonis ja okulaaris. Määrake vee tasakaalustamatus näo, jäsemete turse kohta. Peavalu vabanemiseks sel juhul piisab veevahetuse normaliseerimisest. Selleks võite kasutada diureetikume.\nMenstruatsiooni ajal võib osteokondroosi tõttu tekkida peavalu, sest see põhjustab selgroolülide muutusi - moodustuvad soolalahused, mis suruvad verd kandvaid veresooni aju- ja närvikiududesse.\nKui normaalsel päeval kohaneb keha selliste muutustega, siis menstruatsiooni ajal ei suuda laevad pakkuda aju ja teisi elundeid hapnikuga, mida on vaja rohkem. Sellepärast on kõrva ääres peavalud, pearinglus ja isegi teadvuse kadu. Sellise olukorra vältimiseks Iiveldus valutab spin vaja Iiveldus valutab spin kaela ja harjutusi lihaste tugevdamiseks.\nMenstruatsiooni ajal eralduvad räbu erinevatesse organitesse veresse, seega puhastatakse keha. Kiiremaks muutmiseks kiirendatakse verevoolu.\nKahjulikud Iiveldus valutab spin sisenevad soolestikku ja erituvad loomulikult. Kui soolestik on halvenenud, on peristaltika nõrk, räbu ei ole tühi, kuid pöördub tagasi vereringesse ja levib kogu kehas, algab joobeseisund.\nSeetõttu võib Iiveldus valutab spin ajal kogu kehas häirida ebamugavust. Vereanalüüs näitab ESR kõrgenenud taset, põletikuliste protsesside esinemist organismis. Pärast menstruatsiooni lõppu taastuvad testid normaalseks. Puhastusprotsess algab enne menstruatsiooni, ja kui sool ei suuda oma funktsiooni täita, võib pea enne valu algust valuda. Mürgistuse põhjustatud valu eemaldamiseks on vaja stimuleerida soole tööd, võttes ürdi või klistiiri.\nKui punaste vereliblede veres olev aneemia hapnikku kandvad rakud väheneb. Aju vajab menstruatsiooni päevadel suurenenud hapniku kogust ja keha teatab võimatust, et peavalu ei saa seda vajalikus koguses. See probleem nõuab pikaajalist ravi. Võib kasutada rohelisi mahla ja roheliste taimede salateid, kuna need sisaldavad klorofülli, mis on struktuuris sarnane erütrotsüütide molekuliga. Laevade rikkumise tõttu võib tekkida peavalu.\nMenstruatsiooni ajal on need laevadele koormuse suurenemisel intensiivsemad. Ebapiisava elastsusega ei saa nad enam verd vahele jätta, algab peavalu. Anumatega seotud põhjus võib olla spasm, kuna see piirab ka hapniku juurdepääsu.\nKofeiin või aminofülliin aitab laiendada veresooni ja eemaldada spasmid. Pikaajaline verejooks ei ole norm, mistõttu on vaja ravi saamiseks nõu spetsialistiga.\nSamuti on Iiveldus valutab spin saada hormonaalseid ravimeid, mis aitavad kaasa hormonaalsete tasemete normaliseerumisele. Ebaõige toitumine võib raskendada ka verejooksu: tuleks kaotada vürtsikas, soolane. Pikaajalise verejooksu korral on vaja täiendavat vitamiinide ja mikroelementide tarbimist, kuna need elimineeruvad organismist kiiresti, eriti magneesiumist, kaltsiumist ja E-rühma vitamiinidest. Samuti on vaja võtta raua sisaldavaid ravimeid, kuna pikaajalise ja sagedase verejooksu korral võib tekkida aneemia.\nMida teha Prostaglandiinide sünteesi aeglustamiseks menstruatsiooni ajal võib kasutada põletikuvastaseid ravimeid. Võite kasutada ibuprofeeni, ketazon, nise.\nNeid ravimeid ei saa pidada lihtsalt valuvaigistiteks, sest need on ette nähtud valu sündroomide raviks. Sõltumata otsustada nende kasutamise üle ei tohiks olla, sest prostaglandiinide puudumine Glukoosamiini Chondroitiin MMS osta mõjutada lima tootmist maos ja selle seinte kaitse väheneb.\nSelle tulemusena võib alata peptiline haavandumine. Samuti tuleks ravi käigus kaasata magneesiumi preparaate. Eeterlikke õlisid saab kasutada peavalude vastu võitlemiseks. Sobib lavendliõli, samuti piparmünt, rosmariin, eukalüpti või sandlipuuõli.\nPlaadile võib lisada mõni tilk kuuma veega ja hingata pea kohal rätikuga.\nÕlisid võib kasutada ka ajalise piirkonna massaažiks, samas kui on vaja sügavalt ja ühtlaselt hingata. Kui menstruatsiooni ajal esineb regulaarselt ebameeldivaid tundeid, peate hoolikalt kaaluma dieeti.\nVorstid, subproduktid maksmaitseained, šokolaad, hapukoor ja piim, sealiha ja veiseliha tuleks dieedist välja jätta. Valge leiva, pasta, kartulite, manna ja maisi kasutamine on vajalik. On hädavajalik süüa lahja linnuliha, pähklid ja seesami, värsked köögiviljad ja must leib, tatar, kaerahelbed, hirss.\nRahva abinõud Kui tead, et menstruatsiooniga kaasneb peavalu, peate selleks eelnevalt ette valmistama.\nSee aitab vältida depressiooni ja survetõusu. Hoolimata meetodite ohutusest on soovitatav konsulteerida spetsialistiga enne traditsiooniliste retseptide kasutamist. Traditsioonilised meetodid soovitavad sellises olukorras valmistada punase lambaliha lillede keetmist. Te saate pruulida teed koriandrist või lisada münti tavalisele nõrkale teele. Kasulik keisriliha, mädanik, raudrohi, kummeli ja sidrunipalm. Kui peavalu on juba esinenud, aitab pärnne leevendada pärn, õrn, õuna, vaarikas ja aniis.\nEnnetamine Peavalude tõenäosuse vähendamiseks soovitavad eksperdid järgida järgmisi soovitusi: töö ja puhkuse järgimine; loobuma halbadest harjumustest suitsetamine, alkohol ; süüa õigesti; saada piisavalt magada vähemalt 7 tundi ja enne magamaminekut õhku õhku panna; Ärge viivitage olemasolevate haiguste ravi; kontrollida emotsioone, ei anna stressi; veeta aega värskes õhus; juua vitamiine; sportige.\nEbamugavustunne ja kehastus - see on alati ebameeldiv. Kuid Iiveldus valutab spin kui pooled kannatavad kogu menstruatsiooni ajal krooniliste peavalude all. See probleem on väga levinud, nii et siin Iiveldus valutab spin sellise seisundi põhjuseid ja tagajärgi ning õpime isegi sarnase probleemiga toime tulema. Selgitagem lühidalt, mis juhtub selle perioodi jooksul Vaigistamisliidete ravi noorelt naiselt.\nIga naise keha on mõeldud eelkõige järglaste paljunemiseks.\nSeetõttu on täiesti arusaadav, miks enamik bioloogilisi protsesse on seotud kontseptsiooni ettevalmistamisega. Seda juhtub umbes kaks nädalat enne ovulatsiooni algust. Hormonaalne taust tõuseb järsult, muna valmistub loote kontseptsiooniks ja veres siseneb kohutavalt suur hulk erinevaid hormone. Kui kontseptsiooni ei esine, ei vaja keha enam muna, ja see lükkab selle tagasi, mis on ovulatsiooni põhjuseks.\nKui teil on menstruatsiooni ajal peavalu, tuleb seda eriti hoolikalt jälgida. Sellised valud erinevad tavalistest migreenidest ja seetõttu tuleks neid ravida ka eraldi. Lisaks on naiseliku normaalse seisundi selliseid rikkumisi täheldatud nii menstruatsiooni ajal kui ka päeva enne.\nMis põhjustab migreeni ICP perioodil? Vaatleme nüüd seda, et sellisel hulgal hormoonid tüdrukute või naise veres peaks tema heaolule tohutult mõjutama, eriti kui mõtlete ajus paiknevatele laevadele. Iga naine reageerib sellistele bioloogilistele muutustele erinevatel viisidel, mistõttu mõned ei ole lihtsalt väga head, samas kui teised kannatavad talumatu migreeni all.\nSee sõltub ka organismi üldisest tundlikkusest. Peavalu menstruatsiooni ajal vallandab ka tavaline emotsionaalne ebastabiilsus.\nMeeleolu kõikumised, pettumused elus ja sarnased on vaid sümptom, mida põhjustavad kõrged hormonaalsed tasemed. Sageli põhjustavad ka seda rasestumisvastased vahendid. Sellised ravimid toimivad östrogeeni taseme järsu tõusu tõttu veres ja niipea kui menstruatsioon algab, langeb see ka järsult. Selline ebastabiilsus ja märkimisväärsed erinevused hormoonitasemetes ja pea pea lõhkuvad.\nVähem oluline tegur peavalude tekkimisel enne menstruatsiooni on kogu organismi vee-soola tasakaal. Täpsemalt, selle rikkumine. Selle aja jooksul, nagu ovulatsiooni ajal, kaotab naise keha tavalisest rohkem vedelikku. Kui Iiveldus valutab spin ei täideta õigeaegselt või mingil muul moel häirib seda tasakaalu, siis keha lihtsalt ei suuda toime tulla, mis põhjustab kohutavaid peavalusid.\nRaske migreeni sümptomid Tõsine piinav peavalu pikka aega.


Kuus üllatavat asja, mille eest võib reisija lennult eemaldada - Kasulik - Reis\nKuus üllatavat asja, mille eest võib reisija lennult eemaldada\n9. aprill 2017 18:30\nDekoltee | FOTO: Vida Press\nKui ostad lennupileti, ei tähenda see veel tingimata, et jõuad takistusteta sihtkohta, sest kui käitud halvasti või riietud valesti võidakse sind lennukist minema saata.\nLennuki pardal on meeskonnal täielik õigus reisijaid vajadusel lennukist «välja visata», seega tuleks sisenedes veenduda, et käitud hästi ja ka üldine hügieen on korralik, vahendab Insider.\nArusaadavalt ei lasta lendu kaasa teha reisijatel, kes on tugevas joobes või neil, kes käituvad vägivaldselt. Siiski ei pea lennult eemaldamiseks olema ainult nii mõjuvaid põhjuseid, vaid piisab ka palju vähemast.\nSa lõhnad halvasti – peaaegu kõigil Ameerika Ühendriikide lennufirmadel on kliendilepingus klausel, mis lubab pardameeskonnal haisvad kliendid pardalt eemaldada. Seega tuleks veenduda, et enne lennukisse istumist oled vähemalt natukenegi deodoranti kasutanud.\nSa oled paljajalu – see on küll peamiselt vast turvalisuskaalutlustel, kuid kindlasti mängib siin rolli ka hügieen ning teiste reisijate mugavus.\nRiietud väljakutsuvalt – lennukisse ei tohi siseneda liialt väljakutsuva riietusega. Kuigi see on alati pardameeskonna otsustada, milline riietus on liiga väljakutsuv, on inimesi välja visatud näiteks liialt suure dekoltee pärast, liiga madalal kantavate pükste või ka roppude kirjadega särgi pärast.\nSa oled liiga suur – kõik reisijad peavad mahtuma oma istmele ning saama kinnitada turvavöö. Kui turvavööd ei ole võimalik kinnitada, ei lase meeskond sul ka lennata.\nSa oled tüütu – selleks ei pea käituma vägivaldselt, vaid lihtsalt häirima oma olekuga teisi reisijaid. Kui suudad piisavalt teistele närvidele käia, võib pardameeskond samuti otsustada sind lennult eemaldada.\nSa oled käeraudades – mõnikord on politseil vaja transportida kurjategijaid, kuid lennufirmad on jätnud endale õiguse selle teenuse pakkumisest keelduda.


Продажа земель: Riguldi küla, Riguldi, Riguldi küla, Noarootsi vald - pc7mp6 - City24.Ee\nRiguldi küla, Riguldi, Riguldi küla\nСity24 ID:: pc7mp6\nПродажа приносящих доход участковRiguldi küla, Riguldi, Riguldi küla\n73500 m² | Продажа приносящих доход участков\nMüüa kolmest katastriüksusest koosnev kinnistu. Esimene maatükk 3,8 ha, metsamaa, valdavalt lehtpuumets, juurdepääsuteed ei ole. Teine maatükk 1,15ha, looduslik rohumaa metsa serval, looduslikult ilus koht, ehitusvõimalus. Maatükid merest ca 1km kaugusel. Kolmas katastriüksus 2,4ha, madal ja soine, Natura 2000 ehituskeeluala.


N 19.04 Kakaotseremoonia\n18:30 Tartu Loomemajanduskeskus Kalevi 13 Tartu\nKakaotseremoonia on iidne šamanistlik tehnika, kus palume abi Kakaotaime Vaimult avada ja avardada südant. Eesmärgiks on saada kontakt oma olemusega ja väljendada end südamest ilma filtriteta. See on tee iseendasse- südamesoovide, ihade ja tõelise armastuse juurde. Kakao avab õrnalt südametšakra ja loob uusi võimalusi isiklikuks ning suhete sisekaemusteks. Oled avatum ja see võimaldab näha elu hoopis erinevast vaatenurgast.\nKesk-Ameerika pärismaalased pidasid Kakaod jumalate toiduks ja igavese nooruse eliksiiriks. Tseremoonial joome orgaanilist toorkakaod, mida maitsestame ja ergastame erinevate vürtsidega, et joogi mõju oleks kiirem ja võimsam.\nKakao sisaldab üle 300 toime-ja toitaine, suures koguses rauda, magneesiumit, C vitamiini, kroomi, mikroelemente, tsinki ja veel palju muud. Kakao tõstab tavapäraselt serotoniini taset, mis aitab kogeda heaolutunnet, vähendada depressiooni ja tõstab elujõudu.\nKakaotseremoonia on aeg taotlusteks ja avanemiseks. Sellel sündmusel saad hoo sisse lükata oma südamesoovidele ja taotlustele! Peale tseremoniaalset kakaojoomist teeme südame avamist toetavaid praktikaid. Kui lubad, siis Kakao käivitab sinu energiasüsteemi, et koos kevadega ärkaksid armastusele.\nEttevalmistus: Püüa vältida teiini ja kofeiini sisaldavate jookide joomist tseremoonia päeval, veel parem paar päeva varemgi. Ära söö vähemalt 3 tundi enne tseremooniat ja samal päeval toitu kergelt (nt puuviljadest).\nKakaotseremoonial näitavad teed ja hoiavad ruumi Margus Teg Karan Sarmet ja Kristiina Saul.\nPalun anna oma tulekust teada registreerudes, et teaksime Sinuga arvestada ja Sulle kakaod varuda!\nN 19. aprill kell 18.30 -21.30 TARTUS\nTartu Loomemajanduskeskuse saalis, Kalevi 17\nsõbraga kahepeale 40 eurot\nTudengile 15 eurot\nTasumine kohapeal sularahas\nPalume kindlasti etteregistreeruda siin: https://goo.gl/forms/zMU8EVxzEMASm4Qs2\nTartu Loomemajanduskeskus Kalevi 13 Tartu


Trip.ee | Kribukarbu\n20. juuli 2020 13:57\n@K@trin, meil olid koroona ajal ostetud piletid, mis vastasid @vatse poolt toodud reeglitele seega ühe korra saime tasuta vahetada\n20. juuli 2020 00:36\nSiin varasemalt kirjutati:\nBalti riikides tühistatakse lend, kui sihtriigi nakkuskordaja on üle 25. Samast põhimõttest lähtub ka Air Baltic. Seega seni kuni Hispaania nakkuskordaja on alla 25e lend suure tõenäosusega toimub, küll aga peab üle 16 karantiini jääma.\nMa/meie reisiseltskond peaks hetkel Horvaatias olema, kus nakkuskordaja on üle 25 aga lende AirBaltic ära ei jätnud vaid tõstsime ise lõpuks 48h enne äralendu uuele kuupäevale (nneks see võimalus oli olemas aga kuupäevad suht kehvad).\nMeil oli broneeritud 04.06 TLL-ATH-CFU ja sama marsuut tagasi 12.06. Seni midagi ei toimunud st samad probleemid mis teistel. Saadeti kirju, et rebooki aga kuskile polnud broneerida. Vaatan nüüd oma broneeringut ja TLL-ATH ja ATH-TLL otsad on kuskile karuauku kadunud aga ATH-CFU ja CFU-ATH on veel alles :D\n28. nov 2019 09:35\nInboxile aitäh lingi eest, selle olen juba läbi lugenud :)\nAga eile istusime ja mõtlesime, et võib olla tõesti teha nii, et olla paar ööd Kerkyras/Corfu vanalinnas, paar ööd siis Palaiokastritsas, sest sinna ma tahaks tõesti minna ja üks peatumiskoht siis juurde leida veel.\n"kas on ka tagasilend tühistatud või on juhuseid, kus seda pole märgatud teha? Eriti Lufthansa puhul"Sellesmõttes, et ega seal ei istu mingi tädi, kes kontrollib, et kas sa tulid lennule või mitte ja kui ei tulnud siis tühistab su pileti ära. Me elame ikka IT ajastul ja eriti lennunduses on rõhk automaatprotsessidel seega, kui lennukile minek lõppeb ja sind lennule minejate seas ei ole siis oled sa automaatselt no-show staatuses ning x aja pärast käib automaatprotsess sinu piletist üle ja tühistab ka kõik ülejäänud lennud, mis selle piletiga seotud on. Kindlasti on olemas mingi võimalus, et süsteem eksib aga ma kahtlen, et sellepeale enda reisi tasub nüüd üles ehitada. Lufthansal oli vanasti enda arendatud süsteem, kus võib olla tõesti mingi tõenäosus oleks olnud aga juba paar aastat kasutavad nad Amadeusi teenused (mida kasutavad ka Finnari, British Airways, Qantas, Singapore, KLM jms) ning sellega see tõenäosus ka ilmselt vähenes.\nMina olen ka kõigega nõus, mis TIP eespool kirjutas. Ma pole mingisugune suur USA vahel lendaja ja Euroopas lendan paar korda aastas aga mõtlesin, et panen ka enda mõtted kirja, ehk on abiks.ESTAst nii palju, et ei maksa Estravelit süüdistada. Viimasel ajal ongi selline kummaline lugu, et alati ei tule kirja aga mõnikord tuleb. Ma tegin nt eelmine sügis vanematele ESTA-d ning neil tulid kirjad ilusasti, samas kui mehega endale selle aasta jaanuaris ESTA tegime siis mingit kirja ei tulnud.Ma küll viimati lendasin USA vahet 10 aastat tagasi aga sai läbi proovitud KLM, British, United ja Lufthansa. Lendasin Tallinnast (kui ka Helsingist) nii idakaldale (New Yorki) kui ka läänekaldale (Portlandi) ning sealt tagasi. Esimest korda läksin Tallinnast laevaga Helsingisse, ööbisin seal ning hommikul siis Helsingist Frankfurti ja sealt New Yorki ehk siis lendude mõttes lühikesed otsad aga selline paras sõelumine. Olen lennanud ka kuskilt Euroopast (ei mäleta enam kust, äkki LHR-st?) läänekaldale ühe lennuga, mis oli kohutavalt pikk lend. Ma ütlen ausalt, et seda Helsingi varianti ma küll enam ei tahaks teha, sest see kõik tundus lihtsalt nii pikk. Ja ma veel Helsingis ööbisin tuttavate juures, kes tulid mulle ise järele ja viisid hommikul lennujaama tagasi :) Kõik ülejäänud lennud on mul alati olnud sellised mõistlike ümberistumistega ning ma ütleks, et ma ei mäleta küll, et ma hirmus õnnelik oleksin olnud, et sain Helsingis magada selle öö...see põhi pauk väsimust ja jet lag'i tuleb nagunii siis kui sa sinna jõuad või selle viimase lennu ajal ehk siis minu jaoks on alati olulisem olnud see, et USA-s saaks kiiresti kuskile voodisse magama. Ja no 13h lennukis ma väldiks küll, eriti kui on valida 3h vähem lendamist, sest sa nüüd kujuta ette, et sa oled rohkem kui tavaline tööpäev seal lennukis kinni ja istud...Me ise oleme nüüd minemas septembris TLL-HEL-JFK. Peale seda on siselend EWR- LAS ja tagasilend Eestisse on LAX-LHR-TLL. Kõik on bronnitud samal põhimõttel, et otsitud on pigem seda, et peaks vähem ringi istuma ja lennuaja pikkus oleks minimaalne. Tekist ja padjas ka nii palju, et üleookeani lendudel on see tavaliselt olemas. Mul on nüüd ostetud üks suur sall, mis on tegelt juba natukene sellise väiksema pleedi mõõtu, mille endale peale tõmban, sest mul on tavaliselt lennujaamas endas ka külm.\nRyanair check-in muudab sünniaja ja dokumendi kuupäeva valeks?\n22. apr 2018 15:57\nMis tähendab, et muudab valeks?\n7. apr 2018 19:08\nMa ei suuda meenutada, kas seal tunnistusel mõni inglise keelne sõna ka on aga kui pole ja rahast kahju pole siis ma laseks igaks juhuks mõnel tõlkebürool tunnistuse ka inglise keelde tõlkida.\n7. apr 2018 13:30\njaanusm'ile kommentaariks. Loomulikult saab tellimusi teha aga ma sügavalt kahtlen kas see arendus ennast lõpuks tasa teenib. See, mis hbert kirja pani on kõik õige aga tegelikult jäämae tipp. See mis toimub arvelduste ja broneeringute kõhus, kuidas ja kuhu need andmed tegelikult liiguvad jms on väga keeruline ning ei ole lihtsalt muudatus 'ohhh laseme nime muuta' vaid väga-väga kallis arendus. Kas nende mõne inimese pärast, kellel selline situatsioon tekib on see seda väärt? Lisame nüüd siia juurde tõiga, et väga suur osa (ka LOT/Nordica) kasutavad Amadeusi sisseostetud karbilahendusi, mis ei ole mingi rätseptatöö vaid väga suur keskselt ülesehitatud süsteemide võrgustik siis mõte, et minna seal sõrme nipsutama, et tehke kogu oma core teenuse ülesehitus ringi on ikka jah... EL saab selle peale infarkti ilmselt.\nSülearvutite keeld lennukis\n3. apr 2017 14:58\nJah sellele ma üldse vastu ei vaidle, et tänapäeval on arvutis vm andmekandjal olev info tunduvalt olulisem ning seda rahaga ei hüvita kuigi noh kui sulle ikka midagi väga kallist on siis lae pilve või tee koopia. Mul nt varastati sülearvuti kott koos kogu krempliga ära ning päästiski lõpuks see, et mul oli lõputöö ühel mälupulgal kodus olemas tagavaraks (sest kõik ülejäänud olid ka eeskujulikult kotis). Küll aga ma ise leian, et ma pigem maksan pagasikindlustust ning saan hiljemalt mingisugusegi summa, et uued vidinad soetada kui et olen asjadest ja andmetest ilma ning saan ise kõik rõõmsasti ka kinni maksta. Samas jälle, kui sul on nt tööarvuti ja sa oled ärireisil siis sinu tööandja on ilmselt nagunii juba sülearvuti ära kindlustanud ning sinul on nullkulu ja see on juba hoopis teine lugu ehk stsenaariume on mustmiljon.\nOT: Tegelikult mõtlesin seda lugu: http://www.dailymail.co.uk/news/article-2318990/Dozens-baggage-handlers-working-Italian-airline-arrested-crackdown-suitcase-thefts.html aga ma ei tea miks mul jäi meelde, et see oli hiljuti :) Eks mingeid paralleele saab lennujaamadega tuua aga mitte alati, sest lugu on ikka veidi keerulisem. Üldjoontes tegeleb pagasi lennukisse toimetamise ning mahalaadimisega lennujaamas kohapeal toimetav ground handling ning mida suurem lennujaam seda rohkem on ka teenusepakkujaid. Nt Tallinnas on lugu lihtne, tegemist on üheainsa ettevõtte töötajatega ning väikeste lintidega st poisid töötavad kõik koos külgkülje kõrval ning ka kõige parema tahtmise juures ei jää ükski töötaja sinu kohvriga nii kauaks üksi, et sellel kasvõi lukk lahti muukida. Nüüd suuremates lennujaamades on lugu natukene teine ning tihtilugu on mitu erinevat handlingut, kes tegelevad siis teatud lennufirmadega ning kui teenust ostetakse odava raha eest siis eks mingi hetk hakkab teenuse kvaliteet ka kannatama. Natukene segab veel vett ka tõik, et on lennufirmasi, kes lähevad samm kaugemale. Nt Ryanair ostab alati lennujaama handlingult minimaalselt teenuseid ning seetõttu pole ka tihtilugu nende lendude boardingute ajal trappe (sest nad ei maksa lihtsalt selle eest), kui su pagas juhtub kaduma minema siis ei saa üldiselt lost and found sind väga aidata, kuna Ryanair kasutab tasuta saadaolevat pagasi otsimissüsteemi, mis aga ei kannata mingit kriitikat jne ning ka enamus nende staff (piloodid, pardateenindus jne) ostetakse sisse rendilepingute alusel tööjõu vahendusfirmadelt jms. Ehk siis kõige lihtsam on teha pagasikindlustus ja kotile ikka lukk panna ja see ära kiletada, sest nii võtab sisuni jõudmiseni kõige kauem aega ning on mingisugune tõenäosus, et ei viitsita sellega tegeleda. Lisaks pärast on nii kindlustusele kui ka lennufirmale lihtsam tõestada, et kotis sees käidi.\n24. märts 2017 20:40\nMis puudutab varastamist siis ma ei mäleta millisest lennujaamast (mõni Ryanairi oma oli igatahes) saadi kätte suurem jõuk, kes tegeles kohvrite tühjendamisega. Põhimõtteliselt hakkas mingi hetk muster välja paistma (ju siis läksid liiga ahneks) ning lennujaamast tüüpe kätte ei saadud. Kaamerad pandi hoopis lennuki lastiruumi ning selgus, et samal ajal kui kohvreid lennukisse laeti istus tüüp lastiruumis ja sorteeris pagaseid :) Ja kiletamine kindlasti aitab aga garantiid ei anna. Moskvast on üks lugu, kus lennujaamas kiletati pagas ära ning kui Tallinnas kätte sai siis ehted olid kohvrist läinud ja läbipaistva kile asemel oli kohver punases kiles :)\nImproved kommentaariga täitsa nõus. Lisaks sellele ei pruugi iga lennufirmaga saada sinna kohti osta. Üldjoontes kipub nii olema, et lennufirma blokeerib mingi x arv kohti endale nö varuks ning sinna ei saagi nt web check inni ajal endale kohta valida vaid need on hõivatud. Need kohad kipuvad olema ka needsamad kohad, mida sa ihaldada. Seda tehaksegi selleks, et hoiad mingi x arv istekohti nt lastega reisijatele, et tagada see, et pere saaks ikka kõrvuti istuma. Päris paljudel lennufirmadel on ka süsteemid üles ehitatud nii, et nt lastega peredele broneerib süsteem automaatselt juba siis kohad nendele blokeeritud kohtadele ning kui nad check inni jõuavad siis üldiselt neile ka need kohad antakse (kui nad just ise midagi muud ei vali). Teine põhjus, miks teatud kohti niimoodi blokeeringus hoitakse on see, et nt beebi ei või lennukis igal kohal istuda vaid neile on eraldi istekohad, kus on siis beebidele eraldi hapnikumaskid. Nüüd kui peakski nt juhtuma, et said endale koha selles imselises reas, kuid seal on beebidele mõeldud hapnikumask ning seda beebit enam mujale pole panna siis sind sealt ka jõuga ära tõstetakse, sest turvalisus ikka ennekõike :) Ühesõnaga mingit kindlat skeemi kuidas sinna istuma saada kindlasti ei ole.


FivElement profiil | fapcam.club\nViimase sisselogimise aeg: 21.05.18 14:19:22\nKlõpsates nupul, tõstad FivElement esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. FivElement hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja FivElement kohta\nKasutaja FivElement tööaeg


pööning: March 2009\nVäga tegusad päevad on olnud, tegelikult. Eilsest ma ei räägi. Kuigi Merliga oli väga tore lossades käia ja enne pannkooke hommikuks süüa. Seda juhtub meil viimasel ajal päris tihti.\nKolmapäeval ärkasin kell viis hommikul, laulsin Päikese üles ja pidasin ka ülejäänud päeva kenasti vastu. Isegi peol käisin, kuigi kutsumata... Aga seal oli täitsa hea. Ja neljapäevalgi jõudsin kõikidesse loengutesse ja pärast veel koju peolegi.\nJa emme jõudis tagasi! Oleks niiväga tahtnud Tallinnasse minna eile (ja seda ei juhtu väga tihti), aga ei vedanud välja. Järgmine nv peab nagunii Tartu minema. Mitte, et see halb oleks.\nTulevik tundub kiire. Aga samas, kes rohkem teeb, see ka rohkem jõuab.\nPeaks endale jälle ühe suhkrupaki ostma.\nKaks asja veel..,\nTäna sain koorist kirja, et nad otsustasid, et me väärime ühte puhkusepäeva ehk esmaspäeval pole koori. Ja järsku mulle tundus, et mul on nii palju aega.\nJa siis meil Merliga tuli selline tuju, et tahaks valgeid hommikuid. Tahaks valgeid hommikuid ööle punkti panemiseks ja varahommikusi jalutuskäike. Kevadel ma kohe teeks kõike. Oeh.\nPosted by Birgit at 10:33 PM No comments:\nKõik algas juba kolmapäeval. Tegelikult natuke juba teisipäevases jazzklubis. Aga kolmapäeval oli lihtsalt nii hea Paabli kontsert. Tõesti nii hea! Ja siis oli Andre külas ja me käisime Are pool chillimas. Ei kurda, üldse kohe mitte. Ja neljapäeval käisime Marelle ja Stellaga Aidas valgusega mängimas. Karel oli Zetodele valgust tegemas päeval ja jättis sellepärast tunni ära, aga see meid üldse ei takistanud. Ma usun, et õppisime päris palju. Ja õhtul käisime siis loomulikult Zetosid ka kuulamas.\nReede hommik oli aga täpselt selline, et ma ei suutnud loengutega seda päeva ära rikkuda. Ärkasin üheteistkümnest ja siis tegime Merliga pühapäevahommikusi pannkooke, mis olid nii head. Eriti veel, kui me sõime neid maasika-karusmarja moosi ja jäätisega. Ja siis selgus, et ma täitsa mahun Paabli bussi peale ja nii me sõitsimegi kõik kambakesi Pärnusse. Bänd ise oli päris väsinud, kuid me Merliga tahtsime ainult kõva häälega naerda. Ma loodan, et me neile väga pinda ei käinud... Vahepeal jõudsime ühte etendustki käia vaatamas. Ja Endla-tuttavatele sain kah lehvitada, kuigi mõnda, keda oleks väga näha tahtnud, ma ei näinud. Endla kohvik on ikka nii mõnusalt kodune koht. Õhtune kontsert oli jälle super. Rahvast oli kui muda ja väike ruum oli paksult täis ja kõik olid hiirvaikselt. Mush. Ja kuskil kahe ajal kõndisin ma juba mööda lörtsisajust kevadist Viljandit kodu poole, et järgmisel hommikul üheteist paiku kooli jõuda ja siis õhtuni välja laulda. Laulupeo ettelaulmine oli.\nPosted by Birgit at 4:50 PM No comments:\nPosted by Birgit at 7:57 PM 1 comment:\nÜkspäev, kui kõik mu sõbrad olid kaugel, tõstsin ma oma asju toas ümber ja nüüd ma saan vaadata voodist tähti. Mitte, et tähed oleksid voodist tehtud (Andur: "Neil ei ole kunagi minu suurust kinnast.") vaid et voodis pikali olles saan ma tähti vaadata, kui pilved ja kardin eest ära võtta.\nPühapäev möödus selle tähe all, et käisime Merliga Selveris Laadapäevadel. Ja ostsime hästi palju asju ja tassisime need kõik koju.\nEsmaspäeval aga... hehee... oli Merli (ja minu) soolaleivapidu. Maja pidas täitsa vastu, kuigi nii palju külalisi tema veel näinud küll polnud. Üldse oli esmaspäev kuidagi hästi õnnelik päev. Mul oli nii hea tuju, selline imelik ja hea. Soolaleivapidu läks kah täitsa asja ette. Me saime nii palju nänni! Ega muu polegi oluline. Ja lumememm ja jääskulptuur ootavad sügavkülmas südasuvist lume-jääsõda.\nTeisipäeval oli mul ka enamiku ajast hea tuju. Aint mitte sel hetkel, kui ma pidin õlleloike köögilaua alt koristama. Aga vähemalt sai maja korda. Ja Andre oli eriti nunnu ja viis kolmapäeval taara kah ära! Kolmapa oli naisepäevapidu kah. Tsikid kogunesid meie juurde ja me tegime end hästi ilusaks. Ja siis lihtsalt olime kogu õhtu hästi ilusad. Mõnikord peaaegu isegi tuleb välja. Piili esines ka ja puha. Olgu, päris kogu õhtu ei olnud ilusad, sest kuskil öösel me valasime pisaraid kah. Sest siis lihtsalt oli vaja.\nTäna hommikul jõudsin ilusti loengutesse ja kuigi ma ei olnud üldse aldis laskma joonistusõpetajal end täna juhendada (sest mul oli oma nägemus asjast, nagu Jim ütles. Piilil polnud sedagi), sain ma siiski päevaga hakkama ja õhtusöögiks sõime kartuleid rohelise sibula ja kodujuustu lögaga. Ei kurda.\nEmme sõidab homme Singapuri!\nPosted by Birgit at 10:41 PM No comments:\nLihtsalt pidin selle ka ära mainima, et kui ma täna kooliuksest sisse astusin vaatas mulle esimese asjana otsa silt "Toimetulek stressiga 221" Miks nad seda esmaspäeval ei teinud?\nJa siis üleeile oli selline hetk, et ma hakkasin kooliuksest välja minema, kui nägin silmanurgast, et üks poiss kiirustab ukse poole. "Tal on vist kiire," mõtlesin ja astusin nagu natuke kõrvale, et teda enne lasta. Tema tuli kiiresti ukse juurde, avas selle ja lasi minu enne välja. See oli nii armas! Aitäh. Eks tal oli kiire ka, ma oletan, aga see ei vähenda olukorra armsust. "Aitäh," ütlesin ma talle imestuse ja väikese naeruga.


Kuidas Registreeru maadelda WWE - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas Registreeru maadelda WWE\nIn maadlus maailma juhtiv on kahtlemata World Wrestling Entertainment, Inc., muidu tuntud WWE.Poisikesi kasvada unistanud on maadleja jaoks WWE, vaadates telesaates ja harjutanud oma käigud koos oma sõpradega.Maandumine töökoha WWE ei ole kerge ülesanne, mis nõuab pühendumist sport maadlus ja arengufaasis ja tegutseb oskusi.\nLiitu maadlus akadeemia.Leia akadeemia kodu lähedal käia.Lugege kõik liigub, ja veenduge, et väga tehniliselt korrektne võitleb.See on hea aeg võtta raske vaadata oskusi.Ainult andekamaid maadlejate tööle WWE, et teha ausa hinnangu.Kui sa ei ole ülaosas klassi, kaaluge karjääri.\nkõvasti tööd.Nii palju maadlejate tahame olla osa WWE, et nad ainult võtta parimatest parimad.Mitte ainult ei talent olema seal, vaid ka distsipliini ja soov.Et saada tippvormis, ohverdusi nii sotsiaalses ja isiklikus elus on vajalik.Pea meeles, et töötab WWE on vaja neid ohvreid ka.\nsiia saabus Ohio Valley maadlus kooli.Ohio Valley maadlus School (või OVW) on talent bassein WWE.Kuigi\nWWE ajalt saab maadlejate mujalt, OVW on koht, kus enamik oma maadlejate pärit.Koolitust OVW algab algajate klassi, mis on avatud kõigile huvilistele pro maadlus.See on kolmteist nädalal Boot Camp, ja lõpus sportlased on kas kutsutud noorteklassis, et jätkata õpinguid või kästakse koju minna.Noorteklassis kestab ühe aasta, ja ainult tippsportlastele saada tagasi kutsutakse arenenud klassi.Need arenenud maadlejate minna täht WWE ja muud professionaalsed maadlus programme.\nOle nii kunstniku ja võitleja.WWE on segu teatri- ja maadlus.Nii maadlejate peab olema tehniliselt korrektne oma maadlus liigub, ja suutma panna näitama publikule.Mõlemad omadused on oluline olla WWE maadleja.\nLogi sisse promootori.Promootor saab maadlejate märganud.Nad panna võitleb, saada maadlejate reklaami ja andes neile jala ukse tööstusele.Kui edendaja jooksul WWE luuakse võitlus, WWE kellad hoolikalt hinnata konkureerivate maadleja potentsiaali nende maadlus võitleb.Võitluse võita, ja võib-olla kõige tähtsam, panna hea näidata publikule.\nKuidas teisendada kõrgkool Edasimüüja\nKuidas paigaldada tagumised parkimisandurid


Avalduse esitamine e-vastuvõtu keskkonnas\nOotame õpilaskandidaate avaldust esitama e-vastuvõtu keskkonnas ÕIS ja et kandideerimine oleks korrektne on väga oluline avaldusele failidena lisada ka kohustuslikud dokumendid:\nharidust tõendavad dokumendid, mis on õppekavale kandideerimise eeltingimuseks: põhihariduse nõudeta õppekavadele kandideerimisel viimast haridustaset tõendav dokument, põhihariduse baasil - põhikooli lõputunnistus ja hinneteleht, keskhariduse baasil - keskkooli /gümnaasiumi või kutsekeskhariduse lõputunnistus ja hinneteleht;\nkorrektne digifoto (foto leitav nt eesti.ee Minu andmed-Mina ja minu pere-Isikut tõendavad dokumendid või juhised dokumendifotole politsei.ee);\nalaealise õpilaskandidaadi korral - lapsevanema või eestkostja digiallkirjastatud nõusolek;\nvajadusel teised kooli poolt nõutud dokumendid (vt kohustuslikud dokumendid).\nNB! Tervisetõend ei ole alates 2013 kohustuslik dokument ehkki seda e-vastuvõtus kuvatakse. Seega ei ole seda vaja lisada. Samuti ei ole õppekoormuseid, mis tähendab, et täis- või osakoormuse märgistamisel ei ole oluline, mille valite. Avalduse menetlemisel muudame selle "määramata".\ne-vastuvõtu keskkond - esmakordne sisenemine keskkonda (autentimine) ID-kaardiga;\navalduse vorm - konkursi valiku tegemine), eriala valik, isiku- ja kontaktandmete väljad, alaealiste korral lapsevanema või eestkostja andmed, õpilaskodu soov, failide lisamine - skaneerituna või nutiseadmete võimalusi kasutades pildifailidena).\nNB! Palume lisada (üles laadida) kohustuslikud dokumendid failidena sel hetkel, kui avaldust vormistatakse. Kui faile koheselt ei lisata ja avaldus esitatakse, ei ole hiljem muudatuste tegemine võimalik ning kandideerimine on ebakorrektne\nkui avaldus on esitatud, ilmub e-keskkonda avalduse .pdf väljund, millel on lisaks õpilaskandidaadi poolt sisestatud andmetele ka avalduse number, kasutajatunnus ja parool, mis on väga oluline informatsioon kõikidele õpilaskandidaatidele edasises vastuvõtuprotsessis; infosüsteem saadab automaatteavituse õpilaskandidaadi e-posti aadressile teavituse avalduse esitamisest ja avalduse faili;\nNB! kui õppekavale kandideerimise tingimustes on ka kohustuslikud sisseastumiskatsed kuvatakse testide või vestluste toimumise andmed (aeg, koht) nii e-avalduse vormis kui ka .pdf väljundis; sellelaadne teavitus on nähtav ka e-vastuvõtu keskkonnas;\nkui vastuvõtuavaldust tullakse vormistama dokumentide vastuvõtukomisjoni on kohustuslik esitada lisaks lõputunnistusele, hinnetelehele jt dokumentidele ka isikut tõendav dokument;\nkui vastuvõtuavaldus vormistatakse dokumentide vastuvõtukomisjonis, tehakse digifoto komisjonis;\nneed õpilaskandidaadid, kellel ei ole võimalust digifotot e-avaldusele failina lisada, on oodatud dokumentide vastuvõtukomisjoni pildistamisele dokumentide vastuvõtukomisjoni tööpäevadel kell 09.00-13.00;\nkui õpilaskandaat soovib kandideerida kahele õppekavale, vormistatakse I (prioriteetne) valik e-vastuvõtu keskkonnas; II valiku soovist tuleb teavitada dokumentide vastuvõtukomisjoni See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. (II valik lisatakse õpilaskandidaadi toimikusse);\nkui õpilaskandidaat on osalenud Pärnumaa Kutsehariduskeskuse korraldatud üritustel, lõpetanud põhikooli või kutsekeskharidusõppe kiitusega, keskkooli/gümnaasiumi hõbe- või kuldmedaliga vms (vt eri- ja lisatingimused) ehk omab õigust saada kandideerimisel lisapunkte, tuleb tingimustele vastavust tõendavad dokumendid lisada avaldusele;\nkui esitatud e-avalduses esinevad puudused või sellele on lisamata kohustuslikud dokumendid, teavitab dokumentide vastuvõtukomisjoni liige õpilaskandidaati või tema esindajat ilmnenud probleemidest e-kirjaga;\npuuduolevad andmed ja dokumendid on võimalik elektrooniliselt esitada See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.


Meeskond, Author at Finest FM | Page 31 of 42\n24.10. – Korvpallimäng – Tule toeta omasid!\n24. osa – Lõpuks ometi! – Kalev ja Linda – HOOAJA VIIMANE OSA\n9.10. Õigusabi Soomes – Ettevõtjatele – Alaline tegevuskoht Soomes ja näitena kaasus\n14.10 – Koit Toome kontsert Helsingis Aleksandri Teatris\nKoit Toome kontsert Helsingis Aleksandri Teatris Esitusele tuleb läbilõige Koit Toome 20 lava-aastast. Kuulda saab hitte „Sa ju tead“, „On küll hilja“, „Mälestused“, „Nädalalõpp“ ja midagi Jaak Joala repertuaarist ning saatest „Su nägu kõlab tuttavalt“. Kontsert algab kell 19.00. Pileteid on võimalik soetada Lippupalvelust. Kuula hommikuprogrammi ja võida pileteid...\n2. oktoobril tehti Soomes kultuuriajalugu\n[caption id="attachment_8434" align="alignleft" width="317"] Mait Lepik[/caption] Esimest korda kogunes kokku teatriharrastajate ja huviliste rühm, kellest peaks tulevikus kujunema pidevalt tegutsev eestikeelne teatrirühm Soomes. Kohal oli 30 inimest ning korraldajatega võttis ühendust ning tundis huvi veel teist samapalju asjahuvilisi. Mait Lepik: "Üllatuslikult oli teatritegemise vastu huvi suur. Hetkel...\nRaadioseriaal “Kalev ja Linda” hooaja viimane osa\n23. osa – Lõpuks ometi! – Kalev ja Linda\n15.10. – Soome eestlaste käsipallimeeskond võistleb Helsingis – TULE TOETA OMASID\n10.10. – Korvpallimäng – Tule toeta omasid!\n[fb-cal mode="default" include_attending="yes" show_event_map="no"]...\n22. osa – Lõpuks ometi! – Kalev ja Linda


Teepõllu Juss ja põllumajandus Sörvemaal | Söuke Sörvemaa\nSärk ning alussärk\nArhiiv Vali kuu jaanuar 2021 detsember 2020 november 2020 oktoober 2020 september 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 detsember 2014\nTeepõllu Juss ja põllumajandus Sörvemaal\nSöuke Sörvemaa 30. september 2020 Sörvekeeltsed luud ning uudised / Söuke Sörvemaa\nKui siit Ansikülast veeedasi Sörve poole söita ning vesikaarde keerda, jouab juba kümugonna minuudiga Rahuste külase. Rahuste küla seisab kenast Suure mere äere peel ning suures lages randas, kivide vahel sööb irmulin suur veisekari. Sääl nääb nii sarilikke mägiveisid kut müdu karva teissi lihaloomi. Muudkut ooldavad seda rannaniitu ning tegad tähtsad keskkonnakaitselist tööd.\nVöibolla saa’p teeged, miks sii suur lehmade töö sii nönna tähtis on? Vaada – nee souke kenast lageks söödud karjam randas, on igatsugu lindude jäuks keikse param koht koes omal pesa tiha vöi siis rändamise aegas pire puhata ning rohtu süia. Muidud on olemas veel igavene ulk taimid kis ko mujal mitte kasuda’p saa kut umbest rannakarjamas, meite keikse valjema louluga konnast – juttselg-kärnkonnast – ‘p aka rääkimaged. Präegasel ajal seda konna Sörves änam kuulda’p ole old, aga kui lehmad sii ikke nönna kenast tööd tegad, ähk tulad veel tagasi. Aga rohkem me sellegorra konnadest’p könele.\nTammeougu Mari uurib Teepõllu Jussi käest elu. Foto: Tammeougu Oliver 2020\nPöline Rahuste küla mees, Teepõllu Juss ähk Juhannes ning Kaie toimetavad oma pölises Teepõllu talus ning tegelevad müdud sorti pöllumajandusega.\nSörvekeelsed uudised 30.09.2020\nSörves on igatsugu sarilike loomte pidajid üsna müdu ning Teepõllu talul on ikke ko kari mägiveisid ning ulk lambuid. Aga et inime mitte umbest lihast söönuks’p saa, on Teepõllu oue peel müdu kasumaja ning ulk ajaviljajädasid ning ulk viljabuid kenasti viirgade peel kasumas. Keikidel körged ajad ümber ning. Tammeougu Mari ning Oliver keisid selle pühaba Teepõllul vaatmas, et mis elu nee Sörve pöllupidajad sii ete elovad?\nOuntega on selleaasta Sörvemaal küll igas pool kehvast, irmpsast koitand ning süia pole säel kopka-eest ko. Teepõllu perenaisel Kaiel olid ete-magusad pirnid rennibeel vaanis ning olgaged saak tüki sandem kut minevaasta, jägus pirnisid nii omal söömaks kut müimaks. Teepõllu egadpidi ökud mahetoodangud söövad tited üle Eestimaa. Nii liha kut puuviljad joudvad aki peretütre edevötte “BabyCool” külmut titetoidu sisse!\nTeepõllu Juss. Foto: Tammeougu Oliver 2020\nSouksed luud ning uudised tulad sellekorra meite mönusalt Sörvemaalt.\nSörvekeeltsed uudised panid sellegorra kogu Tammeougu Oliver, Mari ning Tammeniidi Margus.\nKenad terist teitele!\nRahuste / Tammeniidi Margus / Tammeougu Mari / Tammeougu Oliver / Teepõllu Juss / Teepõllu Kaie / veisekasvatus\nPrevious PostKülast külla matkad – Jämaja\nNext PostSügistalviste külaliste aeg


Kas graafiku alusel töötava töötaja puhkeaeg võib olla ainult 36 tundi? Esile tõstetud\nUrve Stroom, tööinspektor-jurist Foto: Tööinspektsiooni Lääne inspektsioon\nIganädalase puhkeaja regulatsioon on sätestatud töölepingu seaduse (edaspidi TLS) §-s 52, mille kohaselt peab töötaja puhkama vähemalt 48 tundi järjest 7 päeva kohta. Summeeritud tööaja arvestuse korral on iganädalaseks puhkeajaks 36 tundi. TLS ei sätesta, mis ajast nimetatud seitsmepäevast perioodi lugema hakatakse. Oluline on, et mis tahes seitsmepäevase ajavahemiku jooksul on töötajal iganädalast puhkeaega vähemalt 36 või 48 järjestikust tundi.\nKui palju puhkepause peab tööandja võimaldama 8-tunnise tööpäeva vältel?\nMis õigused on töötajal, kelle tööandja ei anna vaba päeva lapse esimesse klassi mineku puhul?


Jutustusi esikommunist Johannes Käbinist — Sirp\nJutustusi esikommunist Johannes Käbinist\nLeo Laks, Mälestusi Johannes Käbinist. Hea Lugu, 2015. 191 lk.\nJohannes Käbin (1905–1999) hakkas memuaare kirjutama pärast taandumist EKP keskkomitee esimese sekretäri kohalt 1978. aastal. Kui ta 1999. aastal suri, siis väitsid sõbrad, et endisest parteijuhist jäi maha 1000 masinakirjalehekülge mälestusi ja mõtteid.1 Mis tema memuaaridest on saanud ja kui kaugele ta tegelikult oma mälestuste kirjapanemisega jõudis, ei ole teada. Aga ehk ei olegi teadmatus kõige halvem. Sest palju suurem võiks olla pettumus, kui tema nõukogude ajal kirjapandud mälestused või osa sellest välja tulevad ja ilmuvad. Pealegi oli Käbin inimesena väga kinnine ega armastanud endast rääkida. Vladimir Beekman on meenutanud intervjuu tegemist Käbiniga tema 70 aasta juubeli puhul 1975. aastal.2 Tookord pajatas parteijuht meelsasti oma noorusajast, aga muutus kidakeelseks, kui tuli rääkida hilisematest aastatest. Kui Käbinile intervjuu lugeda anti, olevat ta tõmmanud kõik isikliku armutult maha. Lõpuks ei avaldatudki intervjuud Käbini juubeliks. See võis tulla ettevaatusest, et mitte ärritada Moskva ülemusi, kes võinuks tõlgendada tema sünnipäeva suurejoonelist tähistamist Eesti NSV parteijuhi isikukultusena ja lugupidamatusena „isakese“ Brežnevi vastu. Beekmani usutlus Käbiniga siiski ilmus, aga alles 1977. aastal ja viitega oktoobrirevolutsiooni 60. aastapäevale.3\nKäbin ja Brežnev olid eakaaslased, kes sirgusid stalinlikus NSV Liidus, kus algas nende edukas parteitöötaja karjäär. Mõlemad olid vaieldamatult pikaaegsed liidrid. Brežnev juhtis NSV Liitu partei peasekretärina ligi 18 aastat, Käbin sai Eesti NSV esikommunistiks veel Stalini eluajal 1950. aastal ning käsutas siin koguni 28 aastat. Väidetakse, et ta on Eesti ajaloos kõige kauem ametis olnud võõrvõimu kõrgeim esindaja. Kui praegusel Venemaal valitseb Brežnevi aja nostalgia ning kunagist peasekretäri idealiseeritakse, siis Eestis võib vanema põlvkonna hulgas täheldada küll nõukogude aja nostalgiat, kuid selle põhjuseks ei ole kindlasti Käbin, vaid nooruseaastad. Ometi tajun ma, et ka Eestis on hakatud Käbinist kujundama ülimalt positiivset kuvandit ja selles osalevad tema kunagised sõbrad, kolleegid ning koguni mõned ajaloolased, kelle seast meenub kohe Mati Graf.4 Käbinil võis olla rahva hulgas hea maine, aga ma siiski ei usu, et teda oleks armastatud. Käbin esindas okupeeritud Eestis Moskva võimu. Temaga tuli lihtsalt leppida, sest rahvas ei saanud endale ise väärilist juhti valida.\nKäbini ülistamine toimub müütide konstrueerimise kaudu, mille aines on võetud vähemal või rohkemal määral tema viimastest võimuaastatest parteijuhina. Kuigi mõned ajaloolased on puudutanud ka varasemat aega, ei tea me kuigi palju 1960. aastate Käbinist, rääkimata 1950. aastate omast, kui ta kasutas veel nime Ivan. Müütide loomisel Käbinist on olulisel kohal vastandamine Käbin versus Karl Vaino. Esimene pehmendas venestamist, teine andis venestamisele hoogu. Üks pidurdas migratsiooni, teine soodustas seda. Käbin toetas Eesti-meelset EKP rahvuslikku (nn rahvuskommuniste) tiiba, Vaino oli internatsionalist. Müüdiloomise protsessis on kohustuslikuks sündmuseks Käbini mahavõtmine 1978. aastal. Tema lahtilaskmist kujutatakse vandenõuna, mille sepitsenud tema kurikaval ja pahatahtlik asetäitja Konstantin Lebedev, kes töötas 1971. aastast EKP KK II sekretärina ja oli liiduvabariigis Moskva käepikenduseks ning üdini negatiivsete isikuomadustega karjerist, ja alkohoolikust rivaal Artur Vader, kes ihaldas tõusta Käbini asemele. Sealjuures ei taha ma väita, et müüdi loojad opereeriks pooltõdede või valedega, vaid ma tahan osutada selle tendentsi olemasolule, mis ei ole aga kuigi uus. Nimelt nägid mõned ajaloolased Eesti taasiseseisvumise ajal vaeva Käbini eelkäija Nikolai Karotamme heroiseerimisega. Nüüd siis on jõudnud aeg Käbini ja tema liitlaste kätte.\nHiljuti ilmavalgust näinud Leo Laksi (sünd 1931) mälestusteraamat Käbinist ei purusta varasemaid müüte ega loo uusi, ent kinnistab olemasolevaid. Leo Laks töötas Käbini abina partei keskkomitees ainult kaks aastat: 1976. kuni 1978. aastani. Mälestusteraamat seda perioodi põhiliselt kirjeldabki, kuid on ka terveid peatükke ja lugusid, mis kirjutatud muude allikate või teistelt kuuldu põhjal. Sel põhjusel tajusin aeg-ajalt, et loen hoopis riigimehe biograafiat. Laks kujutab oma ülemust suure empaatiavõimega. See on sümpaatne ja usun siiralt, et kirjapandu on aus. Raamat on kirjutatud erakordselt ladusalt, millel on oma teened ilmselt headel toimetajatel Mart Oraval ja Lauri Vanamöldril.\nLaks portreteerib Käbinit peamiselt riigitegelasena. Iseloomult pidas ta teda tasakaalukaks ja rahulikuks, kes suutis ka keerulistes olukordades säilitada enesevalitsemise ja tegutseda kainelt. Raamatust saab ettekujutuse samuti tema eraelust ja suhetest perega. Käbinite perekond kasutas Nõmmel Kaare tänava residentsi, kus elati Luksi hinnangul tagasihoidlikult. Esimese sekretäri elustiil oli silmatorkamatu ja tarbimisharjumused vähenõudlikud. Käbini abikaasa pidas residentsi õuel väikest kanakasvatust. Käbin suhtus naise harrastusse heatahtlikult, kuid kindlasti mitte vaimustunult, sest üle õue asus valitsuse külalistemaja, kus peatusid Eesti NSVd väisavad kõrged külalised.\nSuhteliselt palju on mälestusteraamatus juttu inimestest, kes Käbinit ümbritsesid. Väheste eranditega need lood midagi uut ei paku. Eraldi võib siiski välja tuua Käbini suhteid kuulsa tehnikateadlase Johannes Hindiga, kellega ta oli üsna lähedane. Hint töötas sel ajal ettevõtte Desintegraator direktorina, kus toodeti ravivedelikku AU-8, mis parandas väidetavalt kõiki haigusi. Laksi väitel tärkas Käbini kaudu huvi AU-8 vastu isegi Brežnevil, kellele saadeti üksvahe igal nädalal plastmassist kanister selle imerohuga. Valdavalt olid Käbini kokkupuuted Brežneviga siiski rituaalset laadi, kus püüti peasekretäri poolehoiu ja soosingu nimel üksteist üle trumbata. Niisugustel üritustel avanes Käbini pugejalik pale veel ilmekamalt kui ravivedeliku vahendamisel. Laks kirjeldab üht juhtumit Moskva-lähedases sanatooriumis, kus Käbin kostitas peasekretäri ning tema üleliidulistest ja liiduvabariikide parteijuhtidest seltskonda Eesti suitsuräimega. Kala võeti Tallinnas hommikul ahjust välja, pakiti pärast jahtumist karpi ning saadeti lennukiga Moskvasse, kust see viidi otsekohe sanatooriumi, et seda värskelt lõunalauas serveerida.\nVeel väärib mainimist NSV Liidu valitsusjuhi Aleksei Kossõgini mitteametlik külaskäik Eestisse 1978. aastal. Kossõgini Eestisse toomise korraldas Käbin, kasutades ära tema puhkust Jūrmalas. Valitsusjuhi Eestisse meelitamise põhjuseks oli mahajäämus Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati rajatiste ehitusel. Kõige suuremad probleemid olid Olümpia hotelliga, mille ehitusel taheti kasutada Soome ehitajaid, kuid valuuta puudumisel tuli leppida NSV Liidu tööjõuga. Siiski loodeti hotelli viimistlusel kasutada soomlaste abi ja viimistlusmaterjale. Puhkuselt naasnud ja Moskvasse teel olnud Kossõgin põikas Eestisse üheks päevaks. Talle näidati Viru hotelli, et veenda valitsusjuhti Soome ehitajate ja viimistlusmaterjalide kasutamise vajaduses Olümpia hotelli ehitamisel. Kuid Kossõgin ei olnud nähtuga rahul. Nii jäid Soome ehitajad sel korral Eestisse kutsumata, kuid üleliidulistest varudest eraldati olümpiarajatiste lõpetamiseks imporditud viimistlusmaterjalid.\n1 Anneli Ammas. Johannes Käbin mahendas venestamist. – Eesti Päevaleht, 27. X 1999.\n2 Vladimir Beekman. Alles see oli … Tallinn 2008, lk 126–132.\n3 Oktoobritähistel. EKP Keskkomitee esimese sekretäri Johannes Käbini vestlus kirjanik Vladimir Beekmaniga. – Looming 1977, nr 11, lk 1763–1786.\n4 Nt: Mati Graf. Kaelvipoja kojutulek. Tallinn 2008.


24/01/2008 - Saarte Hääl\nMarek Niit esialgu Ameerikasse ei sõida (1)\nSaarlasest tippsprinter ja riigi 200 m jooksu rekordiomanik Marek Niit peab esialgu loobuma plaanist minna õppima ja treenima Ameerika ühendriikidesse, kuna vajalike paberite vormistamisega ei jõutud õigeaegselt ühele poole.\nLihtne küsimus (14)\nToimetusse helistas pensionär, kes kurtis, et Lembit Rätsep on kirjutanud lehes, et kõigil eramajadel peab riigilipp lehvima. Ta tunnistas, et nõue on õige, kuid temal näiteks pole raha, et lipp soetada (liiga kallis), trahv aga on kuni 6000 kr. Pensionär tegi ettepaneku, et las linn siis kingib pensionäridele või üldse ka vaesematele linnakodanikele riigilipu.\nJuhtkiri: Laps läheb kooli. Millisesse?\nTänasest alates kuni nädala lõpuni on Kuressaare linnavalitsuse koduleheküljel avatud esimesse klassi registreerimise e-avalduse testversioon. Kooli valik on oluline nii lapse kui ka vanema jaoks.\nMärt Vooglaid võis müüa oma Hispaania villa (5)\nSaaremaalt pärit kinnisvaraärimees Märt Vooglaid on SL Õhtulehe info kohaselt müünud maha oma Lõuna-Hispaania päikeserannikul Marbellas asuva hiigelvilla, mille ta paar aastat tagasi 90 miljoni krooni eest ostis.\nVaidluses Kitsa tänava katendi üle võeti aeg maha (4)\nEile aset leidnud Kuressaare linnavalitsuse ja muinsuskaitseameti esindajate kohtumisel lepiti kokku, et vähemalt lähitulevikus Kuressaare Kitsa tänava praegust betoonkivikatet üles ei võeta.\nSaarlased põevad enim hingamisteede haigusi\nTervisekaitseinspektsiooni nakkushaiguste statistika kohaselt haigestus 2007. aastal Saare maakonnas kõige enam inimesi ülemiste hingamisteede nakkustesse. Kokku oli ülemiste hingamisteede nakkusi registreeritud 3400.\nKaali põhikool jätkab veel vähemalt viis aastat (3)\nTeisipäeva õhtul arutati Kaali põhikoolis haridusasutuse edasist arengukava. Arutlus oli tavapärasest laiapõhisem – kohal oli lisaks hoolekogule ka volikogu hariduskomisjoni ning vallavalitsuse liikmeid.\nKauplused topivad oma pakendeid üldkasutatavaisse konteinereisse\nKuressaare linnas on võimust võtmas trend, et paljud kauplused viskavad oma pakendid üldkasutatavatesse pakendikonteineritesse, selle asemel et soetada ise oma ärile konteiner. Seetõttu saavad aga üldkonteinerid kähku täis ning linnakodanikel pole oma pakendeid enam kuhugi panna.\nKoolidirektor keelas õpilastel jääle mineku (35)\nKaali põhikooli direktor Enda Pormann andis välja käskkirja, milles keelab lastel Kaali järve jääle mineku, seniks kuni ilmastikuolud seda ei võimalda.\nRavikvaliteedi komisjon tunnistas Kuressaare haigla arstide käitumise õigeks (20)\nLäinud teisipäeval käis Kuressaare haiglas ravikvaliteedi komisjon, et arutada 14. jaanuari Eesti Päevalehes ja 17. jaanuari Oma Saares ilmunud Pille lugu, mis algas 1985. aastal sünnitusjärgse patoloogiaga ning on praeguseks päädinud patsiendi enda sõnul tervisekahjude ning haiglale esitatud 100 000-kroonise valurahanõudega.\nTänasest saab testida kooli registreerimise e-avaldust (1)\nTänasest 31. jaanuarini on kõigil Kuressaare linna ja Kaarma valla lapsevanematel, kelle lapsed lähevad sügisel linnakooli esimesse klassi, võimalus proovida linnavalitsuse koduleheküljel olevat lapse kooli registreerimise e-avalduse testversiooni. Avalduste vastuvõtmist alustatakse internetipõhiselt 5. veebruaril kell 10.\nIndrek Saar valiti ENPA sotsialistide grupi juhatusse\nEuroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni liige Indrek Saar valiti kolmapäeval ENPA sotsialistide fraktsiooni juhatusse.\nLinnavalitsus leevendab kodutute näljatunnet kiirnuudlitega\nKuressaare linnavalitsus pakub kodututele võimalust leevendada oma näljatunnet kiirnuudlitega, mida saab Kopli tn 5 turvakodust tasuta.\nParam murdekiel peaseb lugemikku\nEsimene sellevoasta kuu oo keskea likkipiiri jõudn. Uie Muhulase lehe soab jälle iga tahtaja. Kut see veel põle müüki jõudn, siis kohe jõvab.\nIlma kunstimeeleta pole sepaks mõtet hakata\nAlguse sai Valjala Sepikoda vanast töökojatsehhist Valjalas, mida pärast kolhooside laialiminekut enam keegi ei kasutanud. Idee iseenesest andis üks Tallinna sepp, kes oli sinna kanti suvila ostnud. Nii alustasidki Sulev Peäske, kes tol ajal kaubandusega tegeles, ja Jaanus Lipp täiesti uue ametiga, millest kummalgi aimu ei olnud. “Aga aega oli ja mõtlesime siis, et proovime,” naerab Sulev tagantjärele.


Kontserdikaja: Jazzkaar 2004 press/artiklid | | Festival Jazzkaar\nKontserdikaja: Jazzkaar 2004 press/artiklid\nValik ilmunud artikleid Jazzkaar 2004 kohta\n“Jazzkaare” hitid – Joyce ja Sco\nLõppenud “Jazzkaar” oli edukas nii kunstiliste kui arvuliste näitajate poolest, kõlas valdavalt hea või väga hea muusika ning saalid olid kas täis või väga täis. Ülisuure publikuhuvi pälvisid kaks esinejat Sakala suures saalis: brasiillanna Joyce (23. IV) ja ameeriklane John Scofield (24. IV).\n07.005.2004, Joosep Sang, Sirp\nUuest ja traditsioonilisest bigbändi muusikast\nEesti muusika päevad koostöös festivaliga “Jazzkaar”. Estonian Dream Big Bänd Örjan Fahlströmi (Rootsi) juhatusel Vene Draamateatris 20. IV, teises kontserdipooles Randy Brecker (trompet, USA) ja EDBB\n07.05.2004, Mirje Mändla, Sirp\n“Jazzkaar” tõi jälle kevade\n“Jazzkaar” on Eestis üks pikema traditsiooniga festivale, tänavune muusikasündmus kandis juubelinumbrit 15 ja tõi taaskord kevade.\n29.04.2004, Katre Pilvinski, Pärnu Postimees\nJazzkaarel oli publikut 15 000\nEile tegi Jazzkaar kokkuvõtteid. Peakorraldaja Anne Erm nentis, et ta on tulemustega rahul, seda eriti Tallinnas, ülitihedas kontsertide konkurentsis.\nMe tuleme kindlasti tagasi\nRootsi vokaalgrupi Vocal Six liikmed tervitavad mind päev pärast kontserti sõnadega: «Eesti publik on fantastiline!». See, et hea maitse poolest tuntud Tallinna jazzipublik rootslaste esinemise viimase festivalipäeva õhtul nii soojalt vastu võtab, oli lauljatele tõeline üllatus.\n28.04.2004, Riina Luik, Postimees\nAraabia heli prantsuse moodi\nDuOud tähendab mitut asja. Oudi duo ja oudist, oudi seest. Alžeeria berber, rahulik moslem Mehdi Haddab ja Maroko juut Jean-Pierre Smadj näitasid väikese elektroonilise lisavulina ja biidi saatel, mida siis kahekesi oudist kätte võib saada.\n27.04.2004, Valner Valme, Postimees\nManu Dibango tegi eestlastest aafriklased\nAfrofunk-titaan Manu Dibango oli tänavuse Jazzkaare vägevaim «ööesineja», kes suutis Aafrika päikese tuua nii Sakala keskuse nõukanostalgilisse interjööri kui kevadnohuste eestlaste kontidesse.\n27.04.2004, Berk Vaher, Postimees\nJohn Scofieldi muusika pakkus tippmehe vabadusega pinget\nJazzkaare peaesineja John Scofieldi laupäevane kontsert Sakala keskuses tõestas, et ameeriklane on igati vääriline kandma talle omistatud superkitarristi tiitlit.\nJohn Scofield pakatas elutervest energiast\nJohn Scofield on juba mitu aastakümmet paljudele muusikutele (sealjuures mitte ainult kitarristidele) inspiratsiooni andnud.\n27.04.2004, Tõnis Leemets, Eesti Päevaleht\nKitarrist John Scofield Sakala keskuses\nArvatavasti said elamuse kõik, kes kohal viibisid. Scofield ise ja ka ülejäänud band mängis ilmse naudinguga. Kusagile liigitada polegi vist mõtet… Lihtsalt mängisid mõnuga post-bop’i, fusion’i ja funk-jazz’i, blues`i, rock`i.\nJoyce esitas 200%-list pärisbossanoovat\nMine võta kinni, mis eestlaste bossavaimustuse on tinginud – kas bossanoovade suur esindatus Eesti Raadios aastakümnete jooksul kõlanud «vikerviisides» või siis kultuuride segunemine ja sulandumine, mis on ju nii bossanoova kui eesti identiteedi taga?\n26.04.2004, Berk Vaher, Postimees\nJazzkaar pakkus taas omamoodi kirevust\nEile õhtuks sai Jazzkaare nädal õnnelikult läbi. Õndsust võis nende päevade vältel näha publiku ilmeis nii öölavade ja klubide tuliste rütmidega õhtutel kui ka neil kontsertidel, kus keerulised helimustrid pakkusid intellektuaalset naudingut.\n26.04.2004, Immo Mihkelson, Postimees\nDon Johnson Big Band – taaskohtumine Bon-Bonis\nKui sama koosseis 2001. aasta oktoobris samas kohas Tallinnas oma esimest väliskontserti andis, ei saanud publiku huvi ja rohkuse üle just hõisata.\n26.04.2004, Margit Tõnson, Eesti Päevaleht\nIidsed pillid ja rõõmus afro\nReedesed Jazzkaare kontserdid toimusid juurte juurde naasmise egiidi all. Oma esivanemate muusikalise testamendi juurde lasti Sakala keskuse kontsertidel minna hetkel küll rohkem Euroopaga seotud muusikutel duost DuOud (Tuneesia-Alžeeria) ja koos saateansambliga esinenud saksofonistil Manu Dibangol (Kamerun).\n26.04.2004, Mari Peegel, Eesti Päevaleht\nJoyce paljastas eestlase salajase bossanovalembuse\nEestlaste bossalembus sai ümberlükkamatu tõestuse, kui Joyce’i kontsert Sakala suures saalis ühena esimestest juba ette välja müüdi.\n26.04.2004, Eesti Päevaleht\nBrasiilia rütmid Joyce`lt\nTäpsemalt on seda ka hard-bossa’ks kutsutud. Tahab ikka jazziga vürtsitatud olla? Päris bossat pidavat saama õieti istudes mängida ja selle tõestuseks istus ka Joyce korraks seda õiget bossat tegema.\nLiigagi kindla pealebigbänd\nMugavlen tubli tunnikese või rohkem Rhythm Dr’i plaatide järgi, nõksutan ennast ja olen valmis elamuseks. Vaatan enda ümber.\n24.04.2004, Andres Lõo, Postimees\nPikkade kraenurkadega kampsun\nAlustuseks intro. Selline võimas ja lubav. Tehniline ja funkylik. Olid trubad, kitarrid, faktuuri sidususe huvides klahvid (EWF suutis ka «eluajal» jätta elektroonilised abimehed abistavasse rolli). Oli dramaatikat, värvi ja pinget. Oli Al McKay ja hea algus.\n24.04.2004, Märt Treier, Postimees\nMaa, tuule ja tule hullutav kogemus\nÜleeile toimus tänavuse Jazzkaare kõige häälekamalt reklaamitud kontsert, mis ei kujutanud endast küll (jazz)festivali muusikalist raskuspunkti, kuid oli tänavusest valikust ainus, mis linnahallisuuruse saali enam-vähem täita suutnuks.\n24.04.2004, Joosep Sang, Eesti Päevaleht\n24.04.2004, Mirjam Tally, Eesti Päevaleht\nJazzkaar 2004 (foorumi arutelu rada7.ee-s)\nsee on ju nagu mingi sõltuvus, et mõtled, et okei, ma lähen sinna, aa siis lihtsalt ei suuda vastu panna ja lähed sellele teisele veelka. ja siis mõtled, no seda ju lihtsalt peab ka kuulama minema ja siis ..\nStaarid Jazzkaarel: Earth Wind & Fire\nNeljapäevane Linnahalli kontsert läks küll täie ette — laval käisid ühed menukamad ameerika jatsumeistrid, kes siinmail üles astunud.\nMaailmamuusika suur must vanaisa\nFilmilikult kirju eluga (vt infokasti eluloo parimate paladega) maailmamuusik Manu Dibango on oma 71-aastase vanuse juures hämmastavalt vitaalne. Dibango suurim hitt – raadiojaamades ribadeks mängitud ja kümneid kordi kaverdatud “Soul Makossa” – …\n22.04.2004, Mele Pesti, Eesti Ekspress\nJazzkaare eksootiline reede\nViieteistkümnes Jazzkaar on jõudnud suurkontsertideni ja alates reedest on jazzisündmuste süda taas Sakala Keskus. Läbi aastate on siin asunud festivali pealava, vaid järgmine aasta jääb vahele, sest keskust ootab ees renoveerimine.\nERSO & Markus Stockhausen Trio\nERSO akadeemiline kohalolek laval tekitas eelneva pinge — nüüd kohe tuleb midagi tõsist. Saal ja selles istuvad lipsustatud inimesed toetasid ootusi. Siis ilmus lavale Stockhausen. Tunne lõi kõikuma.\nSüva ja jazzi ühendus\nEstonian Dream Bigbandi teisipäevase kontserdi esimene pool oli katse kokku viia süvamuusikat ja jazzi, et ühendada kaht ühel ajal toimuvat festivali – eesti muusika päevi ning Jazzkaart.\n22.04.2004, Mirjam Tally, Eesti Päevaleht\nPower trio andis tulise kontserdi\nKaasaegne jazz on tihti projektipõhine. Koosseisud formeeruvad ja lähevad laiali, peaaegu kõik mängivad peaaegu kõigiga ja selle alusel neid ka reklaamitakse: “Härra A on mänginud koos selle ja sellega! Proua B mängu võime kuulda tolle ja tolle plaatidel!”\n21.04.2004, Tõnis Leemets, Eesti Päevaleht\nBassi vaimukas hing\nSee oli vist maailmakuulus basskitarrist Stanley Clark, kes ütles, et kuuekeelse basskitarri mängijad pole reeglina midagi enamat kui läbikukkunud kitarristid.\n21.04.2004, Mihkel Raud, Eesti Päevaleht\nMarkus Stockhausen: ilu on heli alus\nTäna kohtub Estonia kontserdisaalis jazzmuusika sümfooniaga, kui kirjeldada seda muusikasündmust lihtlabaselt. Tegelikkuses on ERSO külaliseks Markus Stockhausen Trio ja koos esitatakse jazzmuusikute loodud orkestriloomingut.\n21.04.2004, Immo Mihkelson, Postimees\nJazzkaar: Marc Ducret\n“Ainus, millest ma huvitun, on kõla. Tahan mähkuda kõlasse. Sellest moodustub kõigelisus. Kogu see mitmekesisus, meeleolude muutumine ja liikumised” — seda on autor ise enese kohta öelnud.\nAinulaadne laul ja algosakeste muusika\nJazzkaare bukletike teab märkida, et Sidsel Endresen on lauljatar, keda on võrreldud näiteks Laurie Andersoni, Meredith Monki, Björgi, Joni Mitchelli ja koguni Tori Amosega.\n20.04.2004, Tõnis Leemets, Eesti Päevaleht\nPrii kitarrikontsert pungil Väravatornis\nKitarristide Jaak Sooääre ja Kalle Kalima ühis-projekt kandis nime “Kitarrimängud”. Väljakuulutatud Rüütelkonna hoone asemel sai kontserdipaigaks hoopis Väravatorni saal – väike (selle kontserdi jaoks liigagi), sümpaatse akustikaga ruum, mis tuntud põhiliselt Hortus Musicuse “koduväljakuna”, aga sobib hästi ka elektrilise muusika esitamiseks.\nAeglase heli laulud\nKui Sidsel Endreseni laupäevane kontsert Niguliste kirikus oli jõudnud umbes kahe kolmandiku peale, küsis norralanna kerge ebakindluse varjundiga hääles: «Are you OK?» (Kas teiega on kõik korras?)\n19.04.2004, Immo Mihkelson, Postimees\nJazzkaar: Supersilent & Luarvik Luarvik\nTänavukevadise Jazzkaare esimese päeva õhtu kuulus eksperimentaalmuusikale — Rotermanni soolalaos astusid üles Luarvik Luarvik ja norra ansambel Supersilent.\n15. Jazzkaar – räpist ERSOni, džässist rääkimata\nAnne Erm teeb viimaseid ettevalmistusi täna algavaks 15. «Jazzkaareks», mille raames kõlab 40 kordumatut kontserti. SL Õhtuleht küsis temalt, kes on tänavuse «Jazzkaare»…\n17.04.2004, SL Õhtuleht\nJazzkaar jõuab televaatajateni\n15. korda toimuva Jazzkaare päevik heidab kiirvaate kontserdirohkesse programmi.\n17.04.2004, Andri Maimets, Postimees\nTalv, Jazzkaar, suvi, sügis\nJazzkaar teeb taas sammu rütmimuusika festivaliks muutumise poole. Nagu Pori Jazz. Esimene näide: Earth Wind & Fire hitte mängiv Al McKay Allstars.\n17.04.2004, Valner Valme, Arter\nTäna algav Jazzkaar pakub elamusi seitsmes linnas\nTäna õhtul kell viis avab Hedvig Hansoni ja Andre Maakeri kontsert Niguliste kirikus Eesti muusika-aasta ühe tippsündmuse, rahvusvahelise festivali Jazzkaar.\nMäng supervaikuse ja elektriga\nSupersilent, mis esineb tänavuse Jazzkaare avapäeval Rotermanni soolalaos, on veider ansambel. Mitte ainult oma kodumaal Norras, vaid kaugemalgi teatakse neid kui iseäralikke improviseerijaid.\n17.04.2004, Immo Mihkelson, Postimees\nREPLIIK: Jazzkaar tõi kevade\nTäna algav Jazzkaar toob Eestisse laiahaardelise muusikute seltskonna, kelle looming traditsioonilise džässi määratluse alla ei pruugigi mahtuda.\n17.04.2004, Eesti Päevaleht\nSupersilent, Jazzkaare elektrooniline avang(ard)\nNorra anonüümsed abstraktsionistid ehk heas mõttes piirideta ja silte eirava improvisatsioonilise eksperimentaalmuusika loojad, kes kogunenud juhunimetuse Supersilent taha, on intervjuudes tunnistanud, et neid ei huvita tegelikult olemine avangardis, intellektuaalitsemine või filosoofilisus.\n17.04.2004, Margit Tõnson, Eesti Päevaleht\nJazzkaar esitleb tuleviku häält\nHomme põikab muusikafestival “Jazzkaar 2004” pealinnast korraks Pärnusse ning toob uue kunsti muuseumisse duo Ewert Sundja – Virgo Sillamaa.\n16.04.2004, Pärnu Postimees\nLaupäeval algab Jazzkaar\nSellekevadine Jazzkaar saab alguse laupäeval Niguliste väärikate võlvide all toimuva Hedvig Hansoni-Andre Maakeri kontserdiga, kus muusikud esitlevad heliplaati „Nii õrn on öö”.\nJazzkaar algab vaikusest\nJazzkaar algab 17.aprillil Hedvig Hansoni-Andre Maakeri kontserdi vaiksete-intiimsete helidega Niguliste väärikate võlvide all.\nKuigi “Jazzkaar” toimub 15. korda, on igale festivalile jagunud ikka uut ja üllatavat. Esmakordselt “Jazzkaare” ajaloo jooksul mängib sümfooniaorkester jazzivärvides ja Estonian Dream Big Band esitab eesti noorte heliloojate teoseid ehitades silda nüüdismuusika ja jazzi vahele.\n09.04.2004, Anne Erm, Sirp\nKolm nädalat jatsupeoni\nTäna on muusikasõpradel viimane päev hankida festivalipass aasta kuumimale jatsuüritusele. Üksikpileteid saab osta ka edaspidi, kuni neid jätkub.\n01.04.2004, Mele Pesti, Eesti Ekspress


Kenno Põltsam: JÄTKEM DEMOKRAATIA ABSOLUTISEERIMINE\nSinu sotsiaalne, majanduslik ja julgeolekualane kristlik konservatiiv Eesti avalikul väljal.\nJÄTKEM DEMOKRAATIA ABSOLUTISEERIMINE\nTööriista olemasolu ise ei näita veel selle kasutaja ehk ühiskonna karakterit, ahv võib ka kirvega tegutseda. Loeb see kui hästi suudab rahvas antud töövahendit kasutades jääda omal maal peremeheks\nOleme viimasel aastakümnendil kuulnud võimuringkondade ja peavoolumeedia poolt kasutatavat demokraatia mõistet nii tihti, et demokraatiast on saanud moeväljend; demokraatiast räägitakse Euroopalike väärtuste kontekstis nagu oleks tegu uue jumalaga millele tuleks ohverdada meie seadusandlik suveräänsus, eesmärgiga kaitsta kõiksugu vähemusi. Kas demokraatia on eesmärk ise või vahend eesmärgini?\nOn õigustatud küsida, mil moel on tegu kogu rahvast kaasava riigikorraga, kui nt 51 saadikut parlamendis vastandab end 49le saadikule – enamuse võim veidi väiksema enamuse üle. Veidi õiglasem olukord kehtib siis kui toimub rahvahääletus riigielu küsimuse üle: nt 55% rahvast vastandab end 45%le – rahvavõim endast väiksema osarahva üle; vähemalt on antud rahvale võimalus valikuks. Aga kuidas on olukord siis kui valimisaktiivsus on alla 40% ja vähem kui pooled valimisõiguslikest kodanikest hääletavad riigi tuleviku üle, nagu see oli 2003a. – minu arvates teostus vähemuse võim passiivse enamuse üle?\nEestis valitseb veel õnnetum olukord: rahvas ei saa valida omale presidenti, pole võimalik kutsuda esile RK-erakorralisi valimisi ning kutsuda tagasi saadikut, valimisnimekirjad on ringkondade sisesed, puudub rahvaalgatus- ja hääletamiseõigus ning viimasest riigielu puudutavast referendumist on möödas 17 aastat; puudub tsiviilkontroll kaitsepolitsei ja prokuratuuri üle. Kas rahvas on kannab sõnaotseses mõttes kõrgeimat võimu oma kukil“? Sel juhul on tegemist demokraatia sildi all müüdava poolautokraatse süsteemiga, kus iga erakond esindab oma versiooni põhiseadusest.\nNäeme et demokraatia on kõigest võimu teostamise vahend, olenemata riigikorrast. Demokraatiat kui tööriista võib rakendada nii vabariiklikus kui ka riigikorras kus kehtib absoluutne monarhia – küsimus on see, milline neist riigikorraldustest annab suurema võimaluse partokraatia ja ametnike ülemvõimule.\nTööriista olemasolu ise ei näita veel selle kasutaja ehk ühiskonna karakterit, ahv võib ka kirvega tegutseda. Loeb see kui hästi suudab rahvas antud töövahendit kasutades jääda omal maal peremeheks – enesestmõistetavalt ei säilita rahvas oma riigi seadusandluse üle kontrolli kui rahvasaadikud kalduvad põhiseadusest kõrvale.\nOleks huvitav näha analüüsi milles tuuakse üksipulgi välja, kui suur protsent nt kahe aasta jooksul vastuvõetud seadustest viimasel RK-valimistel rahvalt mandaadi said; pole saladus et üle poolte riigikogus vastuvõetud seadustest on eurodirektiivid.\nMinu arvates eemaldub meie võimukatedraal üha enam jätkusuutliku ning suveräänse riigi kasuks töötavast demokraatiast, 1992a. vastu võetud põhiseadus on ebatõhus ja vajab põhjalikku reformi. Kas eesti rahvas oskaks demokraatiat võimuteostamiseks nt konstitutsioonilise monarhia korral targemalt kasutada – siin on lugejale mõtlemiskoht. Aga mulle näib et tugev parlamentaarne esindusdemokraatia on teinud rohkem kahju kui head.\nPostitaja: Kenno kell 06:44\n(VABA)RIIGIL PUUDUB AUTORITEET INIMESE PRIVAATELU ÜLE\nMEIE KÕIGI ÜHINE PALVE TÕSTA SEADUSLIKU SEKSUAALSU...\nTeoloog Einar Laigna raadiosaates: Inimene on enda...\nESTEETILINE VS KOLE ARHITEKTUUR\nTeatud seltskond annab igipõlistele mõistetele vas...