Kui haigus murrab maha – Nourish, Train & Flourish\nKui haigus murrab maha\nPublished on 11. august 2021 by Margit Partei\n… kuid etteruttavalt võib öelda, et võistlusjärgsel nädalal olin ka mina sama haigusega veidikeseks siruli maas.\nViljandi järve jooksu postitus, 3.08.2021\nOh boy, that foreshadowing. Milline ärasõnumine! 😅 See “veidike” kestab praeguseks juba 10. päeva.\nEsmaspäeval pärast Viljandi jooksu käisin ma pärastlõunal kenasti Auras ja tegin ühe mõnusa lihaseid lõõgastava ujumistrenni. Ujusin kenasti oma kaks ja pool kilomeetrit ära – ei pidanud seekord isegi väga palju kellegagi võitlema, sest minuga samale rajale sattus üks mees, kes ujus minust ainult veidike aeglasemalt, seega ei seganud me üksteist üldse –, istusin veidi saunas ja keha tundis end hästi. Õhtul tundsin aga järsku, et kurk on kare ja paistes. Selge: härra Jooksja põetud hingamisteedehaigus on siiski ka minuni jõudnud ja lõpuks minu kehast võitu saanud. 😕\nJärgmisel hommikul oli niivõrd kehv olla, et tühistasin planeeritud teetanuse, difteeria ja läkaköha vastu vaktsineerimise (seda vaktsiini tuleb uuendada iga 10 aasta tagant). Pereõde oli nõus, et kui olen haigestumas, siis igaks juhuks tasub vaktsiiniga oodata. Vaktsiin ise võib kõrvaltoimena palavikku tekitada, seega pigem lükkame selle nädal edasi. Teisipäeval tekkis mul nohu, kurk kriipis jätkuvalt ja viskas isegi mingi minipalaviku üles. Sudafedi kuur peale, kurgule taruvaigusprei ja sain terve päeva rahulikult voodis puhates veeta.\nKolmapäeval tundsin end peaaegu tervena. Kurk hakkas järele andma ja ninaga oli seis palju parem. Palavikku ei tõusnud. Olin juba rõõmus, et nii kergelt sellest haigusest pääsesingi. Tegin vaikselt trenniplaane ringi, lootuses nädalavahetusel juba rajale naasta, eeldusel et iga päevaga olemine aina paremaks läheb.\nNeljapäeva hommik “tervitas” palaviku, põskkoopapõletiku ja kaduva häälega. Üldsegi mitte hea. 😕 Kogu mu pea valutas, isegi lõualuud. Muudkui nuuskasin terve päeva mingit ollust kuskilt peakoopast välja ja olin täiega audis. Vaikselt hakkas mingi väike köha tekkima, mis niigi hellad häälepaelad täitsa peeti keeras. Reedeks mul enam häält ei olnud: see on minu jaoks elus esmakordne kogemus, kui mandliopijärgne aeg välja arvata. Köha vastu hakkasin ACC Longi võtma, et hingamisteed täitsa kinni ei läheks. Kaks-kolm väga õudset päeva oli.\nNädalavahetusega hakkas palavik ja põskkoopapõletik vaikselt järele andma, aga häälepaelad olid ilmselges põletikus ja köha muudkui progresseerus hullemaks. Köha muutus öösiti ja õhtuti nii hulluks, et köhahood ei lasknud isegi mitu ööd magada. Koroonatest õnneks oli siiski negatiivne. Taaskord tuleb tõdeda, et kui juba muud ringiliikuvad (viirus)haigused nii vastikud on, siis ei taha isegi mõelda, mis tunne COVID-19 oleks.\nUue nädala alguses sain (asendus)perearsti vastuvõtule, kes mu vereproovile saatis ja üle vaatas/kuulas. Kopsudes ja hingamisteedes ta midagi ei kuulnud (jess!), küll aga sain teada, et kurk ja häälepaelad on kehvas seisus. Häälepaelte normaalse seisukorra taastumine võtab kõvasti aega, sest limaskestad ja kõik muu seal ümber vajab aega ja rahu taastumiseks, aga limaskestade ärritusest põhjustatud kuiv köha takistab taastumist. Nokk kinni, saba lahti olukord. 🤷🏻♀ Seega kirjutas ta mulle välja ühe allergiarohu, köhapärssija ja imemistabletid, mis peaksid kurku ja häälepaelu rahustama.\nVereproov näitas (taanduvat) põletikku: valgete vereliblede eri näitajad olid natuke normist väljas ja C-reaktiivne valk ehk CRP oli 5. CRP-d on mul viimasel paaril aastal seoses põie- ja neerupõletiku ning müokardiidiga korduvalt mõõdetud ja ma tean, et minu tavaline, terveoleku näit on olnud alati 0,15 ümber, +/– 0,03 ühikut. Põiepõletiku taanduvas faasis oli CRP näiteks 3. Kahjuks pole mul kunagi haiguste tipphetkel seda analüüsi tehtud, vaid alati siis, kui haigus oodatust pikemalt vinduma on jäänud. Tagantjärele on see natuke tagantjäreletarkus, kuid asi seegi, eksole.\nSeega praegune CRP=5 oli minu jaoks selge märk, et kuigi see mahub referentsi (<10) piiresse, näitab dünaamika siiski, et keha praegu millegagi võitleb. Arst nõustus, et eriti minu südamepõletiku minevikuga ei ole see 5 päris murevaba näitaja. Päris selget teadmist muidugi pole, on nende hingamisteede põletike taga viirus või bakter. Statistiliselt on väga valdava enamiku selliste haigestumiste taga siiski erinevad viirused. Ka CRP võiks eeldatavasti bakteriaalse infektsiooni järel kõrgem olla. Arst samas ei välistanud ka bakteriaalset infektsiooni ja võimalust, et tuleb veel siiski ka üks antibiootikumi kuur läbida. Minu müokardiidi minevik tegi ta silmnähtavalt ettevaatlikuks.\nIgal juhul tuleb mul jätkata puhkamist ja sümptomeid leevendavat ravi. Saaks kas või juba õue kõndima, oleks päris tore. 🙂 See CRP näit teeb mind ettevaatlikuks. Ainus positiivne asi, mis seekordse haigestumisest endaga kaasa võtta, on see, et mu süda pole haigusele reageerinud *sülitab kolm korda üle õla*. Olen südamehaiguse ajal olnud kahel korral sarnase “külmetus”haigusega siruli ja mõlemal korral on kohe südamehaiguse sümptomid eelkõige valudena välja löönud. Sama ka mõlema koroonaviiruse vaktsiinidoosiga, esimesel korral raskemalt, teine kord palju kergemalt. Loodan, et ma nüüd midagi ära ei sõnunud.\nViimati kirjutasin pikemalt sellest, kuidas mu jooksuradadele naasmine läinud on, juba kaks kuud tagasi. Vahepeal tunnen ise oma nädala kokkuvõtetest puudust, sest tagantjärele Garminist trennide kokkuvõtete vaatamine ei anna täit pilti ette. Blogi vormis treeningpäevik, kus kõik emotsioonid ja mõtted trenni kohta pikemalt kirjas, annab ikka nii palju juurde, kui vaja tagantjärele meenutada, mis ja kuidas mingil hetkel oli. Ma pole aga samas ikka veel kindel, et ma iga sammu ja numbrit veel teistega jagada tahan. Võib-olla järgmisel aastal, kui end oma tegemistes (loodetavasti) enesekindlamalt tunnen.\nJuuni keskel lõppes minu esimene 12-nädalane treeningute periood, mis oli nii palju muutusi kaasa toonud, millest tookord postituses ka rääkisin. Selge oli see, et nii suuri muutusi järgmiste nädalatega enam toimuma ei saa. Muutused ja areng tulevad ikka, aga tempo on lihtsalt rahulikum. 🙂 Jätkamiseks võtsin Garminist järgmise treeningkava üldiseks kondikavaks ette ja tegin vaikselt trenne edasi. Laias plaanis tahtsin kord nädalas ikka edasi ujumas käia, kord nädalas (kere)lihastele tööd anda ja 3, heal juhul 4 korda nädalas jooksmas käia. Seda see kondikava ka teha lubas, sest enamikele nädalatele oli sisse kirjutatud nii cross-training kui ka strength exercises.\nJuuni oli kokkuvõttes täitsa tegus kuu. Ilmad olid alates kuu teisest poolest kuumad ja väga kuumad, seega tuli päris palju trenne teha hilisõhtul või sisehallis. Jooksin kokku 114 km ehk veetsin jooksuradadel 14 tundi. Korra käisin jooksu asemel ka rattaga sõitmas, lootes vähem traumeerivat kogemust, aga kahjuks tõmbas ka see mu vedelikest tühjaks nagu pigistatud sidruni. 😅 Lõpuks tuli kuumaga lihtsalt harjuda, sest ka kell 22 jooksma minnes oli ikka 24 kraadi sooja. Küll aga avastasin enda jaoks, et 27 kraadi ja loojuv madal päike on igal juhul etem kui 24 kraadi ja tõusev madal päike. Sest esimene ei prae enam nagu pannil, teine aga lausa grillib. Üldplaanis jäin juuniga rahule.\nJuulis kuumus jätkus. Kodus oli soojuspump jahutuse peal sisse lülitatud sõna otseses mõttes 24/7. Laias laastus sain kõik planeeritud trennid tehtud, kuigi aeg-ajalt tuli neid natuke elu ja ilma järgi ringi tõsta. Kuu lõpus saime üllatusena TYSKi #mariseinglid pundiga Käärikul laagris käia, mille ma väga kenasti ära tegin ja selle üle suurt rõõmu tundsin. 🙂 Kui kevadel maadlesin natuke kord valutava pöiaga, kord tuikava põlve või pirnlihasega, siis suveks olid need hädad kadunud. Maht tasapisi kasvas, pikad otsad läksid pikemaks ja jooksukilomeetreid kogunes kuuga 159, peaaegu 19 ja pool tundi.\nJuulis tundsin kõige intensiivsemalt, kuidas vorm aina paraneb. Kui kevade ja juuniga tuli tagasi võime korraga üle paari kilomeetri joosta, siis juulis hakkas imekombel ka kiirust ja intensiivsuse taluvust lisanduma. Konteksti mõttes: aprillis tundus 6:30 tempo üheks minutiks juba suur pingutus ja tohutu kiirus. Juulis tehtud viimaste fartlekkide ja lõigukestega jalad lausa lendasid all. Ühel soojal juulikuusel hilisõhtul jooksin Ihaste sillast üles 5:50 tempos ühte kuuest (!) kilomeetrisest (!) lõigust ja tundsin end lihtsalt lendava, tugeva ja võimsana. 😍 See, mu sõbrad, on jooksunarkomaanile kõige võimsama laenguga narkootikum. Seda lendavat tunnet ei ületa mitte miski. Kui sa seda kunagi tundnud ei ole, siis minu siiraim kaastunne.\nLootsin augustis võimete testiks joosta Võrus ühe kiire 10 kilomeetri võistluse ja Rakveres läbida esmakordselt üle kahe aasta tervena poolmaraton. Rakvere poolmaratoni mure lahendas end ise, jäädes kontaktjooksuna ära, ja Võru jääb mul jooksmata, sest kui ma nädal varem veel terve pole, siis pole siin millestki isegi rääkida. 🤷🏻♀ Ma olen puhta haige ja pooltõbisena varem võistelnud rohkem kui ühel korral. See on täpselt see põhjus, miks ma enam selliseid lollusi ei tee.\nSamas ei ole ma karvavõrdki üllatunud, et ma praegu haigeks jäin. Iga jooksja vast teab: kui vorm hakkab heaks minema, hakkab immuunsüsteem nõrgemaks jääma. Haigused käivad ikka inimesi mööda ja ka vaatamata ettevaatlikkusele võib vahel haigeks jääda. Selge on see, et need kaks nädalat (loodetavati mitte kauem…) haigena, tegemata trennidest rääkimata, mõjutavad tervist ja jooksuvormi veel pikalt. Isegi härra Jooksja tegi koos treeneriga oma sügise suurte võistluste plaanid juba ringi. Mis siis veel minust kui tunduvalt nõrgemast jooksjast rääkida.\nOlgu selle augustiga kuidas on: mis olnud, seda enam muuta ei saa. Rekordeid ega kiireid aegasid ma ju võistlustelt nagunii ei oota. Tahaksin ainult endale midagi sellel aastal veel tõestada. 🙂 Teiste jooksjatega üheskoos rajale minnes oleks see ehk toredam, emotsionaalsem ja rohkem päris kui üksinda virtuaaljooksu läbimine. Minu ainus lootus on see, et koroonapiirangud tunduvalt karmimaks ei muutu (kuigi ma kardan, et see on naiivne lootus…) ning Tallinna Maraton ja Tartu Linnamaraton saavad siiski kontaktsena toimuda. Need kaks on ühed mu lemmikvõistlused Eestis ja oma jooksmisega taasalustamise aastal oleks tore ja sümboolne nendest osa võtta.\nCategories Jooksmine, Spordijutud, Tervis, Trenn\nEelmine 92. Suurjooks Ümber Viljandi Järve\nJärgmised Mälestades Mõmmit\nÜks kommentaar “Kui haigus murrab maha”


Colorado kinotulistaja käis enne veretööd psühhiaatri vastuvõtul - Maailm - Postimees.ee\nColorado kinotulistaja käis enne veretööd psühhiaatri vastuvõtul\n28. juuli 2012, 9:41\nJames Holmes esmaspäeval Arapahoe maakonna ringkonnakohtus.\nUSA Colorado osariigi ohvriterohkes tulistamises kahtlustatav James Holmes oli sama psühhiaatri patsient, kellele ta saatis enne rünnakut hoiatava sisuga paki, edastas eile kohalik meedia.\nKohtu poolt eile avaldatud dokumentidest selgus, et Holmes külastas arsti regulaarselt.\nHolmes saatis väidetavalt rohkem kui nädal enne rünnakut oma endise ülikooli skisofreeniale spetsialiseerunud psühhiaatrile paki. Pakk saabus Colorado ülikooli ilmselt 12. juulil, kuid seisis avamatuna postiruumis, kuni alles pärast 20. juuli veresauna see avati.\nPakis oli märkmik ründaja plaanide kohta ja joonistused, millest osal oli kujutatud relvadega kriipsujukusid tulistamas teisi omasuguseid, seisis teates.\nHolmesi (24) süüdistatakse 12 inimese tapmises ja 58 inimese haavamises või vigastamises läinud reedel Denveri lähistel Aurora kaubanduskeskuse kobarkinos, kus valdavalt noored kinokülastajad jälgisid Batmani uue filmitriloogia viimase osa kohalikku esilinastust.\nEsialgu ei ole selge, miks pakki ei toimetatud psühhiaatrile kätte, kes on professor Holmesi endises ülikoolis, kus ta neuroteaduste erialal doktorantuuris õppis. Samuti on selgusetu, kas see ka tegelikult jõudis kohale enne rünnakut, mis oleks võinud aidata kurbmängu takistada.\nSpiraalköites märkmik leiti esmaspäeval, kui psühhiaater sai paki, mida ta kartis olevat Holmesilt. Politsei otsis postitoa läbi, et leida teisigi võimalikke kahtlaseid pakke.


auto24.ee - Foorum » Remont ja hooldus » AdBlue kütuse tanki\nAvaleht » Foorum » Remont ja hooldus » AdBlue kütuse tanki\nTEEMA: ADBLUE KÜTUSE TANKI\nAdBlue kütuse tanki\nHajameelsena sai tanklas Adblued lastud diisli tanki, nii 130 ml, enne kui veast aru sain..Mootorit ei käivitanud ja kutsusin autoabi, vedasin auto esinduse juurde..Kahjuks homme pühapäev ja abi ei saa kusagilt..Mida halba võiks oodata sellest? Kas kütuse välja pumpamine ja kütuse filtri vahetus võiks aidata või on oodata midagi hullemat? Auto on Insignia 2,0 d 2018..\nRe: AdBlue kütuse tanki\nkui sa autot ei käivitanud, siis miks peab kütusefiltrit vahetama? või mida hullemat sa omast arust ootad kui autot ei kävitanud? esinduse arvet töö eest?\n130ml ei tee sellele midagi, nagu piisk meres. Tangi paak täis ja sõida rahulikult.\nMuudetud 20.10.19 07:33\nAdblue ehk kusihape külmub -20 juures. See kogus diisli paagis ei tee midagi, paak kurguni täis ja anna tuld.\nSiin foorumis antakse ikka väga süüdimatuid vastuseid.\nSee, mis temperatuuril AdBlue ära külmub, ei oma mitte mingisugust tähtsust. Tähtsust omab ainult see, mis saab mootorist kui sealt see kogus koos kütusega läbi lasta. Selge on üks: tänapäeva mootorid on väga õrnad.\nKui sul on auto juba esinduse juures, siis pole mõtet enam üldse rabeleda. Garantiilise autoga ei tasu eksperimenteerida. Lase paak ära puhastada ja asi tahe - unerahu maksab oluliselt rohkem!\nMuudetud 20.10.19 10:42\nMuidugi, selliste kulul kõik elavad. 130ml on vähem, kui tassitäis. Paak on vähemalt 50-60liitrit. Tehke omad järeldused. Oleks see plutoonium, siis paneks muretsema. Või oleks seda 13liitrit.\nLisaks võib filter selle kinni pidada ka hakkab põlema hoiatus, et filtrid on liialt vett.\nMuudetud 20.10.19 11:28\nAdblue on lahja kusihape, Kui paak lihtsalt tühjaks pumbata ja uus kütus sisse ei juhtu midagi. Kui selle seguga sõita, juhtub sama, mis diislipesuaegadel.\nErimärgistatud kütust pesti samuti happega ja sõita iseenesest sai. Igasugused rauast osad mootoris võttis see segu muidugi lõpuks rooste.\nMinumeelest pole mötet ülemäära põdeda.\nOk, tänud vastanutele, rahustas maha..


💄 Toote ülevaade: Vichy Dermablend korrektiivvärv SPF 20 - 2020\nNimi: Vichy Bränd: Dermablend korrektiivvärv SPF 20 Suurus: 30 ml Hind: €20,00\nVichy veebisaidilt: Kogupikkus, mis austab nahka. Soovitatav väikeste kuni keskmiste nahakahjustuste korral nagu ebaregulaarne nahatoon, punetus, akne armid ja pigmendihäired. Kaks korda on traditsiooniline looduslik kergekaaluline viimistlus. Sile, segatav tekstuur. 12 tunni pikkune, veatu kulumine (16 tunni jooksul koos säilituspulberiga).\nMis mulle meeldis: - täielik katvus - katab kõik naha puudused - muudab naha veatuks, kui seda õigesti rakendada\nMida mulle ei meeldi: - mitte palju toone saadaval - raske segada - ei reguleeri õli tootmist - SPF?\nVichy Dermablendi liin oli mõeldud inimestele, kellel on tõsised nahakahjustused, nagu akne armid või pigmendi probleemid. Nii et ma ei olnud kindel, kas vundament või mitte, sest peale punetuse ja kohutavate tumedate ringidega pole mu nahal suuri probleeme. Lõpuks otsustasin selle minna ja kasutada seda nendel päevadel, mil mu nahk otsustab mitte käituda ega puruneda.\nFond asub üheksas toonides, kuid usun, et Euroopas on saadaval ainult 5, mis muudab paljude inimeste jaoks raskeks sobiva mängu leida. Mul oli kõige lihtsam varu, mis oli poes, mis on Opal, kuid see oli mulle liiga pime ja paneb mind veidi natuke oranžiks! Pole tore pilk! See on häbiväärne, kui tead, kuidas seda kasutada, see sihtasutus toimib väga hästi.\nKuna sellel paksul tekstuuril on natuke pikk tee, on see väga raske segada. Ma proovisin seda oma sõrmedega rakendada, kuid see muutus mulle paksuseks, küpsuseks ja ebaloomulikuks. Pärast natuke katsetamist leidsin, et selle vundamendi rakendamiseks on kõige parem kasutada kas niisket käsnat või pintslit.\nSee muudab naha väljanägemise loomulikuks ja veatuks! Kõik puudused, nagu punetus, naha värvimuutus ja tumedad ringid, on täielikult kaetud. Nagu plekid ja zits, on nad vaevu märgatavad, kui ma seda kannan. Ja kuna see tagab täieliku katvuse, ei pea ma isegi varjata.\nKuid ma ei leia, et jääv jõud oleks nii hea kui väidetud. Mulle kulub umbes üheksa tundi, pisut pikem, kui ma seda pulbriga panen. Ja ma pean õli absorbeerivaid lehti kasutama paar korda päevas, kuna see ei reguleeri õli tootmist hästi.\nJa ma olen natuke skeptiline ka päikesekaitsevahendite kohta. Kuigi see kinnitab pakendil, et sihtasutus on SPF 20, ei näe ma koostisosade loetelus ühtegi päikesekaitsetoimetajat. Ma ei usu, et Vichy valetaks selle vastu nii valjusti, kuid pärast koostisainete ükshaaval uurimist ei näe ma ikka veel sellist, mis kaitseks päikese eest. Võib-olla on mul midagi puudu, sest ma ei ole kosmeetiline teadlane või arst, kuid minu soovitus on seda kasutada koos päikesekaitsevahenditega. Parem on olla ohutu kui vabandan!\nPakend tundub väga lihtne ja professionaalne. Kuigi mulle meeldib, et see on torudesse, mis on hügieenilisemad ja takistavad toote saastumist, oleksin eelistanud, et see oleks läbipaistmatu, kuna ma ei näe, kui palju toodet sellel endiselt on.\nKokkuvõte: Vichy Dermablendi korrektiivi sihtasutus pakub täielikku kattekihti, et peita naha puudused. See on keeruline kasutada, kuid kui saate välja selgitada, kuidas seda kõige paremini rakendada, tundub see loomulik ja veatu. Kuid see ei kesta terve päeva ja pole saadaval paljudes toonides.\nTehke sellel suvel terve juuste hooaeg\nUus seerum, mis suurendab teie rinnatükki\nKas te kindlustasite oma plastilise kirurgia?


Te ei saa seda kustutatuks jätta... paneme tähele koletsüstektoomia küsimust - Koletsüstiit 2021\nTänases artiklis räägime sellisest haigusest nagu koletsüstiit. Kui see haigus on juba teie sees esinenud või selle sümptomid esinevad, ei saa te ravi edasi lükata.\nKoletsüstiit areneb väga kiiresti ägedast kroonilisse vormi, mille tagajärjeks võib olla sapijuha ummistumine kividega. Selle tagajärjel teravad valud, iiveldus ja oksendamine, palavik... ja operatsioon. Arstide sõnul ei mõjuta sapipõie eemaldamine teie elukvaliteeti, kuid see kõik pole tõsi. Teie elukvaliteet halveneb kohati.\nKoletsüstiit: põhjused, sümptomid, tagajärjed\nTänases artiklis räägime sellisest haigusest nagu koletsüstiit. Kui see haigus on juba teie sees esinenud või selle sümptomid esinevad, ei saa te ravi edasi lükata. Kuidas ravida kroonilist koletsüstiiti, milline on see rünnak, millised on haiguse sümptomid ja mis kõige tähtsam - mida tuleb teha, et mitte kaotada väga olulist organit - sapipõit? Kõik see tänases artiklis..\nKoletsüstiit on aeglaselt arenev haigus, mis ei pruugi aastaid ilmneda. Seda seostatakse sapipõie seinte põletikuga ja see avaldub nii ägedas kui ka kroonilises vormis. Reeglina voolab esimene etapp väga kiiresti teise.\nEnamik haigusest areneb sapikivitõve taustal. Kivid põies võivad kahjustada seinu ja takistada sapi voolamist läbi sapiteede.\nHaigus võib areneda ka nakkuste esinemisel, mis sisenevad sapipõie vere, lümfi või kaksteistsõrmiksoole vooluga..\nKoletsüstiiti põhjustavad peamised põhjused:\nStress, neuroos ja muud psühho-emotsionaalse seisundi häired\nKeha ainevahetushäiretega seotud haigused\nVanusega seotud sapipõie verevarustuse häired\nOn selge, et kõik see aitab kaasa sapi stagnatsioonile ja vastavalt sellele haiguse arengule. Seetõttu, kui teie elus esineb mõnda ülaltoodust, on mõistlik pöörata tähelepanu oma sapipõie tervisele. Arsti visiidi alustamine või edasilükkamine pole seda väärt, eriti kui teil on hakanud ilmnema haiguse sümptomeid, mille kohta allpool.\nMitmed märgid võivad näidata koletsüstiidi progresseerumist:\nRaskustunne või valu paremas hüpohondriumis\nKõrge temperatuur ägenemise ajal\nSee on vajalik teadmine, mis võimaldab teil mõista, et koletsüstiit on hakanud arenema või juba progresseerub..\nLubage mul teile meelde tuletada, et kaasaegne meditsiin praktiliselt ei tule selle haigusega toime. Las ma selgitan miks.\nEsiteks põhinevad koletsüstiidi ravimeetodid traditsioonilise meditsiini korral antibiootikumide ja muude ravimite kasutamisel, mis annavad ainult ajutise lühikese remissiooni. See ei lahenda probleemi. Haigus areneb edasi, tavaliselt on see veelgi väljendunud ilmingutega, mille tõttu patsient kannatab valu ja ebamugavustunde all.\nTeiseks väidavad kaasaegsed arstid, et sapipõie eemaldamise operatsioon on selle haiguse kõige tõhusam ja ohutum ravi. Nende arvates ei ole sapipõis elutähtis organ, nii et selle puudumine ei põhjusta elukvaliteedi langust. See on sügav viga..\nJa siis ma ütlen teile, miks on sapipõie eemaldamine ohtlik.\nSapipõie tähtsus inimese kehas\nMis on sapipõis ja miks see on inimkehas nii oluline?\nSapipõis on maksa alumisel pinnal asuv organ, millel on hoolimata selle näilisest lihtsusest üsna keeruline struktuur.\nSelle peamised funktsioonid hõlmavad sapi kogunemist ja kontsentreerumist, mis on kümme korda suurem kui maksas. Lisaks reguleerib ja hoiab sapipõis sapiteede sappide rõhu ühtlast taset.\nSapipõis ei ole eraldi organ, mis funktsioneerib iseseisvalt. See on asendamatu kruvi selliste elundite nagu maks, kaksteistsõrmiksoole ja kõhunääre töömehhanismis..\nKuid lisaks tavamehaanikale on veel midagi olulist. Ja me räägime sellest nüüd.\nIdamaise meditsiini seos sapipõie eemaldamisega\nIdamaise meditsiini seisukohast on sapipõis kõhuõõne peamine organ ja sellepärast. Sapipõiega seotud energiakanal on üks suuremaid, keerukamaid ja hargnenud.\nSelgitan, mida see tähendab ja mis mõjutab.\nKujutage ette suurt jõge, millel on erinevad harud, kanalid ja väikesed jõed, mis toidavad oma niiskust piirkonnas, kus nad voolavad. Mis juhtub, kui see jõgi on suletud, eemaldatakse jõge toitev allikas? See hakkab "surema" ja see mõjutab tõenäoliselt väikseid kanaleid ja oksi, mis kuivavad välja..\nInimkehas algab sama protsess..\nAinuüksi peas oleva sapipõie energiameridiaanil on rohkem kui 40 aktiivset punkti. Lisaks on selle meridiaani projektsioonid pahkluu, põlve ja puusaliiges. Siinkohal väärib märkimist ka see, et tänu sellele kanalile puhastatakse veri öösel.\nTeie arvates ei põhjusta sapipõie eemaldamine tõesti elukvaliteedi langust, nagu väidavad tänapäevased arstid?\nOn selge, mis viib, sest inimene kaotab elundi, mis tagab energia liikumise sapi meridiaanil.\nPeavalud ja liigesevalud on vaid miinimum, mille inimene ise endale tagab, olles igaveseks kaotanud nii olulise organi nagu sapipõis..\nKas ma pean sapipõie eemaldama, kui selles on kive?\nInimeste ja mõnede arstide seas on arvamus, et kui sapipõies on kive ja nad "ei viitsi", siis pole vaja seda opereerida. Kas neil on õigus?\nNäib, et vastus sellele küsimusele on lihtne: on väga palju inimesi, kes on elanud väga vanaduseni, kes ei teadnud, et neil oli sapipõies üks või mitu kivi, või kes said sellest juhuslikult teada, läbides mõnel teisel ultraheliuuringu. põhjused. Teisest küljest on üsna palju inimesi, kes pole pikka ja mugavat elu elanud just sapikivihaiguse täitmata operatsiooni tõttu. Nendest inimestest teavad enamasti ainult nende sugulased ja kirurgid..\nFakt on see, et isegi kui kivide esinemine sapipõies ei põhjusta ilmseid kliinilisi ilminguid valu või muude hädade kujul, toimuvad kehas selle protsessiga seotud muutused endiselt. Neist ainus soodne on keha kohanemine funktsionaalselt elamiseks ilma sapipõieta, kuna kivid põies moodustuvad siis, kui viimane lakkas täitmast oma ülesandeid, seetõttu on kivide ilmumine selles tagajärg, kui sapipõis ei täida oma tööd ja selleks ajaks, kui sapikivid keha tuvastavad uuesti üles ehitatud ja elab "ilma sapipõieta". See tähendab, et kui praegusel hetkel kividest sapipõiest lahti saada - keha ei märka.\nSee puudutab kõiki vajalikke keha muutusi, mis on seotud sapikivitõvega (sapikivitõbi). Ja siis võib mingil tundmatul hetkel äike lööma minna. Parimal juhul on tavalised valud, millega sellised patsiendid jooksevad kohe kirurgide juurde ja soovivad ise kohe operatsiooni teha. Kuid see on täiesti erinev toiming. Vastupidiselt kavandatud kirurgilisele sekkumisele on see keerukam, suurema komplikatsioonide tõenäosusega ja kehale juba traumeerivamaga. Me ei kirjelda sapikivitõve paljusid võimalikke tüsistusi, millest on palju kirjutatud ülemaailmses võrgus ja ajakirjades, ning peatame neist võib-olla kõige hirmuäratavamal pankrease nekroosi.\nPankrease nekroos on pankrease osa või kogu nekroos. Ja see haigus võib olla kivide olemasolu esimene manifestatsioon sapipõies. Paljud neist patsientidest ei teadnud isegi oma kohalolekust. Siin, juba skaaladel, pole oluline mitte ainult tervis, vaid ka patsiendi elu. Osa pankrease nekroosi tagajärgedest nõuab tõsisemaid, keerukamaid ja suure operatsiooniriskiga meetmeid.\nNäiteks tegid meie kliinikus kirurgid Davydov Nikolai Yakovlevitš ja Davydov Dmitri Nikolajevitš hiiglasliku pankrease tsüsti jaoks operatsiooni, mis oli varasema kõhunäärme nekroosi tagajärg, mis tekkis sapikivihaiguse esinemise tõttu, millest patsient isegi ei teadnud. Ja see polnud enam sapipõie banaalne eemaldamine, vaid mahuline operatsioon anastomooside pealekandmisega soolestikuga ja muidugi sapipõie eemaldamine. Patsient toimetati koju heas seisukorras ja tujus. Kuid kui kaua ta oli surma tasakaalus? Kuid kõike seda saab ära hoida, eemaldades passiivse sapipõie ja moodustades õigeaegselt kivid kogenud arstidelt.\nIga toiming on risk. Pärast haiguse varases staadiumis operatsiooni läbimist, kui sapipõie kividel pole veel olnud aega ilmneda, on ebasoodsa tulemuse oht, kuid see on minimaalne (2015. aasta andmetel on see 0,006%) ja oht, et teda opereeritakse seisundis, kus kuke peksab, on palju suurem (15%), s.t. tuhat korda rohkem.\n“Sapikivihaigus on täiskasvanute seas üks levinumaid kroonilisi haigusi, olles südame-veresoonkonna haiguste ja diabeedi järel kolmandal kohal,” kirjutab MD, riigi üks juhtivaid selleteemalisi eksperte A. A. Ilchenko. Selle arengu põhjused on mitmed tegurid, eriti pärilikkus, naised, kes võtavad suukaudseid rasestumisvastaseid vahendeid, rasvumine, söövad suures koguses kolesterooli.\nEnamikul juhtudel on see koletsüstektoomia - sapipõie eemaldamine. Piisavaks näidustuseks on kivide ja haiguse iseloomulike sümptomite tuvastamine. See on peamiselt tugev valu ja seedetrakti töö häired.\nAsümptomaatilisel kujul ei tohi operatsiooni läbi viia, välja arvatud juhul, kui sapipõies leitakse polüüpe, selle seinad on lubjastunud või kivide läbimõõt ületab 3 cm.\nLitotripsiat võib näidata üksikute väikeste kividega (kuni 2 cm), mis on patsiendi stabiilne seisund ja kellel pole anamneesis tüsistusi. Sel juhul peab arst veenduma, et sapipõie funktsioonid, selle kontraktiilsus, vedelike eritiste väljavoolu läbipaistvus on säilinud..\nPolüensüümi ettevalmistamise kursus.\nEnne operatsiooni peab patsient läbima üldised vere-, uriini-, EEG-, fluorograafilised testid ja läbima uuringu mitmete infektsioonide kohta. Kohustuslik on patsiendi juures registreeritud eriarstide järeldus.\nOperatsioon viiakse läbi üldnarkoosis. Selle kestus on 1-2 tundi. Parema visuaalse nähtavuse tagamiseks süstitakse sapijuha kontrastaine. On vaja kontrollida kivide puudumist selles. Sisselõige tehakse kas ribide alla või piki keskjoont naba piirkonnas. Esiteks kinnitatakse kirurg metallklambrite või isevõetavate õmblustega õmblusteks kõik sapipõiega seotud anumad ja kanalid.\nOrel ise on nõtkelt (jaotustükkide välistamiseks) eraldatud maksast, rasvkoest ja sidekoest. Kõik sidemega kanalid ja anumad lõigatakse välja ning sapipõis eemaldatakse kehast. Haava on paigaldatud drenaažitoru, millest voolab veri ja muud kehavedelikud. See on vajalik, et arst saaks jälgida, kas kehaõõnes areneb mädane protsess. Soodsa tulemuse korral eemaldatakse see 24 tunni pärast..\nKõik kangad õmmeldakse kihiti. Patsient viiakse intensiivravi osakonda. Kuni anesteesia mõju pole möödas, on vaja tema pulsi ja rõhku rangelt kontrollida. Kui ta ärkab, on tema kõhus sond ja veenis tilguti. Tähtis! Peate lõõgastuma, mitte proovima liikuma, tõusma.\nKoletsüstektoomia operatsioon viiakse läbi ka üldnarkoosis, selle aeg on mõnevõrra väiksem kui avatud - 30-90 minutit. Patsient pannakse selga. Pärast anesteesia algust teeb kirurg mitu torke kõhuõõne seina ja lisab sinna trokaarid. Avad on loodud erineva suurusega. Suurimat kasutatakse visualiseerimiseks laparoskoobi külge kinnitatud kaameraga ja elundi ekstraheerimiseks.\nMärge. Trokaar on tööriist, millega pääsete juurde kehaõõnde ja säilitate selle seinte terviklikkuse. See on toru (toru), mille sisse on sisestatud stylet (terav varras).\nMull kinnitatakse automaatselt. Kanal ja orel eristatakse instrumentide abil, mis sisestatakse ühte torkesse. Kateetrisse sisestatakse kateeter, et vältida selle sisu kokkusurumist või väljutamist kõhuõõnde..\nPärast sapipõie täielikku ekstraheerimist viiakse läbi aspiratsioon. Kõik sinna kogunenud vedelikud imetakse õõnsusest välja - näärmete, vere jms saladused..\nKoletsüstolitotoomia korral avatakse elund ise ja eemaldatakse kivid. Seinad on õmmeldud ja kahjustatud anumad hüübivad. Seetõttu ei ole kanalid eraldatud. Kivide kirurgilist eemaldamist sapipõie eemaldamata harjutatakse harva.\nProtseduuri täielik nimi on kehaväline lööklaine litotripsia (ESWL). Selles öeldakse, et operatsioon viiakse läbi väliselt, kehast väljaspool ja kasutatakse ka teatud tüüpi laineid, mis kivi hävitavad. See on tingitud asjaolust, et ultraheli liikumise kiirus erinevates keskkondades on erinev. Pehmetes kudedes levib see kiiresti, tekitamata kahjustusi. Tahkele kihile (kivile) üleminekul tekivad deformatsioonid, mis põhjustavad pragude tekkimist ja kolde hävimist.\nSeda operatsiooni saab näidata sapikivitõvega umbes 20% juhtudest. Tähtis! Seda ei tehta, kui patsiendil on lööklaine jooksul mingeid muid moodustisi või kui ta peab pidevalt võtma antikoagulante. Need pärsivad verehüüvete teket, mis võib raskendada võimalike kahjustuste paranemist, operatsiooni järgset taastumist.\nOperatsioon viiakse läbi epiduraalanesteesias (anesteetikumi sissetoomine selgroosse) või intravenoosselt. Enne arsti, ultraheli ajal, valib patsient patsiendi optimaalse asendi ja viib emitteri valitud kohta. Patsient võib tunda kerget värinat või isegi valu. Oluline on olla rahulik ja mitte liikuda. Sageli võib osutuda vajalikuks mitu lähenemist või litotripsiaseanss..\nOperatsiooni peetakse õnnestunuks, kui puuduvad kivid ja nende osad on suuremad kui 5 mm. See ilmneb 90-95% juhtudest. Pärast litotripsiat määratakse patsiendile sapphapete võtmise kuur, mis aitab ülejäänud fragmente lahustada. Seda protseduuri nimetatakse suukaudseks litolüüsiks (sõnast per os - suu kaudu). Selle kestus võib olla kuni 12-18 kuud. Liiva ja väikeste kivide eemaldamine sapipõiest toimub kanalite kaudu.\nVõimalik on kivide lahustamine laseriga. Kuid see uus tehnika on alles väljatöötamisel ja selle tagajärgede ning tõhususe kohta on vähe teavet. Laser kui lööklaine juhitakse kivi torke kaudu kivisse ja teravustatakse otse sellele. Liiva evakueeritakse looduslikult..\nMikrokolütsüstotoomide kehtestamine. See on drenaažitoru, mille kaudu sapipõie sisu eemaldatakse..\nPõletikuvastaste ravimite sisseviimine sapipõieõõnde, et taastada selle seinte limaskesta.\nPeaaegu 100% -l patsiendist tekivad pärast operatsiooni seedetrakti probleemid.\nKolmandikul patsientidest areneb nn postkolütsüstektoomia sündroom. See termin viitab Oddi sulgurlihase talitlushäiretele pärast operatsiooni - rõngakujuline lihas, mis surub maksast, kõhunäärmest ja sapipõiest makku suunduva kanali. Tüsistus avaldub tugevas pikaajalises valu.\nEsimestel kuudel pärast operatsiooni (isegi minimaalselt invasiivne) peate piirama füüsilist aktiivsust. Kasulikud harjutused, nagu näiteks jalgratas, käsivarsi õõtshoonest pööramine. Täpset võimlemist võib raviarst soovitada.\n2-3 nädala jooksul peab patsient järgima dieeti nr 5 (praetud, soolase, rasvase, magusa, vürtsika väljajätmine), võtma kolereetilisi ravimeid. Pärast selle perioodi lõppu on selliseid tooteid lubatud kasutada ainult väga piiratud koguses.\nSapipõie litotripsiat ei tehta igas meditsiinikeskuses ja ainult raha eest. Keskmine maksumus on 13 000 rubla seansi kohta. Venemaal pole lahtist kontaktlitolüüsi veel läbi viidud. Koletsüstolitotoomia võib maksta 10 000 kuni 30 000 rubla. Kuid mitte kõik meditsiiniasutused ei paku selliseid teenuseid..\nKolelitiaasiale pühendatud foorumitel on peamine küsimus operatsiooni teostamine või mitte. Kahjuks pole elundite säilitamise sekkumismeetodid veel viimistletud ja seetõttu on vaja riske võrrelda ning teha keeruline otsus. Erinevatel arstidel võib olla oma arvamus operatsiooni vajalikkusest, selle läbiviimise ajastust.\nLaparoskoopia on pälvinud palju positiivseid ülevaateid. Patsiendid on rahul õmbluste puudumisega, kiire taastumisajaga. Kanalisse sattunud kiviga seotud koolikud ja tugev valu on hea meel, et nad tunnevad kergust ja mugavust..\nKas operatsioon on alati vajalik, kui sapipõies on kive. Kuidas vältida sapikivitõve arengut.\nViimasel ajal on arutletud selle üle, mida teha, kui sapis on kive. Euroopa lähenemisviis on järgmine: ärge puudutage, kui valu pole. Eemaldamiseks olid ebamugavad aistingud ja rünnakud ainult siis, kui sapp hakkas häirima. Irina Pichugina, PhD, gastroenteroloog, psühhoterapeut, avaldab oma arvamust.\nSapipõis on elund, mis akumuleerib sapi ja viskab selle toidu seedimise ajal peensoole. Nüüd on muutunud moes teha ennetavaid eemaldamistoiminguid. Ja meditsiiniringkondades on selline nali, et iga suure sooviga patsient leiab oma kirurgi.\nKuid minu arvamus on järgmine: sapipõie normaalse funktsiooni korral ei pea te seda eemaldama. Lõppude lõpuks võib pärast operatsiooni esineda ka sapiteede funktsiooni probleeme. Vaatame lähemalt. Sapikivi haigus - haigus, mille korral sapipõies moodustuvad kivid.\nSelle kohta, kas sapipõis eemaldada või mitte, on kaks arvamust:\nMõned arstid väidavad, et kui kivide läbimõõt on alla 0,5 cm, on nende lahustumine võimalik;\nTeised on kindlad, et igas olukorras kividega tuleb sapipõis eemaldada.\nSiiski ei saa ignoreerida haiguse kliinilist pilti. Kui põete sapikivitõbi, teil on valu paremas hüpohondriumis, siis on olemas koletsüstektoomia näidustused (sapipõie eemaldamine). Igal juhul peaks arst hindama iga konkreetset olukorda..\nTuleb märkida, et sapikivitõbi ei lõpe sapipõie eemaldamisega. Kivid võivad moodustuda erinevate kaliibrite sapijuhadesse. Ja kui suurtes kanalites on lootust, et kivi tuleb omal jõul välja või on seda võimalik minimaalselt invasiivsete meetoditega eemaldada, siis on maksas, väikese kaliibriga kanalites, tekkivaid kive raske eemaldada. Seetõttu peate järgima dieeti ja võtma arsti poolt välja kirjutatud ravimeid.\nLisaks sapikivihaigusele võivad sapipõies esineda healoomulised ja pahaloomulised kasvajad. Ja jälle, kui esimesel juhul on vaatlus võimalik väikese polüübi ja sapipõie normaalse funktsioneerimise korral, siis teisel juhul eemaldamine.\nKirurgilise sekkumise meetodeid on mitmeid, valik jääb kirurgi hooleks. Planeeritud operatsiooni korral on komplikatsioonide ja vastunäidustuste puudumisel siiski võimalik minimaalselt invasiivne meetod - laparoskoopiline. Igal juhul on haigust parem ennetada kui ravida..\nKui teie peres on esinenud sapikivitõve juhtumeid, siis ennetamiseks soovitan teil teha kord aastas testid - kliinilised ja biokeemilised vere- ja uriinianalüüsid ning vähemalt kord kahe aasta jooksul teha kõhuõõne ultraheli. Kui teil on sapikivitõbi ja sapipõie eemaldamiseks on näidustusi, on parem teha plaaniline operatsioon, kui oodata koletsüstiidi, sapiteede koolikute ja muude probleemide ägenemise ootamist, kui tuleb kiiresti läbi viia kirurgiline ravi..\nLisaks väärib märkimist, et sapikivitõve areng aitab kaasa rasvumisele, rasvase, praetud, vürtsika toidu kuritarvitamisele, dramaatilisele kaalukaotusele. Seetõttu takistab sapikivitõve arengut tasakaalustatud toitumine ja tervislik eluviis, isegi koos koormatud pärilikkusega..\nKas ma pean sapipõie kividega eemaldama?\nTasakaalustatud toitumise puudumisel ei tühjene sapipõis regulaarselt ja sapp paksub aeglaselt.\nkui sapipõies on kive ja sapiteede koolikud kestavad üle 15 minuti, on vaja sapipõis eemaldada, kasutades sapipõies minimaalselt invasiivset operatsiooni (koletsüstektoomia). Sel juhul räägime minimaalselt invasiivsest, see tähendab, et ilma kõhupiirkonna sisselõiketa sapipõie laparoskoopiline eemaldamine. Kuid ärge muretsege, inimesed saavad elada ilma sapipõieta;\nsapipõis eemaldatakse ka siis, kui see sisaldab üle kolme sentimeetri suuruseid sapikive või suurenenud vähiriskiga nn portselanist sapipõie korral.\nPortselanist sapipõie tekib siis, kui sapipõie sein kõveneb sapipõie kroonilise põletiku tagajärjel. Kui operatsiooni näidustused määrati õigesti, on sellest sekkumisest kasu enam kui 85% operatsioonil olnud patsientidest..\nNeil, kellel on sapikivid ja sellised sümptomid nagu raskustunne kõhus, kõhupuhitus ja rõhk epigastimaalses piirkonnas, kuid sapiteede koolikuid ei olnud, pärast arstiga konsulteerimist saavad esmalt proovida ravi ursodeoksükoolhappega väikestes annustes.\nUrsodeoksükoolhape on sapphape, millel on isegi väikestes annustes sapipõie seina põletikuvastane toime, takistab kivide teket, soodustab sapipõie tühjenemist ja sapi voolamist. Siis tekivad harvemini sellised kaebused nagu valu epigastimaalses piirkonnas ja puhitus..\nkui sapijuhades on suuremaid kive, saab need endoskoopilisel meetodil eemaldada, kasutades selleks mingit lõksu;\nsapikive saab killustada ka väliste lööklainete (kehavälise šokilaine litotripsia, lühendatult ESWL) abil. Saate ühe protseduuri käigus purustada kuni kolm kivi.\nESWL-i eeltingimuseks on vabad sapiteed, et kivist killud saaksid soolestiku kaudu väljuda. Puhas kolesterooli kivid sapipõies, mille suurus on alla viie millimeetri, võib lahustada ka ravimitega (litolüüs). See protsess võtab aga kolm kuud kuni kaks aastat ja selle efektiivsuse skoor on umbes 40 protsenti..\nSageli ilmnevad sapikivid uuesti kolme kuni viie aasta pärast, eriti pärast ESWL-i. Kuid need, kes muudavad oma dieeti ja järgivad madala rasva- ja kolesteroolisisaldusega dieeti ning vähendavad kaalu, suudavad kivide taastekke ära hoida. Tundub, et ka kohvi joomisel on positiivne mõju..\nVõite elada kogu oma elu, kuid te ei tea isegi, et olete sellise aarde omanik. Veab, kui kivid on „vaiksed” - need asuvad sapipõie põhjas liikumatult ega põhjusta probleeme. Halvem nende jaoks, kes seal ujuvad: alati on oht, et üks neist takerdub sapipõie emakakaela, sulgeb valendiku ja põhjustab põletikku. Või blokeerib veeris kõhunääre läbiva kanali, siis ei saa operatsiooni vältida. Selles seisundis kirjutab inimene valu - nad põlevad ja vöötsevad. Kuid esimesed päästevahendid - soojenduspadi (mis on sellises olukorras äärmiselt ohtlik!) Või no-shpa - ei too leevendust.\n"Enne kui teid sellisel viisil ravida saab, peate teadma, mida ravida," ütleb arstiteaduste kandidaat, Valgevene Riikliku Meditsiiniülikooli kirurgiliste haiguste 2. osakonna dotsent Jevgeni Baranov. - Kivide esinemine sapipõies on juba näidustus operatsiooniks. Tõepoolest, iga rünnaku ajal ilmneb soovimatu reaktsioon maksa, kõhunäärme, kaksteistsõrmiksoole küljest - elunditest, mis asuvad vahetus läheduses. Nii ravimite kui ka erinevate ravimtaimede infusioonide võtmiseks peate kõigepealt tegema kõhuõõne elundite ultraheli, biokeemilise vereanalüüsi. See aitab välja selgitada, millisel tasemel on muudatusi või üldse mitte. Jah, ja rohi on erinev. Mõned taimed mõjutavad otseselt maksa paljusid funktsioone. Teised põhjustavad aktiivset sapi sekretsiooni, mis on ohtlik, kui sapipõies on kive, kuna ravimtaimed võivad põhjustada kivide liikumist. Ja see lõpeb enamasti mitmesuguste komplikatsioonidega - pankreatiit, obstruktiivne ikterus jne. Seetõttu ei saa te ise ravida! Kui kivide olemasoluga kaasnevad sagedased rünnakud, ei tohiks operatsiooni edasi lükata. Muide, sellise kirurgilise ravi vanus ei ole takistuseks. Siiani pole kahjuks ühtegi konservatiivset ega minimaalselt invasiivset kivide hävitamise meetodit. Ja lühikeseks ajaks aitab ravi sapphappepreparaatidega, spetsiaalsete kemikaalide sisestamine sapipõie kaudu punktsiooni teel või kivide purustamine ultraheliga.\nTeadlane selgitas, et enne oli vaid ühe torke ja spetsiaalsete preparaatidega kivid tõesti lahustunud. Kuid see meetod on minevik ja seda ei kasutata praegu, sest see on oma ebaõnnestumist tõestanud: mõne aja pärast ilmuvad endiselt kivid. Seetõttu on koletsüstiidi peamine ravi tänapäeval sapipõie eemaldamise operatsioon ehk koletsüstektoomia.\nKui operatsioon tehti õigel ajal ja see kulges ilma komplikatsioonideta, peab patsient neli kuud sööma murdosa kaupa ja sageli nii, et sapijuhad harjuksid töötama uutes tingimustes - ilma sapipõieta. Pärast seda inimest võib pidada tervislikuks. Tõsi, mitte kõik eemaldatud sapipõiega patsiendid ei usu seda väidet. Toidulisandite turustajatelt kuulsid nad, et pärast operatsiooni võib tekkida maksavähk.\nSapikivihaigus on 40-aastase piiri ületanud suussulavate emaste sõõrikute levinud probleem, kuigi mõnikord peseb ta pärast sünnitust noori emasid. Samal ajal põevad naised sellega neli korda sagedamini kui mehed ja sellele on olemas seletus.\nKoletsüstiidi - sapipõie põletikulise haiguse - esinemisel mängivad naissuguhormoonid vaikset rolli. Need vähendavad kolesterooli läbimise kiirust sapipõies ja põhjustavad sapi stagnatsiooni. Sageli juhtub see perioodidel, kui naise hormonaalne tase kardinaalselt muutub (kriitilised päevad, rasedus, suukaudsed rasestumisvastased vahendid, menopaus). Sel juhul kandub haiguse eelsoodumus reeglina mööda naissoost joont: emalt tütrele, seejärel lapselapsele.\nInimesed, kellel on kõrge sapikivitõve risk, peaksid konsulteerima gastroenteroloogiga ja läbima põhjaliku uuringu: võtma biokeemilise vereanalüüsi ja määrama maksa funktsionaalsed reservid, tegema fibrogastroduodenoskoopia, et hinnata mao- ja kaksteistsõrmiksoole limaskesta seisundit, ning tegema ka kõhuõõne ultraheli.. Need laboratoorsed ja instrumentaalsed meetodid võimaldavad arstil määrata ravi ja vastata küsimusele: kas operatsioon on vajalik või mitte?\nEemaldage sapipõis või mitte\nMu emal oli 10 aastat tagasi peaaegu sama seade, tal tekkis ka kõht - ta käis sapiajal kiviarsti juures ja vastupidistel arvamustel.\nÜks arst ütleb: raiutud, t kividele on ajapomm, teine ütleb, et ela kiviga ja ela edasi.\nÜldiselt viskas ta punkti, ei teinud ühtegi operatsiooni.\nEelmisel aastal tundsin end halvasti, kõht valutas, tekkis iiveldus, mõne tunni jooksul muutus valu väljakannatamatuks, varsti haiglas - lokaalne peritoniit, erakorraline operatsioon (kõhuõõne) kaks päeva intensiivravis.\nNaised lebasid temaga palatis, kass tegi selle operatsiooni plaanipäraselt: nad teevad laparoskoopiat, kohe pärast operatsiooni lähevad palatisse, järgmisel päeval juba lähevad, nädal hiljem lähevad koju.\nMa ei hirmuta sind kuidagi, nägin lihtsalt ema pärast erakorralist kõhuoperatsiooni ja inimesi pärast planeeritust.\nVõin linnahaiglas head arsti nõustada\nseal on ka hea uzist\ntal isiklikult oli\nKui olete huvitatud, kirjutage PM koordinaatidesse kina\nOn ebatõenäoline, et kõht valutab. See on sapiteed ja häirib. Minuga oli nii. Paarinädalane perioodiline väga tugev valu. Arvasin, et kõht jõi kõhu alt ära kõik prügi. Ja siis oli selline rünnak, mille kiirabi viis ära, ja selgus, et see oli sapine. Aga üldiselt olen rumalas olukorras, mul polnud kive, oli liiva, aga pärast sünnitust (ja see oli alles kuu pärast sünnitust) läks ta kuhugi. Nimelt kanalites. Arstid nõudsid kõhuõõnes. Mul oli tantrum. Kuu aega tagasi - keisrilõige ja lõigake uuesti. Lühidalt öeldes: valu vabastati, tuhmus haiglast ja heitis teises haiglas kavandatud laparile. Kuid seda oli võimatu tõmmata, bilirubiin hakkas skaalalt veerema. Päev pärast operatsiooni saatsid nad koju. Viis aastat on möödas, valu ei häiri. Kuid kaalu langetamisega on alanud tõelised probleemid.\nKas annetasite bilirubiini jaoks verd? Kas saab operatsiooni kiirendada? Või minge haiglasse, et alustada nende päevadega. Ma ei mäleta, et ma tilkusin, aga see oli lihtsam.


Võimalused investeerimiseks olid aastatel — napid. Teie eesistumine aitab ka käivitada Euroopa tulevikku käsitlevat konverentsi: loodame sellele, et toote tugeva piirkondliku ja kohaliku mõõtme sellesse protsessi, mis peab ajakohastama demokraatia toimimist ja tooma ELi kodanikele lähemale. Struktuurimuutuste kõige üldisemaks iseloomujooneks on olnud põllumajanduse ning nõukogudeaegsete tööstusharude osatähtsuse vähenemine ning teenindussektori ja mõnede uute tööstusharude kiire tõus. Tööstuse laienemist takistab kvalifitseeritud tööjõu vähesus. ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad rõhutasid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli COVIDi hädaolukorra ohjamisel, märkides nende võtmetähtsust eduka tervisealase, sotsiaalse ja majandusliku taastumise seisukohalt. Suuri investeeringuid joogivee- ja reoveesüsteemide moderniseerimiseks tuleb jätkata.\nIseäranis taotleb ühendus eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades ja saartel, kaasa arvatud maapiirkonnad. Vastavalt ELi Nõukogu Abi reaalseks saamiseks ja kasutamiseks peab liikmesriik koostama vastava mitmeaastase programmdokumendi ning kindlustama ka programmi nõuetekohaseks elluviimiseks vajalikud haldusstruktuurid ja -protseduurid. Kokkuvõte 1.\nAsustus on hõre. Majandus Pärast taasiseseisvumist Liige ja pikkus paksus Koos kiire erastamise ja muude turumajanduslike reformidega on see kujundanud Eestis soodsa majanduskeskkonna. Eesti SKP ühe elaniku kohta on kasvanud Eesti majanduskasv on rajanenud peamiselt ekspordi kiirel kasvul tööstusriikidesse.\nStruktuurimuutuste kõige üldisemaks iseloomujooneks on olnud põllumajanduse ning nõukogudeaegsete Prioriteetide liikmete mootmed osatähtsuse vähenemine ning teenindussektori ja mõnede uute tööstusharude kiire tõus.\nKõige keerukam on olukord põllumajanduses. Primaarsektoris on hõivatute koguarv ajavahemikul — kahanenud üle 3 korra ja põllumajanduse kogutoodang 1,6 korda. Tootjate investeerimisvõime põllumajanduse moderniseerimiseks ja tööviljakuse tõstmiseks on väga madal.\nErametsade killustatus ning metsaomanike vähesed metsandusalased teadmised ja oskused takistavad metsade säästvat majandamist. Kalavarude säilitamiseks ja tegevust jätkavatele kaluritele elatusvõimaluste kindlustamiseks on vajalik kalalaevastiku vähendamine. Maapiirkondade elujõulise asustuse ja maastikulise väärtuse säilitamine ei ole võimalik kohalikku majandusbaasi tugevdamata.\nMaapiirkondades uute töökohtade loomise ja töötuse vähendamise peamised võimalused on seotud maamajanduse mitmekesistamisega nii põllumajanduslikel kui ka mittepõllumajanduslikel tegevusaladel.\nTööstus annab ligi neljandiku Eesti kogu lisandväärtusest ja kindlustab üle neljandiku tööhõivest Põlevkivi on madala kalorsusega tuha- ja väävlirikas kütus, mistõttu nii põlevkivi kaevandamine, töötlemine kui sellest elektri tootmine on muude fossiilsete kütuste kasutamisega võrreldes madalama efektiivsusega ja suuremate keskkonnamõjudega.\nEuroopa Regioonide Komitee liikmed ja Portugali Euroopa asjade riigisekretär Ana Paula Zacarias arutasid ELi eesistujariigi poliitilisi prioriteete ning nende mõju kohalikule ja piirkondlikule tasandile. Arutelu toimus komitee täiskogu veebruari istungjärgul ning selle käigus toonitati, kui oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi järgmise eelarve täitmisse ja ELi kavade rakendamisse COVID kriisist taastumiseks. ELi Prioriteetide liikmete mootmed ja piirkondlike omavalitsuste esindajad rõhutasid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli COVIDi hädaolukorra ohjamisel, märkides nende võtmetähtsust eduka tervisealase, sotsiaalse ja majandusliku taastumise seisukohalt. Nad väljendasid muret kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse taseme pärast, kuivõrd Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu CEMR hiljutise konsultatsiooni käigus ilmnes, et enamikul kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on riiklikele taaste- ja vastupidavuskavadele vaid vähene mõju. Nii komitee kui ka eesistujariik Portugal rõhutasid samuti, et vaatamata COVID kriisist taastumise olulisusele tuleks riiklikesse taastekavadesse lisada ka muud ühised prioriteedid, nagu uue rohelise kokkuleppe edukas elluviimine ja Euroopa digipöörde kiirendamine.\nTöötlevale tööstusele on iseloomulik traditsiooniliste tööstusharude suur osakaal ja avatud majandusega väikeriigile omane sõltuvus väliskeskkonna arengutest. Suurema osatähtsusega harud on toiduaine- puidu- masina- ja aparaadi- ning kergetööstus. Seni on probleemiks Eesti ekspordi madal lisandväärtuse sisaldus. Tööstuse laienemist takistab kvalifitseeritud tööjõu vähesus. Elektroenergeetika arenguvõimalused seostuvad eelkõige põlevkivi põletustehnoloogia moderniseerimise, elektri ja soojuse koostootmise ning taastuvate energiaallikate suurema kasutuselevõtuga.\nTeadus- ja arendustegevuse ning tööstuse senisest paremal seostamisel on võimalik ka Eesti jaoks täiesti uute tootmisharude teke. Transpordi- ja reisiteenuste eksport on aidanud tasakaalustada kaubandusbilansi puudujääki. Maanteede peamiseks puuduseks on ebapiisav kapitaalsus ja kaasaegsete kiirteede väike osatähtsus. Vananenud on teede tehniline seadistus ja varustus.\nSotsiaalne Euroopa ja demograafilised muutused – SEDECi komisjoni aasta prioriteedid\nEesti on üleminekumaade seas üks edukamaid infokommunikatsioonitehnoloogia IKT rakenduste kasutuselevõtjaid. Turism on Eestis kujunenud arvestatavaks majandusharuks. Turismi kasv on pidurdumas. Turuteenuste edasise arengu Prioriteetide liikmete mootmed on järgmised võimalused. Transpordi infrastruktuuri täiustamisel on tähtsaimaks ülesandeks peamiste maanteede, Prioriteetide liikmete mootmed ja mereteede ehitusliku seisundi parandamine, tehniline kaasajastamine ning «pudelikaelte» kõrvaldamine.\nNende sihtide saavutamine on tihedalt seotud turismivoo suunamisega kasvaval määral pealinnast kaugemale, mida soodustavad ajaloomälestised, arhitektuuripärand, traditsioonidel põhinev kultuurielu ning puhas loodus.\nAvalik sektor saab Prioriteetide liikmete mootmed kaasa aidata takistavate tingimuste kapitali ja tööjõu ebapiisav kättesaadavus, oskuste ja teadmiste nappus, liialt keerukas õiguslik raamistik jm kõrvaldamisega. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni nõrkus on Eesti majanduse oluline kitsaskoht.\nPrioriteetide liikmete mootmed sektor saab teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile kaasa aidata eeskätt sellega seotud majanduslike riskide osalise maandamise ning teaduse ja ettevõtluse koostööstruktuuride loomisega.\nInimene Eesti rahvastik väheneb ja vananeb, seda eelkõige madala sündimuse tõttu. Praeguse madala sündimuse juures ei ole rahvastikuareng pikemas perspektiivis jätkusuutlik.\nHaridustase on suhteliselt kõrge. Aastatel — on üliõpilaste arv tõusnud üle kahe korra ja kutseõppeasutuste õppijate arv umbes veerandi võrra. Hariduse ja tööturu suhetes on aga mitmeid probleeme. Üldhariduskoolidest väljalangevuse määr kasvab. Väljalangenutel puudub ettevalmistus tööturule minekuks. Kutsehariduse maine on Eestis madal.\nKutsehariduses napib noori hea haridusega õppejõude, praktikavõimalusi ettevõtteis on vähe ning õppebaasid ja -hooned on amortiseerunud.\nEesti kõrgkoolides on loodus- ja tehnikateaduslikud erialad suhteliselt vähepopulaarsed. Ka kõrgkoolide õppebaas on suures osas vananenud. Täiskasvanuhariduses puudub riigi poolt suunatud tööalase koolituse süsteem tööturul aktiivselt osalevatele inimestele.\nTööturul on Eestis siirdeperioodil vähenenud hõivatute ning suurenenud töötute ja mitteaktiivsete inimeste arv.\nTööturu seisund Eesti tööturul on riskirühmadeks noored, madala haridustasemega töötud, pikaajalised töötud, puudega inimesed, pensionieelikud ning riigikeelt mittekõnelevad inimesed. Sooline ebavõrdsus tööturul on Eestis mõnede peamiste näitajate järgi väiksem kui ELis keskmiselt.\nMeeste töötuse määr on Eestis naiste omast veidi suurem.\nRiiklik tööturupoliitika on olnud vähe rahastatud ja passiivne. Riik saab tööhõive tõstmisele kaasa aidata nii ettevõtluse soodustamise, kutsehariduse ja täienduskoolituse parandamise kui aktiivsete tööturumeetmete laiendamisega, järgides Euroopa tööhõivepoliitika põhimõtteid. Samal ajal on varasemast ajast pärinev haiglavõrk uutes tingimustes liiga suur ja kulukas.\nEestis ei ole praegu kindlustatud tervishoiuasutuste amortisatsioonikulude katmine, rääkimata haiglate materiaalse baasi parandamisest, ning süsteemi materiaalne kapital väheneb pidevalt. Kvaliteetse ja tasakaalustatud tervishoiusüsteemi tagamiseks on vajalik haiglavõrgu optimeerimine, inimressursside arendamine ning rahaliste vahendite efektiivsem kasutamine.\nPeamised riskigrupid on lastega pered, pensionärid, töötud ja madalapalgalised töötajad. Töötus on peamine vaesusrisk. Ainuüksi toetussüsteemi tõhustamisest ei piisa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse leevendamiseks. Vaja on kompleksset lähenemist, mis hõlmab tööhõive, hariduse ja infoühiskonna, regionaalse arengu, tervishoiu ja sotsiaalse kaitse valdkondi.\nJäätmete kogumine on privatiseeritud ning selles on toimunud märgatav areng. Alustatud on olmejäätmete käitlemise uuendamist ning käivitatud üleriigiline ohtlike jäätmete kogumise süsteem. ELi nõuetele vastavaid prügilaid on avatud alles kolm. Jääkreostus seondub tööstusjäätmete ladustamiskohtadega, endiste nõukogude sõjaväebaasidega, transpordisõlmedega ja põllumajanduskemikaalide ladudega.\nJääkreostus on ohtlik inimeste tervisele ning takistab reostunud ala majanduslikku kasutuselevõttu.


Tulemuslik mõjutamine ja loov probleemilahendus – Haapsalu Rahvaülikool\nREGISTREERU KURSUSELE SIIN (Registreerudes kirjuta lahtrisse “märkused”, kuidas Sa sihtgruppi kuulud.)\nOotame koolitusele kõiki neid sihtrühma kuuluvaid täiskasvanuid, kes soovivad end paremini tundma õppida ning analüüsida ja arendada oma suhtlemise, probleemide lahendamise ja tulemusliku mõjutamise oskust, millest võiks tulu tõusta nii töö- kui eraelus. Viime koolituse läbi koostöös Tartu Rahvaülikooliga ja see toimub projekti „Arvuti-, keele ja suhtlemisoskuste koolitused vabahariduslikes koolituskeskustes“ (AKS) raames. Koolitus on tasuta. Osalemiseks on vajalik sihtgruppi kuulumine ning valmisolek läbida terve kursus.\nTutvu õppekavaga: tulemuslik mõjutamine ja loov probleemilahendus\nTööalaste probleemide analüüsimine, tõlgendamine ja lahenduste otsimine\nTulemuslik mõjutamine – erinevad mõjutamisviisid, nende kasutamine praktikas ja tulemuslikkus, praktiline argumenteerimine\nMina ja suhtlemine – enda ja teiste erinevuste tajumine, kontakti loomine ja heatahtlik suhtumine; minu tugevused ja nõrkused dialoogilises suhtlemises; selge eneseväljenduse arendamine ja julguse ning loovuse toetamine suhtlemisel\nMina õppijana – edasiõppimisvajaduste ja võimaluste kaardistamine\nKoolitusel kasutatakse mitmeid aktiivõppemeetodeid ja suunatakse inimesi oma tegevust mõtestama.\nToimumise aeg ja maht: See 40-tunnine kursus toimub reedeti ja ühel teisipäeval märts-mai: reeded 12.03, 19.03, 26.03, 9.04, 16.04 kell 13-16.15, teisipäev 20.04 ja reede 23.04 kell 10-15.30, reeded 30.04 ja 14.05 kell 13-16.15.\nToimumise koht: Koolitus algab veebikeskkonnas Zoom. Kui olukord seda võimaldab, kohtume koolituse teises pooles klassiruumis.\nKoolitaja: Mare Tereping. Mare kirjutab endast nõnda: “Olen põline haapsallane ja töötanud valdavalt hariduse valdkonnas. Pedagoogikamagister. Oman 20-aastast koolitajakogemust (Tallinna Ülikooli aasta koolitaja 2012). Rahulik ja tasakaalukas loomus, individuaalse- ja grupinõustamise kogemus ning grupiprotsesside juhtimise oskused toetavad tööd inimestega üksikult ja meeskonnas. Minu viimaste aastate õppe- ja loometegevuse põhisuunad on olnud õppeprotsessi arendamine ja juhtimine ning psühhodraama ja grupisupervisioon.”


Täpsustatud andmetel osales tänavusel Teeme Ära talgupäeval 40 098 inimest | Teeme Ära talgupäev\nTeeme Ära talgupäeva eestvedaja, Eestimaa Looduse Fondi juhatuse liige Tarmo Tüür ütles, et tänavune vägev talgupäev on märgiks kogukondade tugevnemisest ja kodanikuaktiivsuse kasvust. „Kuiv statistika ei ole küll parim viis talgupäeval toimunu kirjeldamiseks, ent aasta-aastalt suurenev talgute ja talguliste arv kõneleb headest suundumustest vabatahtliku tegevuse hoogustumisel. Oleme talgupäeva meeskonnaga rõõmsad, et üha enam inimesi on valmis talguid eest vedama ning nende üleskutse koostegemiseks kõnetab üha rohkem eri vanuses ja eri eluala inimesi üle Eesti,“ lausus Tüür.\nTänavuse talgupäeva raames osales Saaremaal 11,7% elanikkonnast, Läänemaal 8,3%, Hiiumaal 7,9%, Raplamaal 5,9%, Järvamaal 5,4%, Jõgevamaal 5,1%, Valgamaal 4,4%, Võrumaal 4,4%, Viljandimaal 4%, Lääne-Virumaal 3,7%, Pärnumaal 3,6% ja Põlvamaal 3,3%. Väiksemad osalusprotsendid olid suuremate linnadega maakondades, vastavalt Harjumaal 2,2%, Ida-Virumaal 1,9% ja Tartumaal 1,7%. Lõpliku talgustatistika leiab Teeme Ära veebilehelt tabelina www.teemeara.ee/files/Statistika_maakonniti_2013.xlsx ja illustreeriva talgukaardina www.teemeara.ee/photos/talgukaart_2013.jpg.\nTalgujuhtide tagasisidega saad tutvuda aadressil www.teemeara.ee/talgujuhile/tagasiside. Talguliste jagatud pilte saab vaadata aadressil www.teemeara.ee/talgulood/pildid. Talgupäeva kokkuvõttev film avaneb siit http://www.youtube.com/watch?v=WeZBekazmN4. Talgupäeval kogutud vahetuid muljeid saab lugeda aadressilt www.teemeara.ee/otse. Varasemate talgulugude helisalvestisi võib kuulata www.teemeara.ee/talgulood/helilood.


Kesk- ja Reformierakond ning EKRE teevad Pirita linnaosakogus koostööd - Pirita - Linnaosad - Uudised - Tallinn\nKesk- ja Reformierakond ning EKRE teevad Pirita linnaosakogus koostööd\nPirita linnaosakogu valis esimesel istungil esimeheks reformierakondlase Ülle Rajasalu ja esimehe asetäitjaks EKRE liikme Kairet Remmak-Grassmanni.\nRajasalu poolt hääletas 11 ja vastu neli linnaosakogu liiget, Remmak-Grassmann valiti aseesimeheks 15 poolthäälega.\n15liikmelises Pirita linnaosakogus on Keskerakonnal ja Reformierakonnal kummalgi viis kohta, IRLil kolm ning sotsiaaldemokraatidel ja EKRE-l kummalgi üks koht.\nKeskerakonna ja Reformierakonna kokkulepe olevat sündinud vaid mõnikümmend minutit enne linnaosakogu istungi algust ning mõnele linnaosakogu liikmele oli see ilmselt pettumus, millest annavad tunnistust ka Rajasalule antud neli vastuhäält.\n«Täna saime siis teada, et Reformierakond ja EKRE haarasid Pirita linnaosakogus võimu Keskerakonna üksmeelsel toel. Ilmselt sündis siis maailmavaatelt lähedaste jõudude koalitsioon,» ütles IRLi kuuluv linnaosakogu liige Lagle Parek.\n«Seda, et EKREst on saanud Reformierakonna satelliit, on viimasel ajal märgata nii linnavolikogus kui Toompeal. Tundub, et EKRE loodab 2019. aastal valitsusse pääseda ning Michal toidab oma lubadustega seda lootust,» ütles üks anonüümseks jääda soovinud IRLi poliitik Pirita linnaosakogus toimunut kommenteerides.


Tallinn muuseumid. O rly\nfunteqdiving.nl Tallinn muuseumid\nImages of Tallinn muuseumid\nKategooria:Tallinna muuseumid – Vikipeedia\nAlamkategooriad. Järgmised 3 alamkategooriat on selles kategoorias (kokku 3). Leheküljed kategoorias "Tallinna muuseumid" Järgmised 55 lehekülge on selles kategoorias (kokku 55).\nNETI: /HARIDUS JA KULTUUR/Muuseumid\ntallinn muuseumid Alamkategooriad. Järgmised 3 alamkategooriat on selles kategoorias (kokku 3). Leheküljed kategoorias "Tallinna muuseumid" Järgmised 55 lehekülge on selles kategoorias (kokku 55).\nTallinna Linnamuuseum - Tallinna Linnamuuseum\ntallinn muuseumid The highest viewpoint in Tallinn was reopened in 2012 and quickly became one of the city’s most visited attractions with its futuristic interior, cool gadgets and interactive exhibitions. The TV Tower holds a special meaning for Estonians because of its role in the events of 1991 when four local engineers guarded it during the coup.\nTallinna Linnamuuseum ühendab seitset Tallinna vanalinnas, Kadriorus ja Kalamajas asuvat muuseumi. 1937. a asutatud Tallinna Linnamuuseum tegeleb Tallinna linna ja selle elanikega seotud ajalooliste materjalide kogumise, säilitamise, teadusliku läbitöötamise ja tutvustamisega. Muuseumi missiooniks on uurida, koguda, säilitada ja vahendada Tallinna ajalugu.\ntallinn muuseumid Tallinn pakub huvilisele hulganisti vaatamisväärsusi: linna au ja uhkus on keskaegne vanalinn, kuid võrdselt huvitavad on ka Kadriorg, Pirita, Nõmme, Rocca-al-Mare, Kalamaja ning teised piirkonnad.\nFotomuuseum - Tallinna Linnamuuseum\nMuuseumid ja galeriid. Eestis tegutseb 250 muuseumi, mis pakuvad rikkalikke ajaloo- ja kultuuriretki, alates kohalikust pärandist ja lõpetades kõige moodsamate taiestega rahvusvaheliselt tuntud nimedelt.\nEesti Loodusmuuseum võitis muuseumihäkatoni. 30. oktoober 2019. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Muinsuskaitseameti koostöös toimus esimene muuseumihäkaton, mille eesmärk oli panna tehisintellekt ehk kratt muuseumide näituste ja publikuprogrammide heaks tööle.


FOTOD | Milline on sinu unistuste töökoht? Selles Eesti ettevõttes käib tööl lausa 16 nunnut koera - Lemmikloom\nFOTOD | Milline on sinu unistuste töökoht? Selles Eesti ettevõttes käib tööl lausa 16 nunnut koera\nKoerad Mooncascade Tartu kontorisFoto: Argo Ingver\nMooncascade on tootearendusfirma, kuid loomaomanike seas on firma kuulus hoopis selle poolest, et seal käivad tööl ka koerad. Tallinna ja Tartu kontorite peale on neid kokku lausa 16. Kõigil on omad ülesanded, kuid peamiselt on nad seal ikka nunnutamiseks. Tartu koertel käisid külas meie fotograafid Anni ja Argo. Tulihingeliste loomasõpradena tahtsid nad neljakäpalistega lähemalt tutvuda. Anni intervjueeris Mooncascade’i personalispetsialisti Bettit, kellele kuulub kontorikoertest lausa kolm.\nKui astume kontoriuksest fotograaf Argoga sisse, tervitab meid karu mõõtudes Hagen. Õnneks on ta väga sõbraliku olekuga ning asume õueriideid varna riputama. Selle aja jooksul otsustab korralik leonberger näidata, kelle terriotooriumiga on tegemist ning märgistada ära puhkenurga diivani. Jätame Hageni omaniku Harri ja kontori veterankoera Bella perenaise Briti diivanit korda tegema ning istume koeralembese seltskonnaga kööki juttu rääkima. Küsimustele vastab peamiselt Betti, Mooncascade’i personalispetsialist / sündmuste korraldaja, kellel on endal 3 koera, teised toetavad aeg-ajalt kommentaaridega.\nMillega Mooncascade tegeleb?\nOleme tootearendusfirma, teeme veebi- ja mobiilirakendusi. Kogu asja saab meie firmasiseselt, meil on disain, testimine, kui klient meie poole pöördub, saab kõik siit. Nii Androidile, iOSile kui ka veebile. Eraldi on andmeteadustiim.\nVahvad FOTOD | Millised olid meie selle suve kõige töökamad neljakäpalised? 03.09.2018\nMis on tuntuimad projektid, millega on välja tuldud?\nKuna oleme Eestis, siis Eesti omad - Elisa Raamat on kindlasti väga tuntud, Transferwise’i esimene äpp, Olerex, Minu Telia äpp, erinevad Eesti telekomid, Coop Pangale tegime osa internetipagast.\nMillal saabus kontorisse esimene koer?\n(Samal ajal karjatab Betti “Ei!” ja jookseb eemale koeri taltsutama. Meiega köögis viibivad töötajad räägivad, et tal on kaasas nö asenduskoer, tavaliselt käib kontoris teistega.)\nEsimene koer saabus siis, kui Britt tuli Bellaga Tartusse. See oli ilmselt 2015. aastal, Tallinnas hakkas Ahven veidi varem käima, 2014. aastal.\nKui palju koeri on Tartu ja kui palju Tallinna kontoris?\n(Pikk loetlemine ja arutelu.)\n16-17. Tartus 10 ja 6 Tallinnas.\nKas mõnikord on kaasa võetud ka teisi loomi?\nUrmetil on kass ja tema on käinud paar korda.\nKas neid võiks juurde tulla?\nKindlasti võiks ja usun, et tuleb. Hiljuti võttis Tallinna kontoris töötav Henrik endale koera. See oli kuu või kaks tagasi. Firmasiseselt on meil olemas kasside- ja koerteteemalised vestlused, kus ainult nendest räägitakse, nendesse kuuluvad ka mõned töötajad, kellel endal looma ei ole, aga kes on loomasõbrad.\nMis on kontorikoerte ülesanne?\nPeamiselt on nad stressileevendajad, kuid mõned koerad, näiteks Ronald ja Bella, suudavad ka koosolekul väga tähtsat nägu teha ja arutelus osaleda. Nad istuvad tähtsalt toolis ja vahel paneb Bella näiteks käpa laua peale, et "noh, kuulake nüüd".\nKuidas on töötajate üldine suhtumine sellesse, et koerad kontoris viibivad?\nÜhele inimesele ei meeldi. Koerad, kes on vait ja ei tee hädasid siseruumidesse, on oodatud. Hästikäituvad koerad on lubatud. Suhtumine on väga hea, pigem kõik ikka ootavad koeri ja tihtilugu saab koer rohkem tähelepanu kui omanik. Meil on see hea, et kontoris on eraldi ruumid, nii ei sega me teisi. Vahel koguni küsitakse näiteks, et miks ei ole mõni koer ammu käinud.\nMida põnevat või meeldejäävat on seoses koertega juhtunud kontoris?\nKui Ronald (samojeed) käib, siis inimesed imetlevad teda, et kuidas ta ikka nii pehme ja valge on. Tema tuleku üle on kõigil alati hea meel. Bella aga näiteks tegi läinud aastal jalgpalliennustust. Tal oli ees kaks kruusi, milles mõlemas oli peidus maiustus, vaadati, kumma ta enne ära sööb, siis see riik võidab. Ja Bella tegi õige ennustuse, see riik võitis ka! Mõned töötajad armastavad koertega ka palli mängida.\nBritt (Bella omanik) on teinud tech-talki, need on firmasisesed üritused. Ta rääkis seal koera võtmisest, erinevatest koeratõugudest, kuidas õiget koera välja valida, mida meeles pidada, kui otsustad kutsika võtta... Selle ajal oli ka kontor koeri täis.\nKui palju koeri siin praegu on ja kui tihti teil selline vaatepilt kontoris on? Raske on neid loendada, nad liiguvad nii kiiresti ringi.\nPraegu on neid siin viis, pigem on korraga kaks-kolm, sest väikesed teevad vahel liiga palju lärmi, see on selline paras arv.\nKoerad Mooncascade Tartu kontoris\tFoto: Argo Ingver\nVanus: 5 aastane\nOmanik: Betti Murdvee\nTööülesanne: Asendus kontorikoer\nErilised iseloomujooned ja oskused: tahaks kõik maailma paid endale saada ja ei häbene seda küsida\nTööülesanne: Koosolekutel igavust välja näidata. Paneb käpa maha kui jutt läheb liiga pikaks.\nErilised iseloomujooned ja oskused: otsida kõik sodi üles ning see hamba all ära verifitseerida, kas on söödav või mitte. Eriline iseloomujoon on näidata üles absoluutset ükskõiksust kõige suhtes, mis ei ole söödav.\nKoerad Grethel Ištikamas Šuo – ehk Greetu ja Häbelik ehk Pixel\nTõug: Jack Russelli terjerid (JRT)\nVanused: 4 aastat ja 8 kuud ja 1 aasta ja 5 kuud\nTööülesanne: kodurahu ja harmoonia hoidmine. Stressi leevendamine ja lakkumine. Pallide taga ajamine, maiuse nurumine, trikkide tegemine (rullimine, tantsimine jne)\nErilised iseloomujooned ja oskused: Greetu on kõige ebatüüpilisem JRT. Ta Leplik ja rahulik, kuid kui arvab, et Pixu on ohus, siis käitub ta nagu lõvi. Tema silmavaade, südamlikkus ja truudus sulatavad ka kõige koeravaenulikuma inimese südame. Oskab nii ilusti silma vaadata ja sitsida, et mitte keegi ei suuda tema palumisele “ei” öelda.\nPixel on jällegi pigem on ettevaatlik ja umbusklik. Pixel on nagu väike Napoleon teiste koerte vastu, eriti kui silmapiiril on maiused. Igatahes kehtib reegel – kohe näidata, kellega tegemist on ja siis maha rahuneda ja olla sõber. Maiuste eest võib õppida ja teha absoluutselt kõike. Õppimisvõime ja empaatia on tal küll piiritu.\nTööülesanne: Tööülesannet pole\nErilised iseloomujooned ja oskused: Väga aktiivne, väga meeldib vees olla. Hoiab omanikku heas füüsilises vormis


Nele Kirsipuu Gossip.ee-le: “Inimese ellusuhtumise järgi on tema tulevikku üsna lihtne ette aimata.” |\n2007 aastal realitisaates “Eesti otsib superstaari” üles astunud kaunis ja andekas noor laulja Nele Kirsipuu, räägib, et tal on eriline võime jagada positiivset energiat. “Mul on võime jagada inimestele positiivset energiat ning seda suudab igaüks meist,” räägib Nele Gossip.ee-le. Selles me ei kahtlegi, sest Nele lausa pakatab positiivsusest. Vaatame, mida räägib lauljanna meie rubriigile “Horoskoop”.\nOlen tähtkujult Kaalud. Ma ei loe väga tihti horoskoope, kuid kui peale satun, on sarnasusi oma päevaste tegemiste ja juhtumistega ette tulnud küll.\nAstroloogia ja tähtede vastu tunnen suurt huvi, kuid tähtedeseisu ja nende mõjusid meile ma otseselt uurinud ega tundnud ei ole.\nKas ja kui palju te tähemärkidesse ja horoskoopidesse üldse usute? Kas loete näiteks lehesabadest päevaennustusi, uurite naisteajakirjadest suhtehoroskoope, enne suuremaid ettevõtmisi vaatate taevamärke jne? Kuidas klapib teie tähtkuju teie lähedaste tähemärkidega? On teil mõni eluline näide stiilis „täpselt nagu horoskoobis!“\nTõttöelda, ei usu ma, et tähtkuju järgi inimeses midagi kindlaks saaks määrata. Samas ei loe ma ka seda valeks, kuna tähtkujud ja tähtedeseisud on inimesi huvitanud sajandeid ning kui miski nii kaua püsib, peab selles mingi tõetera peituma.\nEnnustajaid on igasuguseid, kuid minu jaoks on õige ennustaja see, kes tunneb inimesi väga hästi ja näeb nende tegelikku mina ja tegemisi läbi. Inimese ellusuhtumise järgi on tema tulevikku üsna lihtne ette aimata. Mina isiklikult ühegi ennustaja juures siiani käinud ei ole.\nMina usun kõrgemasse jõusse, jumalikkusesse, mis maailmas valitseb, ja ka ettemääratusse. Tean, et kõik, mis on, on nii nagu see olema peab. Miski ei ole juhuslik. Maailm on täiuslik. Vaid meie oleme loodud aru saama selle ebatäiuslikkusest. Usun, et on olemas mingi jõud, mis mind kunagi üksi ei jäta ja mis mind igas olukorras ja paigas kaitseb, nimetagu neid siis ingliteks, vaimudeks, hingedeks, Jumalaks, haldjateks või mis tahes olevusteks.\nMul on võime jagada inimestele positiivset energiat ning seda suudab igaüks meist.\nNele Kirsipuu Gossip.ee-le: "Inimese ellusuhtumise järgi on tema tulevikku üsna lihtne ette aimata."\nEesti otsib superstaariKaaludNele Kirsipuurubriik "Horoskoop"tähtkuju


Kui palju on koroonasurnuid tegelikult? New York Timesi artikkel annab aimu - FORTE\nKui palju on koroonasurnuid tegelikult? New York Timesi artikkel annab aimu\n22.aprill 2020 10:22\nMatusebüroo töötajad Belgias Namuris transpordivad COVID-19 tõttu surnuga kirstu (Foto: AFP)\nDelfit ja teisi saite jälgides saab uue koroonaviiruse levikust kahtlemata hea ülevaate, aga üht-teist tähtsat jääb ametlike andmetega tutvudes siiski teadmata.\nRiigid koguvad ja avalikustavad praeguse pandeemiaga seotud andmeid erinevalt. Nende võimekuski testimise teel viirusekandjaid tuvastada on erinev. Lisaks ei saa teada, kui palju inimesi ametliku statistika osaks ei saagi, kes nakatusid ja tervenesid või selle tagajärjel surid.\nThe New York Times avaldas eile intrigeeriva ülevaate selle kohta, et kui palju võib olla (viiruse levitatava haiguse) COVID-19 tõttu surnuid üldse.\nMõni surnutest ei pruukinud selle peale tullagi, et minna abi küsima, mõni ei pääsenud haiglasse nende ülekoormatuse tõttu – on eri põhjuseid, miks lahkunu kokkupuude meditsiinitöötajatega jäi olemata.\nSelle uudise tippimise hetkel on maailmas teada 177 707 COVID-19 tõttu surnut. NYT leiab, et tegelik arv võib olla vähemalt kümnete tuhandete võrra suurem.\nAjaleht uuris 11 linna, piirkonna või riigi surmade statistikat – muuhulgas USA New York, Hispaania, Inglismaa ja Wales, Prantsusmaa – ja leidis, et juba nende puhul võib COVID-19 tõttu surnute arv olla 25 000 võrra suurem kui ametlik statistika näitab.\nKuidas leht selle järelduseni jõudis? Uurides, kui palju igas riigis või piirkonnas inimesi on surnud, võrreldes seda seal samal perioodil tavalise surmade arvuga ja lahutades teadaolevate COVID-19 tõttu lahkunute arvu.\nNäiteks Hispaanias oli perioodil 9. märtsist kuni 5. aprillini surnute arv 66% ehk 19 700 üle tavapärase. Kui sellest lahutada 12 401 COVID-19 tõttu surnut, jääb üle 7300, kes võisid osaliselt kuuluda pandeemia ohvrite hulka.\nVõib argumenteerida, et paljud COVID-19 tõttu surnud võinuks näiteks oma kõrge vanuse tõttu niigi varsti surra. Arvud aga on julmad, nt Pariisis suri iga päev üle kahe korra rohkem inimesi kui tavaliselt, mida pole juhtunud ka halvimate gripihooaegade tipphetkedel. New Yorgis oli surijate arv koguni neli korda tavalisest kõrgem.\nIstanbulis oli perioodil 9. märtsist kuni 12. aprillini tavapärasest 2100 surnut rohkem. Seda on pea kaks korda rohkem kui Türgi valitsus teatas samas ajavahemikus koroonasurnute arvuks terves riigis.\nOLULINE PUUDUJÄÄK | Eestil puudub info koroonahaigusest tervenenute kohta (150) 21.04.2020\nTEHAKSE KORDA | Avalikkus saab peagi ka koroonahaigusest tervenemise andmeid (9) 22.04.2020\nCOVID-19 võib kahjustada ka kesknärvisüsteemi (24) 21.04.2020\nKas uus koroonaviirus sündis laboris või looduses? Teadlased on väsinud selgitamast... (62) 23.04.2020\nKas sul on koroonaviirus? Ameeriklased saavad ise kodus proovi võtta (2) 23.04.2020\nKeegan McBride: ma nägin, millist valu külvab inimestele Eesti praegune valitsus (108)


juuli, 2021 | Jane blogi\nMa pean muidugi kohe selle iseenda ja võibolla ka teie jaoks ära rikkuma, aga see unistuste köök ei ole just sellises mõõdus nagu ma tahtnud oleks, aga vähemalt laste jaoks ajab asja ära. 😀 Minu unistus on küll IKEA köök, aga noh vaadates neid hindu, siis tekkis mul idee laste IKEA köögile uus elu anda …\nMa käisin eile Pepcos. Ei pea vist isegi mitte küsima, miks. Ma olen alati mõelnud, et üks päev lähen ma sinna sisustusmanti jahtima, sest hinnad on seal megasoodsad ja asjad no nii ilusad. Meil aga remont venib nagu tatt mitmel erineval põhjusel – üks on nt see, et praegu on suvi ja õues toimetamist palju, …\nPaljudele on jäänud selgusetuks, miks MINA ometi sellise petitsiooni tegin ja mis mul ometi Perekooli vastu on ning mis selle mõte olema peaks ja mille vastu täpsemalt ollakse. Ilmselgelt need paljud on segaduses Käod, kes kohe mitte üldse ei taipa, miks ma ennast siia topin. Vaadake, asi on lihtne – mind on Perekoolis kunagi palju …\nMa tahaks selle peale kohe küsida, kas kodu remont ja sisutus saab üldse kunagi valmis? Nagu, et sa istud maha ja mõtled kergendatult, et oehhh, lõpuks ometi on kõik valmis ja enam midagi teha ei ole. Ma olen elanud päris mitmes korteris enne ja ei mäleta, et oleks kunagi midagi sellist mõelnud või tundnud. Ehk …\nMa hakkasin kunagi ammu ühte raamatut lugema. Kui terapeudi juures käisin ja oma lapsepõlvest talle rääkisin ja siis juba täiskasvanueast, soovitas ta mulle seda raamatut, sest see seletab hästi lahti, miks me oleme täiskasvanuna sellised nagu me oleme. Mingi aeg, kui olin juba päris sügavas depressioonimülkas omadega, kadus raamatu lugemise huvi üldse ära, aga viimasel …\nMul on hetkel selline periood elus, kus ma vaimselt puhkan natuke rohkem kui muidu. Väga postitada midagi ei taha ega viitsi. Kuidagi eemal olen oma mõtetega ja polegi tahtmist miskit eriti jagada. Sotsiaalmeediast räägin siis. Hetkel pole suurt midagi mu kontodel vaadata, sest põhimõtteliselt jagan seal ainult kokkulepitud reklaampostitusi/storysid, sest kui hing vajab üks hetk …\nMa olen uhkusega mina. Teen uhkusega asja, mida teen. Ma pole enam selles vanuses, kus panen ühe inimese nõmeda käitumise pärast kõik samasse patta. Mu meelest on juba ammu igasugustel influentseritel ja suunamudijatel halb maik küljes tänu kollasele ajakirjandusele. Viimane ainult negatiivset kajastabki ju. Või olete näinud kuskil artiklit, kus räägitakse meist positiivselt? Mina küll …\nMe oleme viimasel ajal hästi palju ringi seigelnud. Mulle see meeldib – on vaheaeg, keegi kuhugi minema ei pea suuremaid kohustusi pole. Ei pea ootama reedet või laupäeva, et kuhugi minna vaid võid kasvõi keset teisipäeva lihtsalt otsustada, et no nii, läheme loomaaeda! Panime kevadel juba paika, et selle suve jooksul läheme kindlasti Lottemaale, loomaaeda, …


Saksa keel ja kultuur (kõrvaleriala) | Tallinna Ülikool\nSaksa keel ja kultuur (kõrvaleriala)\nSaksa keele ja kultuuri kõrvalerialal õpid saksa keelt ja saad võimaluse avastada uut saksakeelsete riikide kultuuri kohta. Eestil on aina tugevnevad majandussidemed Saksamaaga ja meie üliõpilased paljudes ettevõtetes oodatud tööjõud. Kuid saksa keele oskamine ei võimalda sul mitte ainult tugevdada oma positsiooni tööturul ja tundma õppida Saksamaa, Austria ja Šveitsi ajalugu ja kultuuri, vaid aitab ka oluliselt kaasa eesti ajaloo, kultuuri ja keele mõistmisele. Kuna Eesti vanemad ajalooallikad on valdavalt saksakeelsed, on saksa keele oskus ajaloolaste, juristide, aga ka eesti varase kirjanduse ja kirjakeele uurijate hulgas väga hinnas.\nSaksa keel B1.1 ja B1.2, B2.1 ja B2.2.\nMeie keeleõpe on tihedalt lõimitud teiste erialaainetega. Lisaks keele omandamisele iseseisva keelekasutaja tasemel saad palju teada saksakeelsete riikide ühiskonna, kultuuri ja kommete kohta.\nSellel kursusel saad ülevaate peamistest saksakeelse kirjandusloo võtmeperioodidest. Erilise tähelepanu all on ajalooline ja kultuuriline kontekst. Loeme palju ja arutleme tekstide üle üheskoos. Kursus annab läbi kirjanduse esmase ülevaate saksa kultuuri jaoks olulistest momentidest ning paneb seega aluse järgnevatele kursustele. Kursus on eestikeelne.\nSellel kursusel käsitleme tänapäevaste saksakeelsete riikide ühiskonna kujunemise jaoks võtmelise tähtsusega perioode ja nende mõju antud riikidele tänapäeval. Lisaks Saksamaale jõuame rääkida ka Austriast, Šveitsist ja saksakeelse kultuuriruumi mõjust Eestile. Kursuse raames on saanud traditsiooniks külastada ka saatkondi ja olulisemaid asutusi, mis on seotud kultuuri- või majandussuhete vahendamisega Eesti ja Saksamaa või saksakeelsete riikide vahel. Kursuse loengud on eesti keeles, loeme ka saksakeelseid tekste, õppekäikudel osaliselt saksakeelne.\nSellel kursusel süveneme juba saksa keelt õppekeelena kasutades tekstianalüüsi, vahendame mõisteid ja proovime kätt nii kirjanduslikus kui ka lingvistilises tekstianalüüsis. Kursus arendab oluliselt nii sinu suulist kui ka kirjalikku väljendusoskust, samuti suuliselt argumenteerimisoskusele, toetades seega oluliselt keele omandamist.\nSellel kursusel kasutame õppekeelena saksa keelt, anname ülevaate saksa keele\nülesehitusest, hääldus- ja sõnamoodustuse seaduspäradest ning õpime analüüsima saksa keele lausestruktuuri. Kursuse käigus laiendad keelekursustel õpitud grammatikateadmisi ühe järgneva astme võrra. Saksa keeles toimuv kursus toetab oluliselt sinu keele omandamist, pakkudes tuge nii kirjaliku kui ka suulise väljendusoskuse arendamisel.\nMaris Saagpakk on saksa kultuuriloo ja kirjanduse dotsent ja võõrkeeleõpetaja magistriõppekava kuraator. Tema akadeemiline karjäär on olnud seotud Tallinna ülikooliga, kus ta lõpetas algul saksa ja inglise keele õpetaja õppekava ning hiljem kaitses doktoritöö baltisaksa autobiograafiatest. Arvukate stipendiumide ja vahetusprogrammide raames on Saagpakul olnud võimalus ennast täiendada Hamburgi, Kieli, Erfurti, Würzburgi, Leipzigi ja mitmetes teistes Saksamaa ülikoolides ning Marburgis asuvas Herderi Instituudis. Erasmuse programmi raames on Saagpakk õpetanud Saksamaal, Tšehhis, Itaalias, Lätis ja Soomes.\nsaksa keele didaktika ja lingvistika dotsent\nMerle Jung on saksa keele didaktika ja lingvistika dotsent. Ta töötab Tallinna ülikoolis alates 1996. aastast ja on kaitsnud doktorikraadi rakenduslingvistikas. Ta on end täiendanud mitmete Saksa ülikoolide juures, sh Kieli, Erfurdi ja Würzburgi ülikoolis. Ta viib peamiselt läbi võõrkeeledidaktika ja saksa keele lingvistika alaseid kursusi, samuti juhendab ta üliõpilaste pedagoogilist praktikat ning viib läbi täienduskoolitusi saksa keele õpetajatele koostöös Goethe Instituudiga.\nMerle Jungi uurimisvaldkonnad on seotud eelkõige saksa keele õpetamise metoodika ja didaktikaga. Ta on uurinud kirjutamisprotsessi ja loovkirjutamist võõrkeeles, praegu on uurimisteemadeks varajane võõrkeeleõpe ning lõimitud aine- ja keeleõpe.\nsaksa keele lektor\nÕie Kirs on saksa keele lektor Lääne-Euroopa uuringute suunal, vabakutselise tõlk ja giid. Magistrikraadi omandas ta Saksamaal, uurides kommunikatiivse grammatika põhimõtete refleksiooni õppematerjalides ja nende rakendamisvõimalusi saksa keele õpetamisel. Järjepidev kontakt saksakeelse kultuuriruumiga jätkub arvukate koolituste, konverentsikülastuste ja -ettekannete ning oma eriala kolleegidega suheldes.\nÕie Kirs on kauaaegne Eesti Saksa Keele Õpetajate Seltsi liige, kuuludes 10 aastat seltsi juhatusse. Tema tihe side üldharidussüsteemiga on aidanud kaasa üliõpilastes huvi äratamisele koolielu ja õpetajakutse vastu. Õie Kirs on korduvalt ette valmistanud ja läbi viinud üleriigilist saksa keele olümpiaadi, olles mitmeid kordi selle žürii esimees. Saksa keele maastikul toimuvaga seob teda ka kauaaegne kuulumine ajakirja DiE (Deutsch in Estland) toimetusse, olles nimetatud ajakirja ilmumise peakoordinaator.\nTöös lektorina viib Õie Kirs läbi eelkõige praktilist keeleõpet, tuginedes Euroopa Keelemapis fikseeritud võõrkeeleoskuste tasemetele. Eriti huvitub ta õpetamise metoodikast ja didaktikast ning kultuurilisest ja kultuuridevahelisest õppimisest.\nAndine Frick on DAAD (Saksa Akadeemiline Vahetusteenistus) lektor. Andine Frick on pärit Põhja-Saksamaalt. Tema haridustee algas logopeediks õppimisest, hiljem järgnesid BA-õpingud kõneteaduse alal, mille keskmes on foneetika, retoorika ja kõnekunst. Magistrikraadi sai Andine Frick Leipzigi ülikoolis, lõpetades eriala saksa keel võõrkeelena. Alates 2014. aastast on Frick tegev õppejõuna, 2014-2015 Bergenis (Norras) DAAD saksa keele õpetajana ja alates 2015. aastast juba lektorina Tallinna ülikoolis.\nAndine Frick on tegelenud foneetika ja retoorika küsimustega, poliitilise retoorika teemal on Frick viinud läbi ka eriseminare. Ta viib läbi praktilisi ja teoreetilisi seminare saksa keele ja keeleteaduse vallas, korraldab saksa keele eriala ühisüritusi ja on panustanud Saksa Kevade kultuuriprogrammi.


4 küsimust Tiit Niilole – Ehemaitse.ee\nEhemaitse.ee uurib, kuidas on suvemeeleolud Nopri talus ning kuidas on läinud talu peremehe Tiit Niilo suvi.\nKuidas on Nopri talu ning selle juhi kevadsuvi läinud, ning kui,\nsiis mis on olnud senisest erinev?\nNopris on kevadeti külvatud juba aastast 1875. Selles mõttes kõik endine\n– kes külvab, võib saada võimaluse lõigata, aga ei pruugi. Ka käesoleval\naastal on kõik kulutused põllul tehtud, kuid ootuspärast saaki ei tule,\nsee on juba selge.\nKuna Nopri töötab kogu toiduahela täies pikkuses –\ntalust otse Sinule (või praegune Euroopa-suund – põllult taldrikule),\nsiis ühtegi sisulist puudujääki kogu ahelas lubada ei saa. Nopri talu –\npiimatootja – jaoks on rekordiliste ilmaerisuste tõttu tegu väga erilise\naastaga, kuid eelmise aasta silo ja heina on piisavalt, võtame laovarud\nRõõmu saavad tunda lehmad, kelle eluolu sundventilatsiooniga\navatud laudas on igati elamisväärne, võrreldes tavatingimustega.\nPiimatoodang ja kvaliteet pole kannatanud.\nTalumeierei müüginumbrid pole nii otseses sõltuvuses pandeemiast ja\nilmastikust – oleme teadliku tarbija jaoks endiselt saadaval. Seda nii\npoes kui Kojukande-teenusega. Kojukande nimekirja lisandus hulgaliselt\nuusi kohalikke tooteid. Esimesel poolaastal poodidesse jõutud seitsme\nuue tootega, müügikasv aastatagusega võrreldes 13%.\nAasta on olnud teistmoodi kõigile. Tähtsaimaks pean veebisuhtlemise\nrevolutsiooni. Kui teisiti ei saanud, siis tehtigi ära! Paljudega poleks\nsee vabatahtlikult kunagi juhtunud.\nIsiklikus plaanis oli väga erilise tähendusega poeg Karli kolimine kalli\nnaise ja kuuvanuse lapselapsega kodukülas valminud majja. Üks killuke\npositiivsesse tulevikku taas juures!\nMis on Nopri talu suurimad õnnestumised kevadsuvel, ent mis kulmu\nkortsutama paneb (kui)?\nOleme olnud tunnustatud kui Eesti parim piimakarjatalu 2020, Eesti\npunast tõugu karja suurima piimatoodangu tõusuga kari, Nopri grilljuust\nsai äramärkimise Eesti Parima Toiduaine konkursil.\nHeameel on uue toiduettevõtte üle: poeg Karl, Joel Ostrat ja Nopri Talumeierei käivitasid koostöös talujäätise tootmise Nopri piimast. Nõudkem talujäätist kaubamärgiga Külm! On soodne suvi sellise ettevõtte stardiks!\nMillised on Sinu puhkuseplaanid, kui seda endale lubada saad?\nPuhkamine pole meie pere kõige tugevam külg! Kuid rutiinikatkestust on\nvahel siiski vaja. Kaks päeva Pärnus aitasid kohati naha maha,\nlisaväärtuseks sugulastega koosveedetud väärisaeg….\nMis ootab ees peale puhkust, mis on esimene asi, millega kavas tegeleda?\nOma perel tõsisemat puhkust plaanis pole, küll tuleb jälgida, et\ntöötajate intesiivsel puhkuseperioodil toidutootmine poleks häiritud –\nkõik toimiks. Seega, nagu toidu juures ikka, vajalik on aastatepikkune\nstabiilne ja pühendunud igapäevane töö, ükski pisihälve siin lubatav pole!\n3 küsimust Sirje Potisepale Eelmine lugu\nNõo Lihatööstus: kuidas leida poelettidelt kõige tervislikum lihatoode? Järgmine lugu


Eestlaste lemmiktoidud, aasia vürtsid ja hindude valguspüha – põhjused, miks tulla Gingerisse - Arsenal Keskus\nEestlaste lemmiktoidud, aasia vürtsid ja hindude valguspüha – põhjused, miks tulla Gingerisse\n27. oktoobril tähistatakse hindu kalendris valguspüha Diwalit. Sel puhul vestlesime Gingeri peakoka Dil Bahadur Gharti Chhetri’ga, kes liigutab leemekulpi küll Tallinnas, kuid pärit on hoopiski Nepaali pealinnast Kathmandust.\nViimati, kui Gingeriga vestlesime, olite Arsenalis just kohvikut avamas. Tänaseks on selles möödas 3 aastat. Kuidas Gingeril läheb?\nHästi, aasia toidu sõbrad on meid üles leidnud ja tundub, et inimestele meeldib. On tekkinud juba omad püsikliendid, kes on ka öelnud, et kui juba korra tuled, siis jäädki käima.\nOn inimesi, kes esimese asjana hõikavad „teil on see Ginger seal, väga hea koht,“ kui neile Arsenal keskust mainida. Tundub, et teil on tõesti oma fännibaas tekkinud.\nTundub nii, jah! Eks me muidugi püüame alati endast parima anda. Olen kokana töötanud pea 14 aastat, rännanud mitmetes riikides ja peamine eesmärk on olnud alati pakkuda sellist toitu, mis inimestele meeldib ja tuju heaks teeb!\nGinger kohvikus pakute India ja Tai köögi hõrgutisi. Mis on need märksõnad, mis neid kahte kööki iseloomustavad?\nMõlemas kasutatakse palju erinevaid maitsetaimi ja vürtse. India köögis on levinud rohkem karritoidud, Tais näiteks kasutatakse jällegi kookospiima. Aga on ka palju ühisosa, näiteks teatavad vürtsikuse astmed.\nTahtsingi kohe küsida, et kui inimene väga vürtsika toidu sõber pole, kas ta üldse leiab Gingeri menüüst midagi meelepärast?\nIkka leiab, mitte kõik aasia köögi toidud pole vürtsikad. Kuid alati võib paluda, et kokk teeks toidu vähem vürtsikaks. Teeme kõik toidud kohapeal valmis ja nii saame jooksvalt toitude vürtsikust muuta. Samas on meil ka inimesi, kes tulevad ja tahavadki just väga vürtsikat toitu. Eks ta maitse asi ole.\nSeoses selle vürtsikusega… olen kuulnud, et nii Eesti kui ka ümberkaudsete riikide Aasia söögikohad modifitseerivad oma retsepte nii, et see kohalikele meelepärasem oleks. On sellel tõepõhja ka või ainult linnalegend?\nEks seal pisut tõde ole. Siinkandi inimesed ei söö tõesti alati nii vürtsikat toitu, kui näiteks minu kodumaal harjunud ollakse, kuid see ei tee siinseid toitusid vähem autentseks. Lihtsalt mõnedel roogadel on vürtsikaid maitseaineid vähem lisatud. Aga kui võrrelda näiteks Tai või India inimeste maitse-eelistusi eestlaste omaga, siis on siin muidugi omajagu erinevusi.\nTuleb aga meeles pidada, et näiteks India on meeletult suur riik – seal on juba ühe riigi sees ühel toidul nii palju erinevaid maitsenüansse, et ei saagi öelda, et mingi toit on nüüd „autentne India köök.“ Seal on eri regioonides eri toidud. Olen ise elanud New Delhis ja võin öelda, et Gingeris pakume ka rohkem sealse Põhja-India piirkonna maitseid.\nMis toidud on Gingeri külastajate lemmikud, mida kindlasti proovida tasub?\nPopulaarsemad on näiteks murg tikka masala (tandoori ahjus küpsetatud kanafilee tomati-sibula ja karri kastmes), butter chicken (kanafilee kreemjas tomatikastmes või, ingveri ja koriandriga) ja Peking chicken (kanafilee magusas tomati-küüslaugu kastmes/küüslauk). Viimane on küll tegelikult hoopis Hiina köögist pärit. Aga tundub, et kana on siin kõigi lemmik!\nKes ei tea, siis tandoori ahi on India köögis levinud küpsetamismeetod, kus püstise silindri kujulises saviahjus küpsetatakse kõrgel tulel marineeritud liha, aga ka näiteks leiba. Traditsioonilise tandoori ahju kuumus võib ulatuda lausa kuni 480 kraadini!\nJa meil on muide täitsa olemas ka eraldi vegan menüü!\nMis Su enda lemmik siit menüüst on?\nPean tunnistama, et mulle väga meeldivad needsamad toidud, mis meie klientidelegi. Ju need tulevad meil siis tõesti hästi välja!\nRäägime magusatest asjadest. Milliseid magustoite Gingeris nautida saab?\nGulab jamon (Indiapärane magus kohupiimapall vanillijäätisega) on väga hea! Teeme ise ka aam wali kulfit (Indiapärast mangojäätist pistaatsiapähklitega). Ja no suur laste lemmik on muidugi friteeritud banaan vanillijäätise ja meekastmega. Pakume ka mango-juustukooki ja šokolaadi browniet.\n27. oktoobril tähistatakse hinduistlikus kultuuris valguspüha Diwalit. Mis püha see Diwali täpsemalt on?\nDiwali on püha, millega tähistame valguse võitu pimeduse ja hea võitu kurja üle. Kuna see on valguse pidu, siis kaunistame oma kodud, linnatänavad ja majad tulede ja küünaldega. Täpsemad traditsioonid on piirkonniti erinevad, meie Nepaalis näiteks palvetame mitmete jumalate poole ning küsime neilt õnne, õnnelikkust ja edu endale, perele ja tegelikult kõigile. See on rõõmus püha, pered veedavad koos aega ja sel ajal süüakse väga palju just kõikvõimalikke magustoite ja maiustusi.\nMida põnevat Ginger Diwali pidustuste puhul teeb?\nMina ise olen siis parasjagu puhkusel, justnimelt Diwalit tähistamas, kuid pakume siin teise peakoka juhendamisel traditsioonilisi Diwali toitusid ning kaunistame kogu kohviku valguspühale kohaselt sadade küünalde ja tuledega. Igaks juhuks tasub sel päeval laud ette broneerida, kui on tahtmine siis sööma tulla. Võib juhtuda, et näeme sel päeval ka traditsioonilisi India tantse…\nTule tähista Diwali valguspüha Gingeris 27. oktoobril!\nBroneeri laud: arsenal@gingercafe.ee või +372 660 8880\nMaitsev India ja Tai köök ootab Teid Arsenali Gingeris seitsmel päeval nädalas. Naudi traditsioonilisi toite, imemaitsvaid magusroogasid või rüüpa tervistavat ingveriteed Eesti suurima Buddha kuju seltsis!


Torm viis Paides võimlakatuse\n29. oktoober 2013 kell 5:18\nPäästeameti teatel viisid Eestit tabanud tormituuled öösel ära Paide Ühisgümnaasiumi katuse.\nKell 3.35 teatati häirekeskusele, et tuul on võimlalt katuse viinud ning terve park on katusetükke täis, vahendas ERRi uudisteportaal.\nPaar tundi hiljem kella 5.23 ajal said päästjad väljakutse Kuressaares, kus Smuuli tänava 5-kordse maja katus oli tormi tõttu lahti tulnud ning osa katusest rippus ohtlikult.\nMöödunud ööpäeval käisid päästjad loodusjõududest põhjustatud sündmusi likvideerimas kokku 116 korral. Põhiliselt eemaldati teele ja elektriliinidele kukkunud puid. Inimesed õnnetustes kannatada ei saanud.\n29. oktoober 2013 kell 14:28\nIf Kindlustus: suurkahjud on seotud tööstushoonete purustustega\nIf Kindlustuse kinnitusel on neile teatatud suurimad tormikahjud seotud tööstushoonete purustustega.


Nii see oli, meid oli Sao Paolosse külla kutsutud professor Moises Coheni poolt. Professor Cohen oli aastatel 2011–2013 ISAKOS (International Society of Arthroscopy, Knee Surgery and Orthopaedic Sport Medicine) presidendiks. Umbes 15 aastat tagasi rajas ta Sao Paolosse enda ravikeskuse – Coheni Instituudi, kus ta meid ka vastu võttis ja võimaldas nädala jooksul jälgida seal töötavate arstide töömeetodeid. Pole liialdus väita, et see on ülemaailmselt tunnustatud keskus, mis on spetsialiseerunud õla- ja põlveliigese ravile. Kliiniku juhata, professor Cohen on ise kuulus põlve patoloogiate spetsialist, lisaks temale töötab keskuses 10 arsti ning 30 füsioterapeuti. Lisaks professor Cohen-ile veetis meiega aega ka dr Benno Ejinisman, kes on tunnustatud õlaliigese spetsialist ning käib õpetamas Ameerika Ühendriikides (Arthrex-i kaudu).\nBrasiilia on ka kuulus meditsiiniturismi maa, millest see tingitud on?\nBrasiilia tervishoiusüsteem on teistsugune kui Eestis. Seal toimivad paralleelselt küll nii riiklik tervishoiusüsteem kui ka erameditsiin, ent vastupidiselt Eestile on sealne riiklik tervishoid kordades halvemas seisus kui erakliinikud. Tavaliselt on sealsetel elanikel kaks ravikindlustust, riiklik ja kindlustusfirmade kaudu tehtav. Riiklikud ravijärjekorrad on meie mõistes ebanormaalselt pikad – arstivisiidi ooteaeg on 2–3 aastat, operatsiooni ooteaeg kuni 3–5 aastat. Erameditsiin on seevastu väga oskuslikult ja operatiivselt korraldatud, kuid see kõik on ka väga kallis ning arstiabi kvaliteet sõltub sellest, kui kõrge koefitsiendiga on inimene ennast kindlustanud. Erameditsiini hea kvaliteedi tõttu sõidavad sinna paljud maailmakuulsad inimesed ennast ravima. Ka Coheni Instituudis on professor Coheni käe all ravitud näiteks jalgpallilegendi Pele, vormelisõitjat Barrichellot jne. Coheni Instituut on suuresti spetsialiseerunud just sporditraumadele ning väga põnev oli kogu ravi protsessi näha algusest lõpuni. Näiteks füsioteraapia on seal korraldatud nii, et kohal tuleb käia iga päev.\nMillised on Brasiilia operatsioonitoad võrreldes meie operatsiooniblokiga?\nBrasiilias on erakliinikud, -instituudid ja -keskused ja on suured erahaiglad. Opereerimise võimalust väikestes kliinikutes ei ole, need tehakse suurtes erahaiglates. Coheni Instituudi operatsioonid viiakse läbi maailmakuulsas Albert Einsteini nimelises haiglas (Hospital Israelita Albert Einstein), mida arvatakse olevat lõunapoolkera kuulsaim ja kalleim haigla.\nOperatsioonid sealses haiglas algasid hommikul 6.30, kirurgid teevad seal 6–8 operatsiooni päevas. Harjumatu oli see, et operatsioonitoa personali on palju. Näiteks peab olema lõikusel vähemalt kaks ortopeedi, põhjusel, et kui ühega neist peaks midagi juhtuma, ei satu patsiendi elu ohtu. Ortopeedidele lisaks viibib lõikusel ka kaks residenti, operatsiooniga seotud õed ja tehnikud. Korraga viibis operatsioonitoas lisaks patsiendile kaksteist inimest. Suur erinevus on ka see, et seal ei tohi operatsiooniõde kordagi haiget puudutada.\nMis tuli meeldiva tõdemusena, oli see, et meie suurte haiglate (Tartu Ülikooli Kliinikum ja Põhja-Tallinna Regionaalhaigla) uued opitoad on kindlasti modernsemad ning varustatud kaasaegsema tehnikaga kui sealsed. Brasiilia kirurgide töö on suhteliselt sarnane meie tööga, Eesti ortopeedid saaks seal kindlasti hästi hakkama.\nKliinikumis on õppe- ja teadustegevus olulisel kohal, kuidas on see korraldatud Brasiilias?\nErameditsiini juurde kuulub eranditult ka teadustöö. Olgugi, et meie puutusime kokku kalli erameditsiiniga, nägime, kuidas on teadustöö tegemiseks moodustatud erinevad uurimisgrupid. Igal nädalal peeti töögruppides koosolekuid, mis muuseas algasid pärast tööpäeva lõppu õhtul kell 20.00. Meid võõrustanud kirurgide töögraafik ja –koormus oli äärmiselt intensiivne.\nSellest, milliseid uusi teoreetilisi ja praktilisi võtteid omandasid Brasiilias kliinikumi füsioterapeudid Tauno Koovit ja Mihkel Luik, saab lugeda järgmisest Kliinikumi Lehest.


ID: 36081843, muudetud 15:36 14.07.2021\nväikebuss, punane, diisel, tagavedu, 5käiku manuaal, 6 ust, toodetud 01.1987, valuveljed 15, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, toonklaasid, katusereelingud, teisaldatav konks, uksekardinad, komisjonimüük, R4, tühimass (kg): 2200, täismass (kg): 3000, kütusepaagi maht (l): 300, kütusekulu linnas (l/100km): 10, kütusekulu keskmine (l/100km): 9, kütusekulu maanteel (l/100km): 8\nPaigaldatud ford transiti kap. rem. diiselmootor,koos käigukastiga (manuaal 5) tagasild,kardaan ka transiti oma ja näidikud. Ümberehitus passis olemas. viimane üv 12.13. Käivitub ja liigub. Parem tagapidur ja käsipidur vajab remonti.\nPildid paar aastat vanad\nKere vajab rem.\nEi lähe teemaksu alla.(no road tax)\nB kategooria M1