Astronoomid: meil tuleks näha end tulnukatena - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nTulnukaid otsivad Maa raadioteleskoobid saadavad välja küll sõnumeid «Tere, naaber!», kuid meie antennid on suunatud Luige tähtkuju piirkonna tähele KIC 8462852. Paljude kosmoseekspertide arvates tuleks tähelepanu pöörata aga hoopis Perseuse tähtkuju Omicron Persei tähele, edastab Discovery News.\nUniversum on hiiglaslik, selles on miljardeid tähti, millel hüpoteetiliselt võib olla elu. Võimalik, et maaväliselt elult ei ole seni signaali kinni püütud, kuna ei jõuta väga laia ala pidevalt jälgida ja uurida.\nSaksamaa Max Plancki päikesesüsteemi uuringute instituudi teadlaste Renee Helleri ja Ralph Pudritzi ning Kanada McMasteri ülikooli astronoomidegrupi arvates saab probleemi lahendada eksoplaneetide jälgimise abil.\nAstronoomid jälgivad eksoplaneete, tegemist on kaugete tähtede ümber liikuvate planeetidega, mis ei kuulu meie päikesesüsteemi. Just need eksoplaneedid võivad anda vihjeid, mida saab seostada intelligentse eluga.\nMaa teleskoopide või kosmoseteleskoopide abil vaadatuna paistavad need planeedid liikuvat oma tähe eest läbi, varjates sellega tähevalgust.\nAstronoomide jaoks on «Pühaks Graaliks» need planeedid, mis meenutavad meie planeeti Maad ning kui selline planeet asub oma tähest õigel kaugusel, et sellel saaks vett olla, siis tasub seda uurida. Maa- sarnasel planeedil ei tohi olla liiga kuum ega liiga külm.\nSeega peab eksoplaneedi puhul olema täidetud kolm nõudmist: see peab liikuma õigel kaugusel meie päikese sarnasest tähest, planeet peab olema umbes Maa suurune ja seal peavad valitsema Maa-sarnased olud, kaasa arvatud leiduma vett. Nende kolme aspekti olemasolul arvatakse, et suure tõenäosusega on seal siis elusolendeid, kaasa arvatud intelligentset elu.\nTulevikus loodetakse tulnukate jälile jõuda uue põlvkonna kosmoseteleskoopide abil, nagu seda on NASA James Webbi kosmoseteleskoop, mis võimaldab planeetide astmosfääris elusorganismide bioloogilistest protsessidest tekkinud biomarkerite jälile jõuda.\nSeni on keskendutud raadiosignaalide abil tehtavatele maavälise elu otsingutele, kuid ühtegi kindlat märki tulnukate kohta ei ole saadud. Inimkonna arvates peaks tulnukad samuti saatma raadiosignaale, mis Maal kinni püütakse, kuid tegelikkuses võivad maavälised olendid kasutada midagi muud, millest inimkonnal aimu ei ole.\nAstronoomid võivad saata välja signaale «Tere, naaber!», kuid kui tulnukad tegutsevad nii-öelda hoopis teisel laiepikkusel, siis kindlasti ei saa nad neid sõnumeid kätte.\nHelleri ja Pudritzi sõnul ei peaks keskenduma oma signaalide väljasaatmisele, vaid sellele, kuidas panna end tulnukate asemele ja vaadata olukorda nende vaatevinklist.\nTuleb eeldada, et ka tulnukad jälgivad kaugete eksoplaneetide liikumist samal viisil nagu inimkond, kasutades samalaadseid astronoomilisi meetodeid.\n«Meil tuleks mõelda, et me ise oleme tulnukad. Kui nad otsivad samuti eksoplaneete, siis peaks meie Maa neile samamoodi näha olema, nagu meile on paljud eksoplaneedid, mis oma tähe eest läbi liiguvad ja selle valgust varjavad. Võimalik, et need olendid on juba meie päikesesüsteemi leidnud ja uurivad seda, kaasa arvatud Maad. Seega ei saa välistada, et ühel päeval saame nende tervituse,» nentisid eksperdid.\n«Me ei tea, kas maavälised intelligentsed olendid kasutavad samasuguseid vaatlustehnikaid nagu meie, kuid kui nad lähtuvad samadest füüsikaseadustest ja uurivad planeedi liikumist oma tähe ees, siis on suur šanss, et me ühel päeval üksteist leiame,» lisas Heller.\nAstronoomid uurivad nüüd pingsalt kosmilist ala, mida hüütakse Maa transiiditsooniks. Selles tsoonis olevatelt planeetidelt saab vaadelda Maa orbiiti päikese ümber, seega saab teha järelduse, et kivine planeet asub oma tähest just sellisel kaugusel, et seal saaks elu olla. Tsoonis on umbes 82 meie päikese sarnast tähte, mille ümber on planeete.\n«Selle strateegia puhul on uurimisala üsna kitsas ehk suureneb võimalus, et Maa jääb mõnele tulnukast astronoomile silma. Võimalik, et need tulnukastronoomid märkavad meie planeedi atmosfääris biomarkereid ja tahavad teada, kellelt need pärit on. Ootame siis koputamist ja küsimust Kes kodus on?» lisas Heller.\nAstronoomide sõnul on inimkond lähtunud sellest, et kuskil mujal on tulnukad, kuid peaksime pilti muutma ja saama aru, et ka meie võime mõne teise intelligentse elu jaoks tulnukad olla.


Täna Kadrinas, Hõbenool OÜ-s, kastile kerge häälestus ja hooldus. Loodan siit ära sõita veidi dünaamilisema autoga...\nEsimesed muljed peale Hõbenoolt:\nKast vahetab konkreetsemalt kui varem, läksime seda teed et libistamised käiguvahetusel on minimaalsed, seda selleks et kasti planetaare hoida. Õli oli tiba vähe sees aga metalli ja muud jama välja ei tulnud, õnneks oli enne mind keegi hooldust teinud. Kickdown ilusti töötab, vahetuspunkti seadistasime tiba kõrgemale kui muidu et oleks vähe sportlikum.\nMootori tööd sai ka veel kontrollitud, selgus probleem miks OVPs üks kaitse välja peksis..korralik lühis oli juhtmestikus, selle kaitsme taga oli ka pritse juhtimine, lamda üldse ei rakendunud enne aga nüüd korras. Lisaks lugesime veakoode ja selgus ka et mootori temp andur mis annab infot EZL moodulile oli vigane\n...ühesõnaga auto muutus peale 10 eurist investeeringut oluliselt erksamaks...usun et ezl kas ei näinud tempi, või nägi kõrget tempi ja keeras kogu pöördevahemikus süüte hilisemaks ja sealt see uimasus..mis mittetoimiva kastiga koos tegi auto selliseks 2.0 mootoriga Mercedes-Benz sarnaseks. Nüüd liigub juba nagu 162kw aga pihustid vaja veel vahet, siis peaks olema enam vähem algne võimsus taastatud..\nAuto vahepeal saanud:\nUue plokikaane tihendi ja muu sinna juurde käiva\nUue summuti (keskmine ja lõpupütt)\nÜlevaatus on ka peal ametlikult ja kehtib kuni 2021.\nAga nagu iga hea asjaga siis on ka minul hetkel mott otsa saanud. Hea meel, et üks suhteliselt eriline 124 on ära päästetud romula pressi alt. Päris uhke tunne oli kui auto ülevaatuselt ausalt läbi läks. Mootor on kuiv, põhja all tilkasid ei ole. Tänu tehtud asjadele saab temaga muretult veel aastaid kulgeda. Autol ei ole passis katolüsaatorit mis teeb temaga ka edasised ülevaatused lihtsaks. Kõik suured asjad on tehtud ja korrastatud, tuhandeid eurosid ja sadu enda ja töömeeste tunde kulutatud temale. Hea meelega annaksin teatepulga üle. Kui see masin sind huvitada võiks siis võta minuga ühendust 53000051 või PM\nVärskemad pildid siin:\nAhjaa autoga saab kaasa hulganisti varuosi: tagavara mootor, terve juhtmestik 15" kaevukaaned koos talvekatega jne.\nHind foorumlasele: 4600.-\nMõlemad autod on müüdud.\nAdministraatorid! Palun teema sulgeda, et uus omanik saaks teha oma teema kui selleks õige aeg käes!


Voronja galerii avab suvehooaja Sandra Jõgeva näitusega “Usu küsimus” — Sirp\nVoronja galerii avab suvehooaja Sandra Jõgeva näitusega “Usu küsimus”\n“Usu küsimus”. Plakat, autor Eva Sepping\nPeipsiveerel vanausuliste külas asuv Voronja galerii avab oma kolmanda hooaja näituse, mis tegeleb küsimusega, kuidas inimesed jõuavad religioonini. Näituse autor on Sandra Jõgeva. Lisaks näitusele avatakse Voronja väike toidufestival, kus pakutakse kohalikule piirkonnale iseloomulikke toite – Peipsi kala, vanausuliste köögi toite, usuteemalisi maiustusi ja palju muud.\nNäitusel saavad sõna kristlikesse kogudustesse kuuluvad inimesed − nii uuematesse kui ka vanade traditsioonidega kogukondadesse. Intervjueeritavate seas on nii koguduste lihtliikmeid, kirikus töötavaid või teoloogilise haridusega inimesi, nii neid, kes on usu saanud kaasa oma perekonnast kui ka neid, kes on selle leidnud pikkade otsingute tulemusena. Näituse autori Sandra Jõgeva sõnul tulevad näitusel „kapist välja” mõned kuulsused, kes räägivad oma loo seoses religiooniga. Kõigil intervjueeritavatel on sügav suhe usuga ning mõned neist on kuulunud ka mitmesse taolisse ühendusse.\nSandra Jõgeva on viimase 15 aasta jooksul kuulnud palju lugusid religioossetest ühendustest siinsamas Eestis, mis neelavad inimesed endasse, olenemata nende haridusest või sotsiaalsest positsioonist. Sandra Jõgeva on usurühmitusi ja religioosseid kogukondi 9 aasta jooksul ka sihipäraselt ja „antropoloogilisest“ huvist külastanud ning loonud nende põhjal ka varem mõningad kunstiteosed.\nNäituse külalisesinejaks on Art Container (Tanel Saar, Janno Bergmann, Kilian Ochs) installatsiooniga “Taevane kuningriik”/”Kingdom of Heaven”. Näituse graafiline disainer on Eva Sepping. Fotode autorid on Eva Sepping ja Rasmus Merivoo, tehniline abi Tanel Saar, Kilian Ochs ja Rasmus Merivoo. Erilise tänu osaliseks saavad Taavi Toom, Imbi Arro, Reet Eru, Teet Raudsepp, Kristin Kalamees, Annely Aaslaid, Arne Maasik, Krista Sokolova ja Heie Treier. Näituse helikujunduse autor on Ardo Ran Varres.\nVoronja galerii kolmanda hooaja avapidu toimub aias, kus väikesel toidufestivalil pakuvad omakülamehed Mesi Tarest suitsuahjus tehtud kohalikku Peipsi kala, Voronja galerii kauaaegne koostööpartner Maria Aleksandrovna võtab ette vanauliste köögi ja teeb nii paastuaegset taimetoitu kui ka paastu lõppu tähistavaid piduroogi. Näitusega haakuva kontseptuaalse pagarileti “Inglikliinik” avab kunstnik Fideelia Signe-Roots, kus pakutakse usuteemalisi maiustusi.\nAvamispäeval viib Voronjasse Tartust eribuss, mis väljub Tartu Vanemuise parklast kell 13.30 ning jõuab tagasi Tartusse kell 18. Bussile tuleb eelnevalt registreerida Voronja galerii facebooki lehel: https://www.facebook.com/voronjagalerii\nVoronja galerii jääb avatuks kuni augusti lõpuni. Galeriid saab külastada kolmapäevast pühapäevani, kell 12-18.\nVoronja galerii asub Varnja külas, Peipsiveerel, vana kalurimaja paadikuuris. 2014. aastal, mil galerii avas esimese hooaja Kiwa kureeritud punk-näitusega „Ajutine valitsus. Nelikend aastat punki.”, väisas galeriid kahe kuu jooksul üle 1000 külalise. 2015. aasta suvel, kui galeriis oli avatud Mari Kartau kureeritud näitus „Comeback”, külastas galeriid üle 2300 huvilise.\nKail Kask ja Raul Oreškin, Voronja galeristid\n5884 4909, voronjagalerii@gmail.com


Venemaa hakkas toetama Liibüa mässulisi | Õhtuleht\nVenemaa hakkas toetama Liibüa mässulisi (3)\nÕhtuleht.ee, 14. märts 2017, 10:48\nKhalifa Haftar möödunud aasta sügisel kohtumas Moskvas Venemaa peaministri Sergei Lavroviga. Foto: Reuters / Scanpix\nVenemaa on viinud Liibüa piiri lähedal asuvasse Egiptuse Sidi Barrani sõjaväebaasi oma eriüksuslased, kelle ülesandeks on toetada Põhja-Liibüas tegutsevaid mässulisi.\nVenemaa sõjaväelaste viibimist Egiptuses on kinnitanud mitmed diplomaatilised allikad, kuid Egiptuse võimud eitavad kategooriliselt võõrüksuste viibimist oma territooriumil, edastas YLE.\nSiiski kinnitavad allikad, et Sidi Barrani sõjaväebaasis on vähemalt 22 Venemaalt pärit sõjaväelast ning mitmeid droone ning väidetavalt on nende eesmärk toetada Liibüa idaosa kontrolliva sõjapealiku Khalifa Haftari tegevust.\nKuid Venemaa pole ainukene, kes on Liibüasse saatnud oma sõjaväelasi. USA ja mitmete teiste lääneriikide eriüksuslased toetavad seal Liibüa valitsusvägesid, kelle vastu Khalifa Haftar sõdib.\nKhalifa Haftar kohtus esmaspäeva Moskvas ka Venemaa asevälisministri Mihhail Bogdanoviga, kes ütles Venemaa propagandakanalile Sputnik, et Venemaa toetab Liibüa kodusõja lahendamist poliitiliste vahenditega.\nLiibüas on möllanud kodusõda juba 2011. aastast alates, kui võimult kukutati diktaator Muammar Gaddafi.\nNaaberriik Egiptus on ilmselgelt mures Liibüas toimuva pärast ning on probleemi lahendamiseks teinud seni tihedat koostööd USA-ga, kuid nüüd Egiptuse võimud lähenenud järjest enam Venemaale, kellega viidi mullu oktoobris läbi suisa ühised õppused.


Magnus Kirt võistleb sel nädalal viimasel Teemantliiga etapil kopsakale auhinnarahale | Õhtuleht\nMagnus Kirt võistleb sel nädalal viimasel Teemantliiga etapil kopsakale auhinnarahale (3)\nToimetas Jarmo Jagomägi, 27. august 2018 13:01\nEMi pronksimees Magnus Kirt.Foto: ANDREJ ISAKOVIC\nOdaviskajate jaoks lõppeb tänavune Teemantliiga hooaeg 30. augustil Zürichis. Kõrget kohta nii sel võistlustel kui ka kogu aasta kokkuvõttes jahib Magnus Kirt.\nNeljapäeval kell 21.55 algaval võistlusel on meie mehel tugevad konkurendid. Kohal on sakslased Andreas Hofmann, Julian Weber ja Thomas Röhler. Üle 85 meetri meestest tuleb rinda pista ka Jakub Vadlejchi ja Neeraj Chopraga.\nTulevane tšempion? 20aastane India odaviskaja püstitas võimsa rekordi\nHooaja kokkuvõttes on parim Hofmann 27 punktiga, ühega jääb maha Röhler ning kolmas on Kirt 21 silmaga. Igal etapil on võitjale ette nähtud kaheksa punkti, teisele seitse, kolmandale kuus jne. Lisaks teenib esikolmik väärt preemia. Võitja saab 10 000, teine koht 6000 ning kolmas 4000 USA dollarit.\nTasub aga täpsustada, et finaaletapil enam eelnevad punktid ei loe. Neid loetakse selleks, et selgitada hooaja kokkuvõttes kaheksa paremat. Nõnda kroonitaksegi Zürchi esikohamees Teemantliiga tšempioniks. Lisaks on esikolmikule ette nähtud vinged auhinnarahad - 50 000, 20 000 ja 10 000 dollarit, preemiat saavad kõik kaheksa atleeti.\nZürichis on stardist ka teine eestlane. 400 meetri tõkkejooksus teeb kaasa Rasmus Mägi.\nMeie mehel tuleb vastamisi minna EMil kulla teeninud Karsten Warholmi ja hõbedase Yasmani Copelloga. Väljastpoolt Euroopat pakkuvad kõva konkurentsi tänavuse hooaja kolmas mees Kyron McMaster (47,54) Briti Neitsisaartelt ning ameeriklane TJ Holmes (48,30).


Remifentanil Kabi, 1 mg süste-/infusioonilahuse kontsentraadi pulber\nRemifentanil Kabi, 2 mg süste-/infusioonilahuse kontsentraadi pulber\nRemifentanil Kabi, 5 mg süste-/infusioonilahuse kontsentraadi pulber\nMis ravim on Remifentanil Kabi ja milleks seda kasutatakse\nMida on vaja teada enne Remifentanil Kabi kasutamist\nKuidas Remifentanil Kabi’t kasutada\nKuidas Remifentanil Kabi’t säilitada\nRemifentanil Kabi sisaldab ravimit nimega remifentaniil. See kuulub ravimite rühma, mida nimetatakse opioidideks. Neid kasutatakse valu leevendamiseks. Remifentanil Kabi erineb teistest selle rühma ravimitest väga kiire toimealguse ja väga lühikese toimekestuse poolest.\nRemifentanil Kabi’t võidakse teil kasutada, et te ei tunneks valu operatsiooni eel või ajal.\nRemifentanil Kabi’t võidakse kasutada valu leevendamiseks, kui te olete intensiivravi osakonnas ja teile teostatakse kontrollitud kunstlikku hingamist (18aastased ja vanemad patsiendid).\nkui olete remifentaniili, fentanüüli derivaatide (nt alfentaniil, fentanüülsufentaniil) või selle ravimi mis tahes koostisosade (loetletud lõigus 6) suhtes allergiline.\neraldi ravimina anesteesia alustamiseks.\nKui te ei ole kindel, kas midagi eelnevast kehtib teie kohta, pidage enne Remifentanil Kabi teile manustamist nõu oma arsti, apteekri või meditsiiniõega.\nEnne Remifentanil Kabi teile manustamist pidage nõu oma arstiga:\nkui teil kunagi on operatsiooni ajal esinenud kõrvaltoimeid\nkui teil kunagi on esinenud allergilisi reaktsioone või kui teile on öeldud, et te olete allergiline:\nkui teil esineb kopsu ja/või maksafunktsiooni kahjustus (te võite olla tundlikum hingamisraskuste tekke suhtes)\neakad või nõrgestatud patsiendid (põhjustatud vähenenud veremahust ja/või madalast vererõhust) on tundlikumad südame või vereringehäirete tekke suhtes.\nKui te ei ole kindel, kas midagi eelnevast kehtib teie kohta, pidage enne Remifentanil Kabi teile manustamist nõu oma arsti või meditsiiniõega.\nTeatage oma arstile või apteekrile, kui te kasutate, olete hiljuti kasutanud või kavatsete kasutada mis tahes muid ravimeid, kaasa arvatud ilma retseptita ostetud ravimid. Siia kuuluvad ka taimsed ravimid. Eeskätt rääkige oma arstile või apteekrile, kui te võtate midagi järgnevast:\nKui te olete rase, imetate või arvate end olevat rase või kavatsete rasestuda, pidage enne selle ravimi teile manustamist nõu oma arsti või meditsiiniõega.\nTeie arst selgitab teile Remifentanil Kabi kasutamise võimalikke riske ja kasusid, kui te olete rase või toidate last rinnaga.\n24 tunni jooksul pärast teile Remifentanil Kabi manustamist on teil soovitatav hoiduda imetamisest. Juhul kui te lüpsate rinnapiima välja, ärge andke seda oma lapsele, vaid visake minema.\nKui te jääte haiglasse vaid operatsiooni päevaks, siis ütleb arst teile, kui kaua te peate ootama, enne kui võite haiglast lahkuda või autot juhtida. Varsti pärast operatsiooni autojuhtimine on ohtlik. Teil on soovitatav paluda kedagi, kes saadaks teid teel haiglast koju.\nRemifentanil Kabi’t tohib manustada ainult hoolikalt kontrollitud tingimustes ja kättesaadav peab olema esmaabivarustus. Remifentanil Kabi’t manustatakse seda tüüpi ravimite kasutamise ja toimega tuttava kogenud arsti poolt või tema järelevalve all.\nRemifentanil Kabi’t saab manustada:\nühekordse süstena veeni\npideva infusioonina veeni. Sel juhul manustatakse teile ravimit pidevalt pikema aja jooksul.\nViis, kuidas teile ravimit manustatakse ja annus, mille te saate, sõltuvad:\noperatsioonist või ravist, mida te saate intensiivraviüksuses\nteie valu tugevusest.\nErinevatel patsientidel kasutatakse erinevaid annuseid.\nMaksa- või neerufunktsiooni kahjustusega patsientidel ning patsientidel, kellel teostatakse neurokirurgiat, ei ole annuse vähendamine vajalik.\nÜlitundlikkusreaktsioonid, sealhulgas anafülaktilised reaktsioonid: patsientidel, kellele on manustatud Remifentanil Kabi’t, esineb neid harva (võib esineda kuni 1 inimesel 1000-st). Nähtudeks on:\nmügarlik nahalööve või nõgestõbi igal pool üle keha\nsilmalaugude, näo, huulte, suu või keele turse (angioödeem), mis võib põhjustada hingamisraskust\nTe peate otsekohe ütlema oma arstile või meditsiiniõele, kui teil tekib mõni nendest sümptomitest.\npindmine hingamine (hingamise depressioon)\naeglane südame löögisagedus, millele järgneb südameseisak (patsientidel, kes saavad remifentaniili koos ühe või mitme anesteetilise ravimiga)\nfüüsiline vajadus Remifentanil Kabi järele (ravimisõltuvus) või vajadus ajapikku suurendada annuseid, et saavutada sama toimet (ravimitolerantsus)\nteatud tüüpi südamelöökide ebaregulaarsus (atrioventrikulaarne blokaad).\nMuud kõrvaltoimed, mis võivad esineda teie ärkamisel pärast anesteesiat, on järgmised:\nvererõhu tõus (hüpertensioon)\nväga suur rahu või uimasustunne (sedatsioon).\nMuud kõrvaltoimed, mis on esinenud eeskätt Remifentanil Kabi järsul ärajätmisel pärast rohkem kui 3 päeva kestnud pikaajalist manustamist\nkiirenenud südametöö (tahhükardia)\nToimeaine on remifentaniil.\nTeised koostisosad on glütsiin ja vesinikkloriidhape.\nRemifentanil Kabi on valge kuni kollakasvalge või kollakas süste-/infusioonilahuse kontsentraadi pulber. See on saadaval värvitust klaasist viaalides.\nRemifentanil Kabi 1 mg süste-/infusioonilahuse kontsentraadi pulber: 1 või 5 viaali pakendis\nRemifentanil Kabi 2 mg süste-/infusioonilahuse kontsentraadi pulber: 1 või 5 viaali pakendis\nRemifentanil Kabi 5 mg süste-/infusioonilahuse kontsentraadi pulber: 1 või 5 viaali pakendis\nPärast manustamiskõlblikuks muutmist ei tohi Remifentanil Kabi’t manustada ilma edasise lahjendamiseta kuni kontsentratsioonini 20 kuni 250 mikrogrammi/ml (50 mikrogrammi/ml on soovitatav lahjendus\ntäiskasvanutele ning 20 kuni 25 mikrogrammi/ml 1-aastastele ja vanematele lastele), kasutades ühte allpool loetletutest i.v. lahustest.\nMikrobioloogilise saastatuse vältimiseks tuleb ravim kohe ära kasutada. Kui ravimit ei kasutata kohe, vastutab selle säilitamisaja ja –tingimuste eest kasutaja. Ravimit võib säilitada kuni 24 tundi temperatuuril 2...8ºC, välja arvatud juhul, kui manustamiskõlblikuks muutmine on toimunud kontrollitud ja valideeritud aseptilistes tingimustes.


Võida KUKU raadio hommikuprorgammis 28.11-01.12 endale karbitäis Ampstükke! - AMPSTÜKK\nVõida KUKU raadio hommikuprorgammis 28.11-01.12 endale karbitäis Ampstükke!\nVõida uue nädala esmaspäevast neljapäevani endale karbitäis Ampstükke! Kuku raadios toimub 28.11-01.12. Ärataja hommiku-programmis orienteeruvalt kell 8.45 kuulajamäng, kus saab võita iga päev komplekti (20tk) erinevaid maitseid. Saatejuhid Rohke Debelakk, Ave-Marleen Rei ja Kristjan Gold küsivad igal hommikul 3 küsimust ja viimase küsimuse õigesti vastaja ongi võitja. Oodata on huvitavaid küsimusi, tule osalema!\nMargit Kimmel2017-04-15T11:11:08+02:00november 25th, 2016|0 Comments\nÜlehomme on naistepäev!\nERM-i muuseumipoes nüüd olemas ka Ampstükid\nKodused maitsed kaugel maal\nHomme on sõbrapäev! Mis võiks parem olla magusast üllatusest? Üllata oma arsamat või toredat koostööpartnerit.\nAmpstukk Batoon bio mahe Vegan Võida karbitäis Ampstükke öko


Jumal on loonud meid elama vabana - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Jumal on loonud meid elama vabana\nJumal on loonud meid elama vabana\n03.03.2021 | Rita Puidet | Rubriik: Kirikuelu\nPiiskop Tiit Salumäe Pereraadiole intervjuud andmas.Toomas Mäeväli.\nLäänemaal valmistutakse augustis tähistama Eesti iseseisvuse taastamise ja esimese missio toimumise 30. aastapäeva kristlike ürituste sarjaga.\nMissio korraldustoimkond, kuhu misjonikeskuse ja Lääne praostkonna töötegijate kõrval kuulub ka Eesti Kirikute Nõukogu ja kohalike omavalitsuste esindajaid, on selgitanud tänavuse missio üldteema „Rõõm vabadusest“ tähendust: „Rõõm ja vabadus kuuluvad elu olemusse. Jumal on meid loonud elama vabadena ja rõõmsa meelega. Kui välist vabadust hakatakse piirama, siis on meil sõnavabadus, et vastu võidelda. Kui ellu tuleb muret, võitleme sellega rõõmsas lootuses. Rõõmus meel hoiab hinge vabana ja on eriline elujõud!“\nTöörühm on koostanud missio programmteksti, mis annab teoloogilise vaate mõistetele „rõõm“ ja „vabadus“. Tekstis on välja toodud need Piibli kirjakohad, mis on kogudustele abiks piiblitundide korraldamisel, palvuste või jumalateenistuste pidamisel. Aga need on kindlasti abiks ka iseseisvalt pühakirja süvenejatele. Kuigi päevade keskmes on rõõm, ei tohi unustada, et kristlase tee pole sile ja sirge, see on ahtake, aga me võime kiidelda ka viletsusest, teades, et viletsus toob kannatlikkuse, kannatlikkus läbikatsutuse, läbikatsutus lootuse (Rm 5:3-4).\nEks praegune olukordki nõuab toimkonnalt kannatlikkust, lahenduste otsimist, aga ka lootust. „Aga pessimism paneb ka nägema Jumala väge, mis meid saadab. Me pole esimesest missiost saati seda protsessi seisma pannud. Kunagi pole öeldud, et missio on läbi! Küsimus on, kuidas sellega haakuda,“ on öelnud piiskop Tiit Salumäe Pereraadiole antud intervjuus.\nReedel toimunud koosolekul, mis nüüd juba tavapäraseks saanult peeti üle Interneti, täpsustati kogudustes toimuvaid tegevusi, kuulati toimkondade plaani ja arutati eelarveküsimusi. Kõigile Lääne praostkonna piirkonnas tegutsevatele kogudustele on koostatud tegevuste tabel, kuhu maiks oodatakse koguduste poolt pakutavat nädalakava. Eriline saab muidugi olema taasiseseisvumispäev 20. august. Kõikide koguduste esindajad ja külalised on oodatud 21. augustil missio tänujumalateenistusele Haapsallu, kus jutlustab peapiiskop Urmas Viilma.\nMissio vajalikkuses ei ole põhjust kahelda, küll võivad koroonapiirangud teha oma korrektiivi, ent nagu eespoolgi öeldud, elame lootuses ega jäta Issandat ega tema ainsatki heategu kiitmata.\nEelmine: Lauluraamatukomisjoni proovitrükisest\nJärgmine: Põltsamaa kirik saab uue vaiba\nIlusaim kell kuulutab suurt rõõmu ja ühendab rahvast - 11.05.2022\nUudiseid praostkondadest - 11.05.2022\nKogudused on toime tulnud - 11.05.2022\nTraditsioone kandev praostkond - 11.05.2022\nVeidi lärmakad, aga sõbralikud ja abivalmid - 04.05.2022


Kuressaarest lummatud piltnik üllitas linna fotoalbumi - Saarte Hääl\n– 02/05/2013Rubriik: Kultuur\nKURESSAARE VAATED: Ida-Virumaalt pärit fotograaf Lembit Michelson on Kuressaare fotoalbumisse kogunud 300 pilti, mis tehtud kuue-seitsme aasta jooksul. Foto: Stuudio Akriibia\nTallinnas aktiivse fotograafina tegutsev Lembit Michelson on Kuressaare vaateid süstemaatiliselt üles pildistanud juba 20 aastat.\nKuressaare 450. sünnipäevaks ilmub Lembit Michelsoni mahukas fotoraamat. Akriibia fotostuudios töötav piltnik ütles Saarte Häälele, et 20 aastat Kuressaare pildistamist täitubki tal tänavu maikuus, seega on fotoraamatu üllitamine teataval määral sümboolne samm.\nPalju ta tänaseks meie linnast fotosid teinud on, ei oska Michelson öelda, sest seni ei ole tal olnud põhjust neid kümneid tuhandeid pilte üle lugeda. Kuressaare fotoalbumis ehk fotoraamatus, mis mees linna väärika sünnipäeva puhul välja andis, on pilte umbes 300. “Täpselt pole ma neidki kokku lugenud, aga eakamad neist on kuue-seitsme aasta vanused,” tõdes ta.\nMichelson nentis, et viimased poolteist-kaks aastat ongi ta teinud tugevat tööd just fotoraamatu valmimise nimel. “Panoraamid, mis on selles raamatus, said just sel ajavahemikul pildistatud, samuti hulk fotosid, mis sobitusid vanemate ülesvõtetega, et moodustuks ühtne tervik,” selgitas fotograaf. Raamatus leidub ka fotosid, millel on Kuressaare ettevõtted.\nFotoalbumi koostamise mõtet on Lembit Michelson endas kandnud juba aastaid. “Kuressaaret on näidatud erinevates väljaannetes koos muu Saaremaaga, kuid minu teada pole keegi kunagi sellest linnast eraldi fotoalbumit üllitanud. On vaid paar raamatut, kus on vanad pildid Kuressaarest,” põhjendas piltnik.\nIda-Virumaalt Toilast pärit mees kinnitas, et teda on võlunud kõik, mis merega seotud. Unistuste teoks tegemiseks tuleb alati püstitada ülesanne, et jõuda positiivse tulemuseni.\nPeale Saaremaa ja lähemalt Kuressaare on Lembit Michelsoni kinnitusel Eestimaal veel mitmeid paiku, mille käekäiku on ta sama kaua ülima põhjalikkusega jälginud. “Loomulikult on mul nende aastate jooksul tekkinud siin toredaid sõpru ja sidemeid, mis soojendavad südant ja aitavad elada,” peab Michelson Kuressaaret üheks oma kindlaks lemmikuks.\nLembit Michelsoni autogrammitunnid\nOma uut fotoalbumit tutvustab Lembit Michelson Kuressaares juba tuleval nädalal.\nAutogrammitunde on ühtekokku neli: 9. mail kell 12–13 raamatukaupluses Rahva Raamat, samal päeval kell 18–19 Kuressaare kultuurikeskuses; 10. mail kell 17–18 uues kohvikus Mosaiik ja kell 20–21 Arensburgi spaahotelli sohvarestoranis Muusa.\nKultuurikeskuses avatakse linna sünnipäevanädalal 7. mail ka Lembit Michelsoni fotonäitus “Kuressaare 450”.\nLisatud: 14.05.2013 / 08:32\nPalju õnne Lembit fotoalbumi väljaandmise puhul. Teravat silma ja nobedat näppu ka edaspidiseks.\nFotoalbum Kuressaare - Fotostuudio Akriibia


Meemikonkurss julgustab õpilasi proovile panema oma matemaatilist loovust | Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituut\nMeemikonkurss julgustab õpilasi proovile panema oma matemaatilist loovust\nEesti Matemaatika Selts, Pärnu Rääma Põhikool ning Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituut kutsuvad õpilasi üle Eesti osalema meemikonkursil „Matemaatika on …”. Võistluse eesmärk on leida matemaatikast ka teist laadi rõõmu kui see, mida pakub tavapärane ülesannete lahendamine ja vastusteni jõudmine. Võistlustöid saab esitada kuni 15. maini.\nÜks konkursi korraldajatest, Pärnu Rääma Põhikooli haridustehnoloog Mart Kimmel ütles, et meem on noorele hea väljendusviis, sest ta saab kokku panna sõnumi ja illustratsiooni. Varasem meemikonkurss “Päriselu internetis vs kujutlus” näitas, et noored on loovad ja julgevad oma mõtteid jagada.\nMeemikonkursile on oodatud osalema nii 1.–12. klasside ja kutsekoolide õpilased kui ka üliõpilased. Võistlustöid saab esitada 1. aprillist 15. maini. Iga osaleja peab võistlustöö üles laadima Padleti keskkonda ja saatma töö sellele aadressile mart [ät] raama.ee. E-kirja tuleb lisada meemi autori nimi ja nimetähed või varjunimi (kui need on tööl nime asemel), kool, klass või kursus ning kui on olemas juhendaja, siis ka tema nimi ja e-posti aadress. Juhendaja võib ühe kirjaga saata mitme osaleja andmed. Padleti seinad leiab vanuserühmade järgi võistluse kodulehelt.\nLisateave: Anette Tiitus, Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi turundus- ja kommunikatsioonispetsialist, anette.tiitus [ät] ut.ee


Google soovib, et kasutajad kasutaksid 64-bitine Chrome'i ja hakkaksid automaatselt uuendama - Arvutus- - 2019\nBrauseri sõjad raevuvad, isegi kui Google Chrome'i brauser turgu valitseb. Microsoft Edge, Mozilla Firefox ja Apple Safari jätkavad turvavööde lõpetamist ja lubadusi konkurentsivõimeliste toimivuste ja funktsioonide osas ning Google ei istu oma soovis säilitada oma turgu valitsevat seisundit.\nGoogle Chrome'i uusim versioon, 58.0.3029.96, teatas teisipäeval ja lubab tavalisi veaparandusi ja funktsioonide täiendusi. See toob kaasa ka ühe olulise muutuse, mis mõjutab paljusid kasutajaid ja toob 64-bitiste versioonide korral nende installeerimisi kiirusega - kas neile meeldib või mitte.\nTänased kaasaegsed süsteemid on võimelised toetama 64-bitist tarkvara, mis pakub paremat mäluhaldust, jõudlust ja isegi turvalisust. Sellegipoolest jätkavad paljud kasutajad mis tahes põhjusel 32-bitiste versioonidega, ehkki nad lihtsalt ei saanud ümberehitamist. Chrome pakub 64-bitise versiooniga mitmeid täiustusi ja Google arvab, et see on aeg kõigile, kes suudavad lülitit teha.\nNagu ettevõte pani selle oma blogipostitust avaldades Chrome 58:\n"Stabiilsuse, jõudluse ja turvalisuse parandamiseks lähevad 64-bitisele Chrome'ile automaatselt üle 64-bitisele Chrome'i kasutavad kasutajad, kes on praegu Chrome'i 32-bitise versiooni ja 64-bitise Windowsi, millel on 4 GB või enam mälu ja automaatne värskendus. see värskendus. 32-bitise Chrome on Chrome'i allalaadimislehel saadaval. "\nChrome 58 käivitub järgmise mitme päeva või nädala jooksul, nii et kui te pole veel rännanud ja mingil põhjusel soovite 32-bitisesse versiooni jääda, siis soovite automaatsed värskendused keelata. Google ei ole seda protsessi hõlpsasti teinud, tõenäoliselt seetõttu, et ettevõte soovib kõik turvakaalutlustel värskeima versiooni kaudu ja seega soovite tõenäoliselt vältida muudatuste tegemist.\nChrome sisaldab mitmeid olulisi turvaparandusi, mida Google siinkohal kirjeldab. Lõpptulemus on see, et Google võtab tõsiseid samme, et hoida Chrome turvaliselt ja hästi, ja kui märkate muudatust, kui te järgmine kord Chrome'i versiooni vaatate, nüüd teate, miks.


Operatiivteenistuste ja Tallinna linna koostööõppust ettevalmistav koolitus 2021-2022 > Tallinn\nOperatiivteenistuste ja Tallinna linna koostööõppust ettevalmistav koolitus 2021-2022\n1.-3. novembril 2021 toimus Tallinnas operatiivteenistuste ja Tallinna Munitsipaalpolitsei kriisireguleerimismeeskonna liikmete koostöökoolitus.\nKoolituspäevadel käsitleti Päästeameti, Politsei- ja Piirivalveameti, Tallinna Kiirabi ja Häirekeskuse ressursse ja töökorraldust; Tallinna linna kriisijuhtimise süsteemi ja töökorda, Päästeameti demineerimiskeskuse ressursse ja töökorda, tegevusi sündmuskohal ning sotsiaal ja massimeedia tähtsust ja ohte.\nKoolituse eesmärgiks oli tagada esimese tasandi juhtidele vajalik ettevalmistus, mis võimaldab edukalt täita sündmuskohal vastava tasandi juhi ülsandeid. Samuti täiendati koolitusel oskusi ja teadmisi tegutsemaks koostöös teiste teenistuste sama tasandi juhtidega ning kõrgema tasandi juhtidega.\nLisaks olid koolituskavas ettenähtud kõrghoone põlengu maketiharjutus, kus osalejad lauaõppuse raames lahendasid hoone kustutustööde juhtimist, inimeste päästmist ja evakueerimist ning liikluskorraldust ja ohuala perimeetri hoidmist.\nKoolituse kulminatsiooniks oli väliõppus, kus imiteeriti reaalset mitme kannatanuga liiklusõnnetust, lisaks tavapärasele sündmusele reageerimisele ja tegevustele sündmuskohal said osalejad lahendada ka õppuse stsenaariumist tulenevaid probleeme migratsiooni temaatika ning lõhkeseadeldise olemasoluga õppuse alas.


Mehhiko 2007: Teisipäev, 13.märts - San Cristobal, San Juan Chomula, San Lorenzo Zinacantan\nTeisipäev, 13.märts - San Cristobal, San Juan Chomula, San Lorenzo Zinacantan\nTänase päeva jutt tuleb keskmisest pikem, kuna meile räägiti pikalt ja laialt kohalike pärismaalaste kommetest ning niipalju kui meelde jäi, sai kõik üles tähendatud. Sest vähemalt meie jaoks oli tegu pagana huvitava jutuga.\nAga kõigest järgemööda. Hommik San Cristobal de las Casases oli omamoodi huvitav. Öösel olime isegi endale paksema teki peale vedanud, sest temperatuur langes sinna 13-14 kraadi juurde (varvaste ja ninaga mõõdetud tulemuse keskmine). Ehk siis selline keskmine Eesti suveilm ööpäev läbi. Hommikusöögiks oli kuum kohv, hot cakes, soojad saiakesed ning maasika- ja papaiamoos. Hot cakes ja soojad saiakesed on muide 2 erinevat asja - esimesed on magusad koogikesed ja teised... noh soojad saiakesed. Magusast sai oksendamiseni ja arve selle suhkrulaksu eest jäi alla 100 peeso.\nTänase päeva peamine plaan oli külastada pärismaalaste külasid. Just nimelt ei taha öelda indiaanlaste, kuna Kolumbuse geograafilist ignorantsust pole mõtet rõhutada ning Indiaga pole ju kohalikel mingit pistmist. LP väitis, et tuurid algavad keskplatsilt ning turistidel omapäi pole mõtet küladesse minna, kuna taustinfo tegeliku elu kohta annab külastusele kordades väärtust juurde. San Cristobali keskväljakul astuski üks tüüp juurde ning andis meile voldiku, mille peale oli kirjutatud "Alex & Raul Tours", San Juan Chomula & San Lorenzo Zinacantan, 5 tundi, 150 peesot nägu. Diil! Alexi ja Rauli tuur oli ka üks kiidetumaid nii LP-s kui ka erinevatel reisisaitidel.\nTuur algas 9.30, vahepeal saime jälle korrespondentsi Eesti poole teele panna. Sõit kahe mikrobussiga kestis 20 minutit ning grupid jagunesidki kaheks - ca 6-7 inimest ühe giidiga. Esimeseks peatuskohaks oli San Juan Chomula ning meie giidiks oli Cesar, kelle juured olid samuti siin mägedes, kuid kuna ta soovis elada modernsemat elu, siis oli ta sunnitud ära kolima San Cristobali. Pärismaalaste külad toimivad oma reeglite järgi ning kui neid reegleid ei järgita, siis heidetakse sind lihtsalt kogukonnast välja ja sunnitakse ära kolima. Cesar oli töötanud ka mõnda aega Cancunis, Hiltoni keti hotellis, kuid üle paari aasta sellele orjatööle (tema sõnad) ja korporatiivelule pühendada ei soovinud. Tuli hoopis tagasi oma juurte juurde ja nüüd tutvustab külalistele oma kultuuri ja traditsioone. Edasi tulebki pikem jutt maiade järeltulijate elust-olust nagu Cesar meile seda rääkis.\nEsteks seletati ära käitumisreeglid - kirikus sees pilti teha ei tohi, kogukonna liidritest pilti teha ei tohi ning ka tavalisi külaelanikke ei ole mõtet ilma luba küsimata fotografeerida. Kahe esimese reegli rikkumine toob kaasa füüsilise karistuse kohalike kappide poolt (varustatud kaigastega). Erandeid ei ole. Seega oli väga kasulik, et need reeglid meile nüüd üheselt selged olid. Pildistamine oli keelatud seetõttu, et väidetavalt võtab see juhtidelt ja kirikus pühakutelt hinge. Hinge kaotamise eest ei tundunud kaikaga mööda kuppu andmine tegelikult eriti julma karistusena.\nSan Juan Chomula e lihtsalt Chomula ning enamus ümberkaudsetest küladest kuuluvad tzotzili keelt rääkivatele maiadele. Võõraid (sh mehhiklasi) sinna elama ei lubata, isegi ööbida ei ole külades reeglina võimalik. Rääkimata siis majade müümisest. Mehhikos elab kokku ligikaudu 12 miljonit pärismaalast, kes räägivad 62 erinevat keelt. Maiade keeli räägib Mehhikos ja Guatemaalas kokku 5 miljonit inimest. Enamus pärismaalastest on vaesed ja tegelevad põlluharimisega, see on ka põhjus, miks zapatistid oma rühmituse lõid.\nTzotzilid on teadlikult valinud sellise eraldatuse muust maailmast. Samuti on nad valinud oma elustiili ja tegelikult ka elatustaseme. Nende soov on säilitada oma kultuuri ja keelt ning nad ei soovi saada mehhiklasteks. Cesar rääkis kuidas suurte turismibussidega külla kirikut ja turgu vaatama saabuvad turistid vaatavad kohalikele tihti ülevalt alla ja ei mõista nende elustiili. Arvatakse, et nad on rumalad ja ei suuda oma elu kaasajastada, teadmata, et see on inimeste teadlik valik.\nMeie tuur algas surnuaia juures. Surnuaial oli nelja värvi riste - valged, mustad, sinised ja rohelised. Jah riste. Tegemist ei ole siiski katoliiklike ristidega vaid maiade ristidega (visuaalselt erinevusi pole). Nende ristidega koos kasutatakse männioksi, mis on tzotzilide jaoks püha puu. Lõuna pool džunglis, kus mände ei kasva, on pühaks puuks Ceiba puu.\nSamas katoliiklus on siiski kohalikku usundit väga palju mõjutanud ning kaasaegne usund on katoliikluse ja maausundi ristand, kuid sellest hiljem. Ristide värvid näitasid surnud inimese vanust - valged ristid tähistavad surnud lapsi, mustad täiskasvanuid ja sinised ning rohelised noori. Noori tähistavate ristide erinevatel värvidel oli samuti üsna lihtne seletus - tzotzilite jaoks on tegemist ühe ja sama värviga. Nende keeles on üks ja seesama sõna nii rohelise kui sinise jaoks e siis taevas ja muru on nende jaoks ühte värvi. Surnuaial ja selle ümber kolasid ringi ja nosisid rohtu lambaid. Neid kasvatavad kohalikud ainult villasaamise eesmärgil, lambaliha ei sööda kunagi. Lambavillased paksud riided olidki domineerivad Chomula elanike garderoobis (kui nii võib öelda). Muide iga küla rahvariided on erinevad, seega on väga lihtne kindlaks teha, kust keegi pärit on.\nMeie tuur jätkus väikese jalutuskäiguga küla põldude vahel looklevatel tänavatel. Varsti jõudsime ühe maja juurde, mis oli lokaalse tähtsusega pühakoda. Meie grupp paluti sealse usujuhi poolt sisse. Lugupeetav ise oli muide täis kui tinavile (tuletan meelde, et kell oli ligikaudu pool 11 hommikul). Usujuht pühakojale valitakse aastaks ning selle ametiposti saamiseks tuleb teha läbi üsnagi pikk rituaal. Esiteks pead valima Chomula kirikus endale pühaku kuju, keda hakkad kummardama. Kui ennem sind on selle sama pühaku omale kummardamiseks valinud näiteks veel 17 meest, siis pead 17 aastat ootama ennem kui saad usujuhi staatuse. Selle aja jooksul pead töötama kirikus, sest usujuhiks olemine on VÄGA kulukas. Kui sinu aeg kätte jõuab, siis kolid oma kodukülast Chomulasse, rendid aastaks maja ja rajad oma pühakoja. See pühakoda, kuhu meid viidi oli tavaline muldpõrandaga talutare, kuhu sisse oli rajatud siis altar.\nKulutused aga tekivad rituaalidest. Esiteks muidugi maja rent, kuid peale selle on veel väga palju kohustuslikke elemente, mille eest peab usujuht hoolitsema (ning mille peab omast taskust kinni plekkima). Näiteks pühakojas peavad maas olema männiokkad, seintel peavad rippuma värsked mägitaimed, altaril peavad pidevalt põlema küünlad, urnis peab tossama männivaik lõhna tekitamiseks ning lisaks omatakse veel hulk erinevaid altarikaunistusi. Iga 20 päeva tagant (maiade jaoks 1 kuu) vahetatakse taimi ning siis tuleb korraldada suur pidu, jällegi usujuhi rahakoti arvelt. Cesar tõi ka näite - männivaigu kilo on 250 USD ja aastas läheb seda ca 80kg. Seega ainuüksi männivaigu peale kulub aastas 220tuh EEK! Täiesti uskumatud summad.\nPeale kõigi nende kaunistuste ja pidude, peab usujuht varustama palvetajaid söögi ja joogiga. Eks seda jooki jagub muidugi ka juhile endale :) Aga mis veel meile pühakojas silma jäid, olid üle altari veetud jõulukaunistused (tuletan meelde, et oli märtsi keskpaik) ja vilkuvad ning pinisevad jõulupuu tuled. Meie giid rääkis, et need võetakse maha alles siis, kuid nad katki lähevad. Seni aga värvilised tuled jäävad vilkuma ning kõlab "Aisakell, aisakell...".\nMeile seletati veel ka värvide tähendusi (mitte siis jõulukaunistuste omi vaid üldiselt). Põhivärve on 5 - roheline/sinine, must, valge, punane ja kollane. Roheline on maailma keskpunkt e mänd/Ceiba puu. Must on ka neil seotud surmaga ning samuti tähistab läänt. Läände loojub päike (e sureb päev) ja peaga lääne suunas maetakse ka kõik surnud. Selle vastand on loomulikult valge ning see tähistab sündi ja toitu, valge on ka idakaare värv. Kollane sümboliseerib põhja ning jõukust ja punane oli lõunakaare värv (tähendas ka verd). Vastavalt nendele värvidele põletatakse pühakodades ka küünlaid. Valge on tortilla värv, seega seda värvi küünla põletamine on toit jumalale. Kollase põletamisega paluti aga näiteks raha. Küünlaid on alati 3-ga jaguv arv või siis 13. 13 on liigeste arv inimesel - 3*2 kätel, 3*2 jalgadel ning kael. Nii 3 kui 13 on maiade jaoks pühad arvud ning seoseid ja uskumisi nende numbritega seoses on palju. Aga pühakojaga oli selleks korraks kõik ning mõne peeso toel kergendasime selle pühakoja usujuhi kulude koormat ja tänasime teda vastuvõtu eest. Vaevalt, et ta midagi väga adus, sest alkohol oli teinud oma töö.\nSellest pühakojast edasi liikusime keskväljakule, kus oli tõesti näha juba üsna palju turiste. Peaväljak oli agressiivseid müügimehi ja kerjavaid lapsi täis. Meie giid ütles, et me mingil juhul lastele raha ei annaks, sest muidu nad ei lähe kooli. Leiavad, et kerjamine tasub palju rohkem ära. Tegime nagu Cesar õpetas ja ükski kriimunägu ei saanud meilt peesotki. Meile anti natuke vaba aega ja kõndisime keskplatsil ja selle läheduses asuval turul ringi. Tegime vargsi pilte, üritades teha nägu, et mitte inimestest. See sobis, ükski kaikamees keskplatsi kõrvalt meiega õiendama ei tulnud.\nNiisiis kirik. Korrati veel üle, et kirikus pildi tegemine tähendab minimaalselt lõhutud kaamerat, verist nina ja ööd kohalikus kongis. Väljast oli kirik nagu kirik ikka, kuid sisemus ja traditsioonid erinesid kristlikust kirikust kui öö ja päev. Kiriku põrand oli üleni kaetud männiokastega ning kõik seinad olid täis pühakute kujusid (needsamad pühakud kelle poole peab palvetama, et usujuhiks saada). Pühakutel rippusid kaelas peeglid, millel on mitu seletust. Kõige levinumaks on uskumus, et vanad maiade jumalused kandsid kaelas mingeid mineraalsest materjalist kilpe, mis päikest peegeldasid. Seega on komme lihtsalt katoliiklikele pühakutele üle toodud. Peegeldav valgus ka puhastavat inimesi.\nPeale pühakute sai veel oma usku kinnitada ka teiste objektide poole palvetades. Üheks levinuimateks olid Coca Cola või Pepsi Cola pudelid. Nagu ma vist juba eelnevalt olen kusagil maininud, on Coca Cola mehhiklaste absoluutne lemmikjook ning tarbimise järel ollakse oma põhjanaabrite järel teisel kohal. Kuid ei kummardata ei maailma kallimat kaubamärki ega selle pakendit vaid hoopis sisu. Vana pärismaalaste uskumuse kohaselt seostub gaaside väljastamine kehast pahadest vaimudest vabanemisega (sellest ilmselt ka nende gaaside paha lõhn :)). Vanasti joodi nende gaaside tekitamiseks mingit taimedest kokku keedetud pruuni jooki, tänasel päeval on see lihtsalt üle kantud kaubandusvõrgust saada olevatele kooladele. Värv ja toime on ju sama. Seega kui keegi krooksub või pihustab vaikselt peeru, siis palun mitte pahandada! Inimene tegeleb omaette eksorsisimiga!\nVõib-olla võib tavalisest katoliiklusest erinevaks pidada ka kanade ohverdamist kirikus. Ka sellel on täiesti loogiline põhjus - juba vanad maiad rääkisid, et kanaga ravitakse haigusi. Tegemist on täiesti unikaalse ja universaalse medikamendiga. Sest kui puudutada elusa kanaga käsi, keha, jalgu ja pead, siis lähevad kõik haigused kana sisse. Siis piisab vaid kanal kael kahe korra keerata ning oledki haigustest prii. Musta kanaga sama operatsiooni tehes saab muide vabaneda nõidustest, seega kanu tasub pidada. Vähemalt nii seal usutakse.\nJa kõigele sellele ebatavalisusele vaatamata on tegemist siiski peamiselt katoliiklusega. Kõige suurem pühak selles linnas (nagu linna nimigi vihjab) on Ristija Johannes. Usuhierarhias on tema asetatud isegi Jeesusest endast kõrgemale.\nAhjaa, meessoost chomulalastele meeldis pauku teha. Seest õõnes puujunn kätte, see püssirohtu täis, punn ette, suitsu pealt süüde, käsi püsti, silmad kinni ja JUMAKI. Mitu korda jättis süda lööke vahele. Eriti populaarne on paugu tegemine siis, kui mehepoeg on joonud. Ja nende Jumal kaitseb joodikuid, sest käteta kohalikke me ei näinud. Kuigi pauk, mis sellisest instrumendist tuleb on ikka võimas.\nNii palju siis San Juan Chomulast, edasi sõitsime naaberkülla San Lorenzo Zinacantani ning see oli hoopis teistsugune. Ei mingit paugutamist, ei mingeid turiste, ei mingit joomingut. Kirik oli nagu kirik ikka - pinkidega, põrand pühitud ja palvetati Jeesuse kuju poole. Zinacantanlased ütlevad, et Chomulalased elavad nagu koerad. Seda öeldes nad siiski ei heida midagi ette nende uskumustele ja kommetele - ollakse tolerantsed kõikide uskude suhtes. Seda kasutatakse aga tihtipeale ära. Mehhikosse voolab sisse igatsugu uskukeerajaid - mormoone, Jehhoova kummardajaid, presbüterlasi ja muid elukaid, kes tahavad tuua "ainsat ja õiget usku matsidele". Jätke põlisrahvad rahule kuradi jobud!\nAga mitte sellest ei tahtnud ma rääkida. Zinacantanis sai meile osaks au külastada ühte käsitööliste kodu. Tegemist oli väikese majapidamisega kesklinna lähedal. Ok tegelikult ikka ei olnud väike - kokku oli selles perekonnas 21 liiget. Kodus olid ainult naised, sest nii on kombeks. Mehed lähevad kas varavalges põllale (või nt kohvi-istandusse) või aitavad küla peal kellelgi maja ehitada. Maja ehitamist ka nägime - üks mees kopsis midagi, 3-4 meest tõmbasid suitsu ja ilmselt aasisid töötegijat. Üksteise aitamine on siiski põlisrahvaste seas üsna levinud ja talgutelaadset töötegemist on palju. Vastavalt meie giidi jutule vastandub see keskmise mehhiklase ellusuhtumisele. Seega ühe mehhiklase enda hinnangul on nad ikka üsna kinnised - maja ja krundi ümber ehitatakse müür ning kogu elu käib müürist seespool. Ega see väga ei huvita, mida naaber teeb. Ehk siis mehhiklased ei ole sellised ülevoolavalt avatud ja suhtlemisaltid, pigem ikka natuke kinnised. Selle väitega võib nõusse jääda, kuigi peab mainima, et kõik kellega suhtlesime ja kohtusime olid vägagi sõbralikud.\nAga käsitöölistest edasi. Kodus olevate naiste tööd on kudumine (elatusallikas), söögitegemine, laste kasvatamine. Muide kõik, mis naine oma käsitööga teenib, jääb naisele. Mehega ei pea ta midagi jagama. Abiellutakse selles kogukonnas noorelt 12-13 aastaselt, esimene laps sünnib 15-aastaselt. Peres on keskmiselt 7-8 last, sest rasestumisvastaseid vahendeid ei ole lubatud kasutada.\nMeie külaskäigu ajal kõva töö käis. Hunnik vaipu, tekke, laualinasid jne oli muidugi valmis ja meie ootel, kuid samas käis ka pidev uute tegemine. Ülemine pilt on 37 aastasest naisest, kes tegi järjekordset vaipa. Et külalistel asi ülemäära teoreetiliseks ei läheks ja et ostusoov kergemini esile tuua, viidi meid kööki. Köögiks nimetan ma hoovi peal olnud muldpõrandaga hoonet, kus ühes nurgas oli lõke e söögitegemise koht. Meie meeleheaks valmistati meile musta värvi maisijahust tortillasid, mida sai siis kuumalt proovida, raputades eelnevalt peale purustatud kõrvitsaseemneid ja lisaks lusikaga teravat tomatikastet. Oi kuidas maitses hästi! Kohe mitu tükki sai hinge alla pandud. Kuid see polnud veel kõik. Meile anti proovida ka kahte erinevat alkot, kuid nende nimetused ja koostis on kadunud ajaloo annaalidesse. Märkmikus on mul lihtsalt kirjas, et mu abikaasale teine jook maitses, kuna see oli selline magus. Toidu eest panime neile laua peale ka veidi kõlisevat ja läksime kauplesime käsitöö müüjatega. Müüjannadeks olid ilmselt pere vanim ja noorim liige, kes oskasid hispaania keelt vist jällegi sama palju kui meie. Oluline oli see, et numbrid olid selged. Kauplesime välja 2 lauakatet ja veel 2 väiksemat alust - kokku 90$. Suurt tekki ei tahtnud veel ikka osta, kuna pikk tee veel ees ja ega kohver pole kummist.\nLõpuks anti veel väike õppetund kohalikust rahvameditsiinist. Kribasin üles selle, mis meelde jäi.\nHaavade kokkukasvamise kiirendamiseks soovitatakse sinna peale panna ämblikuvõrk. Ma muidugi ei tea millised need kohalikud ämblikud on. Et kas peab 10 mehega minema ning kõigepealt matšeetedega ämbliku ära tapma (kusjuures nt keskmiselt 2 meest ei tule tagasi), et tema võrku saada, kuid loogika selles on, et veidi kleepuv ja riidesugune aine hoiab vere kinni. Eriti huvitav ravim oli punetiste ja ekseemide vastu. Nimelt tuleb kolmeks päevaks panna päikese kätte, kaevu kohale tubaka ja kange alkoholi leotis. Hiljem sellega määrides pidavat probleemid kaduma kiirelt. Merehaiguse vastu aitab kaneel ja seda ma tegelikult juba teadsin. Neid tarkuseid oli veel, kuid kellel täpsem huvi, sellel tuleb Mehhikos ära käia.\nAga iga hea asi saab ükskord otsa. See oli meie tuuri viimane peatus. Kokkuvõttes oli tegemist väga, väga huvitava tuuriga, mis aitas väikesegi pilgu heita Mehhiko põlisrahvaste järglaste igapäeva ellu. Ega kõik ei pruukinud ju meeldidagi, kuid see on nende elu, mistõttu kedagi hukka mõista ei saa.\nSan Cristobalis olime tagasi kella 2 paiku päeval. Et maksimaalselt oma aega siin ära kasutada, läksime uuesti käsitööturule. Abikaasa ostis pluusi ja seeliku ning veel mingit ninni-nänni. Kust mujalt sa ikka nii vinget käsitööd leiad - osta tuleb ikka otse allikast. Bussijaamast sai ära ostetud ka piletid homseks sõiduks Palenquesse. Kuna seekord oli vahemaa lühike, siis startisime hommikul, maksma läks järgmine ots 116$ per istmik.\nEt need paar tortillat ikka terve päeva toiduvajadust ei kata, siis hüppasime sisse ühte söögikohta ja tellisime "Menu del Dia" neljakümne kaheksa peeso eest. Selle eest toodi meile kana consomé (supp), biifsteek juurviljadega ja kook jäätisega. Lisaks sai tellitud apelsinimahla, millest ühe valas autor pikemalt mõtlemata oma pükstele. Kohe terve klaasi. Nii tore oli. NOT. Toit oli muidu selline Harju keskmine, hinnangut vähendas kindlasti ka märg ja kleepuv tunne.\nPärast hotelli liipamist ja riiete vahetus läksime uuesti linna peale õhtut veetma. Läksime kaasa kohaliku trendiga ning võtsime OXXO nimelisest kauplusest hot-dogi (kõik tegid seda!) ning üritasime keskplatsil müüjate käest ühte pleedi välja kaubelda. Meie hind oli 40$, müüja küsis 50$. Kuna järeleandmisi ei tehtud kummalgi poolel, siis jäi tehing ära. See intsident näitas väga hästi seda, et igakord ei ole võimalik tingida ja hindadel ei ole alati mingit hullu kirvest vahel. Aga see suhtumine, et "alati tuleb tingida", on tegelikult rumal. 50$ pleedi eest on ju tegelikult naeruväärselt tilluke hind, et mida siin enam tingida, aga noh... Püüame ennast parandada.\nÕhtu lõppes minu jaoks selle romaani kirjutamisega ning abikaasa parandas "saladuslikult" purunenud lühikesi pükse :).


Varustatud Köök » Need Hinnad On Tavalised - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardVarustatud köögid - milliseid hindu sa peaksid ootama?\nSäästa raha köökides\nHankige seadmeid ise\nOsta mustri köögid\nOsta kasutatud köögid\nKöök on maja või korteri sisustamisel kindlasti üks suurimaid sisustusi. Kuidas köökide hinnad on koostatud, milliseid hindu peate köögi jaoks ootama ja kuidas arvutada kulusid, lugege käesolevas artiklis.\nAllpool on toodud mõned hinnad erinevate köökide jaoks. Muidugi, sõltuvalt kvaliteedist ja omadustest, võib köök olla ka palju kallim.\nMini-köök, varustatud umbes 300 - 400 eurot\nKööginurk ilma seadmeteta umbes 900 EUR\nL-vormi 2,500 eurot\ntäielikult varustatud kööginurk, kõrge kvaliteet alates umbes 2800 eurost\nSaare köögid, täielikult varustatud umbes 4 000 eurot\nKöögihinnad varieeruvad aga suuresti sõltuvalt kaasasolevate elektriseadmete seadmetest, materjalist ja hinnast. Saare köök võib kindlasti maksta 20 000 eurot või isegi 40 000 eurot - sama kehtib ka teiste ehitusmeetodite kohta.\nKöögi hinna suhtes otsustav on alati:\nTootjad / levitajad\nSisuliselt võib köögid eristada:\nKööginurk (ühejooneline ehitus)\nL-kuju (kööginurk pluss üks ala)\nU-kujuline (haruldane, L-kujuline pluss täiendav kööginurk)\nSaare köögid (kööginurk ja eraldi küpsetussaar)\nErinevatel kujudel on väga erinevad hinnad, kuid nad pakuvad ka suuri erinevusi hoiuruumis ja tööpindades. Ostes peaksite siiski alati pöörama tähelepanu sellele, mida tegelikult vajate. Ülekaalulised köögid (näiteks U-kujuline, kui vaja ainult kööginurka) mitte ainult ei võta palju ruumi, vaid on ka tarbetult kallid.\nSpoonitud või spoonitud vineer on alati odavam kui kvaliteetne täispuit - see peaks olema selge. Tahkete puidust köökide puhul mängib puidu tüüp lõplikus hinnas kindlasti otsustavat rolli. Näiteks on sageli kasutatav männipuust palju odavam kui kõrgema kvaliteediga puit.\nOdava hinnaga köögid on sageli varustatud nimeseadmetega. Seadme kvaliteet võib olla väga erinev, ulatudes üsna suurest kuni märkimisväärselt halvemini. See risk on seotud ostuga.\nSeevastu kvaliteetsed kaubamärgiga seadmed on sageli üsna kallid. Mõnel juhul võib kaubamärgiga seadmete vahetamine muuta köögi koguhinnaks palju kallimaks. Seevastu ei ole seadmete asendamine terviklike pakettide odavamate versioonidega sageli võimalik või ainult lisatasu eest.\nIgal juhul pidage meeles, et seadmete kvaliteet tasub pikas perspektiivis tavaliselt ära. Kvaliteetsed kaubamärgiga seadmed kestavad sageli 10-20 aastat ilma probleemideta, samas kui odavatel seadmetel võivad olla puudused ja kõrged remondikulud. Peale selle juhtub sageli, et varuosade hankimine no-nimeta seadmete jaoks on sageli kallis või isegi võimatu ja siis tuleb seade halvimal juhul asendada.\nPaljude köögi pakkumiste puhul on hind "nagu näha". Kui soovite vahetada üksikuid kappe või asendada seadmeid teistega, siis tekivad sageli suured lisakulud. Paljudel juhtudel arvutatakse köök täielikult ümber, pakkumishind lõpeb.\nSelliste hinnamuutuste puhul peaksite alati pöörama tähelepanu muutunud konfiguratsioonidega ning igal juhul võrrelge hindu teiste täielike köökidega. Sageli on ka teine köök koos juba soovitud seadmega ka täieliku hinna eest - ja seega sageli odavam kui spetsiaalne arvutus.\nPaljudes majades või korterites on paigaldusolukord problemaatiline. Standardmõõtmeid ei saavutata ega ületata. Nendel juhtudel jääb alternatiiviks sageli ainult kohandatud köök.\nSellised köögid on kallimad kui tavapärastes suurustes olevad köögid. Kohandatud valmistusega köök peab tavaliselt ootama umbes 4 000 eurost.\nLisaks sellele on määravad samad standardtegurid nagu riiulite köögid.\nSeadmed ja seadme kvaliteet\nEt muuta köögi odavamaks, säästes raha, on mitmeid võimalusi:\nMida väiksem on köök, seda odavam on tavaliselt. Kui valite ainult nii suure köögi, et teil on piisavalt ruumi ja ruumi kogu vajaliku varustuse jaoks, saate tavaliselt köögi hinda oluliselt vähendada.\nTööpindu on võimalik luua ka odavamalt teiste võimalustega, näiteks baari- või suure laua abil, mis on eraldi paigaldatud "saareks". See põhjustab tavaliselt oluliselt vähem kulusid kui suurema köögi ostmine.\nKöögihinnad sisaldavad sageli kõrgelt arvutatud seadme hindu. Kui ostate kööki ilma seadmeteta, siis on teil võimalus osta seadmeid eraldi ja kasutades pakkumisi või eriti odavaid seadmeid, mida saate tihti palju raha säästa.\nKuna paigalduskohtadel ja sisseehitatud seadmetel on alati standardiseeritud mõõtmed, on seadmete paindlik valik tavaliselt problemaatiline. Loomulikult saate hõlpsasti uuesti paigaldada olemasolevad või hästi säilinud kasutatud seadmed ja taaskasutada.\nKõigepealt vaadake kaupmehi prooviköögi ja eksponaadi kohta. Selliseid kööke on võimalik üksikjuhtudel vähendada kuni 50% võrra - kulumise tunnuseid ei ole nendel juhtudel tavaliselt vaja karta.\nValitud köögimööbel peaks siiski olema enam-vähem kooskõlas nende ootustega, kuna kohandusi on sageli raske saavutada ja see võib sageli põhjustada suuri lisakulusid.\nKui leiate kasutatud köögi, millel on sobivad mõõtmed ja omadused, on see sageli õnne. Pange tähele, et püstitamine ja demonteerimine ning transport vajavad sageli kvalifitseeritud töötajaid ja võivad põhjustada lisakulusid.\nKöögi ostmisel on hindade võrdlemine absoluutselt soovitatav. Kui teil on kalduv ettekujutus sellest, mida te otsite, toimib see ka hästi. Pöörake tähelepanu ka spetsiaalsetele hooajalistele tutvustustele - paljud köögid on hindadel teatavatel aegadel ja tegevusnädalatel sageli madalamad.\nMilline on joogiveeseadme ahela skeem, milliseid küsimusi saab lugeda siin ja mida otsida.


Maaülikool sai kaks uut audoktorit - Haridus - Tartu Postimees\nMaaülikool sai kaks uut audoktorit\n17. juuni 2009, 12:26\nEesti Maaülikooli peamaja.\nEesti Maaülikooli nõukogu andis audoktori nimetuse Helsingi Ülikooli emeriitprofessorile Pertti Harile ja Poola Teaduste Akadeemia põllumajandus- ja metsakeskkonna instituudi keemialaboratooriumi juhatajale professor Lech Szajdakile.\nHelsingi ülikooli emeriitprofessor Pertti Hari on üks kliimamuutuste mõju ökosüsteemidele uurimise pioneere ja teinud koostööd eesti teadlastega juba alates 1970. aastatest, edastas Eesti Maaülikooli pressitalitus. Tema suureks teeneks on maaülikooli kraadiõppurite vastuvõtmine ja koolitamine Helsingi Ülikoolis.\nLisaks on ta oma ideid esitanud seminaridel ja loengutel ka Eesti Maaülikoolis. Praegu käib eriti aktiivne koostöö kliimamuutuste valdkonnas.\nPertti Hari on üks nüüdisaegse mõõtekompleksi rajamise ideolooge Järvseljale. Samalaadsed uurimisjaamad töötavad edukalt Soomes ja annavad antud uurimisvaldkonda suunavat informatsiooni maailmateaduses.\nPoola Teaduste Akadeemia põllumajandus- ja metsakeskkonna instituudi keemialaboratooriumi juhataja Lech Szajdaki koostöö maaülikooliga sai alguse bioloogiliselt aktiivsete ainete uurimisest Eesti muldades ja laienes hiljem ka taimsele produktsioonile.\nKoostöö käigus sai professor Szajdakist suurepärane nõustaja moodsate biokeemiliste meetodite juurutamisel maaülikooli laboratooriumides, marjakultuuride kvaliteedi hindamisel bioloogiliselt aktiivsete ainete sisalduse aspektist, turvaste ja metsakõdudega seotud doktoritööde kaasjuhendamisel ja teadusartiklite koospublitseerimisel.\nÜhist teadustööd on kavas jätkata Eesti ja Poola vaheliste projektide kaudu ka aastatel 2010-2012.\nAudoktorid promoveeritakse Eesti Maaülikooli akadeemilisel aktusel 13. novembril.


Loe... about Kas Eesti vajab presidenti?\nMa ei tea lennundusest midagi. Teisalt, ma ei tea ka sapööritööst midagi, aga kui keegi miini grillib... Kuulge, Euroopa komisjoni otsus EA kohta tuli üllatusena ainult neile, kes saavad palka selle eest, et üllatust teeselda.\nLoe... about Õhust ja armastusest\nPraegust ajastut Eestis on nimetatud ka kurdiks ajastuks. See on liiga leebe – kurtus pole surmav tõbi. Rumalus on.\nLoe... about Aeg on küps Toompea kamba minema löömiseks\nIlmas ei ole mustvalgeid toone.\nLoe... about Väike inimlik žest, millele vastatakse – kuulidega Charlie Hebdo toimetuses\nÜle pika aja sündis Eesti poliitmaastikul midagi uut. Midagi, mis annab lootust. Ent inertsi (nii füüsikas kui mõtlemises) ei murra ühekorraga. Kõik on veel lahtine, kuid vaevalt valimiste kaotajatel muud üle jääb, kui seljad kokku panna; muutumisest nad keeldusid. Ees ootab neli aastat ikaldust, ent jää on liikuma hakanud.\nLoe... about Kaotajate valitsus\n„„Vee aasta lõpul saavutasid tsentrifugaalprotsessid muistses Impeeriumis märgatava arengu. Selle kasutas ära Püha Ordu, mis praktiliselt esindas feodaalse ühiskonna kõige reaktsioonilisemate rühmituste huve...” Aga kas te teate, kuidas põlevad laibad tulpade otsas lehkavad? Kas te olete kunagi näinud lõhkirebitud kõhuga alasti naist tänavatolmus vedelemas?” (A.& B.\nLoe... about Raske tee tähtede poole\nLoe... about Nikolai Baturin 70\nLoe... about 2012 – mida meile ennustatud on\nLoe... about Loomingust, konnatiigis\nLoe... about Mis saab ulmekirjandusest pärast kosmoseajastu lõppu?


Tänane kuupäev 27 Sept, 2021 10:15\n4. leht 454-st\n[ 6801 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 454 Järgmine\nPostitatud: 03 Apr, 2009 14:55\nViimati muutis Fucs, 20 Apr, 2016 23:43, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 15:11\nEhh. Pange siis kokku väike nimekiri sellest mis oli hea nõukaajal (viimasel kolmandikul) mis paha ja vastupidi, mis on nüüd hea ja mis paha. Postitage see siia. Hea oleks siis võrrelda mis kus kes kas. Et mihuke List see pikem saab?\nSee oleks kaunis tüütu asjatoimetus. Minul on lihtsalt isiklik arvamus,et vaatamata okupatsioonile ja mõningatele piirangutele oli TERVE eesti rahva olukord parem püsimajäämise mõttes.\n*Võrdleme narkomaanide arvu aastal 80 ja preagu,Aidsi levikut\n*Kui palju ülikooli lõpetajaid on preagu ja palju oli vanasti ning mida on võimalik selle haridusega tegelikult peale hakata. Tuletan meelde,et kaugeltki mitte kõik kes saavad "innovaatilise äriõppe" ei nühi finantsdirektori tooli.\n*Elementaarne söök/jook-jm säärane igapäeva kaup\n*Rahva tervislik seisunud.\n* Enamus suur ehitisi nagu maanteed ja sillad on ka just nõuk. ajal tehtud.\nMe võime küll rääkida,et preagu näiteks on meil igalühel arvutid ja mobiil kui aastal 80. polnud seda Lääne samuti mitte. Ja 90. keskel maksis suvaline mobiil telefon terve kuupalga!\nSeoses tehnoloogia arenguga võib paljusidki teisi puuduseid kõrvaldada.\nPS. Ma pole Eesti vastane ega kommunist,aga kuidagi praegu riigikord tundub,et liigutakse Eesti poole,mis on lihtsalt üks äripind ja igasugune identiteed jäetakse tahaplaanile.\nViimati muutis Wots, 03 Apr, 2009 15:14, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 15:14\nFucs, nagu jutuajamise käigust välja tuleb, kipuvad inimesed, kes pole NL -i ajal elanud(või olid puha tatikad), tolleaegset elu idealiseerima. Eks seal ole ikka parem kus meid pole(pole olnud).\nMa siiani arvasin, et tootmine ehitatakse sinna kus inimesi on, mitte vastupidi aga ju uuel ajal uued kombed. Kuigi ma ei saa aru, kies see loll peaks olema, kes ehitab tehase. Sinna juurde ehitab ta küla või linna ning jääb inimesi ootama. Ma arvan, et ta on väga rumal inimene.\nEuro Liidu arengu toetus on puhas jama ning selle võiks lükata paberimajanduse keerdkäikudesse. Ainult inimesed saavad kultuuri edasi kanda ja elus hoida,mitte teatud rahasummad mille eest ehitatakse nö rahvamajasid,laululavasid ja vaatetorne.\nEinoh, eks ilmselt saab kaerajaani ka hanges karata kuid laulupeo korraldamine metsas on tiba raske.\nSiiski,ootan sinupoolset valgustamist Eesti kunsti taassünnist ja õielepuhkemisest peale 50. aastast okupatsiooni.\nSõnaühend "Vormilt rahvalik, sisult kommunistlik" ütleb midagi? Selline see kunst kippus olema. Mitte kõik, elitaarne kunst ei olnud seda sageli. Kui nagu nimigi ütleb, ei olnud ta mõeldud massidele.\nMajapidamistest rääkides ... te mehed tööl tööd ka teete või? Mina isiklikult lihtsalt ei jõua peale tööd midagi eriti teha. Lisaks olen üsna kindel, et paljudel on majapidamisest ikka väga idealiseeritud ettekujutus. Paar lehma, mõni siga, kartulipõld ning juurviljavaod võtavad ikka VÄGA suure osa ajast. See omakorda tähendab, et keegi peaks kodune olema ning see majapidamine asub asulast üsna eemal. Edasi mõelde ise\nPostitatud: 03 Apr, 2009 15:26\nNarkomaania oli NL -s tegelikult üsna levinud, isiklikult arvan, et vähene levik oli seotud vohava alkoholismiga ning sellega, et raha teenimiseks suurt mõtet polnud. Raha võisid kokku ajada kuid ega mingist tasemest alates(maja, auto jms) sellega suurt teha polnud, hakkasid liiga silma paistma.\nKõrgharidus. Oli riiklik tellimus. Riik ütles, et tuleb 10 inseneri ning kindlustas neile ka töökohad(jutu järgi). Palju neist tööle sai ja jäi, oli iseasi.\nKuritegevus. Oot, sa ei tea NL -i ajast üldse midagi? Vangilaagrid jms on täitsa võõras? See, et sa kirpe tänaval hüppamas ei näe, ei tee neid veel olematuks.\nElementaarne söögi ja joogi saad sa praegu ka kätte.\nLasteaiakohti polnud ka siis, ise istusin vanaemaga pea 5 -da eluaastani kodu, kuna sõime- ega hiljem lasteaiakohti Pärnus polnud.\nTöötuse vastu võitlemiseks oli hea lahendus. Kõik töötasid aga tehtud ei saanud midagi. Ehk siis või määriti küll tervele leivale kuid see kiht oli ikka imeõhuke. Praegu on kiht vähemalt mõne koha pealt paksem.\nTervislik seisund on puhtalt käsukorras parandatav. Aga katsu sa seda tänapäeval öelda, oled igavene siga kohe.\nSuurehitiste teema haakub pigem ajaga. Kuidas sa kujutled seda ette, et NL oleks jätnud teed ehitamata? EW lõpus hakkas autostumine alles tekkima.\nÜldiselt arvan ma, et inimestele, kes olid vene ajal noored või olemata, tunduvad ajad ammused ilusamana kui nad tegelikult olid. Tühjad letid, joomine, üldine pohhuism ja venestamine pole just asjad, millele õhates tähelepanu pööratakse.\nLihtsalt minu 5 senti.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 15:47\nMina mõistan narkomaandie all süstivaid sõltlasti,kes pahatihti levitavad Aidsi ka. NL-is oli lõuna vabariike kus kanepit kasvas ning selle suitsetamine oli pehmelt öeldes veres,ühiskonnale see ohtu ei kujuta.\nIrw,preagu on täpselt samamoodi kõrgharidusega,näiteks Tehinka Kõrgkoolis on inseneridele aastas ette nähtud 20 kohta riigieelarvelist. Riiklik nõudlus või lihtsalt säte.\nKuid erinevalt NLi ajast ei saa tänapäeval riik MITTE KEDAGI tööga varustada,või sundida mingit firmat kedagi tööle võtma! 20kohta on lihtsalt sümboolne number. Ma ei suuda siin edasiminekut leida.\nKas sa tahad väita,et vangilaagrid(ärme 50. arvesta kus kasutati massiliselt orjatööjõudu) koosnesid ainult eestlastest? Seal olid üle terve Liidu massid kokkuaetud.\nRääkides kuritegevusest,siis vähemalt karistused olid tol ajal tunduvalt suuremad. Praegu on liigne võrdsuse ja ülekohtu kartuses reaalsed vangla aastad väääga napiks jäänud. Samuti,miks mitte vange juba tööl kasutada?\nEks väga paljudel ametitel polnud jah suuremat mõtet kuid vähemalt inimene ei hulkunud niisama ja liigutas miskit. Hüva,tänapäeval laseb see hädapätakas mööda tänavaid ringi ja korjab pudeleid ning hooletuse tõttu põhjustab tulekahjusid. Kas pompsusid on odavam kiirabiga käia ravimas kui nemad varustada elemenaatrse tööga ja majutusega. Kodutute hooldekodud on samamoodi olemas. Miks nemad siis vahepeal natukene omalt poolt ei võiks liigutada?\nMa sugui ei väida,et nõuka aeg oli ideaalne maailm kuid nii mõnigi asi oli palju elutervemalt ära korraldatud. Joomise kohta võime kõik väga palju näiteid elust enesest tuua nii preagu kui nõuka ajal,sellest pole võimalik midagi välja lugeda.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 17:53\nWots on lihtsalt idioot, neid on alati ja igal pool olnud. RIIK peaks kedagi sundima ja panema tööle, no tule taevas appi (Pole ma ise küll mingi Ansipi pooldaja, aga siin sobib ta ütlus nagu "rusikas silmaauku"). Wots, mine ravile!\nPostitatud: 03 Apr, 2009 18:35\nMögga, juba 70-ndate lõpupoole hoiti haiglate vastuvõtuosakondade uksed ööseti lukus, sest õdedel olid pahupidi silmadega kõigeks valmis süstitahtjad päris tavaline nähtus.\nKui palju ülikooli lõpetajaid on preagu ja palju oli vanasti ning mida on võimalik selle haridusega tegelikult peale hakata. Tuletan meelde,et kaugeltki mitte kõik kes saavad "innovaatilise äriõppe" ei nühi finantsdirektori tooli.\nJušht- õppisid viis aastat TPIs ära ja said suunamise majavalitsusse... Õppisid peenmehaanikat ja said Rakvere DOSAFi osakonnajuhatajaks.Sedagi tänu tutvustele...\n...ja Siberi ääretud avarused...ülla-ülla, kõik ei olnudki poliitkurikaelad, retse jagus ka päris palju. Et kättesaadud korterivargad mõisteti kinni kas elukohajärgses või kättesaamiskoha kohtus(ei mäleta enam kummas) siis oli mitmelgi tuttaval võimalus siseministeeriumi kuludega kes Krasnojarskis, kes Irkutskis, kes Permis kohtus tunnistajaks viibida. ja saada peale süüdimõistvat otsust aastaid kuus viierublased rahakaarte kinnipidamiskohast...\nMaga välja...viinerisaba ei mäleta või??? 80-ndate teise poole sees sündinud laps sai mul piima spets talongi alusel. Õlle küsijale vaadati poes otsa nagu lollakale.(tuli Sakust autoga veoka sabas sõita ja tuvastada, kuhu kaup maha pandi...) Tollase Lomanossuvi uulitsas pandi saiapood püsti, saba ulatus alatihti Kaubamajani...kust tormasid välja massid, tualettpaberirullidest keed ümber kere nagu neegrisuguharul, huulil võidukas naeratus- saab jälle puhaste näppudega sööma...(see viimane nüüd küll karikatuuris). Kaasaskantava raadio ostmine riiklikust kaubandusest oli müsteerium, telekast ei räägigi. Telefonijärjekorras seisis naabritaat 28 aastat ja läks ilma telefonita hauda...Tuli igatsus kallale...?\nTaas vale, polnud neid kohti vabalt võtta ühtegi...isegi kasvasin ilma lasteaiata, ema jäi koduseks ning taat rabas kahel kohal.\nJa-jah...väljend tagumik-tunnid vast tuleb tuttav ette....toatäis raamatupidajaid korjas sõidulehtedelt andmeid kokku, viis statistikanoorikute kätte, kes sisestasid andmed arvutisse. Siis võeti need andmed, mis arvutist tulid ja sama toatäis raamatupidajaid kontrollis arvuti arvutused käsitsi üle....aga töötust ei olnud...\nOli-oli...tasuta ja kasuta...Soomlasest hambaarst imestas, kuidas küll saab inimene ise hambale plommi panna, tema seda küll ei suutvat. Sõjaväes lõikas linnagarnisoni arst tableti pooleks, käskis ühe poole võtta enne sööki, mis pidi ekseemi ravima ja teise poole peale sööki kõhulahtisuse vastu...Kui tervislik seisund sel ajal nii üüratult hea oli, siis kuidas seletada viimastel aastakümnetel eluea pikenemist kapitalismi laastavates tingimustes???\nSellist lollust annab juba välja mõelda. Aga on veel võimalusi, on...näiteks autode arv võrrelduna 1939 aasta tasemega suurenes ikka koledasti...ja plastmassist purgikaasi tootsime 1900 aastaga võrreldes miljoneid kordi rohkem...vaskkaabel, mida meil toodeti, andis 1765 aasta numbritele ikka kah silmad ette...kõik tänu nõukogude võimu viljastavatele tingimustele...\nEga polegi muud öelda, vähemasti nende punktide puhul tuleb lugupeetud kaasfoorumlase metsanotsu järeldusega nõustuda...\nViimati muutis Lemet, 03 Apr, 2009 18:37, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 18:37\nVaata 80 -aid välismaal. Polnud ka seal see süstimine popp. Aeg on lihtsalt selline.\nMa ei suuda näha ka tagasiminekut.\nMis Eestis praegu on kurjategijate põhimass eestlased või?\nParim ennetusvahend on läbi aegade olnud Prantsuse revolutsiooni aegadel välja töötatud riistapuu.\nKas pompsusid on odavam kiirabiga käia ravimas kui nemad varustada elemenaatrse tööga ja majutusega. Kodutute hooldekodud on samamoodi olemas. Miks nemad siis vahepeal natukene omalt poolt ei võiks liigutada?\nOn selline kena vanasõna "Ei saa santi sundida, kui sant ei taha kõndida". Tõenäosus, et sa nende käest saaksid tagasi rohkem kui sundimise peale kulub, on väga väike. Samuti on väike tõenäosus, et sundimisega neist inimest saad.\nMitte elutervemalt vaid sunniviisiliselt. Sina, Wots, ei oleks näiteks siin jutustanud, vaid kolhoosis kive korjanud vms.\nAga lõpetuseks võib küll öelda, et igaüks usub seda mida tahab. Mina näiteks ei usu, et NL aeg oli hea. Vähemalt mina seal küll midagi eriti igatsusväärset ei leia. Asjad, mida võiks heaks liigitada, toimusid sunniviisiliselt, samamoodi toimusid ka asjad, mis nii head enam ei olnud. Ja head, ilma halvata, ei saanud.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 20:43\nÜtleks siis pigem nii, et nõukogude aeg ei olnud NII halb kui mõned seda tänapäeval kujutada armastavad.\nEriliselt väliseestlased ja verisulis patrioodid – kel isiklikku kokkupuudet sovjeediajaga kunagi olnud pole.\nÜtleks vast nii, kasutades pisut laialivalguvat sõnastust, et rahva „vaimne tervis“ oli ehk paremgi kui praegu.\nMe teadsime täpselt kes me oleme ja miks me oleme ja et vene võim on võõras.\nHoidsime ehk rohkem kokku ja pidasime hoopis rohkem sellest mis oma.\nTänapäeval see kahjuks enam nii ei ole.\nPisku materiaalse nimel oleme valmis jätma oma kodu ja minema mistahes kompromissile.\nÜtlen ausalt, et hirm on Eesti riigi pärast.\nVanakurat saatis meile katsumuse majanduskriisi näol, firmad lähevad pankrotti ja juba pea kümnendik tööealistest on kindla sissetulekuta.\nEi näe aga sõbrad võitlust selle pahega – käib mingi krt Vargamäelik puntratants – kord Eedik peal ja Andrus all ja siis jälle vastupidi.\nJa uudised teatavad, et tööpuudus on tõusnud nädalaga veel 0,5 protsenti…\nMuukeelne & meelne, mittelojaalne seltskond tuleb tänavale?\nAga eestlane jah muidugi kraakleb mingi tobeda parkimiskoha pärast naaberühistu samasuguse pujääniga.\nDegenerantlik ja ennasthävitav\nTundub, et oleks aeg Jüri ja Mari jälle mõneks ajaks „ära okupeerida“ – ehk tulevad jälle maapeale tagasi\nPostitatud: 03 Apr, 2009 20:53\nEnne oli hea kellelegi näpuga näidata.\nNüüd on selge ... kui asi p**sse läheb siis oleme vaid ise süüdi. Erilised fännid võivad veel enne surma minna Etsi või Andrust klobima.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 21:02\nJuu ma liiga emotsionaalne olen, et rahulikult pealt vaadata kuis kõik rajatu p. kipub minema\nPostitatud: 03 Apr, 2009 21:04\nJumalauta. Üldiselt on eelnevalt juba kõik ära öeldud, lisan veel, et AIDS kuulub samasse kategooriasse mis maateed ja sillad, kuna hakkas massiliselt levima alles kaheksakümnendate lõpus.\nKas Sinuga mittenõustujate suur hulk ei viita sellele, et enamasti ei peeta nõukaaega heaga meeles?\nParandan. Nad omasid sisuliselt individuaalelamut, mitte talu. Enamus talusid sunniti kolhoosidesse astuma (või ütleme nii, et tehti mitteastumine väga keeruliseks).\nEi ela päris sellistes majades nagu leidub endistes kolhoosikeskustes, kuigi ka Lasnamägi on kole. Mis mõttes "kuigi pole enam NSV Liitu"? Kas oleks pidanud karbid maha tõmbama ja kuuse alla kolima? Aegamööda nad siiski tühjemaks jäävad ja ükshaaval neid maha tõmmatakse.\nInimesed paiknevad vastavalt sellele, kus on tööd. Tänapäeval suudetakse põllumajanduses toota palju efektiivsemalt kui tol ajal, mistõttu ei vajata enam nii suurt päevavaraste armeed (mitte et kõik töölised päevavargad oleksid olnud, aga mäletan neid aegu hästi, mäletan... (vanaema oli neljas laudas brigadiriks ja mina juntsisin tihti kaasas)).\nNõukogude kord HÄVITAS sellise tootmisüksuse nagu talu ning inimesed sisuliselt sunniti kolhoosidesse astuma. Muidugi oleksid ka talude tootmises aja jooksul struktuursed muudatused toimunud, aga kõik oleks kulgenud oma normaalset rada pidi, aja nõuetele ja paratamatustele vastavalt, mitte vägivaldses utoopias.\nNo mida, mida? Infrastruktuuri puudumine (raske luua uusi töökohti) ning elukeskkonna troostitus on peamised põhjused, miks elu maal hävib.\nHmm, kas oled ise suur kultuuritarbija?\nKas keegi on tsenseerinud?\nPostitatud: 03 Apr, 2009 22:30\nWotsi juttu on õudne lugeda Nagu polekski ise selles riigis elanud, sest mille muuga seletada seda teoretiseerimist? Lõhnab nagu kapitalistlike riikide marxistide-romantikute jutt, kes pole päevagi sedasorti riigis elanud ja võrdlevad omavahel võrreldamatuid asju (aidsi levik, kuritegevuse ja töötuse määr jne jne). Ei ärata erilist usaldust sedasorti värk, pigem teeb ettevaatlikuks. Kahjuks selline idealiseerimine-nostalgitsemine tänases olukorras üsna levinud, äärmusliku (ent mitte ainsa) näitena õhkas hiljuti ühe mu sõbra töökaaslane, et "voh, nüüd siis lõpuks vast saabub aeg, kus kõik sõidavad ühesuguste autodega ja rikkad nutavad". Pole siis imestada, et meil siin üha valjemalt igasugu soome publitsistid õppejõud sõna võtavad, pinnas on viljakas paraku.\nPostitatud: 03 Apr, 2009 23:56\nVot nüüd ma kohe ei oska enam midagi öelda.\nTahtsin midagi lihtsalt arutada,ilma kellegile oma mõtteid peale sundimata ning vastu tulevad ajuvabad seostamised ühe või teise peast sooja kommunistliku propaganda levitajaga.\n1) Jutt jookseb kuidagi rappa,nimelt kui Nõuk ajal olid siin (nagu kombeks ikka okupeeritud maades) palju venelasi siis miks neid 91. aastal tagasi kust tulid ei saadetud? Nende siiajätmisega saime endale palju probleeme juurde,alates pehmelt öeldes Eesti vaenuliku suhtumisega rahvamassist ning just nimelt enamus kuritegusid sooritavad vene keelt kõnelevad inimesed.\nSiinkohal on just valitsuse poolne tegematajätmine.\n2) Inimesed käisid oma taludest kolhoosi tööle ning jah kuigipalju maad võeti käest ära kuid 70.-80. läks olukord vabamaks. Minul praktiliselt kõik sugulased suutsid lisaks põhitööle käia veel erinevaid aiasaadusi turgudel müümas. Turg oli tohutu,katsu nüüd väiketalunikuna oma saadusi realiseerida.\nMe saame ainult üldistusi teha kuna iga pere saatus oli erinev.\n3) Miks siis tänapäeval kui on tunduvalt rohkem autosid kui nõuk. ajal pole teedevõrku täiustatud? Arvestades hetkelist liikluskoormus peaksid kõik põhimaanted olema 4-realised. Ometigi ei suudeta seniseidki teid korras hoida.\n4) Hah äkki räägin ka lugusid Eesti sõjaväest.... Sry aga mina ei kipu emotsionaalselt vinguma juhuste pärast,tegijatel ikka juhtub.\n5) Metssiga sa oled ise idoot. Kas sa vähemalt lugeda oskad? Kahtlen.\nMinu jutu mõte on see,et nii nagu praegu oli ka vanasti,et oli riiklik tellimus inseneridele ja muudele erialadele. Tänapäeval pole tööstus riigi oma erinevalt nõukaajast ja reaalne side on kadunud. Igasugused euro ülikoolid jne lihtsalt puht ärilises mõttes teenivad raha võimalikult paljude inimeste koolitamisega,mõtlemata kas kooli lõpetaja ka tööle saab.\nÜleüldse on see kuidagi valus teema,rääkides praeguse aja valupunktidest minnakse kohe tagajalgadele. Enese kriitikat peaks ikka kannatama.\nPostitatud: 04 Apr, 2009 0:42\nKüll see eluke võiks lihtne olla kui kõik head plaanid ka reaalsuses teostatavad oleksid. Ühesõnaga - ehkki mulle ei meeldi võõrkeelsete väljendite kasutamine eestikeelses kõnes - siiski no comment.\nKas see on normaalne kui inimesed peavad põhitöö kõrvalt aiasaadusi müüma? Mis mõttes läks olukord vabamaks? Et enam ei saadetud Siberisse? Aitäh nende suurepäraste võimaluste, viljastavate tingimuste eest nõukogude võimule!\nTead Sa midagi teede normidest ja klassidest, et julged nii kergekäeliselt lahmida ("peaksid kõik põhimaanted olema 4-realised")? Lihtsamalt öeldes - nõutav maanteeklass on funktsioon liiklussagedusest. Loe teeseadust. Muuseas, lähikümnendil näeme suuremate linnade ümbruses väga suuremahulisi tee-ehitustöid. Osad neist algavad juba tänavu.\nTead Sa üldse, millest räägid? Olen inseneriharidusega ja ei saa aru sellest padast reaalse sideme kadumise kohta jne...\nSaa ka sellest aru, et iga mees võib oma ülikooli asutada kui tahab. Mõtlema ei pea mitte (era)ülikool, mis on puhtalt äriline ettevõte vaid potentsiaalne tudeng. Riiklik tellimus tehnikaerialadele on aasta-aastalt suurenenud, nii et ole ainult mees ja õpi matemaatikat ja füüsikat.\nOot-oot - keegi pole öelnud, et probleeme pole. Vist ikka selle üle vaidlesime, kas nõukaajal oli halvem.\nKasutajad foorumit lugemas: Gideonic, lugeja, Siki ja 12 külalist


Omapärased jutuajamised/ Iseenda vigadest õppimine on raske ja võtab palju aega, aga kui tahtmist on, siis on see võimalik. | minumoodimaailm\nOmapärased jutuajamised/ Iseenda vigadest õppimine on raske ja võtab palju aega, aga kui tahtmist on, siis on see võimalik.\n26/10/2015 27/10/2015 / Printsess\nOlengi nüüd Tallinnas mõneks päevaks. Pildiraam koos pildiga vaatab mulle ilusti vastu. Mul polegi vist mitte kunagi ühtegi A4 pilti raamitud olnud. Hetkel küll ei mäleta vähemalt.\nMeil oli eile üks omapärane vestlus Härraga. Nimelt on tal oma Youtube kasutaja, kuhu ta vahel mingeid videosid lisab, mida ta teinud on. Ise ta neil eriti peal varasemelt ei olnud, kuigi mõnel üksikul vist isegi vilksamisi oli. Umbes kuu aega tagasi tegime me juhuslikult ühe video, kus me rääkisime, mille ta ka üles laadis (meid näha polnud, aga häält oli kuulda). Hiljem filmisin ma juhuslikult ühe ta trennivideo. Ja siis ta tegi ise ka veel mõned videod. Nii et sellest on saanud nagu väike traditsioon, et me filmime ja siis ta laeb mõned neist üles ka. Kuigi mina neist enamike peal ei ole, sest ma vabal ajal väga kaamerate ette ei roni vist, aga minu häält on mitmel taustaks kosta 🙂\nMa mõnda videot olen ka oma Facebookis jaganud. Ja eile läks teema selleni, et ta küsis, et miks ma oma blogis ta videosid ei võiks jagada… Hmm, tuli välja, et nii tagasihoidlik noormees polegi vist nii tagasihoidlik 😀 Ma laitsin selle mõtte kohe maha, ütlesin talle ka, et üks asi on see, et ma seda oma Facebookis jagan, blogi on aga hoopis midagi muud. Blogi on minu maailm ja ma ei taha teda sellesse tõmmata. No ma nagunii tõmban, aga mitte niimoodi. Ma ütlesin talle ka, et kuna ma olen nüüd hõivatud ja igav blogija, kes enam seksist sõnagi ei kirjuta, siis pole mul enam eriti lugejaidki 😀 Et siis naljaga mainisin, et kui vaatamisi taga ajab meeletult, siis need jääksid nagunii tulemata 😀\nRääkisime ka veel sellest, et mõned blogijad on nukrad, et nende kallim ei taha nende vlogides osaleda, a la boyfriend tag jne (ma siis seletasin talle, mis see on). Härra ütles, et ta oleks küll kohe nõus. Siis tõmbasin mina aga pidurit ja ütlesin, et ei, jääb ära. Tal on oma Youtube kasutaja ees- ja perekonnanimega, aga kui ka ei oleks, siis ma ikkagi poleks nõus.\nMuidugi on mul ütlemata hea meel, et tal mu blogi vastu midagi pole ja neid videosid teeme edasi ka, aga siin ma neid jagama ei hakka. Ma niigi respekteerin seda meeletult, et tal midagi selle vastu pole, et ma temast kirjutan.\nMa olen alati olnud küllaltki isekas oma blogi suhtes. Mu blogi on mulle nagu püha lehm, mida ei tohi minult keegi ära võtta. Vahel ma küll ehk eemaldun mõneks ajaks, aga ma tulen alati tagasi. Sest mulle meeldib kirjutada. Ja see on ainult boonus, et ma ei pea sellel teemal vaidlema hakkama.\nPaar nädalat tagasi soovis Romantik Facebooki chatis õnne, et nüüd suhtes olen. Kribasime veits ja siis ma ütlesin, et ma lähen nüüd süüa tegema. Romantik kukkus vist persili, sest tema mäletas seda Jaanikat, kes iial süüa ei teinud 😀 Ta ütles, et tema arvas, et seda päeva ei tule iial, mil mina süüa hakkan tegema. Nüüd ma tõesti teen süüa, vahel teeme koos Härraga, vahel teeb tema. Mäletan, kui talle esimest korda süüa tegin ja ta suu õhkas, sest mulle meeldivad soolasemad ja vürtsikamad toidud, temale aga mitte 😀 Kuna ta on selline trenniinimene, siis koos burksil me nagunii käia ei saaks, sest ta ei söö burksi. Rämpstoitu sööb ta üldse väga harva, magusat ka. Üks kord tegin talle ainult süüa (ma ise olin juba söönud) ja siis panin meelega kõvasti vähem soola, sest talle ei meeldi nii väga soolased toidud, maitseainetega koonerdasin ka, kuigi ma enda puhul alati neid suht palju panen 😀\nMa olen mõelnud, et miks ma just nüüd süüa teen, võrreldes näiteks kõigi oma eelmiste suhetega, kus ma sellele nii tulihingeliselt vastu võitlesin. Nojah, vbl vanust juba rohkem ja mõistust ka enam, aga… Kui mind kööki kamandada ja õiendada, et miks sa krt süüa ei tee, et naine võiks ikka kokata ju, siis võib mees ainult und sellest näha, et ta endale mingi õhtusöögi saab. Minuga asjad niimoodi ei toimi. Kui hakata loengut pidama, siis see mõjub mulle kui hane selga vesi.\nMul ei olnud mitte üheski oma eelnevas suhtes seda tunnet, et ma tahan süüa teha. Nüüd on asjad kuidagi teistmoodi. Ma tahan ja teen. Ei, ma ei ole veel väga osav, aga ma arenen iga päevaga. Kui keegi oleks mulle kunagi öelnud, et tuleb päev, mil ma kelleltki vabatahtlikult küsin: “Kallis, mis sa õhtusöögiks tahad?”, ma oleksin ta välja naernud. Nüüd on neid päevi piisavalt olnud (ja vastupidi ka, et tema on küsinud, et mis ma tahan). Viimasel ajal oleme küll rohkem koos kokanud.\nMul on nii palju õppida, sest tegelikult ma ei tea suhtest kui sellisest mitte midagi. Jah, ma võiksin kirjutada raamatu sellest, kuidas suhteid perse keerata ja meestega tutvuda; kuidas kohtingutelt edukalt jalga lasta; kuidas enda arvates megahead strippi mehele teha jne, aga kuidas suhet hoida… Puhas null. Ma võiksin kirjutada raamatu sellest, kuidas draamaprintsessina kõige üle suhtes vinguda ja mitte iial kompromisse teha, aga kuidas teise inimesega arvestada -jällegi suht null. Õnneks on kõik õpitav 🙂 Kui ainult tahtmist on. Ja mul on 🙂\nblogid, blogimine, eesti mehed, Mehed, roosamannavaht\n← Jutukas neiu ja vaikne noormees\nJälle need otsingsõnad! /Paar sõna grammatikast →\n12 thoughts on “Omapärased jutuajamised/ Iseenda vigadest õppimine on raske ja võtab palju aega, aga kui tahtmist on, siis on see võimalik.”\nHahaahaa… Iial ei usuks, et sellist juttu kirjutab keegi, kes on vanem kui 13… 🙂\nKui tavaliselt ikka inimesed arenevad ja hakkavad ajapikku suust targemat juttu välja ajama, siis tundub, et selle blogi printsessi puhul on teisiti, sest no need viimased postitused on ikka täiesti lapse kirjutatud… Kaua võib jaurata mingist pildiraamist, jumal küll. 😀\nAndke andeks, mul on tavaliselt seda blogi lugedes lihtsalt lõbus, aga viimasel ajal on juba liiga naljakaks läinud…\nSeebikaid ma ei vaata ja Elu24 ja naisteajakirju ka ei viitsi lugeda, aga õnneks on olemas blogid. 😀 Loe ja imesta.\nOotan järge! Tõsiselt, noh!\nNo kle, mis sa siin avalikustad mu saladuse, et ma 13 olen? Ma mõtlesin, et suudan seda ikka kauem varjata, aga näed, ei saanudki 😀 Õnneks vähem kui kahe kuu pärast saan 14 😀 Oled sünnipäevale oodatud, aga alkoholi kahjuks ei paku, sest noh… alakas ju, ei või, aga lastešampa on olemas 😉\nPrintsess, panid osavalt ära praegu esimesele kommenteerijale (Y). Selle pärast sa mulle meeldidki et suudad alati ohmudele targalt ära panna.\nKahjuks peab tõesti tunnistama et su blogi on natuke igavaks läinud, aga seda juhtub vist kõigi hõivatud blogijatega. Lugejatele ei meeldi see et enam dramamamat pole, sest neil on ju niimoodi ebahuvitav. Mõned eelnvead postitused on sügavamõttelised ka olnud ja sinu blogi puhul tahavad kõik kerget meelelahutust. Keegi ei taha et meelelahutaja sügavaid postitusi kirjutaks.\nMulle sa igastahes meeldid. Oled küll liiga rahulik ja mõistlik nüüd, aga arvata ju võis et sa igavesti möllajaks ei jää. Boring on tsuttsut, aga peaasi et ise õnnelik oled 🙂\nMöllaja tõesti pole, ei jaksa hommikuni isegi pidutseda enam. Kell 03.00 tuleb väsimus peale ja tahan magada juba 😀 Tihti eelistangi vaikset ja toredat istumist kodus.\njaanika, miks sa ei uskunud kui kõik sulle kinnitasid, et kunagi oled ka sina kodukana? mitte üldse halva pärast esitatud küsimus.\nMa küll ei mäleta, et kõik oleksid mulle seda kinnitanud 😀 Pealegi kuulan ma üldse väheseid inimesi.\nHaha, Mustikas, kui see pildiraami ümber soigumine oli sügavamõtteline, siis ma soovitaks sulle nt Berti päevikuid lugeda… Või Printsessi päevikud, nende järgi film ka. Mega mega sügavamõttelised. Aga siinse printsessi areng.. Noh, iseenesest tubli ju,et maha rahunenud ja tore, et õnnelik aga selline lapsik ja kergelt kohtlane olek on tal vist lihtsalt loomuses.\nBert oli vinge! 😀 Ma olen vist teismeeas kõik need osad läbi lugenud. Millalgi just mõtlesin, et võiks uuesti lugeda, sest mulle need meeldisid.\nNii tore, et sa suhtes oled ja nii tore, et sa sellest kirjutad ja rohkem kirjutama oled hakanud! 🙂\nLugesin ka siis puhkusel olles su blogi algusest lõpuni ära. Lingi sain Malluka blogrollist ja sinu viimaste postituste põhjal tundusid su minevikupostitused nii huvitavad ja intrigeerivad olevat. Esimene kord kus ma loen blogist nii avameelset juttu kuid oleks isegi midagi hullemat oodanud. 😀 Igatahes ei kahetse, need paar päeva puhkuse ajal su blogi lugeda ei olnud kindlasti ajaraisk. Mõneti meenutad mind mõned aastad tagasi, kui suhtes ei olnud (või siis mõningatel juhtudel ka natuke olin). Elu teeb targemaks ja kogemused meestega on suur osa sellest. Õnne Härraga ja suurimad lootused, et Härra sinuga lõpuks seitsmendasse taevasse kolib ja sinna jääte.\nSuured tänud! 🙂 Uusi lugejaid on alati tore saada 🙂


Kommentaarid - Eesti ühe väärtuslikuma riigifirma kasum hüppas 40 protsenti, riik võtab mullusest poolteist korda suurema dividendi - ärileht.ee\nEesti ühe väärtuslikuma riigifirma kasum hüppas 40 protsenti, riik võtab mullusest poolteist korda suurema dividendi - kommentaare 1-6\nReiljanit ei saa metsade säästmises küll süüdistada! Just tema valitsemisajal kasvas raiemaht esmakordselt üle 12 miljoni tm aastas. Alljärgnevas tabelis on teatised raiemaht metsateatiste (raie-eelsete dokumentide, millel puudub ühene seos tegeliku raiega) põhjal, proovitükid aga on tagantjärele mõõtmisega saadud tulemus. Proovitükkidega hakati raieid mõõtma alates 1999. aastast.\nAasta\tTeatised,tm\tProovitükid,tm\tMinister\tMinistrivahetus\n1991\t3 212 377\t-\tFrey, Kaasik\t13.02.1991\n1992\t2 245 805\t-\tKaasik, Tarand\t22.10.1992\n1993\t2 547 647\t-\tTarand\n1994\t3 745 383\t-\tTarand, Hansen\t7.11.1994\n1995\t3 992 746\t-\tHansen, Reiljan\t20.04.1995\n1996\t4 250 738\t-\tReiljan\n1997\t5 737 170\t-\tReiljan\n1998\t6 319 070\t-\tReiljan\n1999\t7 049 299\t12 697 000\tReiljan, Kranich\t9.03.1999\n2000\t6 891 981\t12 748 000\tKranich\n2001\t7 217 132\t11 976 000\tKranich\n2002\t7 558 731\t11 526 000\tKranich\n2003\t7 810 554\t9 953 000\tKranich, Reiljan\t10.04.2003\n2004\t7 632 843\t7 012 000\tReiljan\n2005\t5 124 588\t6 380 000\tReiljan\n2006\t5 899 053\t5 310 000\tReiljan, Randver\t8.10.2006\n2007\t6 900 487\t5 268 000\tRandver, Tamkivi\t5.04.2007\n2008\t7 485 277\t5 904 000\tTamkivi\n2009\t7 331 416\t6 239 000\tTamkivi\n2010\t10 471 310\t8 054 000\tTamkivi\n2011\t10 769 352\t9 075 000\tTamkivi, Rosimannus\t5.04.2011\n2012\t10 770 760\t10 196 000\tRosimannus\n2013\t11 195 661\t9 992 000\tRosimannus\n2014\t13 158 671\t9 916 000\tRosimannus, Raidma\t17.11.2014\n2015\t12 598 158\t...\tRaidma, Pomerants\t9.04.2015\n2016\t...\t...\tPomerants\n2017\t...\t...\tPomerants\nKasum 52,11 € metsa üldpinna hektari kohta aastas on päris hea näitaja.\nMinul on viimase 10 aasta keskmine aastane kahjum metsa üldpinna hektari kohta üle 10 € (sellest u 5 € on maamaks, ülejäänu on kulu metsa koristamisele prahist, mida lahked linnainimesed minu metsa poetavad, ning mittemetsamaa metsastamise kulud, oma kasvatatud taimedega, seejuures enda tööaega tasustamata). Seega pigistab RMK oma hallata olevatest metsadest välja hektari kohta üle 60 € rohkem, kui mina.\nKui sul (sinu esivanematel) oli mingit metsa, siis said sa selle omandireformi käigus tagasi. Küllap aga oled hoopis mingi maatamehest kotipoiss, kes võõrast vara ihkab!\nMets kuulub Rahvale mitte rmk.le!!!!!!!!!!\nRiik ei võta mingit dividendi, obrokit korjavad ikka need poliitsotsiopaadid, kes erasektoris kenasti nälgasureks, kuna ei suuda lisandväärtust luua.


Kuidas töötab maasoojuspump benkendedominators.nl\nenergy drinks estonia\nFoorum: KÜSI NÕU SOOJUSPUMPADE, KLIIMATEHNIKA\nkuidas töötab maasoojuspump Eesmärk ei olnud valida individuaalne võitja, vaid selgitada välja kuidas valitud tootjate maasoojuspump töötab erinevates tingimustes (näiteks koostöös põranda- või radiaatorküttega). Võrdlustestid on koostatud kahe erineva energiakuluga maja osas: Aastane energiakulu 24 …\nMis on ja kuidas töötab maaküte - ABC Kliima\nkuidas töötab maasoojuspump Kuidas maasoojuspump töötab? Maakollektoris ringlev soojusenergiaga laetud vedelik ehk külmakandja suunatakse soojuspumba aurustisse. Seal kantakse soojusenergia üle soojuspumbas ringlevale järgmisele külmaainele (külmaagensile), mis soojenemisel aurustub. Järgmises etapis surub pumba kompressor aurustunud vedeliku kokku ja suunab selle\nmaasoojuspump - Ehitusfoorum\nMIKS VALIDA MAASOOJUSPUMP? | EKM Service OÜ\nEesmärk ei olnud valida individuaalne võitja, vaid selgitada välja kuidas valitud tootjate maasoojuspump töötab erinevates tingimustes (näiteks koostöös põranda- või radiaatorküttega). Võrdlustestid on koostatud kahe erineva energiakuluga maja osas: Aastane energiakulu 24 …\nImages of Kuidas Töötab Maasoojuspump\nKuidas see töötab? Lihtsalt seletades tõstetakse maapinnast tuleva soojuse temperatuuri, mis siis juhitakse erinevatesse kütteseadmetesse (nt radiaator) Sinu kodus. Suvel käib see ring vastupidi. Maasoojuspump kogub kokku Sinu kodus oleva liigse soojuse ja juhib selle pinnasesse tagasi, tagades sellega jahedama temperatuuri.\nKüttes maja ja soojendades tarbevett väga ökonoomselt, võtab maasoojuspump energiat pinnasest või veekogust. Ventilatsioonisoojuspump töötab samuti justkui unelm, säästes korraga nii loodust kui ka raha. Seepärast on seade Rootsis ja Soomes praegu peaaegu igas uues majas. Ka Eestis on ventilatsioonisoojuspump võitnud juba suure poolehoiu.\nMaasoojuspumbad - Alpha innotec – hoides oma planeeti ning\nTark VRC 700 juhtimine töötab nii eramute, villade kui suuremate hoonete jaoks suurusega 4000 ruutmeetrit. See suudab juhtida soojuspumba võimsuseid 5 kW kuni 160 kW, mis tähendab, et ka 4000 ruutmeetri suuruse kortermaja lahendus on olemas.\nLoe kuidas töötab maasoojuspump, mis on nende erinevused, kuidas neid valida ja palju muud. Mis on ja kuidas töötab maaküte. Maasoojuskütte ehk rahvakeeli maakütte energia ammutab soojuspump maa seest. Suvel kütab päike maapinna soojaks ja talvel juhitakse pinnasesse salvestatud päikeseenergia maasoojuspumbaga hoone küttesüsteemi\nAlpha maasoojuspump | Alphainnotec.ee\nMinul igatahes selline töötab.Sobib ideaalselt ka radiaatorküttele. Geothermal heat pump Model& GSWW10/H Heat capacity 10200W Nominal voltage 400V~ Nominal frequency 50Hz Rated Power& 3600W Rated Current& 5.80A Max. input power 6690W Max.


Võidupüha paraad toimub sel aastal Võrus - 60+\nVõidupüha paraad toimub sel aastal Võrus\n8. juuni 2016, 11:30\nKaitseliit korraldab Võidupüha paraadi tänavu Võrus. 22. ja 23. Juunil võib linnas näha sõdureid, relvi, sõjatehnikat, nautida sõjaväeorkestrite muusikat ning muuhulgas võtta osa ka meeleolukast kultuuriprogrammist ja nautida sõdurisuppi.\nParaadi rivis on 700 inimest. Vabaduse tänaval rivistuvad üles üksused Võrumaa, Tartu, Sakala, Põlva, ja Valgamaa malevatest. Lisaks on kompanii suuruste üksustega väljas Naiskodukaitse, Noored Kotkad ja Kodutütred ning liputoimkonnad Küberkaitseüksusest ning Kaitseliidu koolist. Politsei- ja Piirivalveametist tuleb paraadile rühm. Taktsammu hoiavad Kaitseliidu orkestrid ja kaitseväe orkester.\nUSA üksustest on paraadil kohal Strykeri rühm (neli soomusmasinat), lisaks üks soomuk miinipildujaga, meditsiinisoomuk ja juhtimissoomuk. Taasiseseisvunud Eestis peetud Võidupüha paraadidel ei ole varem ükski\nvälisüksus oma tehnikaga väljas olnud.\nKaitseliidu sõsarorganisatsioonidest osalevad paraadil Leedu KASP ja Läti Zemessardze rühma suuruste üksustega ning Taanist osaleb paraadil liputoimkond.\nVõidupüha sündmused Võrus saavad alguse juba 22. juunil kell 17 Carolin Illenzeeri Fondi heategevusliku kontsertiga „Laulud sõdurile 2016” Võru Spordihallis. Kell 19.30 on rahvapidu Tamula rannas. Rahvapeo raames süütavad noorkotkad kell 22 tikkude või välgumihkli abita muinastule.\n23. juuni hommikul kell 9 asetatakse pärjad Vabadussõjas langenute mälestussamba jalamile Võru linnakalmistul. Eelmisel päeval Toris süüdatud Mälestustuli ja Tamula rannas süüdatud Muinastuli ühendatakse siin Võidutuleks ning tuletoojatele antakse üle Võidutule medalid. Tuletoojateks on tänavu parimad noorkotkad ja kodutütred.\nKell 10 algab Võidupüha oikumeeniline jumalateenistus EELK Võru Katariina kirikus. Paraad algab kell 11 Võrus Vabaduse tänaval ning pärast paraadi, alates 12 on Tamula rannahoone ees avatud Kaitseliidu ja kaitseväe lahingutehnika näitus ning samast saadetakse Võrumaa valdadesse Võidutuli.


Belgia jalgpall - Lehekülg 7\nNäidatakse tulemusi 121 kuni 132, kokku 132\n22.03.19, 21:24 #121\n17.05.19, 00:32 #122\nSelle hooaja Belgia Jupiler Pro League võitjaks tuli peale kaheksa aastast pausi väikelinna Genki klubi Racing Club Genk. Kuigi pidada on veel 1 voor championshipi play-off formaadis (kuus klubi mängivad omavahel kaks ringi), siis edu teisel kohal oleva Club Brugge ees on neli silma ja seeläbi meistritiitli saatus otsustatud.\n20.05.19, 09:07 #123\nJa samal ajal ei saanud Anderlecht üldse eurokarikatesse. Selline asi pole 56 aastat juhtunud.\n29.06.19, 00:17 #124\nStandard Liege soetas Belgia liiga kõigi aegade suurima summa eest (12,8 miljonit eurot) endale Interi hingekirjas olnud Belgia keskkaitsja Zinho Vanheusden-i, kes oli juba eelmisel hooajal Belgias laenul. Nüüd ostis Valloonia sats mehe mängijaõigused välja.\n05.08.19, 01:28 #125\nClub Brugge sõlmis viie aastase lepingu senise Liverpooli varukiipri Simon Mignolet-iga. Tehingu väärtuseks on 7 miljonit. Väga silmapaistev täiendus Lääne-Flandria hiiu jaoks.\n03.09.19, 16:50 #126\nArtjom Dmitrijevi endine koduklubi Royal Antwerpen sai hakkama põneva suvega. Kaitsesse toodi Wesley Hoedt, edurivi täienes Kevin Mirallasega ning keskväljale lisati Steven Defour.\nEuroopa liigas jäi väga valusal moel alagrupiturniiri pilet saamata, ent praeguse satsiga võiks koduliigas täitsa medalimängu sekkuda. Ja mine sa hullu tea - Belgias on viimase viie aasta peale olnud neli erinevat meistrit.\n18.09.19, 00:01 #127\nHighlightside põhjal tundub Genk ütlemata rumal võistkond. Kuidas sa lased vastasel nii kergelt vasturünnakust lüüa?\n17.11.19, 10:59 #128\nBelgia poistel läks eile veidi sassi.\n13.01.20, 12:08 #129\nKellel on kogemusi mängu vaatamisega?\nAnderlecht-Mouscron 02.02, kui keeruline on piletit saada? Kust piletit saab? Kuidas staadionile pääseb?\n29.01.20, 18:13 #130\n06.05.20, 01:01 #131\nÜks üsna tähelepanuväärne uudis Belgia klubivuti maastikult. Nimelt oli juba mõnda aega tagasi suur oht, et 10 kordne Belgia meister ja vaieldamatult riigi üks tippklubisid Standard Liege võib kaotada Pro litsentsi ja sellega seoses õiguse pallida uuel hooajal kõrgliigas.\nVarasemalt oli KBVB andnud neile tähtaja parandada litsentsi saamiseks nõudeid, sest 7 klubi mängijat polnud saanud preemiat (mis oli lepinguga ette nähtud) ja klubi üle võtva investori Bruno Venanzi rahalise stabiilsuse suhtes oli tugevaid küsimärke.\nStandardi ohustas tugevuselt neljandasse liigasse kukutamine kui nõutavaid litsentsi saamise kriteeriumeid ei täideta.\nRaskes olukorras tulid appi kunagised klubi kasvandikud ja nüüd tippmängijateks kasvanud Axel Witsel ja Marouane Fellaini, kes andsid klubi rahalise seisu parandamiseks oma panuse. Witsel investeeris 2,5 miljonit eurot ning Fellaini andis soodsate intressimääradega laenu summas 3 miljonit eurot.\nIlmselt nende finantssüstide läbi täidab Standard Liege Pro litsentsi saamiseks nõutavad tingimused ja väldib 4 liigasse kukutamist, st. saab ka uuel hooajal kõrgliigas (Jupiler Pro League) jätkata.\n12.08.20, 00:02 #132\nAA Genti kanadalasest äärepoolik Jonathan David on liikunud 32 miljoni euro eest Lille-i. Tähelepanuväärne on selle ülemineku juures asjaolu, et tegemist on läbi aegade kõige suurema summaga, mida Belgia klubile on transferi eest üldse makstud. Seni oli samuti kõige suurem summa Ligue 1 klubi poolt välja käidud ja selleks oli 2017 AS Monaco poolt makstud 25 miljonit eurot, mida tasuti Youri Tielemansi eest.\nKõik ajad on GMT +3. Kell on praegu 15:27.