Helsingi takistussõidu MK-etapil võidukas Jur Vrieling, Pill ja Raag auhinnalisel kohal | Eesti Ratsaspordi Liit\n← Steve Guerdat parim Grand Prix’s, Raag ja Pill teistes sõitudes auhinnalistel kohtadel\nKatriin Sild ja Aspirin lõpetasid noorhobuste MM-i 30. kohal →\nHelsingi takistussõidu MK-etapil võidukas Jur Vrieling, Pill ja Raag auhinnalisel kohal\nHelsingis jõudis eile õhtul lõpule järjekorras juba 33. Helsinki International Horse Show, kus võistluse põhisõidu, Lääne-Euroopa liiga MK-etapi takistussõidus, võitis hollandlane Jur Vrieling hobusel VDL Glasgow v. Merelsnest. Eestlased jõudsid ka eile auhinnalistele kohtadele, kui Rein Pill (A Brok) ja Urmas Raag (Ibelle van de Grote Haart) said 140 cm kõrguses sõidus vastavalt 8. ja 9. koha.\n140 cm kuni 160 cm takistustega põhiparkuuris asus starti 40 võistluspaari, kes kõik lootsid koguda olulisi punkte Lääne-Euroopa liiga edetabelisse. Rajameister Guilherme Jorge (BRA) sõnul oli talle oluline, et ratsanikud saaksid sõita tõketele peale sujuvalt, kuna tegemist on siiski võrdlemisi väikese platsiga, kuhu rada ehitada tuleb. 17 hüppest koosnenud parkuuri ei teinud ta aga kergemate killast, sõnades, et kui esimesed kolm tõket on nö sissejuhatus, siis edasine on tehniliselt juba märksa keerulisem. Rajal oli kolm süsteemi, neist kaks kahest ning üks kolmene süsteem. Nii ka juhtus: kolmesel süsteemil, kus esimeses vahes tuli teha kaks pisut elavamat sammu ja teises vahes üks lühem samm, sai näha palju vigu. Latid kukkusid ka eelviimaseks tõkkeks olnud Longines süsteemil, kus teiseks takistuseks olnud lattaial oli peal kerge plank. Küsimusi tekitas samuti seotud vahega 10. (kolmik) ja 11. (lattaed) takistus, kus suurelt hüppelt hooga tulles tuli teha 5 lühikest sammu enne järgmist lattaaeda, mille all oli segavaks faktoriks ka veekraav. Hoolimata tehnilisusest läks täide rajameistri ennustus puhaste sõitude osas: Jorge pakkus numbriks 8 kuni 9 ja puhaste paberitega lõpetaski 8 paari.\nJur Vrieling hobusel VDL Glasgow v. Merelsnest. Foto: Susanna Liis Ole\nAeg oli ümberhüpeteks ning publik elas igale sportlasele kaasa nagu omale. Esimesena asus seal starti Francois Mathy Jr, kes lõpetas hobusel Uno de la Roque 8 karistuspunktiga. Teisel korral ei suutnud vigu vältida ka Geir Gulliksen (Edesa S Banjan), Chloe Reid (Codarco), Aldrick Cheronnet (Tanael des Bonnes) ja Felix Hassmann (Cayenne WZ). Esimene puhas tuli Robert Whitakerilt hobusega Catwalk IV, seades ette aja 39.27 sekundit. Selle lõi aga peatselt üle Henrik von Eckermann Mary Lou 194’l, kes hoolimata tugevast koperdamisest eelviimaselt takistuselt maandudes suutis saada ajaks 38.41 sekundit. Temaga aega proovisid omakorda parandada Marlon Modolo Zanotelli ja Celena VDL, kuid 38.60 sekundit ei lubanud neile enamat kolmandast kohast. Viimasena tuli ümberhüpete starti Jur Vrieling oma võimsal ja suure hüppega täkul VDL Glasgow v. Merelsnest. Sel korral õnnestus neil kõik, latte kaasa ei võetud ja aeg 36.85 sekundit tähendas liiga teise etapi võitu.\nSilmnähtavalt õnnelik sportlane sõnas pressikonverentsil, et ta on väga positiivselt üllatunud, eriti arvestades, et ta võistlusele tulek selgus alles viimasel hetkel. Oma hobust, kellega loodab ta võistelda Maailmakarika finaalis Pariisis, kirjeldab ta ainult ülivõrdes ning lausus, et tegemist võib olla ühe parima hobusega, kes tal kunagi olnud on. Teise koha saanud Eckermann’i sõnul vääris Vrieling võitu täielikult ning kiitis kõrgelt rajameistri tööd, et too suutis väikesele platsile nii paljude tõketega hästi sõidetava raja ehitada. „Hetkel on meie suurim mure, et kas Mary Lou’l on ikka kõik korras [hobune komistas korralikult peale eelviimast takistust],“ ütles rootslane. Kolmanda koha omanikul Zanotellil olid samuti enda mära kohta ainult head sõnad, lausudes, et hooaeg on olnud siiani väga hea ja täna võitles Celena kogu südamest.\nÜldarvestuses tõusis liidriks Kevin Staut, kellel on hetkel kogutud 24 punkti. Teist kohta jagavad võrdse punktisummaga Daniel Deusser ja Jur Vrieling (mõlemal 20 punkti).\nLääne-Euroopa liiga järgmine etapp leiab aset juba tuleval nädalavahetusel Veronas.\nRein Pill ja A Brok. Foto: Susanna Liis Ole\nEnne põhisõitu leidsid aset ka rahvusvahelised madalamad klassid, kus 140 cm kõrguses kiirusparkuuris lõpetasid auhinnalisel 8. ja 9. kohal vastavalt Rein Pill (A Brok) ja Urmas Raag (Ibelle van de Grote Haart). Sõidu võitis Olivier Robert hobusel Fleur de Lune. 145 cm kõrguste takistusega võistlusklassi võit kuulus Maikel van der Vleutenile hobusega Dana Blue.\nKõik Helsingi tulemused leiate: http://www.longinestiming.com/#!/equestrian/2017/1413/html/en/longinestiming/index.html


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kuidas käituda dopingusüüdistuse puhul?\nlaupäev, august 09, 2014\nPullerits: Kuidas käituda dopingusüüdistuse puhul?\nTe teate ju 80-20 põhimõtet? Kes ei teaks, muidugi teate! Selle põhimõtte järgi toimub 20 protsenti info edastamisest suuliselt ja 80 protsenti kehakeele abil. Esmapilgul tundub see liialdatud... suulise 20 protsendi kasuks! Mäletate ju ise, kui koolis mingi sigadusega hakkama saite ja teid liistule võeti, siis võisite ju öelda küll, et mina ei teinud, aga te kehakeel (pilk, käte asend, kehahoiak, suu liikumine jne) andis täiega ära, et valetate, et tegelikult tegite küll.\nKahjuks on lääne läppuv ühiskond pöördunud liiga sõnausku ning minetanud oskuse lugeda muid, palju kõnekamaid märke.\nKuid õnneks pole nii juhtunud kõigiga. Minuga küll mitte.\nKas nägite neljapäeva õhtul ETV spordisaates seda lõiku, kui suusatreener Mati Alaver ning kahekordne olümpiavõitja Andrus Veerpalu saabusid Tallina lennujaama ning reporter kostitas neid küsimustega Vitali Bernatskilt väidetavalt soetatud dopinguainete kohta?\nSee olnuks naljakas, kui see polnuks ennekõike siiski kurb ja traagiline, kuidas ilmselgelt pea kaotanud, kuid väliselt rahu teesklev Alaver käis lennujaama fuajees ringiratast nagu peata kana, teadmata ise ka, kuhu minna ja mida öelda, kui reporter jälitas teda valusate küsimustega Bernatski kundeks olemise kohta. Lõpuks, kui kolmandale ringile minek olnuks juba liiga tragikoomiline või polnud enam lihtsalt kusagile pageda või oli Alaver suutnud end koguda, peatus ta ukse kõrval ja vastas napilt reporteri asjakohastele küsimustele.\nVeerpalu, nagu nägite, toimis laias laastus samamoodi, ignoreerida püüdvalt, vastates reporteri küsimustele moka otsast, et tema ei kommenteeri.\nMa tean, et Alaver on aastaid pühendanud palju aega meediatreeningule ehk sellele, kuidas suhelda ajakirjanikega, aga neljapäeval polnud selle ettevalmistuse tulemusi põrmugi näha. See, mida me nägime, oli Alaveri ja Veerpalu totaalne läbikukkumine.\nLähme tagasi siinse sissekande algusse: Alaver ja tema õpilased on oma meediatreeninguil olnud liiga sõnausku. Et kui nad midagi ütlevad – näiteks, et kellegi 47. koht on väga hea tulemus, sest Hjelmeset selles vanuses.... teate küll –, siis nii ka on ja neid peab uskuma.\nAga mis nende meediaettevalmistuses on täiesti puudulik olnud – see on kehakeele-alane ettevalmistus. Ja kuna seda ettevalmistust pole tehtud, siis oligi tulemuseks too fiasko, mida kogu Eesti rahvas neljapäeva õhtul televiisorist näha sai.\nKõik see, kuidas Alaver ja Veerpalu käitusid, räägib sellest, et kõik see, mida nad on seni püüdnud sõnadega väljendada, ei vasta absoluutselt tõele. Räägib sellest, et kogu asi on must ja haiseb halvasti.\nMa ei saa aru, kuidas Alaver, pealtnäha ju tark ning arukas mees, on kellelegi nii ühekülgse ja puuduliku meediaettevalmistuse eest maksnud.\nKuidas oleks tulnud Alaveril ja Veerpalul neljapäeval käituda, kui televisioon valusate küsimustega neid avalikus kohas liistule tõmbas? Sellele küsimusele vastamine läheb nüüd sinnakanti, et peaks kellelegi siinse vastuse eest arve esitama – ja mitte väikese –, aga vahetevahel võib ju mõnda asja ka ühiskondlikus korras teha, selle eest tasu kasseerimata.\nKõigepealt: tuleb käituda enesekindlalt ja väärikalt. Tulnuks seisma jääda, suhtuda küsijasse, kes oli ju liiati noor naisterahvas, lugupidavalt, pisutki austust üles näidata, sest lõppeks tegi noor reporter ju lihtsalt oma tööd – ja seda pealekauba rahvusringhäälingut esindades. Tulnuks vaadata otse küsijale silma, mitte mingil juhul mängida edasi kapates lolli. Seejärel tulnuks vaadata otse kaamerasse ja esineda selgesõnalise, veenva, üksikasjaliku, ammendava vastusega.\nNäiteks: kujutage ette, et teid on pikka aega süüdistatud naabri auto ärandamises. Mõelge ise, kuidas mõjuks seejuures teie väited, et te pole oma naabrit peaaegu kunagi näinudki, et te peaaegu ei tunnegi teda või et te ei kommenteeri neid jutte – kuidas sellised vastused mõjuksid, ah? Loomulikult vassimise ja keerutamisena. Selle asemel tuleks öelda, et jah, oleme olnud naabrid juba tosin aastat, alati hästi ja viisakalt läbi saanud, jah, ma tean, et naabril varastati kolm aastat tagasi tema hall Merdeces, mis alati seisis tal akna all, aga ma kinnitan siinkohal nii teile [küsijale] kui kogu Eesti rahvale, vandudes seda nii oma vanemate kui [kelle iganes] nimel, et ma ei ole mitte kunagi oma naabri halli Mercedest sõrmeotsagagi puudutanud, rääkimata selle varastamisest, röövimisest, ärandamisest, kasutamisest või ükskõik millisest muust sellelaadsest tegevusest, nagu ma ei ole mitte kunagi ka kedagi teist ahvatlenud, ässitanud, palunud, sundinud jne naabri halli Mercedest ärandama, röövima, varastama, ära ajama jne, ning siis lõppu lisama, et hea meelega vastan koheselt ka teie kõigile järgmistele küsimustele – ja loomulikult seda tegema.\nVaat alles sellise vastuse puhul tekiks inimestel põhjust uskuda, et äkki tõepoolest on kõik need süüdistused alusetud, sest süüdistatu lükkas ju otse vaatajaile silma vaadates kõik need süüdistused ammendavalt, keerutamata tagasi.\nMiks ei võinuks Alaver ja Veerpalu neljapäeva õhtul sama teha?\nJu siis ei olnud põhjust.\nNende kehakeel kinnitas, et põhjust polnud.\nHell's Revenge jeep trail, Moab, Utah, 25. aprill 2012. Pildistanud Priit Pullerits. (Suuremalt vaatamiseks klikkida pildile.)\nFoto 1: Suusatreener Mati Alaver 16. juulil Otepääl treeningut läbi viimas. Foto autor: Stanislav Moshkov, Õhtuleht/Scanpix\nFoto 2: Andrus Veerpalu, Karel Tammjärv ja treener Mati Alaver 16. juulil Otepääl treeningul. Foto autor: Stanislav Moshkov, Õhtuleht/Scanpix\nFoto 3: Suusatreener Mati Alaver võtab 16. juulil Otepääl Kasahhi suusatajalt Aleksei Poltoraninilt treeningul verd. Foto autor: Stanislav Moshkov, Õhtuleht/Scanpix\nFoto 4: Suusatreener Mati Alaver 16. juulil Otepääl oma varustusega treeningut läbi viimas. Foto autor: Stanislav Moshkov, Õhtuleht/Scanpix\nFoto 5: Ohhoota õlle tüdrukute pilte Scanpixis rohkem pole, seetõttu tuleb leppida õlletüdruku pildiga kaugetest 1950. aastatest. Foto autor: Mary Evans Picture Library / Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 11:40 kommentaare: 65\nJõudu, "kehakeele ekspert" Priit Pullerits!\nSedaphku sõitis ratas raginal võsasse. Kahju! Kena sõiduriist oli. Ja sõitja kah vahel üpris nutikas.\nPuhas lahmimine, 14:50. Erinevalt Pulleritsust ei näe ma teilt mitte ainsatki argumanti. Teie jutt on hülgesitt.\nalgus on tugev. Isegi väga tugev. Oled vist jälle "Vanity Fair"-i lugenud - idioomid ja retoorilised käigud paistavad küll tekstist läbi. "Näiteks, ..." järel läheb aga mölaks. Keegi ei viitsi Sinu "ühekäigulist" lugeda. Eriti veel ( või isegi veel?) suvisel ajal.\nKas Eestis eksisteerib keskmaajooks? Tundub, et ei eksisteeri, sest T.Tarmi paistab, et on 100m, 200m, 400m - lühimaa- ehk kiirjooksud, kõik ülejäänud - 800m, 1500m .. maratonini välja - kestvus- ehk pikamaajooksud. "Maratonimees" Fosti teeb EMV-l 1500 m mehele Nurmele ära. Mida teha, et Eestis tekiks taas keskmaajooks?\nMis mõte on Zürichi EM-l Farah Mo ja Abebe Aragawa, Mujinga Kambundji ja Kariem Husseini (kes ei tea - kaks viimast on Šveitsi esindajad) taoliste osavõtjatega?\nÜrituse reklaamnäoks on kah neeger: http://www.zuerich2014.ch/en\nMis tunne on meie Andi Noodal, Saaremaa noormehel, kellel EM-le teel sein ees - kuna Mujinga Kambundji ja teised Ida-Aafrika mehed on vana Euroopa kooondistesse sisse ostetud? ... Miks nt meie suurepärane välisminister Paet teemal ei võiks sõna võtta. Allamiljonirahva väliminister Paet peab maailma suurima riigi diktaatorile Putinile ajakirjanduses loengut, kuidas tsiviliseeritud ühiskonnas käituda. Oleks siis ehk vaid väike ettevõtmine see Mujinga Kambundji asi korda ajada?\n• Tõde tõuseb, vale vajub\n• Midagi ei ole ilmas, kel lühem eluiga on kui valel\n• Valel on saba taga\n• Kõver tee viib kõrvale\n• Kes valega haukap, sii valuga neelätäp\n• Kes valetab, see varastab\n• Vale viab vargile, võlts võlla\n• Ühe kännu võsud on vale ja vargus\n• Kes noorelt valetab, see vanalt varastab\n• Näputäis tõtt on parem kui sületäis valet\n• Kes palju räägib, see palju valetab\n• Parem tükk tühja juttu rääkida kui vaks valetada\n• Kes kord on valetanud, seda teist kord enam ei usta\n• Kes üks kord valetab, valetab alati\n• Kes valetab, see kannatab\n• Kis isi valetab, see ei usu, et teine tõtt räägib\nAt 21:03, Doonau jõe kallastel said...\nMis tunne on meie Andi Noodal, Saaremaa noormehel, kellel EM-le teel sein ees - kuna Mujinga Kambundji ja teised Ida-Aafrika mehed on vana Euroopa kooondistesse sisse ostetud? ... Miks nt meie suurepärane välisminister Paet teemal ei võiks sõna võtta.\nseda trendi enam ei peata, sest paljudes riikides need Muijingad juba sündinud seal. Kuidas sa ütled et kuna vanemad ida-aafrikast, siis koondisse ei pääse. Inimõiguste rikkumine ju. Valgetele jäävad vaid heitealad. Kuigi, Türgis kus maadlus rahvussport, sealt leiaks pujäänisid, kes heidaks, viskaks.\nLeidsin värdjaliku eesti inimese nime - Kayvo. Vanemad vist lootsid, et kui on äkki mõni Kaivo, siis nende laps saab siiski olema unikaalne.\nMina ei pea tõestama enda süütust, kõigepealt peab mu süü olema tõestatud.\nKes siis Letzigrundi staadionil Zürich'i rootslanna Aregawale reaalset konkurentsi võiks pakkuda? Madalmaade esindaja Sifan Hassan! http://en.wikipedia.org/wiki/Sifan_Hassan\nÜllatus: Sifan Hassan sai Hollandi kodakondsuse 2013. a novembris, kohe pärast väga edukat 2013. a hooaega. Hassan on teatud mõttes Aregawa üleaedne - mõlemad on pärit Etioopiast.\nMinister Paet võiks ikka Burkhardtile või kes temas Šveitsi kolleeg ongi, samuti Rootsi välisministritele kõne võtta ja asja uurida. Saaremaa noorele mehel Andi Noodale, kes Eesti rekordeid nagu pilpaid ümber jookseb, ei ole Letzigrundil kohta.\n6 maratoonarit, 3 odaviskajat, 3 kettaheitjat, 1 vasaranaine\nMaratoonaritest on ainult Fosti (kes tegelikult pole ju maratoonar) käesoleval aastal maratonidistantsi läbi jooksnud. Pika vinnaga ala. Samas harrastajad nagu dr Holden läbivad kümmekond või rohkemgi maratoni aastas.\nRoman FOSTI, maraton PB ja SB: 2.20,29\nIlja NIKOLAJEV, maraton PB: 2:17.31 (2013), SB: -\nLeila LUIK, maraton PB: 2:37.11 (2013), SB: -\nLiina LUIK, maraton PB: 2:40.45 (2013), SB: -\nLily LUIK, maraton PB: 2:50.17 (2013), SB: -\nEvelin TALTS, maraton PB: 2.39,18 (2012), SB: -\n00:15, ja jutu uba on... milles?\nAt 02:50, Anonüümne said...\nNo liiguta ise väheke ajusid. Yuki Kawauchi, töö kõrvalt harjutav 2:08 mees, jookseb kümmekond maratoni aastas, mitmeid poolmaratone veel lisaks. Meie naistel on see asi ikka väga ettevaatlikuks sätitud. Kui tahad heaks maratonijooksjaks saada, peab palju maratone jooksma. Meie puhul see reegel nagu ei kehtiks.\nDonetski nn Rahvavabariigi uus peaminister, muide, on hämmastavalt Roman Fosti nägu.\nAt 03:36, Anonüümne said...\nMa pean seda asja vist siiski natuke rohkem lahti seletama. Meie tippmaratoonaritele on iga esinemine tohutu risk. Juhtub midagi minema mitte nii, nagu ideaalis plaanitud, on põnts terveks aastaks või isegi kogu karjäärile. Nt kui Evelin Talts jookseks nüüd 2:50-2:55, tekiks kohe palju negatiivseid küsimusi. Kristo Reinsalu tasemega jooksja, kui läheb kehvasti, võib juba kolme nädala pärast uuesti proovida. Rääkimata Dr Holdenist, kes praktiliselt ei ebaõnnestu kunagi. Priit Aus, kui tal tekib tahtmine võistelda, leiab alati võistluse. Meie maratoonarid aga võistlevad minimaalselt harva. (Kõva või vähem kõva trennina joostud võistlused jätame kõrvale). Erandiks on Fosti, kuid nagu juba öeldud, Fosti polegi maratoonar, vaid ikka keskmaajooksja. Kõik ehitatakse mingile kaugele EM-le, MM-le, OM-le pääsemiseks. Nagu õed Luiged (kes EMV-test loobusid, oma blogis kirjutasid: "Loodame, et Liina ja Katja meistrivõistlustel hullu panema ei hakka".) Lembit Kaun ei mõelnud kunagi, et suur või väike võistlus. Pani alati täiega. Enamasti kustus ära, aga mis sellest. Nüüd on meil noori jooksumehi Priit Aus, Allar Lamp, Nooda Andi, kes ka valmis hullu panema. Kahju, et neile tee EM-le suletud on.\nAt 04:06, Anonüümne said...\nJa nüüd küsime miks Priit Aus, noor terve, energiline eesti mees, Tehnikaülikooli tudeng, 2014. a Eesti meister 3000 m tj ei saa Letzigrundil Euroopa parimatega võrdluses end proovile panna ja Eestit väärikalt esindada? Miks? Et tema 8:50 ei ületavat läve. Mukanji Kajinji jt teised Etioopia sellid - vabandust värsked Madalmaade ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanikud - jooksvat veel kiiremini. Rõhutagem, et tegu oli dramaatilise võitlusega samuti väga hea jooksja Kaur Kivistikuga. Paradoksaalselt on Euroopa meistrivõistlustele pääsu tegelikuks kriteeriumiks hoopis Ida-Aafrika jooksjatega konkureerimine. Somaali, etioopia ja keenia kambad on juba lennukis kohas sisse võtnud. Sorry! Ja kõigil oleks nagu piletid ka ette näidata. Eestile on siin selgelt kott pähe tõmmatud. Meile on jäetud kettameeste ja odameeste platsid. Seal võime isekeskis müherdada. Siit tulevad ka veidrad nähtused, et meistrivõistlustel hullu panemine ei tasu ära. Asjade sirgeksajamiseks oleks vaja.. mida? Meil on uhke Välisministeerium. Väga vähesed alla miljoni rahvad saavad ukhustada välisministeeriumiga, kus otseliin Briti välisministri Ashtoniga.\nJa ma mõtsin, et Andi Noot on Noot, Noodi, Nooti. A siin Noot, Nooda, Noota. Näe mis kõik teada saan. Eks see vist selles kinni, et ma pole iial kalamees olnud. Mõne laulu olen seevastu aga laulnud küll.\nÖötundidel kirjutatud kommid on väga head. Olen päri. Ei ole kerge maailma parimate jooksjatega konkureerida, eeldused on meie vastu. Vaadake kui sujuvalt, elastselt ja kassilikult liiguvad aafrika naised. Meie Evelin ja Jekateriina on ikka väga jäigad. Õdede Luikede näol on leitud head tüübid. Joostud kilomeetrid on näha kah. Tüdrukud on täitsa jooksjate nägu ja tegu. Pikamaajooks tipptasemel on kulutav. See ei ole sul kuul või ketas, teibid sõrmed ja võistled või 2x nädalas.\nEesti pikamaajooks liikus viimastel aastatel edasi, kuid Lamp ja Kivistik jäid oma arengus seisma. Ei tea kaua Noot kestab?\nHädasti oleks vaja epot ja selle kasutamise nou-haud. Saaks tüdrukud maratonis sinna 2.30 joostud. Oleks vähemalt valgete naiste seas konkurentsivõimelised.\nAga selline mõte et kas looduselapsed ka dopingut tarvitavad? Neilgi omavahel kõva konkurents ja kui omavad eurooplastest managere, kellel suhted meditsiini personaliga? Mine võta kinni, eks ?\nLp 22:00, teil on seda täielik õigus väita ja nõuda kohtus, aga avaliku arvamuse areenil ehk avaliku arvamuse kohtus see nii ei käi. Avaliku arvamuse kohtus, kui sa oled löögi alla jäänud - ja oi kui palju on neid, kes Alaveri ja Veerpalu ei usu (liiati, tuletame meelde, oli Veerpalu näit üle piiri ka pärast dopingutesti piirmäärade rekalibreerimist) - tuleb paraku tõestada ka oma süütust.\nPriit, mis neil sellest, et sina ei usu? Eks see ole närvikava küsimus, et kas on vaja kellegi arvamise pärast põdeda või mitte. Sa peaks ka seda õppima.\nAt 16:17, Valdek, amatöörsportlane ja lobimees said...\nPP räägib õigust. Valskus kadugu eesti spordist ja ruttu! Ning kui ohhoota tüdrukuid enam ei ole, siis mõned sportlikud tüdrukud, kel kurvid õiges kohas pildipangas ikka peaks leiduma? Ma kohe ei usu, et ei leidu. Scanpix pole ju mingi amatöör tegija?\nTühja noist ohhootadest, vaat ERR-i tsikk on tegija - nõnda tempokalt ja otsekoheselt tulebki vassijaid ja susserdajaid küsitleda.\nMillised koosseisuga tuleb välja Hispaania, kus atletismo traditsiooniliselt olnud väga kõrgel tasemel? Antón Abel, keda huviline kindlasti mäletab, on juba vana mees, peab vaikselt oma jooksuklubi. La Selección Española-s on siiski näha, et hispaanlased on suuresti suutnud OMA jooksutraditsiooni veel säilitada. Hombres (mehed): Pilt on hea. Hispaania nimed, ainult paar muslimit on sees. Marokolane Lamdassem on kõva mees ja Maroko ongi Hispaania üleaedne - probleemi ei ole. Kas kõik aga on nii roosiline? EAAF promob oma veebisaidil Hispaania koondise juhtisikuna käijat Miguel Lopezit. Käimine on üks isevärki sport. Nagu enese vigasena simuleerimine. Käija puhul on alati küsimus, kas tal on midagi viga, et ta ei jookse. Soomlastel oli ka periood, kui Soome jooksualadel järele hakkas andma, siis tekkis Soome käijaid nagu Kononov jt. Kui suure riigi esikergejõustiklaseks saab käija, siis on selle riigiga lood sandisti.\nMujeres - naised. 800 m on välja pandud üks naine. Khadija Rahmouni, sündinud Marokos. Muidu aga puha hispaania nimed.\nArvata võib siiski, et Hispaania Zürichi EMi rahvusvahelises meediakajastuses eriti löögile ei pääse. Hispaania atletismo koondises ei ole staare (kui marokolased Lamdassem ja Rahmouni kõrvale jätta), kelle nimed Euroopa vaatajale midagi ütleksid. (Euroopa-araablastel on kergem - nende nimed paistavad Gomezite taustal paremini välja). -- Arvata võib, et Zürichi staar on taas brittide "omamees", Somaalias sündinud ja Ameerikas treeniv Mo Farah. Samuti rootslane Aregawa. Selle tagab Inglismaa võimas meediamasinavärk BBCga eesotsas. Arvata võib, et ka ERRis jm eesti meedias saab olema sama. Ja kõike seda pakutakse Euroopa oma spordipeona.\nOlen küll kõva rahvuslane ja teblade vihkaja, kuid minu lemmik-kergejõustiku teema on naiste 4x400m kus vene naised tihti (ja loodame et ka edaspidi) mustadest koosnevatele GBR FRA NED BEL jne pähe teevad. 80 lõpus dopsi aegade panid tollased nsvl naised nii kõva rekordi kui 3.19 Souli olümpial, mis kehtib tänaseni. Venelased, kuid ikkagi valged naised.\nLaske professoril toimetada. Küll ta lahenduse leiab.\nAga kes on RL (Raviv Limonaad) kes alati kommides seletab nagu viimsepäeva ekspert? Peaks olema siseringi mees, sest ajab spetsialisti juttu.\nKõik siinsed kommijad on spetsialistid, ei maksa alaväärtustada et Rein on jobu, Karla aga spetsialist. Autoriteetidega on teine lugu. Mitte iga spetsialist pole autoriteet.\nSes teemas Priiduga nõus. Hullumeelne kuidas Porki ja Bernatskit meedias hulluks tembeldatakse.\nJa rahvas kiidab takka..nagu toetama veerpalu kampaanjal. Kurjam kasutage pisut oma ajusid..ja tehke lihtvõrrand.\nMati on üdini mäda mees ja oleks tulnud eelmise jama puhul eemale spordist peletada.\nMa hakkan vist vanaks jääma..üha sagedamini ma Pulleritsuga nõus. Kui ta vaid selline äärmuslane ja provokaator poleks.\nJaa, 17:09, ka mina olen naiste 4x400 meetris olnud sageli venelannade poolt, ja just seepärast, et neil on aus tiim, mitte mitte-Euroopa kontinendi omadega tugevdatud.\nThe New Yorker'i avaleht, Putini all, hämmastav sarnasus, kas pole?\n19:16, see on Aaviksoo doktriin tegelikkuses. Igasugune valetamine on lubatud, kui see ainult täidab "rahvuse ehitamise huve". Pork võib-olla kuulutataksegi ametlikult hulluks ja pannakse erihaiglasse kinni. Nagu nõukogude ajal.\nnaistest osutus kiireimaks Spartalanna Kaisa Kukk.\nSportlanna? Tõesti on tõsine probleem kuidas näidata, et tegu pole ajaloost väljakaranud antiik-Kreeka linnriigi naisatleediga. Võib-olla aga lepiks kokku, et "spartalanna" ongi Sparta spordiklubi liige. Vanas Kreekas ju naisi üldse staadionile ei lastud.\nKui MA on mitmel puhul oma hoolealuste sooritusi hinnanud sõnapaariga "pole paha", siis tema enda neljapäevase etteaste kohta tuleb paraku öelda - pole hea.\nPeamiseks põhjuseks sellise rabeda ja ebameeldivalt ülbe soorituse tekkimises pean ajakirjanike välja ilmumist kui välk selgest taevast.\nSelle eest kahtlemata max punktid ajakirjanikele oma soorituse eest.\nOleks MA saanud teada teda ees ootavatest "hagijatest" kasvõi paar minutit varem seal pagasisabas, oleks väga kogenud meediasuhtleja laulnud pigem nagu kulda.\nEt aga üllatusmoment oli totaalne, suutis see halvata ka nii kogenud mehe ja kuni lõpuni ei suutnudki MA ennast koguda ning uuesti leida.\nJa nii saigi tulemus mitte sellisel positsioonil oleva mehe vääriline, kahjuks.\nPS. Aga Bernatski on loomulikult vana kaabakas ja maotu limukas, kellel ümbritsevast aru saamisel ja adekvaatsel tajumisel on väga tõsiseid puudujääke...\nAlaveri talendi austaja\nRemark meediakajastusele, tervikuna on pigem tasakaalustatud - EPL vs PM - aga muidugi mitte absoluutlelt. Mingil põhjusil pöördus Bernatski teise linna lehe toimetusse (see fakt vajaks kah lahti mõtestamist), ja noil, selline lugu sülle langenud, ei jäänud muud üle, kui kogu sporditoimetuse ja enamagi asja ajama hakata. PP sõnastas umbes seda juhtumit lahvatamisel kui "sellest loost ei tule küll midagi..." ja nüüd, uurimiskomisjoni aruande avaldamisele järgneval päeval, PM päises ilutses "Tühi töö" iseloomustamaks Pordi ja co. tegevust. Kui tühine see tegevus oli, näitab aeg, kuid siiski lisandus uus kaudne viide siinse tippspordi (ja mitte ainult) dopingupõhisele taristule.\nKas algaval suurvõistlusel oleme puhtad? Kellelt küsida, keda uskuda?\nAt 03:55, Anonüümne said...\nPort on hull. Enam ei ole kahtlust. Mehe väljaastumiste kogu joon on ju aetud mõttest, et Mai Alaver, Andrus Veerpalu, Jaak Mae, Neinar Seli, Andrus Ansip, Kirsipuu, Poltoranin, Jelena Välbe, Vinokurov, endine Suusaliidu juht, reformierakondlane-mis-ta-nimi-oligi, Tartu Ülikooli teadlased ka õppejõud - lugupeetud avaliku elu tegelased, tippsportlased, tipptreenerid, tipp-poliitikud, Eesti ja Vene omad tihedates seostes, kõik on ringkaitses. Mees, kes seda väidab (pole vahet, kas otsesõnu või mõista andes), on igasuguse kahtluseta täielik hull.\nKuidas Tallinna ülikooli selline hull on saanud tekkida? Tartus oleks selline asi mõeldamatu. Rektor Raua ajal juba lasti kord käest ära. Võib-olla tuleks Tallinna ülikool hoopis kinni panna (nagu TÜ kogu aeg on soovinud)?\nÜhte asja tahaks ag loota - et ühiskond oleks hullu mehe Pordi vastu humaanne.\nAt 08:02, Anonüümne said...\nEestlane on Mogri Märt,\nRehepapp ja Arvo Pärt.\nMeile meeldib Ameerika,\nei meeldi Vene värk.\non siiski oma särk.\nEestlasi on veel üks sort -\nja see sort on Kristjan Port.\n.... osutus kiireimaks Spartalanna Kaisa Kukk\nasi palju proosalisem. JP tegijatel ei ole eesti keel käpas.\nKeenialanna ja etioopialanna kirjutavad küll "õige" algustähega. Mis mõtet on ..lannatada"? Eesti keeles ei ole sugusi. Seega võiks ka naiste kohta vabalt kasutada spartalane. Või on siin Anu Sääritsa infektsioon mängus?\nKunagi oli spordiklubi Kalev. Liikmed olid ikka kalevlased, mitte Kalevlased või Spartalased.\nAt 08:40, Ragnar said...\nMati on legend. Laske tal tegutseda. Näete isegi, kui oma poisse ei ole, tulevad väljamaalt Mati juurde harjutama. Siis on Kuuse Lempsil kellele talvel kaasa elada. Uskuge mind, Lemps karjub hääle kähedaks kui Poltoranin medalile hakkab lähenema.\nArvan nii nagu Tartu arst Toomas Teingi, kes ühes intervjuus pakkus välja, et äkki süstis Bernatski rohud hoopis rebastele.\nÜhtlasi ühinen nende paljude rõõmsameelsete, sinisilmsete ning linalakkadest eestlastega ja arvan, et Mati, Andrus, Jaak ning veel mitmed ja mitmed tublid sportlased on õiged mehed. Pori loopimise asemel tuleks neid kätel kanda ja nende jalajälgi suudelda. Sel tegevusel pidi olema tervendav mõju ja sportlikud tulemused pidavad ka kohe paranema.\nSeevastu Vitali, nimigi juba viitab valetamisele, on üks maotu limukas.\nEestlase veri ei võta EPOt ja kasvuhormooni vastugi. Varasemalt söödud tangupuder ja joodud rammus lehmapiim tõrjuvad sedalaadi keemilise jälkuse kohe välja.\nPriit, kogu sinu argumentatsioon on vildakas, sest sa kogu aeg otsid märke mis tõestaks, et nagunii on süüdi ja valetavad... (mitte vastupidi)\nAlaveri ja ajakirjanike suhtlemine meenutab juba pikemat aega üht teist valdkonda - kui palju me ei üritaks Venemaale väita,et eestlased EI TAHA neid vallutada, ikka ei usu ja valmistuvad meie tagasilöömiseks. Eesti piiride taguses sõjaväeringkonnas on ainuüksi puht sõjaväelasi rohkem kui meil kogu julgeoleku ala töötajaid kokku (mingist leitnandist alates kuni siseministri sekretärini ja Kükametsa tuletõrjujani). Aga ikka oleme nende jaoks agressorid!!!\nAt 10:58, Priit Pullerits said...\n00:25 - just sellistes loomulikes, spontaansetes olukordades, kus ei saa ette kanda ettevalmistatud teksti, ilmnebki selgemini asjaolude tegelik olemus. Tänapäeva maailmas on üks suur häda - ja see on PR-tegelinskite õhutamisel päheõpitud ning tõde moonutava teksti tuima näoga ettekandmine, kusjuures oodatakse, et publik võtab seda samasuguse tuima ehk uskuva näoga vastu. Ega ikka võta küll - vähemalt targemad ja kriitikavõimega inimesed ei võta.\n10:08 - märke pole vaja otsida, need on kõigile näha, ainult pime ei soovi neid märgata. Avage silmad, palun!\n08:40 - jah, see võib tõesti nii minna, nagu te väidate, et Kuuse Lembitu hakkab Poltoranini medalile nihkumise puhul häält ära karjuma. Ja sellest on tohutult kurb. Ei, mitte sellepärast, et Mati Karlovitš on tema treener, vaid seepärast, et kes on Poltoranin meile, ERRi vaatajaile, Eesti inimestele - absoluutselt mitte keegi, mingi välismaalane. Miks peaks talle kaasa elama (okei, kaas elada ju võite, igaühe oma asi, kellele), õigemini, miks peaks keegi ERRi kommentaatoreist tema võidu puhul rõõmustama? Las ma ütlen teile: homme rõõmustate Poltoranini võidu üle, ülehomme kellegi Eesti-Arigawe võidu puhul ja üleülehomme annate oma juurtetuses ja rahvusetuses ära kodumaa. Pidage silmas ja meeles: kodakondsus (Aregawi puhul näiteks Rootsi oma) on lihtsalt tehnilis-bürokraatlik konstruktsioon, aga rahvustunne on geneetiline, vere ja emapiimaga saadud - ja see, kes rahvustunde reedab, see kuuli väärib, kui olukord ukrainalikuks peaks minema. No mercy!\nMeestest võitis suure eduga Tiidrek Nurme keenialasest treeningpartner Ibrahim Mukunga (15.38), ......\nVaid kolme sekundiga kaotas talle Täppsportlaste pikkade distantside naisjooksjate esinumber Kristiina Verevmägi.\nKus mõnel on alles tiitleid! Spartalanna Kaisa Kukk on lihtsalt spartalanna, ei kellegi treeningpartner ega esinumber.\nTreeningpartner on kahjuks vigane sõna. Korrektses eesti keeles on treeningupartner. Kunagi mingid talendid panid oma klubile nimeks Sportkeskus. Palju õnne! Õpime eesti keel iga päev ja tsutikene korraga.\n09:50, olles lugenud Bernatski intervjuusid, siis ma isegi väga ei imestaks, et ta rohte peamiselt rebastele süstiski. :))\n10:58 PP kommentaari viimane lõik on klassika! No mercy!\nAt 11:35, Morro Bay said...\n11:26 ei saa irooniast aru. Asi on siiski naljast kaugel, et siin rebasejuttu ajada.\nJa nüüd pole muud kui bernadski bernadski. Kui poleks teda, oleks mõni teine seltsimees/härrasmees tema koha täitnud. Am I right?\nNö Bernatski nimekiri on päris pikk, kuid mitte keegi sellest ei tunnista, et oleks teinud seda, mida Bernatski väidab. Ei saa ju olla nii, et kõik nimekirjas olevad sportlased - treenerid - sporditegelased nagu üks mees valetavad. Pigem tundub, et see luuletaja on ikka Bernatski, kes kibestumisest või mingil muul talle teada oleval põhjusel teisi mustata üritab (ja seda kahjuks õnnestunult).\nAh, et "täna mängid saksofoni, homme reedad kodumaa?" See blogi on üsna koledaks muutunud - Priidu egotipile on lisandunud ports kaasanoogutavaid paranoikusid.\nRatas käib täie hooga edasi ja mitte midagi ei muutu siin ilmas...\nVaatame natuke enda ümber ringi. Nii igapäevaste toimetuste juures (tööl, äris, kogukondlikus suhtlemises naabritega või milliseid jutte/tegusid näeme poliitikute esituses jne).\nÜks vale ja vassimine ajab teist taga!\nMiks me siis järsku hakkame eeldama, et spordis see elu kuidagi teistmoodi peaks olema?\nEt kas need inimesed on ühelt teiselt, Suure Headuse, planeedilt?\nAt 14:00, Ricardo, reljeefse sääremarjaga mees said...\n" Ei saa ju olla nii, et kõik nimekirjas olevad sportlased - treenerid - sporditegelased nagu üks mees valetavad."\nKarta on et Bernadskil on siiski tõendid olemas. Kui ikka Bernadskiga pole tegemist tehtud, siis võiks ju vastandamisele minna ja küsida, et mees tõendid laulale? Kus ja millal me kohtusime. Aga ei minda.\n13.51, teie leplikkus jamade suhtes on teie asi, kuid juhiks teie tähelepanu hoopis sõna "kogukond, kogukondlikkus" liigtarvitamisele. See tuleb vist nonde MTÜ aktivistide usinusest, aga mida peate silmas, kui kõnelete "kogukondlikust suhtlemisest naabriga". Mida see tähendab?\nNo mida värki?! Poliitiline korrektsus ka dopingumaailma jõudnud. Varem öeldi, et jäi dopinguga vahele või andis positiivse dopinguproovi, nüüd räägitakse, selle kettaheitja ja Kiku puhul ka, mingist halvast analüütilisest leiust - nagu oleks analüüsides lihtsalt midagi halvasti, aga kui arstid rohu leiavad, siis saab sellest halvast seal lahti ja kõik on jälle lill... Mingi kogukondlikkuse parasiteerimine sõnavaras on selle halva analüütilise leiuga võrreldes kökimöki.\n14:29, sellised mõisted nagu külakogukond ja vallakogukond on teile vist võõrad.\nNiisiis kogukond, küsite?\nÕS: mingis piirkonnas elav, teat. sotsiaalsete suhete võrgustikuga seotud inimrühm.\nIsegi väga individualistlikus Eestis on siiski veel jäänud inimesi, kes omavahel suhtlevad ja võtavad asju ette natuke suuremas hulgas ja ulatuses kui ainult üle koridori elavale naabrile tere ütlemine.\nPealegi, kogukondlikus korras saab päris palju asju ära teha, mis ka sisuliselt kogukonna elukvaliteeti parandavad, ainult tahet on vaja. Tasub proovida.\nAga nii omavahel, ülikooli juures võib kursuseid võtta vabalt veel ka vanemas eas. Tänapäeval ei ole see enam asi, millele imelikult vaadatakse.\n14:53 väga hea kommentaar.\nNeed eufemismid on tõesti väga naljakad. Halvad molekulid sattusid minu proovi, tuul oli valest suunast.\nVaadake kuidas meedia kantseldab lugejat nagu titat. Kui on juttu Hartingist või Malachovskist, siis on pealkiri "Kanteri kõva konkurent...", kui S Williamsist või mingit Hantucovast, siis on "Kanepi kõva konkurent ....."\nMukunga jääb vist eluks ajaks Tiidrek Nurme treeningupartneriks.\nPriit, eksid. Mitte arstid ei leia halva analüütilise leiu vastu rohtu vaid advokaadid.\nPiisava summa eest saab endale korraliku kaitsetiimi palgata ja nagu õige mees kunagi edasi jalutada ning seletada, et mina ei tea midagi. Ma olin üldse trennis ja kus ma selle ajagi oleks võtnud, et süstimas käia. Tegin aga muudkui trenni ja seepärast võitsingi.\nSee, et käisid kuskil mingis pere leiva kabinetis kasvuhormooni ostmas, kasvuhormooniga ka hiljem vahele jäid ei ole tähtis. Senikaua kuni sind just otseselt telekaamerate ees kasvuhormooni süstimas ei tabata kannatab alati udujuttu ajada.\nMul hakkavad vaikselt rusikad rulli tõmbuma, kui siin kommentaariumis mõnede poolt väljaöeldut loen..\nAt 16:05, Valdek, 51 4467 said...\n15:55 mul ka.\nSaame kokku, teeme ära? Sellega tõestame, et blogi ja kommentaarium on tõeliselt "elav".\nKahju et Kauna Lempsi enam meie hulgas ei ole. Tal oleks kõige selle homo-tralli kohta kindlasti mürgine sõna sekka ütelda.\nAt 17:02, Avramov said...\nKauna Lemps oleks teile vastu tšainikut koputanud et kõliseb. Tema tühje sõnu ei raisanud.\nPullerits: Kas Tour de France on muutunud mõttetuk...\nPullerits: Kui kaua tuleb taluda rattaspordis seks...


Noctua esitleb suure jõudlusega arvutiventilaatoreid, mis on ehitatud uhiuuest materjalist - Arvutamine\nNoctua tutvustab uhiuuest materjalist ehitatud suure jõudlusega arvutiventilaatoreid\nKui olete arvutihuviline, on tõenäoline, et olete Noctuast juba kuulnud - ettevõte ehitab parimaid ostetavaid arvutijahuteid, millele on lisatud eluaegsed garantiid, täisvärvilised kasutusjuhendid ja uuendatud pakkumised, mis pikendavad sageli eluiga jahutite tehnilise pistikupesa ühilduvuse piiridest. Noctua (Vt Amazonist) tal on juba aastaid olnud mainekate fännide ehitamise maine, kuid ettevõtte viimased jõupingutused seadsid tipptasemel uue tehnilise standardi - ja eeldasid täiesti uue materjali leiutamist.\nVentilaatorite seeria NF-A12x25 kasutab vedelkristallpolümeeri tüüpi Sterrox, et lõigata ventilaatori labade ja ventilaatori korpuse servade vahe vaid 0,5 mm. Tavalised ventilaatorid langevad nn tiiviku libisemise või plastiku kalduvuse tõttu vananedes veidi laieneda. Kui see oleks normaalsete tolerantside juures püsinud, ei oleks see probleem - tüüpilised ventilaatorid on loodud selle vananemise võimaldamiseks. Kuid Noctua soovis oma fännides vähendada surnud ruumi hulka, mis nõudis materjali kasutamist, mis ei langeks probleemi ohvriks. See võib selgitada ka seda, miks perekond A12-x25 on välja töötatud juba üle nelja aasta.\nNoctua sõnul on kogu selle pingutuse lõpptulemuseks fänn, millel on tegelikus elus parem jõudlus kui ühelgi varasemal seadmel. Kui F-12-l on suurem maksimaalne õhurõhk ja S12A-l on teoreetiline maksimaalne õhuvool, siis väidetavalt on A12x25 tegelik jõudlus mõlema jaoks parim tingimustes, kus enamik süsteeme praktiliselt töötab. Need teie seast, kes teie fänne juhivad endiselt maksimaalse helitugevusega 24 × 7, on ... Ma ütlesin, et need, kes teie fännid veel käitavad ...\nAhem. Kus ma olin? (Lisaks sellele, et mõõdetakse kuuldeaparaatide jaoks).\nNii kirjeldab Noctua CTO Lars Strömbäck kolme fänni ning nende tugevusi ja nõrkusi üksteise suhtes.\nOn tõsi, et sarnaste vabavooluhelirõhutasemete korral on NF-F12-l kõrgema maksimaalse rõhu spetsifikatsioon ja NF-S12A-l kõrgema maksimaalse õhuvoolu spetsifikatsioon kui NF-A12x25-l. Siiski peate arvestama, mida need spetsifikatsioonid tegelikult tähendavad ja et neil on reaalsetes rakendustes vaid väga piiratud tähtsus.\nVeidi asju lihtsustades võite kujutada maksimaalse rõhu mõõtmist olukorrana, kus ventilaator pannakse puhuma kinnise seina vastu ja maksimaalset õhuvoolu mõõtmist olukorrana, kus ventilaator töötab täiesti vabas õhus, mitte ei puhu millegi peale ega sisse. Kumbagi olukorda ei esine tavaliselt reaalsetes rakendustes, kus ventilaator töötab tavaliselt teatud takistuse vastu, kuid mitte kunagi 100% vastupanu või nulltakistusega. Nii et kõigepealt peate tegelikult vaatama ventilaatori kogu rõhu ja õhuvoolu (P / Q) kõvera, et saada ülevaade selle toimivusest, ja kui teete seda NF-A12x25-ga, näete, et kui see ei paista silma maksimaalse rõhu ega õhuvoolu korral, sellel on ülitugev keskosa. See võimaldab tal enamikus tüüpilistes rakendustes edestada nii NF-F12 kui ka NF-S12A.\nTäieliku intervjuu Strömbäckiga (läbi viinud Noctua ise, kuid mõningase kindla taustteabe ja fännide teadus- ja arendustegevuse andmetega) leiate siin.\nPS4 mängude müük\nmis on parem pentium või celeron


Kairit Kalbre katkestas MMil hobuse vigastuse tõttu - Sport\nKairit Kalbre katkestas MMil hobuse vigastuse tõttu\nKairit Kalbre ja hobune BaltimorFoto: Külli Tedre\nKestvusratsutamise maailmamängudel väga heas vormis olnud Kairit Kalbrel ei lubatud pärast kolmandat ringi võistlust jätkata, kuna komistamise tagajärjel oli hobune saanud randmele väikse pindmise haava.\nKerges uduvihmas starti läinud 173 võistluspaarist suutsid 160 kilomeetri pikkuse distantsi lõpetada vähem kui pooled. Kahjuks ei õnnestunud lõpetajate hulgas olla ka Kairit Kalbrel, kelle hobune Baltimor komistas õnnetult kolmandal ringil asfaldil kurvi võttes. Haav oli treener Õnne Halliko sõnul väike ja ohutu, kuid veterinaarid tunnistasid Baltimori mitte vormis olevaks. Enne elimineerimist oli võistluspaar umbes 40. kohal.\nOma esimesel MMil osalenud Kalbre oli õnnelik, et Baltimor oli heas vormis, ent kurb, et selline õnnetu juhus neid tabas. Kõige raskem oli tema sõnul start, kus oli korraga koos väga palju hobuseid. „Hoidsin stardiliini lähedale ja pääsesin esimesena minema. Olen väga õnnelik, et meiega on kõik korras, sest mitmed võistluspaarid lõpetasid haiglas. Võistlus oli fantastiliselt ilus, kuid mitmel päeval sadanud vihm muutis pinnase ülimudaseks ja ohtlikuks,“ selgitas Kalbre.\nVõistluse võitis Araabia Ühendemiraatide sportlane Sheik Hamdan bin Mohamed Al Maktoum hobusel Yamamah, kelle keskmiseks kiiruseks kujunes 19,678 kilomeetrit tunnis ning 160-kilomeetrise distantsi läbimisajaks 8:08.28. Hõbemedal läks Hollandisse 21-aastasele Marijke Visserile hobusel Laiza de Jalima. Pronksi võitis Katari sportlane Abdulrahman Saad A.S.Al Sulaiteen hobusel Koheilan Kincso.\nVõistkondlikud medalid läksid kõik Euroopasse - kulla pälvisid hispaanlased, kelle tugevaim liige, individuaalne tiitlikaitsja Maria Alvarez Ponton oli sunnitud katkestama. Hõbe läks Prantsusmaale, pronks Šveitsile.


5 viisi Osgood-Schlatteri valu vastu võitlemiseks - Liigeste inverteeritavad liigesed\nLiigeste inverteeritavad liigesed, Artroregen Premium - toit liigestele\nPalindroomidel on ühtlasi ka «Tenetis» väga oluline roll — ilma lugu liiga otseselt ära rääkimata võib öelda, et nad näitlikustavad kirjalikul kujul filmi keskset võtet. Kursust saab korrata 2 korda aastas. Reguleerib liigeste painduvust.\nFOTO: Filmikaader Christopher Nolan ei tee filme selleks, et inimesed neid vaataksid, vaid selleks, et inimesed neid üle vaataksid.\nJa selles mõttes ei ole ka «Tenet» erandlik. Ühelt poolt on siin nii mõndagi, mida kultusrežissöör enne teinud pole, teisalt uurib linateos Nolani vanu obsessioone ja kinnisideid.\nAlguses võib tunduda, et film ei saa hästi vedama, kuid aja möödudes plahvatab selles meistriteos. Tegemist on suurejoonelise ja aukartustäratava filmiga, mis seab omale kohe algusest peale kohutavalt raske ülesande ning asub seda siis halastamatu tõhususega lahendama.\nTulemuseks on põnev, tempokas, kuid samas ka väga poeetiline film, kuna selle sisu ja vorm on hapral moel peaaegu täielikus kooskõlas. See fraas on loomulikult palindroom — tekstijupp, mille kirjalik ülesehitus püsib samasugusena nii õiget- kui ka valetpidi lugedes.\nSellistes fraasides on midagi aukartustäratavat, aga ka maagilist. Palindroomidel on ühtlasi ka «Tenetis» väga oluline roll — ilma Ravi paksendamise liigesed liiga otseselt ära rääkimata võib öelda, et Liigeste inverteeritavad liigesed näitlikustavad kirjalikul kujul filmi keskset võtet. John David Washington on filmi «Tenet» peategelane.\nSeda uurides avastab ta, et millalgi tulevikus leiutatakse ohtlik tehnoloogia, mis võimaldab teatud esemeid «inverteerida», ehk siis ajas tagurpidi liikuma panna. Praegu ei ole seda tehnoloogiat veel olemas, ent ometi on need esemed jõudnud tulevikust juba siia. Tuleviku ja oleviku vahel on puhkenud uus külm sõda.\nNäib, et keegi tulevikust ründab meie olevikku.\nPeategelast aitab tema teel karismaatiline ja muheda olemisega agent Neil Robert Pattinsonkelle Liigeste inverteeritavad liigesed võib olla natukene kirjum, kui ta esimese hooga tunnistada julgeb Kenneth Branagh mängib filmis «Tenet» inglise-vene oligarhi.\nFOTO: Filmikaader Inverteerimine võimaldab Nolanil «Tenetis» väga veidral, aga vahetul viisil ajaga mängida — aja kulg on siin sõna otseses mõttes mitmesuunaline ning liigestest lahti.\nTühjad püstolid püüavad endasse kuule, plahvatused toimuvad sissepoole, filmi peategelased võivad kannatada haavade tõttu, mis alles hiljem tekitatakse.\nMitmes stseenis esineb nii ajas õiget- kui ka valetpidi liikuvaid nähtusi samaaegselt. See on miski, mida on võimalik edasi anda vaid audiovisuaalsel kujul.\nKunstnik kõnnib poomisnööri ja revolvri vahel ning peale igat korda, kui ta neid enda peal kasutab, kerib maailm ennast ajas tagasi. Peab kohe ütlema, et SLE ja valu liigestes pole mitte üheski filmis nii cool välja näinud.\nSee on korraga tuttav ja kodune ning samas filmimaagia tõttu suurem kui elu. Kuigi filmi alguses võib vaatajat tabada ehmatus, et Eestit on kujutatud hoopis millegi muuna Tallinnas on filmitud nii filmi alguses Kiievis toimuvad stseenid kui ka hiljem osa Oslos toimuvastsiis loo edenedes liigub sündmustik just nimelt siia.\nOn tõeliselt sürreaalne ja samas südantsoojendav näha sellise kaliibri näitlejaid omavahel Tallinna trammis plaane pidamas, selgesti äratuntavatel ja tuttavatel tänavatel jalutamas või autodega kihutamas.\nKogu maailma saatus on kaalul.\nLisaks sellele pöörab Nolani filmi keskne ulmeline võte ka siin kõik veel omakorda pea peale — me näeme ka inverteeritud Tallinna. Selles mõttes on kurikuulus Laagna teel toimuv autodega tagaajamise stseen ja kogu sellega kaasnev maagiline action nagu eluaegsete unistuste täitumine.\nAjaloost tasub otsida ka filmi pealkirja päritolu: «Tenet» viitab otseselt kuulsale Satori ruudule, mis on antiikaega ulatuv ladinakeelne palindroom, millega on seotud kõikvõimalikke legende. See sisaldab sõnu «Sator», «Arepo», «Tenet», «Opera» ja «Rotas» muide, kõik need sõnad käivad filmist kas otsesel või varjatud kujul ka läbi.\nSiingi peegeldub Nolani armastus geomeetria ja disaini vastu: kui need sõnad kirjutada õiges järjekorras üksteise alla, võib neid lugeda vasakult paremale, aga ka ülevalt alla. Tegemist on maagilise ruuduga, millele on alati omistatud suurt väge. Folklorist Matthias Johann Liigeste inverteeritavad liigesed on kirjutanud raamatus «Eesti uuem mütoloogia» selle sama ruudu kohta järgmist: «Need nõiasõnad on maailmas laialt tuntud.\nVäike-Aasias tarvitati neid juba 4.\nFikseeritud liigeste tootjad ja tarnijad Hiina - OEM Factory - Toho-Rongkee\n5 viisi Osgood-Schlatteri valu vastu võitlemiseks - Koolitus\n«TENETI» ARVUSTUS ⟩ «Aja klaassaal, kaja!»* - Tänane leht\nPeale eurooplaste otsivad araablasedki neist abi. Saksamaal usuti veel Saksi-Veimari hertsog Ernst August määraset igasse külasse ja linna hangitagu taldrikuid pealkirjaga Sator arepo j. Filmi pealkiri viitab otseselt kuulsale Satori ruudule, mis on antiikaega ulatuv ladinakeelne palindroom, millega on seotud kõikvõimalikke legende.\nNolani filmide puhul on aru saada, et tema jaoks on inimesed enamasti nagu malendid ning ta näeb loo jutustamist valdavalt kui puslet või mingit eriti keerulist tehet, mis tuleb siis kuidagi eriti nutikalt lahendada.\nSiin võimaldab filmikunst oma maagilise aja kerimise abil vaatajatel kogeda midagi tõeliselt erakordset ja kummalist. Ilma «Tenet'ita» poleks me selleks võimelised.\nKoolitus Korraldatud spordis osalevate väikelaste arv on kasvanud üle 30 miljoni.\nÜhtlasi mõjub film praegu kõigest hoolimata väga relevantselt. Mõte sellest, et tulevik meid ründab — täpsemat kujundit näiteks kliimakriisist ju hästi leida ei annakski? Ning samas on «Tenet» nüüd ise samuti omamoodi mälestus ühest veidramast ajast, mida pole kunagi olnud.\nLiigeste sumptomite sumptomite ravi


Uus valitsus teada - Äripäev\nUus valitsus teada\n24. märts 2014, 18:42\nReformierakond kinnitas eile õhtul kandidaadid ministrikohtadele Taavi Rõivase valitsuses.\nUute nägudena tulevad valitsusse lisaks peaminister Taavi Rõivasele seni peaministri nõunikuna töötanud Anne Sulling väliskaubandus- ja ettevõtlusministriks ning praegune Tartu linnapea Urmas Kruuse tervise- ja tööministriks.\nSiseministi kandidaadiks esitas erakond senise justiitsministri Hanno Pevkuri. Oma kohal jätkavad välisminister Urmas Paet, rahandusminister Jürgen Ligi, keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus ja kultuuriminister Urve Tiidus.\n„Pean väga oluliseks, et ametisse astuva valitsuse tuumik koosneb valitsuskogemusega inimestest, kes ei vaja sisseelamiseks üleminekuaega. Eriti oluline on see välispoliitika, riigikaitse ja sisejulgeoleku valdkonnas, aga ka laiemalt," ütles Rõivas. Ta märkis, et soovis ministrite valikuga laiendada valitsuse kandepinda. „Olen kindel, et Urmas Kruuse tulek Eesti meditsiini ühest tippkeskusest, Tartust mõjukale töö- ja tervishoiuministri kohale ning särava Anne Sullingu asumine väliskaubanduse- ja ettevõtlusministri ametisse aitavad seda eesmärki täita,“ sõnas Rõivas.\nParteitu Anne Sulling on 2009. aastast tegelenud CO2 kvoodi müügiga Keskkonna Investeeringute Keskuses, samast aastast on ta ametis olnud peaministri nõunikuna. Varasemalt on Sulling rahandusministeeriumis juhtinud Eesti eurole ülemineku projekti ja töötanud Swedbankis ning Nelja Energia OÜs. Sulling on lõpetanud Smith College’i USAs 1997. aastal majanduse ja prantsuse õpingute erialal ning omandanud magistrikraadi 1999. aastal rahvusvahelises majanduses ja rahanduses Université Parix IX Dauphine’is Prantsusmaal. Kuus ministrit tuleb loodavasse valitsusse sotsiaaldemokraatliku erakonna nimekirjast. Eelmisel nädalal otsustas SDE esitada kaitseministriks Sven Mikser, majandus- ja kommunikatsiooniministriks Urve Palo, justiitsministriks Andres Anvelt, haridus- ja teadusministriks Jevgeni Ossinovski, sotsiaalministriks Helmen Kütt ja põllumajandusministriks Ivari Padar.\nTäna sai Taavi Rõivas riigikogult volituse valitsuse moodustamiseks. Seejärel peab ta esitama seitsme päeva jooksul uue valitsuse koosseisu presidendile, kes nimetab valitsuse kolme päeva jooksul ametisse. ERR vahendas, et presidendi juurde läheb uus valitsus homme.\nUus valitsus astub ametisse pärast riigikogu ees vande andmist, millega algavad uue ja lõpevad tagasi astunud valitsuse volitused. Seejärel vabastab president ametist eelmise, Andrus Ansipi juhitud Reformierakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu valitsuse.\n26. March 2014, 08:36


seenhaigus ninakõrvalkoopas? | Perearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nseenhaigus ninakõrvalkoopas? 09.09.19 / Perearst\nLugesin Teie vastust ninakõrvalkoobaste seenhaiguse diagnoosimise kohta kompuutriga ja otsustasin ka kirjutada. Kaebasin arstile vahelduvat ninakinnisust külili magades, selili ja püsti olles seda pole. Nohu pole olnud aastaid. 9kuud tagasi tehti rö/üv nägin korraks pilti- üldiselt hallikas, mingit vedeliku nivood polnud. Üle poole aasta hiljem teine arst saatis kompuutrisse ja selle pildi alusel kahtlustatakse seent ja kuna konservatiivset ravi polevat, siis suunati operatsioonile(üldnarkoosis). Aga seda tuleb mitu kuud oodata. Ma väga kahtlen. Ei ole loputatud ega külvi võetud. kuidagi ei tahaks ilma tõelise põhjuseta op-le minna. Kuskil kirjutati, et seen mõjuvat destruktureerivalt luudele ja haigus lõppevat surmaga.\nSiinkohal soovitan julgelt küsida teise ja kolmanda asjatundliku nina-kõrva-kurguarsti hinnangut. Minuteada katsutakse ikka ninaneelu vastava endoskoopilise seadmega uurida ja ehk ka pugeda ninakõrvalkoopasse. Kompuutripilt on väga ebamäärane. Ja sentõbi niisama ei teki, seda soodustab tõsine immuunpuudulikkus. Loodan, et seda Teil ei ole, nii on ka tõsise seentõve võimalus väike.


Teenistuse paratamatus • Objektiiv\nArvamus » Teenistuse paratamatus\n27. apr. 2011 Sten Allik\nTeenimine – missugune kaunis sõna! Ja missuguse jubeda kõla omandab ta individualismile üles ehitatud inimeses ja ühiskonnas!\nMis siis on see, milles ühed püüdlevad täiuslikkuseni ning mille eest teised põgenevad ummisjalu? Mis on see, mis teeb ühed väärikaiks, õilsaiks ning selge silmavaatega inimesteks, teised aga paneb põlgusest värisema ning vajutab nende peakese kühmus õlgade vahele?\nSee on "teenimine", ladina keeles servire (jätame kõrvale sõna "teenimine" tähenduse kasu teenimise mõistes), oma elu ja annete asetamine kellegi või millegi teenistusse. Servire – see on olema servus – ori. Mille ori ja miks?\nHing, mõistus ja vaba tahe on annid, mis annavad inimesele võimaluse seista kõrgemal vegeteerivast seisundist või lihalise ellujäämise instinktist. See kõrgemal olek on võimalik siis, kui mõistetakse, et füüsiline äraolemine ei ole ei inimese ega ühiskonna eksistentsi eesmärgiks. Füüsilise äraolemise vastandiks on loomuliku elukorralduse järgmine, kus igal asjal ja teol on oma sügavam mõte, millest arusaamiseks on meile antud mõistus ning arusaamise järgi elamiseks vaba tahe.\nNõnda on igal inimese teol mõte. Mõte, mis sellele teadlikult antakse või teadvustamata omistatakse. Mõte, mis annab neile sisu maailmakõiksuses ja suhtes Absoluudiga. See tähendab arvestamist iseenese väliste printsiipidega. See on iseenese nägemine osana suuremast süsteemist, mille inimmõistuse jaoks lõpuni hoomamatut suurust väljendavad Absoluut ja igavik.\nTegude teadliku mõtestamise vastand on elutsemine tarbimiseks ja jäätmete tootmiseks, kus vaba tahte õilsa koha inimese elu kujundamisel on võtnud tungid ning inimese-iseenese-suuruste pseudoväärtuste teenimine. See on elamine inimesekõrguses horisontaalses maailmas.\nVõtkem lihtsa näitena hingamine – seda võib näha puht füüsilise protsessina hapniku transportimiseks kopsudesse või vaadelda ühe osana suuremast protsessist, kus hingamise ülesanne, olles keha teenistuses, on ühe elemendina tagada müstiline Elu, mida me ise endale andnud ei ole. Nagu näeme, ei muutu hingamise laiem tähendus sellest, kui me seda ainult anatoomilise protsessina mõistame…\nNõnda on ka inimese tegudega – see on alati teenistus, teadlik või teadvustamata. Kumb, oleneb inimese mõistusest ja vabast tahtest. See on paratamatus, mida sellega mittenõustumine vähimalgi määral ei kõiguta. Mismoodi me selle paratamatusega arvestame?\nInimene, sel hetkel, kui ta saab elavaks, seotakse sidemetega, mis temast ei olene. Joonistagem oma mõttepaberile neli kontsentrilist ringi ja asetagem selle keskele inimene. Ring, mis teda ümbritseb on tema perekond. See, mille kaudu on ta saanud oma lihaliku olemise, mis kujundab tema väärtuste süsteemi ning milles ta ise muutub elu ja kultuuri edasiandjaks ja -kandjaks.\nEdasi tuleb ühiskond, mille liikmeks iga inimene on. Isegi erakutel on ühiskonnas tähtis roll.\nViimase ringi peale kirjutagem Jumal-Universaalne Printsiip-Tõde. Ja ringid lõppevad, sest sellest väljaspool ei ole enam midagi.\nNeid ringe ei saa üksteise seest välja võtta, ammugi kohti vahetada. Pisikese näilises keskpunktis oleva inimese liigutamine ringide sees ükskõik kuhu mujale võib formaalselt asetada ta tavapärasest erinevasse suhtesse perekonna ja ühiskonnaga, kuid kuidas teha seda Absoluudiga, igavikuga? Enese võib Absoluudist sõltumatuks kuulutada ning väita, et igavikku ei ole olemas, "sest kõik on ju suhteline", kuid nende väidete süstemaatiline propageerimine ning nendele elu ehitamine võiks omada pigem meditsiinilise diagnoosi laadi alatooni.\nKuid mingem edasi teenistuse juurde.\nIga inimene on elus asetatud seisusesse, mida iseloomustavad tema koht perekonnas, ühiskonnas ning tema võimed. Seisus, see on institutsioon, mille määravad kohustused ning võimed nende kohustuste täitmiseks. Meie igapäevase teenistuse väärtus on nende kahe suhe. Ja ainult sellel suhtel on tegelik väärtus.\nSelle kaudu mõistame me ühiskondliku struktuuri tegeliku hierarhia mõtet ja sisu, paratamatut kohuste ja võimete ebavõrdsust inimeste vahel ning võrdsust Jumala ees. Selles kontekstis saab tegeliku tuuma ka teenistus ühiskonnas, igaüks oma seisuses. Seisuses, millel lasuvad kohustused muudavad ta institutsiooniks, ja mis omab ainult ühte põhiõigust – see on teenida, sisaldades õigust võimalusele teenida ning õigust olla teenistuseks valmis. Valmisolek oleneb eeldustest ning kasvatusest, õpetusest ja treeningust.\nTeenistus on olemuslikult seotud ohvriga, mis algab iseenese huvide ja kasu ohvriks toomisest. Tõeline ohver on mõistuse ja vaba tahte vili ning tõelise teenistuse vundament. Mõistus ja vaba tahe teevad ohvri ilusaks ja õilsaks. See on see hetk, mil ilu ja õilsus saavad reaalsuseks. Kuid miks on need kaks sõna tänapäeval muutunud abstraktseks mõisteks meie igapäevases keeles? Sest me ei suuda neid sisuga täita.\nTeadliku teenistuse ja ohvritoomise südames on armastus, mida siinkohal palun mitte ära segada tundelise meeltesegadusega, sest ohvri toomine on mõistuslik seisund. Mõistuslik kiindumus millessegi või kellessegi, mis on või mis kannab endas meist kõrgemat ja suuremat. Tahate surmata teenistusvalmidust ja ohvrimeelsust ? Palun, asetage mõistuse asemel kilbile heitlikud tunded. See jahutab juba iseenesest armastuse ning kõik muutub leigeks. Pole enam kuuma ega külma, vaid tasalülitatud pisikene võnkumine. Heitlikele tunnetele ei saa püstitada püsivat teenistust ega püsivat armastust.\nTeenistuse ja ohvritoomise asemel aga õpetatakse iseenese armastamist. Kuidas saakski teisiti olla indiviidikeskses ühiskonnas, kus kõik on suhteline? Suhtelisuse jumalikustamise ning mina-imetluse lõputu kultiveerimise kaudu iseenese vabastamine teenimise põhimõttest ning ohvrimeelsusest omab aga hukutavat mõju nii üksikisikule, perekonnale kui kogu ühiskonnale.\nTeadlik teenistus ja teenistusega seotud ohver sunnib üksikisikut kasutama mõistust oma tegude asetamiseks laiemasse konteksti. Kuid mis konteksti saab oma tegusid asetada hüperrelativismis, kus kõik mõõdud on suhtelised, kus mitte millelgi pole lõppkokkuvõttes mõtet ja kõik on illusioon? On teenistusel tänasel päeval halvahõnguline maik juures just sellepärast, et see sunnib üksikisikut tahteavaldusteks – valikuteks? Valikuteks, mis kriibivad tema enesearmastust.\nTeenistuse ja ohvrimeelsuse kauneim näide on teenistus perekonnas vastavalt oma seisusele – isa-, ema- ja lapse seisusele (ärgem laskugem siinkohas udutamisesse erinevatest peremudelitest kuni surrogaatemaduseni välja). Igal perekonnaliikmel on oma õilsad kohustused, mille aluseks on esimene ohver – abielutõotuse andmine. Tõotus on vanne, mida saab kas pidada või murda. Ustavus on absoluutne mõõde, millel pooltoonid puuduvad. Sa kas teenid või ei teeni ja mitteteenimine on vastutöötamine – vastuteenimine. Kahjuks on tänapäeval muutunud vande murdmine, teenistusest lahti ütlemine, seda eriti nähtavalt abielus, millekski, mis hakkab muutuma levinumaks normiks, kui teenistus ise. Sest meie jaoks tahetakse ohver ja teenistus muuta lamedaks ajalooliseks rudimendiks, millele on tänapäeva valgustatud progressiivses ühiskonnas antud heal juhul rahaline mõõde. Perekonnale kui ühiskonna algosale, kus õpetatakse eeskuju ja igapäevase elu läbi teenimist ja ohvrimeelust, on omistatud majandusüksuse banaalne roll. Ja miks ei võikski siis kolm last sünnitanud naise vahetada värskema vastu, sest raha tilgub talle ju kukrusse edasi… Jube, kas pole? Või enam ei tundu nii võigas, sest oleme sellega liiga ära harjunud ja kaotanud terve, kriitilise mõistuse?\nKui ühikonnas puudub seda vertikaalselt läbiv teenimise printsiip ning ohvrimeelsus, siis on tagajärjeks paremal juhul olukord, mida võib võrrelda vabakäigul auto mootori pööretega mängimisega. Kuid ei sellest ega kinnisilmi kaardi peal sihtpunkti määramisest ja pimedana rooli väsimatust keeramisest ei piisa sõitmiseks. Mulje liikumisest võib muidugi vägev olla, lisaks see ei väsita eriti, ei sunni reegleid jälgima ega pingutama. Taoline on ühiskond, mis heal juhul lööb tühja. Selline ühiskond muutub manipuleeritavaks ja sooritab iseenese kägistamist.\nTaolises olukorras peab ühikondlik eliit olema see, kes näitab teenimise ja ohvrivalmiduse eeskuju, kultiveerib seda ühiskonnas ning loob selle arendamiseks vajalikud tingimused. Sest eliidil peab olema arusaamine iseenese, s.t. inimese eksistenstsist ja ühiskonna loomulikust toimemehhanismist, mille vältimatu osa on teenistus ja ohver, sest need kaks annavad üksikisikule ja ühiskonnale vajaliku elujõu. Loomulikult on see väga-väga kaugel liberaalse, materiaalsele heaolule ja individuaalsele mugavusele suunatud ühiskonna mentaliteedist. Kus ohvriks ei tooda mitte sedasama heaolu, vaid kõrgemaid väärtusi. See on aga sotsiaalne enesetapp.\nÜhikonna eliidi roll ongi siin ühiskonda vajalikus suunas pöörata. Alustades isiklikust eeskujust. Eliit – see tähendab teenistust ja kohusetäitmist. Teenistus – see tähendab kõrgendatud kõlbelisi nõudmisi, ustavust. Pätimentaliteediga isik ei ole õilsaks ohvriks ega teenistuseks suuteline. Kuidas siis nimetada ennast eliidiks pidavaid, kes tegelevad avalikult vannete murdmisega, kes pole ohvrimeelsuse eeskuju andmise nimel nõus loobuma ühestki materiaalsest hüvest ja kes on arad selleks, et seda tunnistada ? Kas saabki neilt enamat nõuda? Ainult et eliidiks ei tõrgu keel neid nimetamast.\nTeenimise põhimõte ja ohvrimeelsus peab olema äratatud, kasvatatud ja treenitud. Selleks, et me säilitaksime vaba tahte otsustamaks, mida või keda me teenime. Perekond on sellise kasvatuse ja inimesekujundamise algosa. Loomuliku perekonna lõhkumine on esimene samm teenistusvalmiduse ja ohvrimeelsuse likvideerimise teel. Perekonna lõhkumise aktsepteerimine nii seadustes kui ühiskonna moraalsel skaalal on teenistuse ja ohvrimeelsuse abstrahheerimine kuni tihti selle naeruvääristamiseni välja. Jumalale, isamaale ja perekonnale ustavad tembeldatakse segasteks helesinistes sfäärides hõljuvateks tüüpideks. Tegelikkuses on aga nemad kõige suuremad realistid ning pragmaatikud.\nAinult meie teenistuses ja ohvrites väljenduvate tegude läbi määratleme me printsiibid, mida me teenime. Teadmisest ilma tegudeta võib maksimaalselt unistus saada ning jutt ilma tegudeta on soe õhk. Meist mittesõltuvate ja meie peale pandud kohustuste mittetäitmine – Non Serviam (Lucifer) – ei toimu sugugi relatiivses väärtusvaakumis, vaid on alati seisukohavõtt. Missugune, on juba meie arusaamise, aga tihti enamgi – julguse küsimus.\nTeenistus on karm võitlus. Võitlus, mis algab iseenesest ja mille piirid määravad meile pandud kohustused, süda ja mõistus. Servire. Servus. Mõelgem siis, mille teenistusse oleme meie andnud oma mõistuse, jõu ja südame.\nSildid eliit haridus ohver perekond teenistus ühiskond


DTech biotehnoloogias, Johannesburg, Lõuna-Aafrika Vabariik 2022\nBiotehnoloogia DTechi eesmärk on anda kvalifitseeritud üliõpilastele põhjalik arusaam ja integreeritud teadmised biotehnoloogia valdkonna täiustatud kohaldatavast teooriast. Biotehnoloogia DTech on puhtalt teaduspõhine uurimus, mis nõuab kandidaatidelt kõrgetasemelise uurimissuutlikkuse demonstreerimist ning märkimisväärse ja originaalse akadeemilise panuse andmist spetsialiseerumisala piirimail. Kraad nõuab väga kõrgel tasemel intellektuaalseid, teoreetilisi ja praktilisi eriteaduslikke teadmisi ning arusaama õppevaldkonnaga seotud probleemidest ja kaasaegse uurimistöö täiustatud eksperimentaalsete meetodite ja tehnikate rakendamisest, samuti fundamentaalsetest teaduslikest ja akadeemilistest väärtustest. uurimisandmete genereerimisel, töötlemisel, tõlgendamisel ja esitamisel suulises ja kirjalikus vormis. UJ-s õppimise põhjused UJ ei paku mitte ainult spetsiaalset programmi nimega First Year Experience, mis aitab õpilastel esimesel aastal orienteeruda, vaid pakume ka vanemõpilaste kogemust, mis suunab õpilasi töökoha poole! Kasutage võimalust osaleda erinevatel spordialadel ning treenida koos olümpialaste ja paraolümplastega tipptasemel väljakutel, radadel ja väljakutel või lihtsalt hoidke end vormis, liitudes ühe jõusaaliga meie neljast ülikoolilinnakust. Olge osa noorest, elujõulisest ja vilgast ülikoolist, mis peegeldab meie riigi püüdlusi ja kohaneb nendega hõlpsalt, säilitades samal ajal ülemaailmse tähtsuse paljude rahvusvaheliste partnerluste kaudu. 178 Rahvusvaheliselt tunnustatud ja tunnustatud kvalifikatsioonid. Liituge ülikooliga, mis hoolib piisavalt sellest, et on 2016. aasta algusest kogunud üle 300 miljoni RÜ, et toetada kampaaniat Missing Middle. UJ tagab ka selle, et enam kui 6000 puudustkannataval õpilasel on kaks tervislikku einet päevas. Õppige elavas kullalinnas – Lõuna-Aafrika majanduskeskuses. Liituge elava, kosmopoliitse, edumeelse üliõpilaste ja õppejõudude rühmaga, kes on teel tulevikku uuesti ette kujutama! UJ pakub suurepärast ülikoolilinnaku kogemust, olenemata sellest, kas elate ühes UJ elukohas, kuulute päevamajja või soovite lihtsalt suhelda kõigi ülikoolilinnakute üliõpilaskeskustes. Tagame kõigi meie õpilaste tervise, ohutuse ja turvalisuse oma ülikoolilinnaku tervishoiuteenuste ja UJ kaitseteenuste kaudu. Kas teadsite, et UJ esimese viie eksistentsiaasta jooksul kahekordistas ta oma sihtotstarbelist uurimistulemust ja jätkab rekordite purustamist tänaseni!


Ajujaht 2012 esikoha võitis Raybike | Bioneer\nAjujaht 2012 esikoha võitis Raybike\nEttevõtluskonkursi Ajujaht finaalgalal võitis esikoha ainulaadse juhtimissüsteemiga kolmerattaline tõukeratas Raybike, mille autorid võitsid oma äriidee edasiarendamiseks 20 000 eurot. Ajujahi on ellu kutsunud EAS Euroopa sotsiaalfondi vahenditest.\nRaybike’i idee autori Raino Sinisalu sõnul kasutatakse auhinnaraha toote edasiarendamiseks ning välisturgudele viimiseks. “Raybike soe vastuvõtt eestlase poolt on andnud meile usku edasi tegutseda ning oma ideed ka mujal maailmas tutvustada,” rääkis Sinisalu lisades, et juba sel suvel saavad kõik huvilised Raybike’sid Tallinnas Tammsaare pargis rentida või Sportlandi poodidest osta. “Kindlasti kasvatame tänu võidetud rahale ka tootmismahtu, et Raybikest saaks kõigile linnainimestele liikuv abimees ja noortele põnev trikiratas,” lausus Sinisalu.\nTeise koha ning 14 000 eurot võitis loodussõbralik grillsöekarp Grillcube. Kolmanda koha ja 6000 eurot pälvis aga kohalike toimetajate poolt kokku pandud interaktiivne reisijuht Like A Local Guide, mis sai ka parima Tallinna äriprojekti, sotsiaalse ettevõtluse ja publiku lemmiku tiitli. Tartu parimaks äriprojektiks kuulutati aga uppumatu purjepaat Dolphin.\nSEB äriarenduse divisjoni direktori ja Ajujahi žürii esimehe Mart Maasiku sõnul paistsid tänavu kõik kaheksa finaali jõudnud ideed silma kõrge professionaalse taseme ja hea ettevalmistusega. “Valikut oli väga raske teha, sest kõik meeskonnad olid poole aastaga oma äri käimalükkamisel teinud suuri edusamme,” märkis Maasik ning lisas, et ka ettevõtluskonkurss ise on viie aastaga saavutanud uue taseme. “Tunnustust on kindlasti väärt ka Ajujaht ja selle korraldajad, sest iga aastaga sirgub siit järjest põnevamaid ja tugevamaid äriprojekte, mis toovad tulu nii Eesti majandusele kui mainele,” ütles Maasik.\nEttevõtluskonkursi Ajujaht eesmärk on aidata noori talente uuenduslike ettevõtete loomisel. Konkursi ellukutsuja on EAS ja konkursi korraldamist rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest. 95 000-eurose auhinnafondi panevad tänavu kokku Eesti edumeelsed ettevõtted ja organisatsioonid: SEB Pank, ABB, Webmedia, Skype, NASDAQ OMX, Technopolis Ülemiste, Tallinna Teaduspark Tehnopol, Briti Nõukogu, KredEx, Terviseparadiis, Heateo SA, Avision, MarkIT, Advokaadibüroo Borenius, Tartu jaTallinna linn. Ajujahi aitavad ellu viia BDA Consulting, Invent Baltics ja Connect Eesti.


Abi 5 compali emaplaadi elustamisel\nSeisavad siis 5 compali eFL3x seeria emaplaati.4 siis eFL31 ja 1 eFL30.Kõikidel eFL31 tundub olevat sama viga.Nimelt Lõunasild jamab.Kord võtavad pildi ette,kuid siis puuduvad võrk,miniPCI pesa,PCMCIA ja kaardilugeja.Kuid vahepeal on täitsa kutud(ei "löö ventilaatoritki tööle").Ning eFL30 on täiesti pime.Kõikide emaplaatidega on midagi proovitud teha,kuid tulutult.Vead tulevad ikka tagasi.\nEhk leidub siit foorumist tarku inimesi,kes oskaks suunata/õpetada,kuidas neid elustada?Olen mõelnud ka ReBalling´u peale,kuid hinnad löövad jalust.\nEhk aitab kuumaõhu puhuriga üle käimine? HP Pavillioni puhul sai nii 2 isendit tööle.\n(28-07-2010, 10:52 PM)felch Kirjutas: Ehk aitab kuumaõhu puhuriga üle käimine? HP Pavillioni puhul sai nii 2 isendit tööle.\nEi aidanud.Ei teinud paremaks ega halvemaks.\nVõib-olla ei olnud temp. piisav? Aga loomulikult võib ka muud olla - rada katkenud, kivi ise paha jne. Väga keerukas kindlaks teha.\nkuumutamise ajal fluxi sai ka pandud kivi alla ikka? aga muidu, kui töötamise ajal kivi mudida, siis ei ole muutusi näha?\nSai pandud,kui kuumutasin.Ja mudimisega hakkab mõnikord seadmed ka tööle.Ise kardan ka,et kas rada puru või kivi küljest paar kuuli kohta lahti.Uue kivi saamine poleks probleem.\nkui uus kivi juba pallidega olemas, siis on ju vahetus väga lihtne (kui on seadmed olemas, saares saaks ära teha asja) ja saaks edasi vaadata, mis viga. Raja katkemisse bga all ma eriti ei tahaks uskuda, neid on lahti küll tulnud, aga enamastui on need olnud nn tühjad väljad, kus radu külge ei lähe..\nPraegune kellaaeg & kuupäev: 29-03-2020, 09:29 AM Saiti toetab MyBB, © 2002-2020 MyBB Group.


Muusikud muusikast: Liisa Tetsmann – Ajakiri KITARR\nAnne Adams\t2. mai 2019 1k Views\nGiuseppe Perverdi Big bandi esinemised olid alati tulvil üllatusi. Üks meeldejääv seik oli Hiiumaal, kus telliti bänd esinema erapeole. Bändi solist topiti auto pakiruumi, sest esinemisele oli kiire ja autos ruumi vähe. Kas esinemise ajal või vahetult peale seda kutsuti politsei, sest lärm oli liiga suur. Üks pala ajast, kui nendega koos olin:\nAsjad, mis mind viimasel ajal on ära võlunud oleksid järgnevad: Natalia Lafourcade – Lo Que Construimos, Melody Gardot – Somewhere Over the Rainbow, Bahamas – Any Place, Tom Waits and Marc Ribot – Bella Ciao.


P�lva jalgpalliklubi Lootos taht olla edim�ne Eesti jalgpalliklubi, kinkal om kodonukakiilne h�mn. Tuu saamis�s tetti v�istlus: v�rokeelitsit h�mne ood�tas seo kuu 21. p��v�ni (21.06).\n�Edim�ne m�t� oll’, et kes sis viil,� plaan tunn�t spordiluul�taja Contra kimm�he Lootos�l� h�mni v�ll� pakku. �A looda, et tul� iks konkurente kah ja klubi saa hind�le nii h�mni ku ka n��t�ses v�itluslaulu, sis om viil v�gev�mb!� T� selet’, et Ingl�smaa jalgpallimiiskund�l omma p��lt h�mni ka t�s� laulu, mid� trib��ni p��l lauldas.\nM��ne s�na l�tt riimi nimega Lootos? Tuuga j�i Contra k�rras h�tt�, a sis �tel’ kavalahe: ��Kaotus!� Ki�ki pi�t jo kaotama, a esihind�st m�ista ol�-i tuu Lootos!�\nJalgpalliklubi Lootos juhatus� liig�, h�mniv�istlus� �ts vid�j� Kaasiku Tiit om r��msa, et v�rsisepil om v�istlus� vasta huvvi. �Eel� (8.06. – UL) k�ve �ts van�mb paar kah mi klubiga tutvust tegem�n ja lasks� maki p��lt eski joba �tte h�mni-variantsi,� kitt’ t�.\nKaasiku Tiit �tel’, et klubi vahts�t h�mni lauldas edim�st k�rda pidolids�lt suv� l�pupool�, ku tet�s vallal� klubi vahts�n� p��hoon�. Edespite naatas tuud laulma-m�ngm� inne kodom�ng� ni vast ka eg� k�rd, ku kodov�istkund v�reti l��.\nKonkursit�� tul� saata hel�kandja p��l aadr�ssil� Piiri 1B, 63308 P�lva. K�ik klubi inemise, n�ide s�bra, tutva, avvostaja, luul�- ni muusigasep� saava saata hel�kandja p��l kats luku. V�i saata �nn� hind� tett�id viise, millele omma kirot�du v�rokeelidse s�na.\nKlubi juhatus vali kat� n�d�liga v�ll� k�g� par�mba luu.V�itja luu tekij saa avvohinnas kats piledipaketti ni prii s�idu k�igil� Eesti kuundis� EM 2012 kodom�ng�l� ja klubi f�nnisalli kah.\nJalgpalliklubi Lootos om L�unahummogu-Eesti jalgpallivit�i. 12 treeningpargin om �ttekokko pia 200 suurt ni tsillok�ist jalgpallim�ngj�t. Klubi vid�j�s v�i pit� naisi meistriliiga v�istkunda Allegro.


Minu arvamus kristlusest - lapsemure.ee\nMinu arvamus kristlusest\n#1 Postitas xfdag\nÜtlen kohe alguses et see on vaid minu teekond ja ma pooldan kõike uske. Niisiis, mina olen kristlane, nelipühlane. Minu arvamus käskudest on teistsugune, kuid jumal on mind vastu võtnud. Erinevalt piibli põhitõdedele olen mina feminist ja pooldan omasooliste eluviisi. Ka see, et mida ei tohi teha ja mida tohib, on minu arust nii, et teen kõike oma südametunnistuse järgi, nt esimesel aastal, kui sain sideme jumalaga, tarvitasin ma alkoholi, kuid nüüd olen karsklane, sest jumal suutis teha mu südametunnistuse paremaks,ja üten seda, et alguses ma ei tahtnudki saada kristlaseks, sest kardsin muuta oma eluviisi, kuid see muutub järkjärgult ja feministiks jään ma ikkagi, sest jumal armastab mind just nende vigadega. Minu jutu mõte on see, et koik teie, kes te kardate, et kristlus on lihtsalt mõttetu teekond, mida käivad vaid veidrikud ja korralikud, siis eksid,mina kannan grungestiilis riideid ka kirikus ja saan vaid kompimente, ka vanadelt daamidelt, kes on kristased, et julgen olla erinev.\n02 Juun 2015, 18:36\nRe: Minu arvamus kristlusest\nRõõm kuulda, et oled leidnud oma tee!\n02 Juun 2015, 18:46\nUsud on orjastamiseks, õige inimene mõtleb ise, pole vaja tal mingit väljamõeldud kaaslast. xd\n02 Juun 2015, 19:36\nTartukas kirjutas: Usud on orjastamiseks, õige inimene mõtleb ise, pole vaja tal mingit väljamõeldud kaaslast. xd\nTartukat tuleb mõnikord isegi tsiteerida\n02 Juun 2015, 19:41\n#5 Postitas xxfd\nVastan tartukale, minu jaoks on elu läinud kergemaks, sest olen leidnud oma tee ja see kaaslane teeb selle positiivsemaks ja tohutult kergemaks. Ma pooldan ka sinu mõttemaailma! Ka sinul on õigus, sest see on inimese oma asi!\n02 Juun 2015, 22:30\nMul ka üldiselt suht suva kellesse või millesse keegi usub, niikaua kuni see teisi ei häiri. Olen suhteliselt kindel, et järgmine maailmasõda peetakse mitte riikide, vaid usundite vahel. Islam (moslemid) vs X (euroopa/ameerika/aasia)?\n02 Juun 2015, 22:33\nTartukas kirjutas: Mul ka üldiselt suht suva kellesse või millesse keegi usub, niikaua kuni see teisi ei häiri. Olen suhteliselt kindel, et järgmine maailmasõda peetakse mitte riikide, vaid usundite vahel. Islam (moslemid) vs X (euroopa/ameerika/aasia)?\nOlen samal arvamusel, sest igas usus on neid äärmuslike, kes suudavad oma usule halba muljet peale jätta, enda teadmata.\n03 Juun 2015, 00:26\nAsi pole enam mitte äärmuslastes, vaid selles, et islam tuleb jõuliselt peale. Nad lihtsalt sigivad liiga kiirelt ja juba varsti on suuremates linnades ülekaalus. (Brüssel jne)\n03 Juun 2015, 00:50\nVäga tore, kui sinul nii läks. Ma olin suht pikalt suhtes kristlasest tüdrukuga ja kui me lahku läksime, sain ma aru, kui palju ma olin uskuma hakanud ja see kõik tundus nii väär, et ma ise just lõin kristlusest täielikult lahti ja nüüd on mul endal kuidagi lihtsam olla, ei ole siukest piiratud tunnet. Alkoholi ma nvn väga ei tarbi väga halbade kogemuste pärast, ma arvan, et selle jaoks, et teha midagi õigesti või valesti ei ole vaja kristlust. Ning samas arvan ka seda, et inimese imagination on piiritu ja kõik võib tõene olla, samas ei viitsi selle peale ka väga möelda. Kui sina sellise tee valisid, siis edu sulle.\n04 Juun 2015, 14:31\nxfdag kirjutas: Ütlen kohe alguses et see on vaid minu teekond ja ma pooldan kõike uske. Niisiis, mina olen kristlane, nelipühlane. Minu arvamus käskudest on teistsugune, kuid jumal on mind vastu võtnud. Erinevalt piibli põhitõdedele olen mina feminist ja pooldan omasooliste eluviisi. Ka see, et mida ei tohi teha ja mida tohib, on minu arust nii, et teen kõike oma südametunnistuse järgi, nt esimesel aastal, kui sain sideme jumalaga, tarvitasin ma alkoholi, kuid nüüd olen karsklane, sest jumal suutis teha mu südametunnistuse paremaks,ja üten seda, et alguses ma ei tahtnudki saada kristlaseks, sest kardsin muuta oma eluviisi, kuid see muutub järkjärgult ja feministiks jään ma ikkagi, sest jumal armastab mind just nende vigadega. Minu jutu mõte on see, et koik teie, kes te kardate, et kristlus on lihtsalt mõttetu teekond, mida käivad vaid veidrikud ja korralikud, siis eksid,mina kannan grungestiilis riideid ka kirikus ja saan vaid kompimente, ka vanadelt daamidelt, kes on kristased, et julgen olla erinev.\nKas mõistus puudub?\n03 Jaan 2016, 00:14\nMina arvan et sa pole kristlane, kuna jumala sõna on seadus, mida tuleeb täita küsimata ja kahtlemata. Väide "jumal armastab mind just nende vigadega" ei päde ja kui rikud jumala seadusi, siis sind ei saa kristlaseks pidada.\n03 Jaan 2016, 00:53