Võistlustööde esitamise tähtaeg: 31.01.2018 16:00\nNB! Pärrnu Sõudeklubi ja kohapealsete tingimustega (Rääma 27, Pärnu) on võimalik tutvuda teisipäeval, 16.01.2018 kl. 10:00 kuni 12:00, kohapeal annab selgitusi treener Elar Jaakson, tel 58 194 784.\nPeakorraldaja MTÜ Pärnu Sõudekeskus, kaaskorraldaja: Eesti Arhitektide Liit\nProjekteeritud ellinguhoone, rekonstrueeritav töökojahoone ja käesoleva konkursiga lahendatav peahoonest koosnev kompleks tuleb kujundada visuaalselt terviklikuks omavahel harmoneeruvaks ansambliks. Võistlusega otsitakse lahendust kahes etapis ehitatava peahoonele koos lisafunktsioonidega. Ellingu- ja töökojahooned, paadisillad, kaldakindlustus ja nn Jaansoni raja kujundus ei kuulu otseselt võistlustöö mahtu, kuid arvestada nendest tulenevaid funktsionaalseid seoseid. Võistlusega oodatakse ettepanekuid ülejäänud hoonestuse välisilme muutmiseks, mis toetaks tervikliku ruumilise keskkonna tekkimist sõudekeskuse kinnistule.\nSõudekeskuse peahoone I etapi projekteerimishinnaks on planeeritud eeldatavalt 70 000 eur + km, ehitushind peab eelduslikult mahtuma 950 eur/m2 sisse. Ellinguhoone projekt on olemas (arhitekt Riho Jagomägi).\n- Toomas Rapp, MTÜ Pärnu Sõudeklubi (esimees);\n- Indrek Rünkla, Eesti Kultuuriministeerium\n- Henri Eessalu, Pärnu Linnavalitsus;\n- Tatjana Jaanson, MTÜ Pärnu Sõudeklubi;\n- Jaan Tiidemann, Eesti Arhitektide Liit;\n- Indrek Järve, Eesti Arhitektide Liit;\n- Mari Hunt, Eesti Arhitektide Liit;\n- varuliige: Toomas Paaver, Eesti Arhitektide Liit\nVõistluse ajakava: võistlustingimused avaldati RhRis 4.12, võistlustööde saabumise tähtaeg on 31.01.17 kell 16.00 EALi.


Avaleht > Muu tegevus > Kontserdid > Hiiob\n1. juulil 1999 kell 20 Estonia kontserdisaal\nOratoorium kahes osas\nRedigeerinud Vardo Rumessen\nVana Testamendi järgi\nlibreto koostanud Julius Kaljuvee\n(saksakeelse teksti redigeerinud Heli Susi)\nmetsosopranile, baritonile, kahele bassile,\nsegakoorile, meeskoorile, lastekoorile orelile ja orkestrile\nTAIMO TOOMAST (Hiiob, bariton)\nURVE TAUTS (Hiiobi naine, metsosopran)\nLEONID SAVITSKI (Saatan, I bass)\nMATI PALM (Jumal, II bass)\nELKE VÖLKER (orel, Saksamaa)\n"Hiiob" Jüri Arrak (1996)\nEesti vaimulikus muusikas kõrguvad paljude teiste oratoriaalsete suurvormide seas mäetippudena kolm helitööd, mis on väljapaistvateks suursaavutusteks Eesti klassikalises muusikas. Neist ajaliselt esimene on Rudolf Tobiase oratoorium "Joonase lähetamine" (1909), mis on ühtlasi ka kõige monumentaalsem ja suurejoonelisem. Teise suurteosena omab märkimisväärset kohta Artur Kapi oratoorium "Hiiob" (1929) , mille esiettekanne toimus 1931. aastal ja mis kujunes tol ajal Eesti muusikaelu suursündmuseks. Kuna siis polnud teada, kas Tobiase oratooriumid on lõpetatud ja säilinud, peeti seda Eesti esimeseks oratooriumiks. Kuigi iseseisva Eesti Vabariigi tingimustes saavutas Artur Kapi oratoorium suure tunnustuse ning teda esitati korduvalt mitte ainult Eestis, vaid ka Helsingis, on see jäänud kaasaegsele muusikapublikule suhteliselt tundmatuks.\nKolmanda väljapaistva helitööna tuleks nimetada Cyrillus Kreegi "Eesti reekviemi" (1927), mille tekstina on autor kasutanud katoliku surnutemissa (Missa pro defunctis) eestikeelset tõlget. See on neist kolmest ainus vaimuliku muusika suurteos, mille ettekanne (kuigi ladina keeles) Eestis osutus võimalikuks ka nõukogude kultuuripoliitika tingimustes.\nOratooriumiga "Hiiob" jätkas Artur Kapp Rudolf Tobiase poolt alustatud suurejoonelist vormikontseptsiooni, tuginedes seejuures klassikalistele eeskujudele. Tegelikult ongi see oratoorium Rudolf Tobiase idee, kes pidas seda lugu väga sobivaks oratooriumi jaoks. Võib oletada, et Peterburis avaldas Tobias ka Kapile oma mõtteid oratooriumižanri uuendamise vajadusest ja pole võimatu, et nende omavahelistes vestlustes puudutas Tobias ka Hiiobi teemat. Pakkusid ju Hiiobi loo kontrastsed tegelaskujud suurepärast võimalust dramaatilise sisuga teose loomiseks. See idee poleks aga Artur Kapilt teostust leidnud, kui nendevaheliseks ühendussillaks poleks kujunenud Julius Kaljuvee, kes aastakümneid hiljem koostas oratooriumi libreto.\nOn põhjust arvata, et oratooriumi teema valikul osutusid Artur Kapile määravaks eelkõige subjektiivsed põhjused – oli ta ju Venemaal kaotanud Hiiobi kombel kõik, mis tal oli, ning pidi kodumaale tagasi pöördudes alustama elu otsast peale uuesti. "Olen selle töö kirjutanud rohkem idee pärast" – on helilooja ise öelnud. Samas on oluline rõhutada, et sügavalt uskliku inimesena oli Artur Kapi jaoks Hiiobi teema hingeliselt väga lähedane, milles ta nägi head võimalust väljendada oma usulisi tõekspidamisi.\nKuigi Artur Kapp töötas Eestisse asudes esialgu "Estonia" teatri dirigendina (1920–1924), ei ole teada, et tal oleks tekkinud kavatsus kirjutada ooperit. Arvatavasti tekkis tal mõte kirjutada vaimuliku sisuga oratoorium eelkõige austusest saksa klassikute, eriti aga J. S. Bachi loomingu vastu. Eeldusi selleks pakkus aga ka Artur Kapi muusikaline mõtlemislaad, mis valdaval määral tugines kontrapunktilisele arendusele, ega olnud sobiv ooperi kirjutamisel. Pealegi leidis helilooja oratooriumis rohkem võimalusi ka orkestri väljendusvahendite kasutamiseks. Kuigi "Hiiob" on eelkõige koorioratoorium, milles keskset tähelepanu pälvivad meisterliku käsitlusega koorid, on siin oluline tähtsus iseseisva arendusega orkestripartiil, mis kerkib kohati esile suure massiivsuse ja kõlajõuga, aidates kaasa kujundlike efektide loomisel. Just orkestraalsete osade piltlikkus ja muusikaline kujundlikkus aitavad kaasa teose veenvusele ning lähendavad seda mõneti ooperile. Nimetagem siin eelkõige Saatana esimest etteastet (nr 5), äikese ja tormistseeni (nr 9), samuti suurepärast algust, mis oma veidi ühetaolise esituslaadi ja idamaise värvinguga meenutab neid aegu, mil kuningas Taavet kandle saatel oma laule esitas.\n"Hiiobile" on iseloomulikud lühikesed karakteersed teemad, mis on tihti arendatud polüfooniliselt. Enamik neist on eepilise, jutustava iseloomuga. Kesksel kohal on teose juhtmotiivid, mille tähendus on pigem kujundlik, välja arvatud esimene, mis omab sisulist tähendust, ja seda võiks nimetada ka oratooriumi peateemaks. Selleks on "Õnn sel, kes kardab Jehoovat", millega algab oratoorium ja mis omab suurt tähtsust oratooriumi dramaturgilises arengus.\nSelle aluseks on A. Kapp kasutanud J. S. Bachi fuuga teemat (Das Wohltemperierte Klavier I Nr 8 es-moll). Kuid Kapp pole teinud seda kindlasti mitte juhuslikult. Oma Esimeses sümfoonias (mis oli pühendatud Beethoveni Üheksanda sümfoonia 100. aastapäevale 1924) oli ta samuti kasutanud Beethoveni Üheksanda sümfoonia alguse teemat, näidates oma loomingulise mõtte abstraheerivat jõudu. Ja pole põhjust kahelda, et Kapp tundis ka hästi koraali Aus tiefer Not schrei' ich zu Dir, millele tugineb Bachi fuuga teema. Seega tuleks arvestada, et oratooriumi juhtteema valik on lähtunud ka koraalist ja selle tekstist, mis näitab meile teose ideed hoopis uues valguses ja aitab paremini mõista selle väga õnnestunud juhtteema mõtet – see on autori sügavaist kannatusist võrsunud paleuslik igatsus oma õnne järele. Nii on Kapp laiendanud oma subjektiivse kannatuse abstraktse käsitluse laiemale ühiskondlikule pinnale. Kujukalt ilmneb see oratooriumi suurejoonelises lõpukooris, mille meisterlikult arendatud kolmekordse fuuga repriisis ilmub ootamatult oratooriumi juhtteema "Õnn sel, kes kardab Jehoovat" kahekordses suurenduses, väljendades kokkuvõetud kujul kogu oratooriumi ideed. Hiiobi enda kannatuste iseloomustamiseks on aga autoril palju tagasihoidlikum oma ootamatute lahendustega sissepoole avanev motiiv madalas registris:\nmillele Kapp vastandab inglite juhtmotiivi läbipaistvas faktuuris.\nKui viimane neist sümboliseerib headust, siis sellele on vastandatud kurjuse jõud, mille kehastajaks on Saatan.\nSelles väljendub ka Tobiase idee, mille kohaselt ei tohiks ka negatiivsed kangelased oratooriumis puududa, et suurendada teose dramaatilist pinget. Nii ongi Saatana juhtmotiiv võrreldes eelnevatega aktiivsem ja pingelisem. Nende juhtmotiivide abil on Kapp üles ehitanud oma oratooriumi süžeelise arenguliini, mille kandjaks on võitlus headuse ja kurjuse vahel, mis on siin personifitseeritud Jumala ja Saatana kujudes.\nKuigi oratooriumi aluseks on Vana Testamendi prohvet Hiiobi raamat, esineb siin materjali ka teistest Piibli osadest, eriti psalmidest. Kahjuks on aga Julius Kaljuvee poolt koostatud libreto kirjanduslikult küllaltki küündimatu, kohati saamatugi. Pealegi on sõnarõhud tihti vastuolus muusikaliste rõhkudega. Sellele juhtisid tähelepanu pärast esiettekannet ka mitmed kriitikud. Nii kujutas A. Lemba, et teose ettekandel "segas vale deklamatsiooni rõhutamine." E. Visnapuu aga leidis, et "libreto on kirjanduslikult kaunis vähenõudlik ja keeleliselt otse lubamatuid vigu täis." Võib oletada, et nimetatud asjaolu oli ka üheks põhjuseks, miks Jumala partii, mis on partituuris kujutatud retsitatiividena, asendati enne esiettekannet deklamaatoriga. Selle kohta kirjutas Karl Leichter täiesti põhjendatult, et "Jumala osa deklameerimine pole kasuks teose üldmuljele". Sellest lähtuvalt on oratooriumi eestikeelset (ja ka saksakeelset) teksti keeleliselt korrigeeritud, lähendades seda võimaluste piirides kaasaja nõuetele.\nVana Testamendi prohvet Hiiobi raamat omab silmapaistvat kohta kogu maailma kirjanduses. Tungides inimhinge kõige sügavamate, kõige vastuolulisemate probleemideni on see raamat tuntud kui vanaheebrea kirjanduse üks kõige monumentaalsemaid inimmõtte saavutusi. Kannatuse ja armastuse probleem, mis on jäänud kogu järgnevate aegade vältel kirjanduse ja kunsti üheks kesksemaks probleemiks, on leidnud siin oma ürgalgsel kujul kõige viimsete järeldusteni tungiva käsitluse.\nOn tähelepandav, et Hiiob ise ei ole heebrealane. Tema kodupaik on Uutsimaa, mis asus Araabia kõrbe piiril. Sellega on raamatus tõstatatud probleem palju laiem ja üldinimlikum. Hiiobi isiklik kannatus omandab siin palju üldisema tähenduse – selle läbi on siin püütud leida õiget vahekorda Jumala ja inimese vahel. Hiiobi nimi Ijjöb (araabia keeles Ajjüb) on igivana ning esineb juba 4000 aastat tagasi Vana-Egiptuse raidkirjades. Tõlkes tähendab see "tagakiusatut", "tagaaetut". Seega on Hiiobi nimi tuntud juba aastatuhandeid enne tema nime kandva raamatu kirjutamist.\nHiiobi raamatu tekkimise kohta leidub mitmesuguseid arvamusi. Esimene neist põhineb oletusel, et siin on tegemist ajaloolise tõsilooga, mille on sõnastanud piibliajalooline isik Hiiob. Teiste arvates pole see aga ajalooliselt tõepärane jutustus, vaid siin on tegemist luulendiga, mille autoriks peetakse kuningas Saalomoni. Kolmandate arvates on siin tegemist hoopis müüdiga, mille on loonud oma pika ajaloo vältel heebrea rahvas ja mis peegeldab nende kannatusi ning lootusi paremale elule.\nKuna Hiiobi raamatu algus ja lõpp on kirjutatud proosas, siis võiks seda tõepoolest pidada rahvapärimuseks. Seevastu raamatu põhiline osa on aga kirjutatud luulevormis, mida vanal ajal retsiteeriti poollauldes. Arvatakse, et see osa kuulub hilisemasse aega (V-III saj eKr).\nTeoloogilisest vaatepunktist lähtudes ilmneb selles raamatus kaks põhilist suunitlust. Esimene neist on üldinimlik – see on kahe kõlbelise maailmavaatelise printsiibi – headuse ja kurjuse igivana võitlus ning esimese võit viimase üle. Teine on vanatestamentliku iseloomuga ja lähtub eeldusest, et kõik kannatused on tasuks tehtud ülekohtu ja pattude eest. Kuid nagu jutustusest ilmneb, esineb siin just vastupidine tõestus, millega Hiiobi raamat võitleb nende väljakujunenud tõekspidamiste vastu. Seeläbi näeme siin kannatuse ülevust kui väärtuse kategooriat omaette, milles ilmneb eetilis-moraalse maailmavaate täiuslikkuse printsiip: ainult läbi sügavate kannatuste jõuab inimene õnne tegeliku väärtuse tunnetamiseni. Seega muutub isiklik kannatus siin kangelasteoks, mis kinnitab isiksuse eetilis-moraalset ideed oma veendumuste nimel. Sellega kerkib Hiiobi kuju oma sõprade ja rahva seast esile just oma veendumuste ja tõekspidamiste eest võitlejana. Oma piiritu usu ja kannatuste läbi muutub ta ise täiuslikumaks ja vaimselt rikkamaks, viies endaga kõrgemale moraalse täiuslikkuse astmele ka oma rahva ja sõbrad, kes enne teda ei mõistnud. Selles ilmnebki Hiiobi jutustuse üle aegade ulatuv sügavalt inimlik idee: võitlus oma tõekspidamiste eest ja õnne saavutamine äärmuseni ulatuvate kannatuste läbi.\nKuigi Artur Kapp suutis vaevalt ette näha ajaloosündmuste keerdkäike, on Hiiobi lugu samas küllaltki paljutähenduslik ka meie kaasaja jaoks. See viitab Eesti rahva kannatusterikkale ajaloole ning sellele osale rahvast, kes suutis vaatamata kõigile raskustele jääda kindlaks oma põhimõtetele ega andnud end Saatana meelevalda. Oma kõikumatus usus Jumala õiglusse ning selle võidusse ülistab see teos eelkõige neid, kes on oma südames kandnud kõrgemaid ideaale ja eesmärke, ega ole müünud hõbeseeklite eest maha oma südametunnistust ning säilitanud usu Jumalasse, kelle loodud maailmakorraldus paneb meid küll tihti proovile, kuid annab kõigile alati ka valikuvõimaluse. Selles peitubki Artur Kapi oratooriumi idee ja selle sügavam tähendus...\nKokkuvõttes tuleb tõdeda, et Artur Kapi oratooriumi "Hiiob" näol on meil tegemist mitte ainuüksi kunstiliselt väärtuslikuma ja tähtsama teosega helilooja loomingus, vaid see on kahtlemata üks väljapaistvamaid teoseid kogu eesti heliloomingus üldse.\nEi ole täpselt teada, millal Artur Kapil tekkis mõte oratooriumi kirjutamiseks. Komponeerimiseks jäi tal aega ainult suvevaheaegadel, veetis ta neid põhiliselt Tallinn-Tartu maantee ääres asuvas Liivamäe talus Anna kiriku lähedal. Teose kirjutamise kohta on helilooja ise öelnud: "Töötan peamiselt suvel maal. Linna elu on liialt närviline. Ainult vaikses looduses, primitiivses maanurgas võib valmida midagi tõeliselt head... Uskliku inimesena huvitab mind eriti oratooriumi muusika. Uurides Bachi ja Händelit oli mul soov kirjutada oratooriumi."\nKuna töö oratooriumiga nõudis heliloojalt pikemaajalist süvenemist, siis kestis töö oratooriumi kallal aastatel 1926–1929 ning selle orkestreerimine 1929–1930.\nOratooriumi esiettekanne toimus "Estonia" kontserdisaalis 1. märtsil 1931 ja kujunes tolle aja muusikaliseks suursündmuseks, mille esitajate üldarv ulatus 200-ni. Sellest võtsid osa EMO segakoor (kellele teos oli pühendatud), TMS meeskoor, "Estonia" suurendatud orkester ning solistid K. Viitol (Hiiob), B. Hansen (Saatan), N. Romanova (Hiiobi naine), G. Voogas (Jumala retsitatiivid), K. Schypris (orel), H. Schütz (viiul), dirigeeris Juhan Aavik. Esiettekanne möödus suurte austusavalduste saatel ning heliloojale kingiti Lauljate Liidu poolt pärast oratooriumi esimese osa lõppu publiku austusavalduste saatel kujur H. Halliste poolt valmistatud büst. Erilist pidulikkust lisas ka riigivanem Konstantin Pätsu viibimine kuulajate ridades, kes autorit õnnitledes andis talle üle ka suurema rahasumma. Ettekannet korrati sama aasta 15. märtsil, mille järel kanti teos 16. juunil ette ka Helsingis Johannese kirikus. Sama aasta 4. oktoobril kanti oratoorium veelkord ette "Estonia" kontserdisaalis. Hiljem esitati teost X üldlaulupeo raames 24. juunil 1933 ning XI üldlaulupeo raames 22. juunil 1938. Samal aastal kõlas oratoorium ka 22. aprillil Artur Kapi nimelise muusikahooaja puhul. Viimast korda kõlas "Hiiob" V. Nerepi juhatusel "Estonia" kontserdisaalis 2. mail 1943. Oratooriumi taasettekanne pärast 50aastast vaheaega toimus "Estonia" kontserdisaalis 16. augustil 1997. a Neeme Järvi juhatusel, mis ka heliplaadistati Eesti Raadio poolt. 26. juunil esitati "Hiiob" esmakordselt Saksamaal Nürnbergi vaimuliku muusika festivalil Arvo Volmeri juhatusel.\nSeoses oratooriumi "Hiiob" äsjase\nettekandega Saksamaal esitatakse teos\nTallinnas saksa keeles\nNr 1 Sissejuhatus\nNr 2 Meeskoor: "Õnn sel, kes kardab Jehoovat"\nÕnn sel, kes kardab Jehoovat\nja käib tema õiglaste teede peal.\nSee mees toidab end käte tööst\nja see mees rikkam on kõigist teistest.\nTal elu on hea, ta põli on hea.\nTa naine on kui viljakas viinapuu,\nta lapsed on kui õlipuu igihaljad oksad.\nÕnn sel, kes kardab....\nNr 3 Hiiob\nJehoova! Ei vääri ma küll Sinu heldust\nega armu ning õnnistust,\nmis oled üles Sa näidanud mulle.\nHoia mind oma teede peal\nja saada patud kaugele\nmu lähedastest ja lastest!\nOh, võta vastu mu alandlik tänuohver!\nNäita Sa mulle oma heldust ja anna\nrohket armu veel kõigele, mis elab!\nJehoova, mu Jumal!\nNr 4 Segakoor: "Jumalik tõotus"\nJehoova õnnistab sind Siionist\nja kuulutab sulle head Jeruusalemmast.\nJehoova, kes taeva ja maa on loonud.\nJehoova õnnistab sind ja…\nNr 5 Saatan\nMa rändand olen ilmamaal\nja kohtand olen miljoneid,\nkes, Looja, Sind ei armasta,\nSu seadusi ei tunnista.\nNeil süda Sinu vastu on külm,\nmu omaks langeb kõik maailm.\nNad Sind ei näe, sest oled vaim\nja ilm salgab maha vaimuväe!\nKui ilmutad Sa neile end,\nnad ikkagi ei usu Sind.\nKa Hiiob pöörab Sulle selja\nja varsti salgab Sinu nime,\nkui õnnetused kutsun välja\nnii nagu kokku leppisime.\nNr 6 Segakoor ja Saatan: "Loll usub Jumalat"\nLoll usub Jumalat!\nMeil tõeks on see, mis meeli võlub.\nMu omaks langeb terve maailm!\nKa Hiiob pöörab Sul selja\nja varsti salgab Su nime.\nNr 7 Meeskoor ja segakoor: "Suur oled Sa!"\nSuur oled Sa, Jehoova,\nja suur on Sinu võim!\nSa alandad, kes kõrgel on\nja ülendad, kes nõder.\nSa sigidust tood karjale,\nja õnnistad me peremeest,\nJa taeva võlvil tähtevald\non Sinu korraldusel seatud, Jehoova!\nKõik igaviku sündmused\nSa juhid imeradadel.\nSuur oled Sa, Jehoova\nJa suur on Sinu vägi!\nNr 8 Saatan ja meeskoor\nVaata! Sääl laiutavad rohumaal\nend Hiiob ja ta kari!\nSiin rammusaid veiseid on otsatul arvul,\nseal raskelt on tammumas kaamelikarjad,\nja eemal on pudulojuste mere vahused\nKuid näe! Seal minu kõrberüütlid!\nHei! Seeba mehed agarad\nja kangelased Kaldeast!\nKas näete pala parajat?\nMa ise tõstan kõrbetuult,\nmis paneb äikest mässama!\nNr 9 Orkester:\nÄike ja torm\nNr 10 Meeskoor ja segakoor "Suur võit"\nSuur võit! Suur võit!\nNüüd meie käes on kõik Hiiobi vara!\nTa mehed kõik me tapsime!\nMe võtsime ta veised\nja piirates igast küljest\nkõik kaamelid saagiks saime!\nJa Saatan ise meid aitas,\nkes kõrbest äikest saatis.\nVälk hävitas karja ja Hiiobi maja,\nkus prassis ta pere.\nSuur võit! ...\nNr 11 Hiiob\nAlasti olen ma ilma tulnud\nja alasti lähen ma siit.\nSest Issand on andnud\nja Issand on võtnud,\nnüüd kiidetud olgu ta nimi.\nNr 12 Naiskoor ja meeskoor "Ole ustav surmani"\nOle ustav surmani,\nsiis tahan sulle elu krooni ma anda.\nNr 13 Lastekoor (Inglid): Sanctus\nPüha on Issand Seebaot!\nJa taevas ning maa on täis Tema au!\nNr 14 Jumal ja Saatan\nKus sina, Saatan, hulkusid?\nKas oled sa mu sulast Hiiobit ka näinud?\nSest tema sarnast teist ei ole.\nTa oma vagadusest kinni peab.\nNahk naha eest!\nSest kõik, mis mehel on,\nta jätab oma elu eest.\nTa ihu on veel terve,\nsee annab uue õnne peale lootust.\nSa puuduta ta luud ja liha,\nsiis kuuled alles, mis ta ütleb Sulle!\nHiiob olgu sinu kätte antud,\nkuid puutumata jäägu ta elu!\nNr 15 Lastekoor (Inglid)\nTagane, sa paha vaim!\nTagane meist, Belial!\nNr 16 Viiul ja orel: "Viimne piht"\nNr 17 Hiiobi palve\nSu poole, Issand,\nma südamest tõstan oma hääle!\nMind päästa valu, vaeva seest\nja halasta mu peale!\nSest kui Sa tahad arvata mul süüks,\nmis minul teadmata,\nkes siis Su ees võib seista?\nNr 18 Segakoor ja Hiiob\nTa teisi hädas aidanud,\nja mitmel andnud tarka nõu.\nNüüd vaevleb ta siin,\nja nõu käib üle jõu!\nKes sa kord teisi trööstisid,\nnüüd tröösti iseennast!\nKes sa kord teisi aitasid,\narst, aita iseennast.\nNr 19 Segakoor, Hiiobi naine ja Hiiob\nKas ikka veel sa pead omast vagadusest\nNüüd kõik nad hurjutavad sind,\nEks sa nüüd mõista,\net mul õigus oli,\nkui keelasin sind selle rahva jaoks\nnii palju oma vara raiskamast.\nKas ikka veel sa pead\nomast vagadusest kinni?\nSa vannu Jumalat ja sure!\nSa räägid, kui jõledail naistel on kombeks!\nJa oleks ma hoidnud oma vara,\nkui näljas ma nägin vaeseid,\nkes kannatasid puudust,\nhaigeid ja vigaseid,\nsiis poleks sest olnud nendel kasu,\nei vaigistust haigete valul,\nkuid mu vara, see ikkagi oleks meilt võetud!\nNüüd on sellest kasvanud minule kasu -\nkes halastab viletsa peale,\nsee laenab Jehoovale vara\nja siis tema tasub tuhande võrra!\nJah! Jehoova on see,\nkes sinu vara on võtnud\nja tema on ka see,\nkes sulle valud on saatnud.\nNr 20 Hiiob ja Hiiobi naine\nMa veelgi hoian omast vagadusest kinni.\nJehoova on minu varjupaik ja tugi.\nJa kui ka maailm hukka läheks\nja kui mäed vajuksid merre,\nJumal on mu varjupaik!\nSa pead siis veelgi omast vagadusest kinni,\nJa kui ka maailm hukka läheks,\nja kui mäed vajuksid mere põhja,\nNr 21 Hiiobi sõbrad. Tertsett\nMe tulime sind trööstima\nja sinu lapsi leinama.\nJah, tõesti need valud on otsatud,\nmis sulle Jumal on saatnud.\nNüüd käristagem riided\nja tuhka pähe puistakem.\nMe tulime sind trööstima...\nNr 22 Hiiob\nSee päev olgu neetud,\nkui ilmale sündisin ma!\nÄrgu tõusku iial uut koitu ta üle!\nPilkane pimedus katku maad,\net säravad tähed kustuksid!\nSee päikesetõus olgu neetud,\net ärkaks sest Leviatan!\nMa olin õnnelik,\nma olin tasane ja vaga,\nmiks saatsid mulle, Jumal,\nNr 23 Hiiobi sõbrad\nSa pead küll ennast vist õigeks,\net nõnda kurjustad?\nSa oled tark, kes abistas teisi,\nkui hädas nad nõrkesid.\nNüüd aga kaebad sa,\nkui sind on õnnetus ennast\nOn see sinu vagadus,\nsinu lootus ja kindel Jumala usk?\nSa parem mõtle,\net Jumal ei karista õiget meest!\nKes külvab õnnetust, vaeva,\nsee seda ka lõikama peab!\nSest ka lõvil peab murduma hammas,\net ta häviks koos rööviva perega:\nsest Jumal ei tee õiglast süüdlaseks.\nSa oled salapatune,\nsee pärast Jumal nuhtleb sind.\nNr 24 Hiiob\nOlete kõik mu vaevalised trööstijad.\nMa tean, et mu Päästja elab!\nTa äratab mind mullast ülesse\nja ma saan veel tões ja vaimus Jumalat näha.\nNr 25 Meeskoor\nKas tohib mõistlik mees\nnii üles puhutud sõnu öelda?\nSa tigedusest lõhked!\nSul vastust võime anda!\nSind Jumal nuhtleb veel!\nTa nuhtleb sind\nja on sind hukka mõistnud!\nKas tahad taevast petta?\nEnd kahetsedes alanda!\nNr 26 Hiiob\nKas meest, kellel puudub jõud?\nKel annate nõu?\nKas sel, kellel puudub tarkus?\nKas tegudeks võimsale nõuate rada?\nTa peale on põrgupiinad pandud\nja hukatus katteta lamab ta ees.\nKes vahetab öid ja juhatab päevi,\nkes heita võib voogusid pilvede alla?\nKui tõusmas on torm, kes vaigistab merd?\nKui taevastes sammastes tuksatab värin,\nsiis käskija Jumal on tõstnud seal häält.\nOh oleks ma veel kui varemail päevil,\nkui Issanda päike veel soojendas mind!\nOh viibiks ma noorusaastail,\nkui heljus mu ümber Su taevalik heldus,\nnii et ka kaljudki õli mul andsid.\nSiis vürstid kõik vaikselt mu sõna kuulsid\nja austust jagasid vanad ja noored.\nSest ma olin isaks nii vaestel kui lastel\nja leskede abimees häda sees.\nAu kuueks mul oli õiglustung,\nheategu mu vürstlikum kübar.\nMa olin pimedal silmaks\nja lonkuril olin jalaks.\nVesi niisutas mu põldu\nja hommiku kaste minu vilja.\nMu kuulsus kasvas päeval\nja au mul osaks sai öösel,\nja kõik minu soovid said täide.\nNüüd langeb pilge mul osaks\nja jõledad hinged naeravad mind!\nNr 27 Jumal\nKes on see, kes pimestab mu nõu\nKus olid sa, kui ma maailma rajasin\nja mulle koidutähed hõiskasid\nlauldes koos Jumala lastega?\nNr 28 Lastekoor. Inglid\nja nende laul käib üle maa.\nLas' kiidab maa, las' kiidab meri,\nkas nende laulu kuuled sa?\nKes kannab taevasse arvutuid tähti,\nkes saadab päikest särama?\nSee on su Looja,\nsu tarkus ja abi,\nsu Issand, kes sind lunastab.\nSeepärast kartes ta käsku\nnüüd põrmu end alanda,\nkõigest hingest teda armasta!\nNr 29 Jumal\nKas sina jaksaksid Sõelatähti sõlmida kokku\nvõi Vardatähtede sidet lahti päästa?\nKas tead sa, kuidas taevast saab valitseda,\nvõi ehk oskad sa juhtida maailma?\nKes hoiab tarkust hinge saladuses\nja mõtleb mõistlikke mõtteid?\nJulged sa riielda oma Loojaga\nja laita Jumalat?\nNr 30 Hiiob\nMa olen põrm!\nMa olen rääkind,\nmis ma ei teadnud\nmis mulle kõrge\nning mida ma ei mõistnud.\nSeepärast tunnistan ennast süüdi\nja kahetsen tuhas ja põrmus.\nNr 31 Jumal\nMa tahan päästa sind viletsusest\nja tahan sind õnnistada kahevõrra.\nSa näha saad oma lapsi ja lapselapsi\nneljast põlvest saadik.\nKuid mu viha on süttinud teie vastu,\nkes te ennast Hiiobi sõpradeks nimetate,\nsest teie ei ole nii õigesti minust rääkinud,\nkui minu ustav Hiiob.\nSee pärast minge ta juurde,\nviige ohvriloomad ta kätte,\net ta ohverdaks ja paluks teie eest,\nsest muidu sööb teid mu viha.\nNr 32 Lõpukoor. Segakoor ja Hiiob: "Nii õnnis on inimene"\nNii õnnis on inimene,\nkes ei käi õelate nõu järel\nega seisa patuste teel,\nkes uurib Jehoova käsuõpetust\nNii õnnis on see,\nkes usub Jehoovat!\nNii õnnis, nii õnnis\nkes ei käi õelate nõu järel,\nTa on kui puu,\nmis vee aarde istutatud\nja kannab vilja.\nKõik, mis ta teeb, läheb tal korda!\nTAIMO TOOMAST on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia laulu erialal 1989. aastal. Pärast ühte hooaega "Estonia" teatri solistina jätkas ta õpinguid Viini Riigiooperi stuudios. Lisaks tundidele õpetajate Margarita Benze, David Lutzi ja prof Leo Mülleri käe all, oli ooperistuudio kasvandikel võimalus osaleda ka väiksemates Viini Riigiooperi lavastustes. Taimo Toomastil on õnnestunud teha koostööd selliste kuulsustega nagu Abbado, Raimondi, Agnes Baltsa, Renato Bruson jt. Samuti on ta laulnud peaosa Viini Kammerooperi poolt lavale toodud Reiner Bischofi ooperis "Das Donaugeschenk", samuti Mozarti "Cosi fan tuttes". Viimased aastad on Taimo Toomast olnud ligi 200-aastase Coburgi ooperiteatri solist. Seal tehtud rollide hulgas on Figaro "Sevilla Habemeajajas", di Posa "Don Carloses", Sharpless "Madama Butterfly's", Papageno "Võluflöödis", Jeletski "Padaemandas", Valentin "Faustis". Ta on osalenud Wiener Festwochenil Janaceki ooperi "Härra Broueki väljasõidud" ja Straussi "Rahupäeva" kontsertettekannetel. Neeme Järvi juhatusel ette kantud Rudolf Tobiase oratooriumis "Joonase lähetamine" laulis ta Joonase partiid, Artur Kapi oratooriumi "Hiiob" taasettekandel ja plaadistamisel 1997. aastal aga Hiiobi partiid.\nAlates hooajast 1998/1999 on Taimo Toomast Dessau ooperiteatri solist, kus laulab Marceli "Boheemis", Dr. Falket "Nahkhiires", Faninali "Roosikavaleris" ja Astolfi "Il Campiellos"\nViimase aja suurimaks saavutuseks peab laulja laureaaditiitlit Aleksander Girardi nim rahvusvaheliselt lauljate konkursilt Coburgis.\nURVE TAUTS on sündinud Pärnus. Laulmist õppis ta Tallinna Muusikakoolis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas 1963. aastal A. Roolaiu lauluklassis. Alates 1960. aastast on Urve Tauts "Estonia" teatri solist, kuid tema ooperilaulja karjäär sai alguse tunduvalt varem, juba Muusikakooli päevilt. Urve Tautsi repertuaaris on üle 60 ooperirolli: Amneris ("Aida"), Azucena ("Trubaduur"), Eboli ("Don Carlos"), Octavian ("Roosikavaler"), Marfa ("Hovanštšina"), Carmen ("Carman"), Ige (E. Tambergi "Raudne kodu") jt.\nMahuka lõigu Urve Tautsi tegevusest hõlmavad osalemised vokaalsümfooniliste suurvormide ettekannetel ning orelikontsertidel nii kodu- kui ka välismaal. Tema hääl on kõlanud USAs, Itaalias, Skandinaaviamaades, Jordaanias, Prantsusmaal, Austrias jm. Ta on laulnud kaasa Mozarti ja Verdi reekviemides, Pergolesi ja Vivaldi Stabat Materites, Bachi Johannese passioonis, Stravinski Oidipus Rexis, Tobiase "Joonase lähetamises", samuti osales ta solistina A. Kapi "Hiiobi" 1997. aasta taasettekandel ja plaadistamisel.\nUrve Tautsil on valminud 2 CDd: 1998. aastal "Jõululugu muusikas" koos Pirjo Levandi ja Tarmo Eesperega, 1999. aastal aga soolo CD.\nLauljakarjääri kõrval on Urve Tauts juba aastaid töötanud laulupedagoogina (praegu dotsent) Eesti Muusikaakadeemias.\nLEONID SAVITSKI on sündinud Moskvas, lõpetanud 1980. aastal Moskva Gnessinite-nim instituudi professorite G. Adeni, N. Špilleri ja M. Reiseni juures. Aastatel 1980–1982 töötas ta Moskva Suures teatris, 1983–1991 "Estonia" teatris ja 1991–1993 Krefeld-Mönchengladbachi riiklikus teatris Saksamaal. 1993. aastal sai Leonid Savitskist Müncheni Riigiteatri solist. Käesolevast hooajast on ta aga taas Rahvusooper "Estonia" solist.\nEesti ja Saksamaa kõrval on ta solistina üles astunud ka Soomes, Rootsis, Taanis ja Prantsusmaal.\nLaulja suuremad ooperirollid on Dossifei (Mussorgski "Hovanštšina"), Pimen ja Varlaam (Mussorgski "Boriss Godunov"), Gremin (Tšaikovski "Jevgeni Onegin"), Basilio (Rossini "Sevilla habemeajaja"), Ramfis (Verdi "Aida"), Sarastro (Mozarti "Võluflööt"), Suurinkvisiitor (Verdi "Don Carlos").\nLeonid Savitski on ka hinnatud oratooriumisolist ja laulnud mitmeid partiisid oratoriaalsetes suurvormides. Hiljuti laulis ta Verdi Reekviemi Saksamaal, eelmise aasta novembris aga osales solistina Sofia Gubaidulina teoses "Aus dem Stundenbuch".\nMATI PALM on õppinud laulmist Tallinna Riiklikus Konservatooriumis dotsent Jenny Siimoni lauluklassis (1960–68), Moskva Konservatooriumis professor H. Dietzi juures (1972–1973) ja Milano La Scala laulukoolis R. Carosio juhendamisel (1974–1976). 1969. aastast on ta "Estonia" teatri ooperisolist. 1995. aastast juhatab Mati Palm ka Eesti Muusikaakadeemia lauluosakonda.\nMati Palm on üks esimesi eesti lauljaid, kes algul läbi konkursside, seejärel ooperimajade kaudu end "raudsest eesriidest" läbi laulis. Tänaseks on ta esitanud üle 50 eriilmelise ooperirolli nii kodu- kui välismaal. Nende hulgas on pea kõik juhtivad bassipartiid. Konkurssidel võistlemine on aga aastate jooksul asendunud tööga paljude eri maade laulukonkursside žüriides.\nMati Palmi arvukatest esinemispaikadest (erinevate dirigentide käe all ja ooperiteatrite koosseisus rohkem kui 50s eri ooperimajas) olgu nimetatud maailma äärepunktid – Jaapan, Austraalia, Buenos Aires, Vancouver.\nMahuka lõigu Mati Palmi tegevuses hõlmavad vokaalsümfoonilised teosed (osalenud üle 40 suurvormi ettekandel) ja kammerlaul, kus repertuaar haarab muusikat 16. sajandi meistritest läbi romantikute ja atonaalse muusika kuni tänapäeva eesti autoriteni, kes tosinajagu tsükleid on kirjutanud spetsiaalselt Mati Palmile.\nOoperirollide ja kontsertesinemistega on Mati Palm käinud 20 riigis, neist sagedamini Soomes, Rootsis, Prantsusmaal, Itaalias, Saksamaal aga ka USAs, Mongoolias jm.\nMAANO MÄNNI (1966) alustas viiuliõpinguid Tallinna Muusikakeskkoolis, kus tema pedagoogiks oli Tiiu Peäske. Pärast TMKK lõpetamist viibis Maano Männi kaks aastat Kaliningradis (Königsbergis), siis jätkusid õpingud Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professor Jüri Gerretzi viiuliklassis, mille Maano Männi lõpetas 1992. aastal. Samal aastal kutsuti ta Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri abikontsertmeistriks ning aasta hiljem sai Maano Männist ERSO esimene kontsertmeister. Aastail 1993–1996 töötas viiuldaja kontsertmeistrina ka Tallinna Kammerorkestris.\nMaano Männi on tuntud nii solisti kui kammermuusikuna. Ta on esinenud enamuse eesti ja paljude külalisdirigentide juhatusel, samuti klaveritrio koosseisus ning keelpillikvartetis Noobel Nelik. Esinemised on teda viinud mitmesse välisriiki.\nAastast 1997 töötab Maano Männi pedagoogina Tallinna Muusikakeskkoolis ning juhendab suviti meistrikursusi Tahkurannas.\nMaano Männi mängib 18. sajandi Itaalia meistri Mantagatia Mediolani viiulil.\nELKE VÖLKER on õppinud muusikat Heidelberg-Mannheimi Riiklikus Muusika ja Kujutava Kunsti Kõrgkoolis ning romanistikat Mannheimi Ülikoolis. 1992. aastal lõpetas ta Mannheimi muusikakõrgkooli oreli erialal prof Leo Krämeri õpilasena, 1996. aastal sai ta solisti diplomi. Elke Völker on osalenud ka Jean Guillou' (Pariis), Nicholas Kynastoni (London), Jon Laukviki (Stuttgart) ja Piet Kee (Haarlem) meistrikursustel. 1995. aastal sai ta rahvusvahelisel orelikonkursil Speyeris Suure preemia ja publikupreemia. Praegu on käsil kirikumuusika-stuudium Speyeri toomkirikus, millele peaksid järgnema õpingud Wolfgang Rübsami juures Chicagos ja Michelle Leclerci juhendamisel Pariisis.\nElke Völker on esinenud mitmetel rahvusvahelistel orelifestivalidel Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Belgias, Luxemburgis, Venemaal, Baltikumis ja Iisraelis. 1996. aastal debüteeris ta Schlesswig-Holsteini muusikafestivalil.\nARVO VOLMER (1962) alustas oma muusikuteed klaveriõpingutega. Dirigeerimist on ta õppinud Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professorite Olev Oja ja Roman Matsovi juures (1980–1985) ning Leningradi Konservatooriumis professor Ravil Martõnovi juures (1985–1990). Arvo Volmer on end täiendanud ka USAs Helmuth Rillingi meistrikursustel. 1989. aastal pälvis Arvo Volmer Nikolai Malko nimelisel rahvusvahelisel dirigentide konkursil Kopenhaagenis neljanda preemia ning orkestri eripreemia.\nDirigenditegevust alustas Arvo Volmer 1985. aastal "Estonia" teatris, kus ta on juhatanud oopereid, ballette ja operette. Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri (ERSO) ees debüteeris Arvo Volmer 1987. aastal. Alates 1993. aastast on ta ERSO peadirigent ning aastail 1994–1998 oli ka Oulu Linnaorkestri peadirigent. Lisaks tööle nimetatud kahe orkestriga juhatab Arvo Volmer regulaarselt "Estonia" teatri etendusi.\nArvo Volmer on juhatanud paljusid orkestreid Soomes, Rootsis ja Taanis, samuti Saksamaal, Iisraelis, Venemaal, Portugalis, Poolas, Ungaris, Lätis ja Leedus.\n1996. aasta novembris juhatas Arvo Volmer ERSO külalisesinemisi Saksamaal, 1996. aasta kevadel kõlas Tallinnas tema juhatusel G. Mahleri Kaheksas sümfoonia .\nKontserdi produtsent Andres Uibo\nToimetajad Inna Kivi ja Kaja Irjas


Uks nadal kaalulangus raputab Kaalulangetamise plussid raputavad\nDrastilise kaalukaotuse tagajärjed ja ravimeetodid\nUks nadal kaalulangus raputab, happe kontsentraat ülekanne kaotada kaalu 90 päeva tls kehakaalu langetamiseks\nIsasi muidugi. Hommikusöök söö ise, lõuna jaga sõbraga ja õhtusöök anna vaenlasele. Kui inimene oli enne kilpnäärme talitlushäire tekkimist ülekaaluline, tuleb temaga tervislikumalt tegeleda - õige toitumise ja spordiga. Inimesed tehke trenni ja sööge vähem. Põletikuline soolehaigus Põletikulised soolehaigused hõlmavad Crohni tõbe ja haavandilist koliiti. Laager\nÜks karm nädal ei tee dieeti Üks karm nädal ei tee dieeti Nädal algas päris Uks nadal kaalulangus raputab.\nJõudsin esmaspäeva hommikul jõusaali ja pidasin Nichole'iga suurepärase seansi. Ta tutvustas mulle trepimasinat tase 6 ja mind üllatas, kui väsinud olin juba seitsme minuti pärast! Kuid see on seda kindlasti väärt, sest tunnen erinevust nii oma tugevuses kui ka eriti energiatasemes.\nSain teisipäeval õues trenni.\nDramaatilise kaalulanguse peamised põhjused\nTundsin end kolmapäeval loidana ja nägin vaeva, et jõusaali jõuda. Kuid mõne minuti jooksul pärast saabumist lasi Nichole mind proffina raskusi tõsta.\n13 Points Why Rafael Nadal is the KING of Roland Garros!!\nKahjuks muutus minu koordinatsioonipuudus probleemiks, kui lõin end kangiga kuklasse. Ma ei hakka valetama: See oli väga valus ja ma pidin silmad ristama ja keelt hammustama, kuni haavamine kadus.\nAlumine joon Kas kaalulangus raputab tõesti? Kaalulangused, mida nimetatakse ka vedelate söögikordade asendajateks, on kalorisisaldusega joogid, mis asendavad kaalulangusprogrammi raames ühte või mitut sööki või suupisteid. Üldhaigla diabeedikeskus.\nMul õnnestus ülejäänud treening lihaseid läbi viia, kuid pärastlõunaks saabudes olid mul tõsised pea- ja kaelavalud. Ma olen kindel, et suur osa sellest oli seotud stressiga tähtaeg töölkuid selle tulemusena kannatasid nii minu treeningrežiim kui ka söömine.\nMinu kolmapäevane küpsisetoetus kandus kuidagi üle neljapäevale PCOS kaalulangusravi voimalused reedele.\nOlin väsinud, stressis ja ei tundnud end nii suurepäraselt.\nKim Protasovi dieet - 5 nädala jooksul dieet; Millist tüüpi anti-tselluliidi vaimassaaži valida; Kõrvetised esineb või kohe pärast sööki. Vastavalt Johns Hopkins Medicine juhistele võib elund rebeneda ootamatult tundi pärast sümptomite kui selle asemel, et äge apenditsiit näitavad. Menüü Navigeerimine.\nIlma soovita hommikul enne tööd lõunasööki teha, sattusin süda- ja suhkruhimu keskpäevase isu hõlpsasti saagiks. Olin endas pettunud, kuid mul puudus energia, et sellega palju ära teha. Sellele lisas muidugi asjaolu, et mul oli külmkapis kõigega igav ja olin kaks nädalat sama toitu söönud ning olin sellest enam kui haige … Nädalavahetus oli üsna sama.\nKaal langes ja pärast 3. söömist ei toimunud\nHoidsin seda üsna madalas võtmes, lootuses, et saan eeloleval nädalal sellega toime tulla. Soovi mulle edu!\nDieet meeste impotentsuse jaoks Kaal langes ja pärast 3.\nÜks Karm Nädal Ei Tee Dieeti | Kaalukaotus\n10 Foods, mis edendavad kaalulangust ja tervist\nKaalulangus Traduction en espanol


Avalik kiri Tallinna Ringkonnakohtule: kohtunike omavoli korras abielu mõiste moonutamine on vastuvõetamatu! • Objektiiv\nArvamus » Avalik kiri Tallinna Ringkonnakohtule: kohtunike omavoli korras abielu mõiste moonutamine on vastuvõetamatu!\nKohtuhaamer ja abielusõrmused. Foto: Andrei Popov, Bigstockphoto.com\nSihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks korraldab täna kell 12.00 kuni 14.00 sümboolse meeleavalduse Tallinna kohtumaja ees (Pärnu mnt 5), et protesteerida kohtunike omavoli vastu ühiskonnale homoideoloogia pealesurumisel. Alljärgnevalt on toodud välja SAPTK avalik kiri Tallinna Ringkonnakohtu esimehele Villem Lapimaale.\nLugupeetud Tallinna Ringkonnakohtu esimees hr Villem Lapimaa!\nViimase poole aasta jooksul on Tallinna Ringkonnakohus langetanud juba kaks kohtuotsust, mille kohaselt peaks Eestis õiguslikult kehtiva abieluna tunnustama välismaal (vastavalt Rootsis ja Ameerika Ühendriikides) sõlmitud samast soost isikute vahelisi liite. Neist otsustest esimene on juba jõustunud, teine aga vaidlustatud ja ootab arutamist Riigikohtus.\nIlmselgelt on niisuguste kohtuotsuste näol tegu nn “homoabielu” hiiliva seadustamisega kohtute kaudu – protsessiga, mis on väga sarnasel moel aset leidnud mitmetes lääneriikides, mõne aasta eest ka Ameerika Ühendriikides (Obergefell v. Hodges (2015)). Kohtunikud on võtnud endale omavoliliselt seadusandja rolli, eirates parlamendi kui seadusandja selgesõnaliselt väljendatud tahet, et Eestis käsitletakse kehtiva abieluna vaid mehe ja naise vahelist liitu.\nSee ongi põhjus, miks oleme täna tulnud Tallinna kohtumaja ette meelt avaldama, öeldes selgelt, nähtavalt ja kuuldavalt: abielu ja perekonna mõistete moonutamine ideoloogilistest ambitsioonidest lähtuva kohtuliku omavoli kaudu on häbiväärne ja absoluutselt vastuvõetamatu! Nagu põhiseaduses on selgelt öeldud, peavad kohtud võimude lahususe põhimõttest lähtudes parlamendi poolt kehtestatud õigust kohaldama, mitte seda meelevaldselt tõlgendama ja omavoliliselt ümber kirjutama. Õigusriigi põhimõte nõuab, et kohtud langetaksid otsuseid mitte lähtudes ideoloogilisest soovmõtlemisest, vaid tuginedes põhiseadusele ja sellega kooskõlas olevatele seadustele.\nSee, mida seadusandja on Eesti õigusruumis abielu all silmas pidanud, nähtub selgesti perekonnaseadusest, mille §-i 1 kohaselt on abielu vaid mehe ja naise vaheline liit ning mille § 10 lg 1 kohaselt on samast soost isikute vahel sõlmitud abielu tühine. Ka rahvusvahelise eraõiguse seadusest ja selle seletuskirjast nähtub ühemõtteliselt, et seadusandja tahte kohaselt ei tohiks välismaal sõlmitud “homoabielusid” käsitleda Eestis kehtivate abieludena, kuna need on vastuolus avaliku korraga. Kahetsusväärselt on Tallinna Halduskohus rakendanud vastupidise järelduseni jõudmiseks juba mitmel korral mitte rahvusvahelise eraõiguse raames käibel olevat avaliku korra mõistet, vaid laenates antud mõiste täiesti teisest õigusharust ehk korrakaitseõigusest, kus sel on mõõtmatult kitsam tähendus.\nTeatavasti käsitletakse rahvusvahelises eraõiguses avaliku korrana põhimõtete kogumit, mis seonduvad ühiskonna aluseks olevate ja ühiskonda kokku siduvate sotsiaalsete, moraalsete ja kultuuriliste väärtustega. Sellele võib leida kinnitust paljudest rahvusvahelise eraõiguse õpikutest, teiste hulgas ka Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õppematerjalina kasutatavast õpikust “Rahvusvaheline eraõigus” (Juura, 2008), kus on avaliku korra tähendust selgitatud nii:\n“Avalik kord (pr k ordre public, ingl k public order või public policy) on iga riigi siseasi ja hõlmab riigi õiguse olulisi põhimõtteid või võib ka öelda, et moraaliotsustusi või poliitilisi otsustusi (nt suhtumine polügaamiasse, samasooliste abielusse, teatud tehingute kehtivuse tunnustamist jms). Rahvusvahelise eraõiguse seaduse § 7 defineerib Eesti avalikku korda kui Eesti õiguse olulisi põhimõtteid. Seda on võimalik rakendada vastuolu korral hea usu ja heade kommetega või põhiseaduslike printsiipidega või ühiskondliku korra alustalade ohustamisel.”\nHead kombed, mida tuleb avaliku korra mõiste sisustamisel arvesse võtta, seonduvad Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professor Paul Varuli sõnul aga eelkõige moraali ja õiglusega, mistõttu on nende üle otsustamisel vaja arvestada “väga laia ulatusega eripalgeliste moraalsete väärtustega”. Ta selgitab (Juridica 1/2001):\n“Heade kommete seisukohalt käitumisele hinnangu andmisel tuleb lähtuda ühiskonnaliikmete keskmisest moraalitunnetusest […] Headele kommetele saab tugineda siis, kui on vaja kaitsta ühiskonna jaoks olulisi väärtusi, heade kommetega vastavuse kontrollimisel kontrollitakse järelikult käitumise vastavust ühiskonnas välja kujunenud objektiivsetele standarditele. Määrav on, millised on ühiskonna liikmete ülekaaluka enamuse väärtushinnangud, mitte üksikisiku enda väärtushinnangud.”\nJust niisugusest, rahvusvahelisele eraõigusele kohasest avaliku korra kontseptsioonist on lähtutud ka rahvusvahelise eraõiguse seaduse väljatöötamisel. Seda kinnitab ka seaduse seletuskiri, kus seadusandja on selgesõnaliselt väljendanud oma tahet lugeda välismaal sõlmitud “homoabielud” Eesti avaliku korraga vastuolus olevaks ja seega Eesti õigussüsteemis mittetunnustatavaks.\nAsudes seisukohale, et Eesti õigussüsteemis ei või keelduda samast soost isikute liitude tunnustamisest abieluna, olgugi, et seadusandja on selgesõnaliselt öelnud, et Eestis käsitletakse abieluna vaid mehe ja naise vahelist liitu, on Tallinna Ringkonnakohus ilmselgelt ületanud oma pädevuse piire ja sekkunud kohtuliku omavolitsemise korras poliitilistesse otsustesse.\nEelnevat silmas pidades on selge, et nagu juba eelnevalt osutatud, on Tallinna Ringkonnakohus võtnud avaliku korra mõiste määratluse ühest õigusharust (korrakaitseõigusest) ja rakendas seda sootuks teise õigusharu (rahvusvahelise eraõiguse) kontekstis, kus samal mõistel on oluliselt avaram tähendus. Seda, et rahvusvahelise eraõiguse seaduses ei saa olla peetud avaliku korra all silmas korrakaitseseadusest tulenevat määratlust, kinnitab kasvõi lihtne tõsiasi, et korrakaitseseadus (2011) võeti vastu palju aastaid pärast rahvusvahelise eraõiguse seaduse vastuvõtmist (2002). Siin ei ole tegu väikese eksimuse, vaid fundamentaalse möödalaskmisega, mis seab kahtluse alla kõnealused otsused langetanud kohtunike kompetentsuse, erapooletuse, lugupidamise põhiseaduse kesksete printsiipide suhtes ning ka lihtsalt elementaarse aususe.\nAsudes seisukohale, et Eesti õigussüsteemis ei või keelduda samast soost isikute liitude tunnustamisest abieluna, olgugi, et seadusandja on selgesõnaliselt öelnud, et Eestis käsitletakse abieluna vaid mehe ja naise vahelist liitu, on Tallinna Ringkonnakohus ilmselgelt ületanud oma pädevuse piire ja sekkunud kohtuliku omavolitsemise korras poliitilistesse otsustesse. Sisuliselt on kohus asunud sedasi tegutsedes viima ellu “homoabielu” seadustamist Eestis, sest selle otsuse tulemusel on esimest korda tunnustatud Eesti õigusruumis abieluna õiguslikult kehtivaks kahe samast soost isiku vahel sõlmitud liit.\nVäga suurele osale Eesti elanikest on kohtute kaudu homoideoloogia ühiskonnale pealesurumine sügavalt vastuvõetamatu – seda enam, kui see mitte ainult ei moonuta meie ühiskonna alusväärtusi, vaid eirab ka demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid. Aprillikuus Sihtasutuse Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks tellimusel Turu-uuringute AS-i poolt läbiviidud üle-Eestilisest küsitlusest selgus, et koguni 57% valimisealistest Eesti kodanikest ei poolda või pigem ei poolda välismaal sõlmitud “homoabielude” õiguslikku tunnustamist abieluna, samal ajal kui selle poolt või pigem selle poolt on vaid 36%. Veelgi enam, ligi kaks kolmandikku (63%) valimisealistest Eesti Vabariigi kodanikest soovivad, et abielu määratlusele mehe ja naise liiduna antaks põhiseaduslik kaitse.\nKuivõrd seadusandja on perekonnaseaduses selgesõnaliselt määratlenud, et Eestis käsitletakse abieluna üksnes mehe ja naise vahelisi liite ning et samast soost isikute vahelised abielud on õigustühised, tuleb samast põhimõttest juhinduda ka välismaal sõlmitud abielude suhtes. See tähendab, et Eestis ei tohiks kehtiva abieluna tunnustada samast soost isikute liite, sõltumata sellest, kas need on sõlmitud Eestis või välismaal.\nLoodame väga, et seisate Tallinna Ringkonnakohtu esimehena selle eest, et kohtunikud austaksid abielu ja perekonna tähendust ning ei ületaks ideoloogilistest ambitsioonidest juhindudes oma volituste piire. Vastasel korral saavad kahjustada mitte ainult meie ühiskonna aluseks olevad väärtused, vaid ka kogu Eesti kohtusüsteemi maine.\nTallinnas, 26. mail 2017\nSildid abielu demokraatia kohtu omavoli kohtulik aktivism õigusriik perekond võimude lahusus


Marju Länik - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKõik videod: must hobune Valter Soosalu võttis kananaha ihule ja võitis näosaate Lisatud galerii 5\nPühapäeval sai hoo sisse laulu- ja paroodiashow «Su nägu kõlab tuttavalt» kuues hooaeg. Avasaate võitis ülekaalukalt Tom Jonesi kehastanud Valter Soosalu, kes annetas 1000 eurot MTÜ-le Igale Lapsele Pere.\nSünnipäevalaps Marju Länik paljastas ajakirjale, miks tal lapsi ei ole 1\nTäna sai armastatud lauljanna Marju Länik 60-aastaseks. 2009. aastal ajakirjale Eesti Naine antud intervjuus paljastas «Karikakra» lauljanna, miks tal last või lapsi pole.\nSiiralt üllatunud Marju Länik: see oleks rumal, kui ma «Karikakart» ei laulaks!\nRaadio 2 valis Eesti sajandi lauluks Marju Läniku aegumatu hiti «Karikakar». Länik esitas laulu «Ringvaates» ja ütles, et tiitel tuli talle suure üllatusena.\nVaata, mis Ingrid Peegi juhitavas Vikerraadios uut on\nVikerraadio sügishooaeg toob uue «Peresaate», värskema «Vikerhommiku», intervjuu presidendiga ja «Valimisnõunikud».\nSelgus Raadio 2 saja aasta hitt!\nEesti Vabariigi 100. juubeli puhul korraldas Raadio 2 konkursi selgitamaks välja Eesti kõigi aegade parimat lugu. Nüüd on tulemused teada! Kas nõustud?\nSelgus Raadio 2 saja aasta hitt 2\nEesti Vabariigi suure juubelisünnipäeva eel korraldas Raadio 2 rikkaliku muusikakonkursi ja kutsus kõiki üles valima Eesti kõigi aegade parimat lugu. Tänase maratonsaate käigus selgus kuulajate absoluutne lemmik, milleks on Marju Läniku esitatud «Karikakar» (autorid Mikk Targo ja Jüri Kõrgema).\nEesti geikunsti klassikult näeb moeloomingut\nTallinna Kirjanduskeskuses Vilde Muuseumi Kastellaanimaja Galeriis (Roheline Aas 3) on 4. septembrist 7. oktoobrini avatud Agu Pildi moenäitus «Homohetero II. Kostüüme ja kavandeid 1979–2001». Näituse on kureerinud kunstiteadlane Harry Liivrand, kujundanud Kustav-Agu Püüman ja Ain Talalaev.\nVikerraadios algab saatesari 1990ndate muusikaelust\n1990. aastate Eesti muusika on miski, millest paljud ei taha enam midagi teada, aga mida paljud armastavad üle kõige. Täna algavas Vikerraadio saatesarjas «Aeg peatub» meenutatakse selle ajastu muusikaelu.\nKasabian tegi prussakatele säru\nÕllesummer on üks veider festival, pakkudes kombinatsiooni õllesegustest vestlustest, retromuusikast ja Euroopa muusikamaailma populaarseimatest tegijatest.\nEesti staari tagasihoidlikud nõudmised! Marju Länik joob jaanipäeval mineraalvett ja taimeteed\nLääne-Eesti suurimal jaanitulel Haapsalus astub tuntud artistide seas üles ka Marju Länik bändiga. Küsisime, mida eelistab laulja lõkke ääres süüa-juua.\nLoe, kes on Eesti esindajad Eurovisiooni žüriis\nSelgusid eestlastest žürii liikmed, kes lisaks rahvahääletusele eurolauludele punkte jagavad. Igast riigist on Eurovisiooni žüriis viis liiget.\nMarju Länik on võidulauluga rahul: igal inimesel on kord elus juhtunud oma «Verona» 1\nMarju Länik, kes andis Eesti Laul 2017 žüriis olles Koit Toome ja Laura laulule «Verona» maksimumpunktid, on võidulooga väga rahul.\nEesti Muusika Kuulsuste Koja kohtumisõhtu - kokku saavad Raud ja Saller\n25. jaanuaril kell 19.00 toimub Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis kohtumisõhtu Mihkel Raua ja Hendrik Sal-Salleriga. Õhtut juhib Sten Teppan. Piletid hinnaga €10/15 on müügil Piletilevis ja Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.\nIgatsed suve? Kahepäevane festival Haapsalu jaanituli 2017 toob kokku eesti pop-artistide paremiku\nJõulud ja aastavahetus said mööda ning on õige aeg hakata mõtlema Jaanipäeva peale. 23. ja 24. juunil Haapsalu piiskopilinnuses toimuval Lääne-Eesti suurimal jaanitulel saab näha meie armastatud lauljate paremikku. Üles astuvad Anne Veski, 2 Quick Start, Koit Toome, Apelsin, Ott Lepland ja paljud teised.\nMeteoroloog: Marju Läniku laul tuleks ümber teha 2\nEile öösel oli kuu ümber näha suurt valgusringi. Meteoroloog Ain Kallis selgitab, kuidas selle järgi ilma ennustada saab.\nMarju Länik soovitab sügisel kodus kõik tuled särama panna\nKas sina oled tundnud sügismasendust? Näiteks meie armastatud laulja Marju Länik on sügismasenduse asemel tundnud pigem sügisnukrust.\nMarju Länik: ilma «Karikakrata» ei pääse ma lavalt kunagi!\nKolmapäeval 59. sünnipäeva tähistanud Marju Länik ütles «Ringvaatele», et kuigi tema jaoks on oluline repertuaari pidevalt uusi lugusid tuua, siis ilma vanu lemmikuid esitamata ta lavalt ei pääse.\nKuula! Marju Länikule kingiti sünnipäevaks oma laul, palju õnne!\nTäna on lauljatar Marju Länikul sünnipäev! Palju õnne! Henry Laks kirjutas seks puhuks Marjule toreda loo «Elu ülikool».\nLugupeetud lugejad, iga moeteadlik naine muretsegu sügiseks enesele püksseelik! Tukarindel muutusteta – endiselt valitsevad tupeeritud tornid. Pärlumutterhuuli peab raamima tumeda kontuuriga. On see moehuumor? Ei, hoopis moeuudised aastast 1991.\nFotod: Esimene Retrobest kostitas külalisi heade artistide ja ajastuelamustega\n1. ja 2. juulil Pühajärvel toimunud ajastufestival Retrobest tõi maalilise Pühajärve kaldale armastatud artistid, telekangelased ja suve stiilseima retropeo.\nGalerii: Retrobesti teise päev Galeriid täiendatud 00:14\nTeist päeva Pühajärve kaldal toimunud retrobest festivalil esinesid Nancy, Marju Länik, Black Velvet, Abborn (ABBA tribute), Jason Donovan, Ace of Base Jenny Berggren ning festivali lõpetas Thomas Anders.\nGalerii: Otepää tähistas väärikat juubelit konverentsi ja vastuvõtuga\nOtepää tähistas reedel kaht suurt tähtpäeva- linna 80. sünnipäeva ja esmamainimise 900. aastapäeva. Selleks kogunesid huvilised Otepää gümnaasiumisse esmalt konverentsile ja seejärel jätkus õhtupoolik pidulikumas meeleolus.\nAce Of Base esilaulja Jenny Berrgren annab Otepääl unustamatu retroelamuse\nJuuli esimestel päevadel Pühajärve ääres toimuval ajastufestivalil Retrobest astub kustumatute hittidega lavale Ace Of Base’i laulja Jenny Berrgren.\nSuve suurima ajastupeo Retrobest piletid on tänasest leti alt saadaval\nTuleval juulil Otepääl toimuvale suurejoonelisele retromuusika ja ajastuelamuste teemafestivalile on alates tänasest võimalik tagada kindel sissepääs. Pileteid saab nii leti alt, leti pealt kui ka internetist.\nOtepääle saabuvad maailma parimad retroartistid\nTuleval juulil saabuvad Lõuna-Eesti maalilisele kuppelmaastikule maailmastaarid, kes viivad publiku oma tuntud lugudega ajas tagasi ja annavad unustamatu etteaste.\nELU PIDU! ENNU RATAS - MAHAVOK - SINILIND\nLaupäeval, 14. novembril kohvikus Sinilind Ennu Ratas ja Mahavok Live!\nVaata viimaste telepidude ämbreid ja pärleid!\n«Oeh, ma ei ole kunagi olnud tegelikult selline «seltskonnal seljas» kriitik. Aga samas iga kord on mu silma riivanud teatud inimesed, kes lähevad peole, kus on dresscode ja nad lihtsalt «situvad korraldajale näkku,» kurjustab Marimell oma blogi veergudel, võrreldes hiljuti toimunud telegigantide TV3 ja Kanal 2 sünnipäevapidusid.\nEnnekuulmatu - alati särav Marju Länik kasutab ainult ühte kindlat kosmeetikabrändi\nSärav lauljatar Marju Länik kasutab ainult ühte kindlat kosmeetikabrändi, mis on tema lemmik alates esimesest salongihooldusest.\nIvo Linna osaleb saates «Laula mu laulu»\nTäna hommikul andis Ivo Linna raadio Uunole intervjuu, kus ta rääkis, et osaleb sel hooajal saates «Laula mu laulu».\n“Suvereporter” kutsub stuudiosse!\nMis on eestlaste selle suve lemmiklaul?\nVideo: Marju Länik äratas hommikul raadios kuulajaid live'iga\nVõluv näosaate staar ja legendaarne lauljanna käis täna hommikul muusikutega raadios Star FM esinemas, et tutvustada suvetuuri „Naerdes ja naeratades“, mis algab juba 2.juulil, kui on esimene kontsert Viinistu Kunstimuuseumi õuel.\nVaata! Meigitud mehed metsast on tagasi uue videoga\nEls Himma ja Rihanna paroodiavideoga tuntust kogunud koomikud «Mehed metsast» on valmis saanud uue video.\nSuvekuninganna Marju Länik tuuritab parimate lauludega\nSellel suvel annab Marju Länik koos Eesti parimate muusikutega viis kordumatut akustilises võtmes kontserti «Naerdes ja naeratades», et üheskoos Marju laulude paremikku nautida ja kuulajad hea tujuga «päikesemaale» kanda!\nTV3 tänane «Reisihitt» esitleb: Jörbergi kuum seiklus Brasiilias!\nTäna saab TV3s alguse uus humoorikas laulu- ja reisisari «Reisihitt», mis annab võimaluse kaasa elada meie armastatud lauljate seiklustele maailma eri paigus. Sarja õhtuses avasaates võtab lustliku muusikalise reisi Brasiiliasse ette Üllar Jörberg.\nMaian Kärmas toob kuulajateni Mikk Targo loometee\nHomme kell 14.05 toob Maian Kärmas Vikerraadio saates “Lood ja laulud” kuulajateni helilooja Mikk Targo särava muusikutee.\nNäosaate kolmanda hooaja võitis Mart Müürisepp\nEesti rahvas valis täna «Su nägu kõlab tuttavalt» kolmanda hooaja võitja, kelleks osutus Mart Müürisepp.\nFotod: Marju Länikust sai kuum vampnaine\nMarju Länik tuleb «Su nägu kõlab tuttavalt» finaalis lavale Shania Twaini lauluga «Man, I Feel Like a Woman». Vaata pilte!\nJuba eeloleval pühapäeval koguneb terve Eestimaa telerite ette, et hinge kinni pidades ja samas naeru lagistades jälgida TV3 «Su nägu kõlab tuttavalt» finaali. Kolmanda hooaja lõpushow tuleb suurejooneline ning üllatusterohke. Tänaseks on selgunud ka finaali külaliskohtunik.\nVideo: Marju Länik näitas, kui hea laulja on Heidy Tamme\n«Su nägu kõlab tuttavalt» kaheksandas saates kehastas Marju Länik Heidy Tammet ja laulis lugu «Võta mind lehtede varju».\nTäna selguvad finalistid! Loe, millised laulud kõlavad näosaates\nTäna selguvad TV3 «Su nägu kõlab tuttavalt» kolmanda hooaja finalistid. Seis on pingeline ja juhtuda võib kõike. Õhtuse show ajalooliste hetkede reas särab kindlasti ka Uku Suviste esitus, kus ta rabab publikut eriliselt kõrge noodiga.


Viimasel koosolekul sa karjusid inimeste peale | Director\n← Small talk – kas see on ikka mõttetu ajaraiskamine?\nRiina Varts: oled ettevõtja? Siis ära põe, kui teistel läheb paremini kui sinul →\nViimasel koosolekul sa karjusid inimeste peale\nPosted on 27. juuni 2010 | Lisa kommentaar\nTegelikult oleks ju jube hea, kui su inimesed annaksid sulle kui juhile kuidagi delikaatselt teada, kui sa tõeliselt halvasti oled käitunud. Aga isegi kui sa seda südamest tahad, pole see nii lihtne. Inimesed kardavad seda, sest ülemusele tagasiside andmine on omaette kunst.\nAmy Gallo annab HBRi blogis mitmeid nõuandeid, kuidas ülemust kritiseerida. „Kõige alguseks on usaldus, head ja avatud suhted,“ ütleb ta. Aga see pole veel kaugeltki kõik.\nEnne, kui sa oma ülemust kritiseerima hakkad, pead ära tabama, kas ta on üldse hinges valmis tagasisidet saama. Kui ta seda ei ole või kui ta parajasti sellises meeleolus, et parem on mitte lähenda, siis on targem muidugi suu kinni hoida.\nAga nagu iga tagasiside puhul, peavad su kavatsused olema ausad ja head ning sul peab olema siiras soov bossi aidata.\nKergem on seda teha siis, kui on käsil mõni uus projekt. Siis võid sobival hetkel küsida: „Kas sellest oleks abi, kui ma selle projekti osas tagasisidet annaksin?”\nPõhiline viga, mida inimesed selles olukorras teevad, on see, et nad ei vaata bossi käitumist objektiivselt, vaid võtavad aluseks ettekujutuse, kuidas nad samas olukorras ise juhina käituksid. Või siis seletavad tagasiside andmise asemel, kuidas ideaalne boss peaks nende arust käituma.\nSellepärast on alati abiks see, kui keskendud selgelt sellele, mida sa oma ülemuse käitumise nägid – ei midagi rohkemat ega vähemat – , ja ütled selle ka nõnda välja: „Mulle tundus, et viimasel koosolekul sa karjusid inimeste peale.“\nOle muidugi valmis selleks, et boss hakkab end närviliselt õigustama. Sellisel juhul ütle rahulikult – sa ju ise tahtsid.\nSiiski on kasulik, kui veendud enne, et sinu tagasidet tõesti tahetakse, ja uurid, millised on ülemuse kõige hellemad kohad, mille puhul on targem keel hammaste taga hoida.\nAmy Gallo: How to Give Your Boss Feedback


Koerte tiinus ja poegimine | Purina\nKoeraema vajab privaatset kohta, kus lõõgastuda ja rahus poegida, seepärast valmistage talle kaheks viimaseks tiinusnädalaks pesa.\n(Õnnetuste puhuks) lappidega vooderdatud ja puhaste tekkide, linade või rätikutega täidetud suur pappkast sobib selleks väga hästi. Veenduge, et kast on ikka piisavalt suur, et koeraemal ja tema pesakonnal oleks selles mugav olla, ning laske koeral endal pesa sisse seada, kui ta seda tahab. Samuti veenduge, et kast on piisavalt kõrge, et uudishimulikud kutsikad sealt jooksu ei paneks!\nKoerad soovivad sageli köögis poegida, kuna nende meelest on tegemist turvalise kohaga, kus leidub toitu.\nAsetage looma pesa vaiksesse kohta, kus valitseb toatemperatuur ning kus ta saab segamatult mõnuleda. Kui asetate koera pessa tema enda magamisaseme või mänguasju (need peavad olema puhtad!), siis meelitab see looma pesa kasutama ning tagab talle seal enne poegimist mugava olemise.\nPoegimine ei tohiks koerale raskusi valmistada, kuid hea mõte on hoida abi käepärast, juhuks kui teda on vaja rahustada või kui tekivad komplikatsioonid.\nHanhoolt nende soojendamise eest. Soovitame kasutada mikrolaineahjus soojendatavat oakotti, mitte kuumaveepudelit, kuna Teatage loomaarstile koera poegimistähtaeg (kui ta seda veel ei tea), nii et ta oskaks valmis olla. Kui koeraemal on poegimisega probleeme, siis peate ta võibolla loomaarsti juurde viima. Seepärast tagage transpordivõimalus.\nHoidke küünekäärid ja mitu kuiva rätikut käepärast, juhuks kui koeral peaks poegimise ajal abi vaja minema. Kui on oodata suurt pesakonda, siis pange valmis lisakorv, et kõigil vastsündinutel oleks piisavalt ruumi.\nKui võtate vastsündinud ema juurest ära, siis peate kandma hoolt nende soojendamise eest. Soovitame kasutada mikrolaineahjus soojendatavat oakotti, mitte kuumaveepudelit, kuna teravad hambad ja küünised võivad viimasesse augud teha.\nMilliseid tunnuseid otsida?\nLäheneva poegimise üks peamisi tundemärke on koera kehatemperatuuri langemine 38,5 °C pealt 37 °C peale. Enamasti on siis poegimiseni jäänud 12–24 tundi.\nSelleks peate mõõtma koera kehatemperatuuri tiinuse ajal kaks korda päevas rektaalse termomeetriga. Kui te ei tea, kuidas seda teha, siis laske loomaarstil ette näidata. Kui kehatemperatuuri mõõtmine tekitab teie koerale stressi, siis loobuge sellest. Teie ülesanne on aidata loomal tunda end võimalikult lõõgastunult.\nViimasel tiinusnädalal võib koeraema käituda pisut rahutult ning eralduda mõnda vaiksesse kohta. 12–24 tundi enne poegimise algust on tavapärane, et koeral kaob söögiisu ja ta kraabib oma magamisaset.\nVahel juhtub ka, et koer viib teie ette valmistatud pesa mujale. Kui see on nii, siis võimaluse korral ärge viige looma tema valitud kohast ära.\nPoegimine on koerale üldiselt lihtne ega tekita talle komplikatsioone. Olgugi et te peaksite sekkuma sellesse nii vähe kui võimalik, on siiski oluline poegiva koera läheduses viibida, et teda toetada ja talle vajaduse korral appi minna. Poegimine kestab tavaliselt 3–12 tundi ning toimub kolmes etapis.\nEmakakael ja emakas valmistuvad poegimiseks, aga kokkutõmbed on nii nõrgad, et te ei pruugi neid märgata.\nKoera tupp tursub poegimiseks valmistudes.\nPoegimise sellest etapis võib koer olla väga rahutu ning hingeldada ja väriseda – ärge muretsege, kõik see on täiesti normaalne.\nTeine etapp on poegade väljutamine, mis kestab tavaliselt 3–12, vahel ka kuni 24 tundi.\nKui pojad hakkavad sündima, siis tõuseb koeraema kehatemperatuur uuesti normaalsele tasemele.\nTe näete tugevaid kokkutõmbeid, millele järgnevad esmalt selge voolus koera tupest ja 20–30 minuti pärast kutsikas.You will see strong contractions, followed by a clear fluid from your dog’s vulva – a puppy should follow within the next 20-30 minutes.\nKutsikad sünnivad tavaliselt 20-minutiliste vahedega, kuid koeraema võib ka kauem puhata – ta ei pruugi kahe kutsika vahel kuni kaks tundi pressida. Jälgige oma koera hoolikalt ja kui ta puhkab kauem kui kaks tundi, siis võtke loomaarstiga ühendust.\nSee, et osa kutsikaid sünnivad, saba eespool, on täiesti normaalne nähtus – ärge ehmuge, kui nii juhtub. Võibolla peate koeraema saba eespool sündiva kutsika väljutamiseks pisut ergutama, kuid ärge tõmmake poega!\n•\tKoeraema peaks lootekoti ja nabaväädi ise läbi hammustama ning seejärel kutsika ise puhastama. Kui märkate, et ta närib vääti liiga kutsika keha lähedalt, siis peatage tema tegevus ja lõigake väät ise läbi. Lugege selle kohta lähemalt jaotisest „Poegimisel abistamine”.\nKui poegimine kestab kauem, siis peab koeraema vahepeal võibolla hädal käima. Hoidke tal hoolikalt silma peal, juhuks kui samal ajal peaks hakkama sündima järgmine kutsikas.\nRohekas/pruun voolus võib viidata asjaolule, et platsenta on eraldunud. Kui märkate midagi sellist, siis peaks kutsikas järgmise 2–4 tunni jooksul sündima. Kui see nii ei ole, siis võtke loomaarstiga ühendust, sest koeral võivad olla tekkinud komplikatsioonid.\nPlatsenta peaks väljuma pärast iga kutsikat.\nPüüdke loendada, mitu platsentat on väljutatud (pange tähele, kui koer sööb mõne ära), nii et te teaksite, kui palju neid veel peab olema. Kui arvate, et mõni platsenta on jäänud väljutamata, siis võtke loomaarstiga ühendust, sest võibolla on vaja sekkuda.\nVahel söövad koerad poegimise ajal platsentasid, et energiat saada, ja võivad need hiljem välja oksendada. See on normaalne, kuid kui oksendamine ei lõpe, siis võtke loomaarstiga ühendust.\nLoodetavasti ei ole teil vaja poegimisse üldse sekkuda, kuid vahel vajab koeraema siiski veidi abi. Abi võib tal vaja minna mitmel moel.\nNäiteks võib vastsündinud kutsikas abi vajada, kuni ema järgmist väljutab. Kui see on nii, siis purustage lootekott ja kuivatage kutsikas kiiresti, pühkides puhta rätikuga vastukarva. Hõõrumine ergutab kutsikat esimest korda hingama.\nKui koeraema ei ole kutsikat puhastanud, siis võib tema hingamisteedes olla vedelikku. Pistke oma väike sõrm kutsikale suhu ja puhastage seda ning pühkige loomakese nina. Hõõruge kutsikat rätikuga, et teda nutma panna, kuna see kõrvaldab mistahes allaneelatud vedeliku.\nKui koeraema on järgmise kutsika väljutamisega ametis, siis peate võibolla äsjasündinud poja nabaväädi läbi lõikama. Selleks siduge jäme niit umbes 2,5 cm kaugusele kutsika kehast ja tehke sõlm peale. Tehke sellest veidi maad edasi teine sõlm ning lõigake väät kahe sõlme vahelt puhaste kääridega läbi. Ärge lõigake vääti liiga keha lähedalt, kuna see võib kutsikale ohtlikuks osutuda. Ka väädi jätmine liiga pikaks ei ole hea, kuna koeraema võib proovida seda siis närida või alla neelata.\nVaadake lehekülge „Mida poegimise ajal jälgida?” . Leiate sealt rohkem infot poegimise etappide ja võimalike komplikatsioonide kohta.\nKui olete veendunud, et poegimine on lõppenud ning kõik asjaosalised on terved ja õnnelikud, siis pakkuge koeraemale süüa ja juua. Andke talle kutsikatoitu, mida ta on kogu tiinuse vältel söönud, kuna ta vajab midagi, millega tema kõht on harjunud.\nMeelitage teda õue värsket õhku hingama ja häda tegema, kuigi see ei pruugi tal kohe õnnestuda. Eemaldage ja asendage poegimise ajal määrdunud allapanu ning laske värskel perekonnal rahus ja vaikuses üksteise seltsis olla.\nKui kutsikad ei ole hakanud tunni aja jooksul pärast sündi piima imema, siis peate neid ehk nisade külge tõstma, kuna ilmselt on nad väga näljased. Kui poegi on rohkem kui nisasid, siis peate neid ümber tõstma, kuni nad õpivad jagama.\nKui koeraema pressib pärast poegimise lõppu endiselt ilma kutsikaid sünnitamata või ei paista pesakonna eest hoolitsemise vastu suuremat huvi tundvat, siis võtke loomaarstiga ühendust.\nVahel on vaja kutsikaid pudelist toita, kuid seda juhtub harva. Kui teil on pesakonna toitmisega seotud küsimusi või muresid, siis pidage loomaarstiga nõu.\nJa ongi käes aeg tähistada uute kutsikate sündi. Palju õnne!


VE: Süvari, Esko - Haljala pastor - www.virumaa.ee\n« VE: Jostov, Mati – metsamehest põlevkivikuningas\nVE: Estonian Air »\nVE: Süvari, Esko – Haljala pastor\nHaljala pastor vallaga tülis\nHaljala vallavolikogu heidab sealsele kirikuõpetajale Esko Süvarile ette tema käitumismaneeri. Kolmkümmend aastat samas hingekarjasena tegutsenud pastor on oma ekstravagantse käitumisega sattunud kriitika alla ka varem.\nLäinud nädalal saatis Haljala vallavolikogu rahulolematuse märgiks konsistooriumile ja Viru praostkonnale kirja, milles heidetakse ette kirikuõpetaja Esko Süvari taunimisväärset käitumist.\nPraost arutab piiskopiga\nVirumaa praost Avo Kiir saatis üleeile Esko Süvarile järelepärimise ja andis talle seletuskirja läkitamiseks aega järgmise neljapäevani.\n“Siis vaatame piiskopiga, mida ette võtta. Eks neid koguduse juhtimisega seotud probleeme ja mittekohaseid ütlemisi on temaga seoses varem ka olnud,” rääkis Kiir.\nPraost ei saa pastori saatuse üle üksi otsustada. Pastorit saab ametist lahti lasta vaid siis, kui see algatus tuleb koguduse poolt. “Siiani pole aga Haljala koguduse juhatuselt ega nõukogult tulnud ühtegi märgukirja,” märkis praost, lisades, et nüüdne väljastpoolt tulnud märgukiri annab asjale siiski ametlikuma käigu.\nKiire sõnul pole sellist asja varem ette tulnud, et omavalitsus kaebab kohaliku kirikuõpetaja peale.\nHaljala volikogu istungi infotunnis valminud kirjas märgitakse, et kui tänapäeval peaks kirik inimesi enda juurde kutsuma, siis Esko Süvari pigem peletab oma agressiivse käitumisega inimesed kirikust eemale.\nKirjas on välja toodud viimatine kalmistupüha, kus pastor pidas sobimatu kõne, kaebusi on tulnud ka selle kohta, et Süvari paneb oma matusekõnede sisu ja laadiga piinlikku olukorda leinajad ja solvab neid.\nLisaks asjaolu, et valla ja kiriku vahel pole teineteisemõistmist. Valla kirjalikus pöördumises palutakse tõsiselt analüüsida kohaliku vaimuliku sobivust oma ametikohale, sest soovida jätab ka kiriku heakord.\nPahane on hingekarjase peale ka Karl Mäesepp Rakverest, kes puutus Esko Süvari väljakutsuva käitumisega kokku sellesuvisel surnuaiapühal. “Ta lausa karjub inimeste peale, ropendab ja hirmutab kõiki oma maailmalõpu hüsteeriaga,” on nördinud Mäesepp, kelle esivanemad puhkavad Haljala kalmistul. “Haljala kirik on tühi, kõik on ära hirmutatud.”\nHirmul on väikeses kogukonnas inimesed ka siis, kui nende nime küsida.\nMida nad kardavad? “Pärast neab meid veel ära,” vastas üks tundmatust paluv kodanik.\nMäesepp on ainus, kes etteheitjatest end avalikustada lubab, just tema saatis suvel kirikupüha kohta kirja, mis avaldati ajalehes.\nRäägitakse ka, et Esko Süvari ei tule kunagi inimestele vastu, kui mingit abi vaja, lühidalt – tal olevat raske iseloom.\n“Neile ei peaks üldse reageerima,” on Esko Süvaril anonüümsetest süüdistustest kõrini. “Kui ma vaatan inimesele otsa, siis tean, mida öelda. Aga ma pole kedagi neednud.“\nTa räägib kuradist ja jumalast kirglikult ja täie veendumusega.\n“Mitte mina pole inimesi ära hirmutanud, vaid kõik kardavad teist inimest,” ütles Süvari.\nTa meenutas, et ärkamisaja aastatel oli Haljala koguduses ligi 600 hinge. “Mis nad siis tulid siia, kui kartsid,” küsis Süvari.\n“Mina ei kuuluta maailma lõppu, vaid seda, et Jeesus tuleb tagasi, kõik oleneb sellest, kuidas keegi seda kuuleb,” tõrjus Süvari süüdistusi.\nMis puudutab karjumist suvisel kalmistupäeval, siis seal võis kirikuõpetaja arvates süü peituda valesti reguleeritud võimendussüsteemis.\n30 aastat vastuseisu\n“Ma olen kõik need kolmkümmend aastat tundnud vastuseisu, aga ma pole kordagi eetika vastu eksinud, olen alati rääkinud seda, mis tuleb südamest, ka nõukogude ajal,” on Esko Süvari enda meetodites kindel. “Jumal on teinud nii, et ma olen seni vastu pidanud.”\nEsko Süvari lausus, et tema ei tõsta kedagi taevasse ega saada põrgu, selle tee valivad inimesed ise.\nEnt tüli valla ja kiriku vahel on hoogu saanud ka religioonivälistest asjadest. 1991. aastal lasi vald ümber hinnata pastoraadi hoone ning rajas sinna praeguse vallavalitsuse hoone. Kirikuvalitsus võttis riigilt kompensatsiooni vastu ning andis pastoraadihoone ära. Süvaril jäi seda kõike vaid kõrvalt vaadata.\nÜhest 1998. aasta ööst on Haljala kiriku seinad ja lagi tänaseni tahmamustad – Süvari arvates panid satanistid kirikule tule otsa ja röövlid viisid oreli. Ka siis sadas Süvarile kaela süüdistusi, et ta ei lasknud kustutajaid ligi. “Kirik oli suitsu täis, hoidsin tuletõrjujate tulekuni uksed kinni,” pareerib ta ka mitu aastat hiljem. Sealt kiriku vilets välimus.\nPastori sõnul on temast omal ajal lahti saada üritanud ka KGB ja punavõimud. Nüüd siis iseseisva Eesti vallavolikogu. “Mind saavad lahti lasta ainult koguduse liikmed, aga neid vallavolikogus pole,” tähendas Süvari. Ent koguduse liikmeskond on tänaseks üsna kokku kuivanud.\nSüvari lisas: “Jumal on pannud mind ametisse ja kes tahab mind lahti kangutada, sel peab Jumalaga hea diil olema.”\nJa veel, Esko Süvari ootab lahkelt igaüht, kes tunneb end solvatud, enda juurde südamelt ära rääkima.\nsündinud 1. VII 1945, ordineeritud 27. II 1973, kõrgem teoloogiline haridus, koguduses töötab alates aastast 1973, elab oma eramus, Haljala kiriku vahetus läheduses.\nEesti Kristliku Rahvapartei aukohtu liige, Kristlike õpetajate liidu liige, ühigu LEIEL juhatuse liige, Kristliku Tallinna Pereraadio juhatuse liige, Soome Misjoniseltsi liige. Lisaks muule tegeleb ka tõlkimisega ja korraldab piiblikoolitust mitmel pool Eestis.


Kuna meil on nüüd uue nimega raudteefirma Elron mis teendindab peale elektrirongide vedude ka diiselrongide vedu(millel oma teemat enam pole) siis oleks paslik Elroniga seonduv ehk siia postitada ja senine Elektriraudtee teema jätta ajaloo tarbeks.\nVandaalid sodisid Elroni rongi.\nToitlustuseni jõudmisega läheb veel aega.\nEriti jabur on üldse mõelda sellise asja peale kui rongid on ülerahvastatud. Jumal tänatud, et minul on rongiga sõites reeglina suur pillikohver manu. Saab selle peal istuda.\n(10.07.2014 17:56)Oxygen Kirjutas: Eriti jabur on üldse mõelda sellise asja peale kui rongid on ülerahvastatud. Jumal tänatud, et minul on rongiga sõites reeglina suur pillikohver manu. Saab selle peal istuda.\nVeel käesoleval kuul on plaanis vändata rattaga Pärnust Tallinna ja siis rongiga tagasi (saaks esimest korda Stadleriga sõita). Tulevase esmamulje suhtes olen üsna skeptiline. Kuuldavasti on Rapla suund tihti puupüsti täis, lisaks veel see arulage võimlemine Lelle perroonil ühest rongist teise.\nKäisin ka eile rongiga Valgas. Imestama pani see, et vähemalt pooltes peatustes seisis rong minuti või kaks, et aega parajaks teha.\n(10.07.2014 20:53)Hannes Kirjutas: arulage võimlemine Lelle perroonil ühest rongist teise.\nOlen kuulnud,et Elron plaanib ohtlike ja kallite kohvikute asemel sisse viia odavamat kätelkande teenust,sest neli meetrit, üle samal kõrgusel rongiga oleva perrooni käimine on muutunud eestlaste jaoks ületamatuks katsumuseks ning põhjustab pahameelt.\n(11.07.2014 20:35)moosic Kirjutas:\nEhk ikka tabasid ära, et ma kavatsen jalgratta rongi kaasa võtta, ega ma seda Tallinna jäta. Eks saab näha, kui muretu või tüütu see olema saab.\nKui tahad kannatajat ilmtingimata mängida siis võta ratas õlale ja tassi. Aga muidu on C alal selline rambike ka mis täidab ära perrooni ja rongi vahelise tühimiku. No mis siis nüüd on ? Sama perroon ,rongid,üks ühel teine teisel küljel. Ei ole ju jaama teises otsas vms. Jube ving on koguaeg. Eestlane peab ju ühistrantspordiga saama koduuksest selle teise ukseni kuhu ta läheb ja kui ei saa siis ta sõidab autoga. Aga pole hullu,sest inimene harjub pikapeale kõigega ja isegi poodu kes algul rabeles jääb lõpuks rahulikuks...\nMine sõida koos rattaga see trett ära ja siis kirjuta siia kah puhtsüdamlik ülestunnistus,et oli sitaks lihtne.\n(selle postituse viimane muutmine: 12.07.2014 03:57 moosic.)\nNo ma saan aru küll, et pööbel olgu vait, istugu maha ja ärgu mölisegu, aga see selleks.\nKas seesama rong, mis õhtul Pärnust väljub, sõidab peale Lellesse jõudmist kohe Pärnusse tagasi? Graafiku järgi ju peaks...\nSõitsin selle maa rattaga ära, ei olnud sitaks lihtne, aga ega ka midagi jube utoopilist. Eks need läilad energiageelid ja spordijoogid sellele kaasa aitasid. Aga Tallinnas oli nii, et kui kuidagi vändata veel jõudsin, siis jalul püsimine oli küll patuga pooleks. Aga päev on korda läinud.\n(selle postituse viimane muutmine: 17.07.2014 19:20 Hannes.)\nUued sõiduplaanid alates 31.05.2015\nElron soovib osta uusi ronge, aga eks mõne aasta pärast ole näha mis sellest asjast saab.\n(10.05.2015 10:19)sasstak Kirjutas: Uued sõiduplaanid alates 31.05.2015\nUus plaan kehtib ainult 31. augutini ja siis taastub Pärnu osas vana, see tähendab, algab võimlemine lelle perroonil ja üksikute vabade kohtade otsimine Viljandi rongi, nagu kontvõõras võõras pulmas.\n(26.05.2015 00:04)matefus Kirjutas:\n(selle postituse viimane muutmine: 26.05.2015 00:11 matefus.)\nRE: Elron - tule tööle\nNarva ja Pääsküla liini põhiplaani muudatused alates 27. märtsist\nSeoses suveajale üleminekuga muutuvad alates 27.märtsist:\n1.Tallinn-Narva-Tallin liini reiside nr 220, 222 ja 227 sõiduplaanid. Vaata nende reiside muudetud sõiduplaane http://elron.ee/wp-content/uploads/2015/...-Narva.pdf\n2.Pääsküla-Tallinn reiside 712 ja 714 sõiduplaanid ning lisandub reis nr 729 Tallinn-Pääsküla. Vaata muutuvaid reise http://elron.ee/wp-content/uploads/2015/...3%BCla.pdf\n3.Muutuvad mõnede reiside väljumisteed Balti Jaamas:\nIdasuuna väljumisteed alates 27. märtsist 2016\nEdelasuuna väljumisteed alates 27. märtsist 2016\n"Eesti rongijuhi kabiinist" - ainult venekeelne variant\nKui palju erinevaid ja mitme vagunilised rongid Elronil olemas üldse on?\n(06.12.2016 00:24)ziepniekkalns Kirjutas: Kui palju erinevaid ja mitme vagunilised rongid Elronil olemas üldse on?\nNeljaseid elektrikke 6.tk=1401,1402,1403,1406,1407,1408.\nKolmeseid elektrikke 12.tk.=1309,1310,1311,1316,1319,1321,1323,1324,1326,1327,1329,1330.\nNeljaseid dislasid 6.tk=2404,2422,2425,2428,2431,2432.\nKolmeseid dislasid 8.tk=2305,2312,2313,2314,2315,2317,2318,2320.\nKaheseid dislasid 6.tk=2233,2234,2235,2236,2237,2238.\nPõhimõtteliselt numbrite järgi saab ka aru millised miski on kui vagunite arvu lugeda ei näe/jõua mingil põhjusel.\nEsimene number tähistab liiki: 1=elektrirong ja 2=diiselrong.\nTeine number tähistab vagunite arvu:2=kahe vaguniline, 3=kolme vaguniline, 4=nelja vaguniline.\nKolmas-neljas number on koosseisude järjekorra numbrid.\n(selle postituse viimane muutmine: 06.12.2016 09:38 lauri3885.)\nMinu teada Paldiskisse rongid ööbima ei jää, aga kuidas on lood Riisipere ja Aegviiduga?\n(07.12.2016 23:41)ziepniekkalns Kirjutas: Minu teada Paldiskisse rongid ööbima ei jää, aga kuidas on lood Riisipere ja Aegviiduga?\nER(ЭР) rongide ajal oli üür korter Paldiskis ja rong oli Paldiskis ööbima! Nõukogide aja see rong jäi Kloogas ööbima