Ei ole vahet, kas publikut on väike hulk või terve staadionitäis, Phil Wickhami muusika on alati mõjuvõimas. - Pluss\nHome » Frontpage » Ei ole vahet, kas publikut on väike hulk või terve staadionitäis, Phil Wickhami muusika on alati mõjuvõimas.\nEi ole vahet, kas publikut on väike hulk või terve staadionitäis, Phil Wickhami muusika on alati mõjuvõimas.\nPhil Wickham soovib aidata inimestel kohtuda Jumalaga, kuulda neil tõde ja inspireerida südameid otsima midagi sügavamat ja suuremat. Muusikat täis kodus üles kasvanud kristlik artist räägib ajakirjale Risen oma laulude mõjust, tänapäeva kogudusest ja elust Jumala tahtes.\nAjakiri Risen tegi intervjuu Phil Wickhamiga ja nüüd saame seda lugeda ka meie.\nAjakiri Risen (AR): Sa hakkasid juhtima koguduses ülistust, kui olid 13aastane. Mis inspireeris Sind alustama?\nPhil Wickham (PW): Alguses ma ei tahtnud. Olin häbelik poiss uues koolis. Mu vanemad olid ja on siiani Maranatha koguduse ülistusjuhid, seega kolisime nende töökohale lähemale. Kuna mul ei olnud sõpru, otsustasin õppida kitarri. Mu noortepastor palus mul mängida ühel laupäeva õhtul noortekal. Sel hetkel oskasin 10 ülistuslaulu ja mängisin temaga. Mäletan, kuidas mulle meeldis olla osa millestki, millesse ma investeerisin oma aega ja milles ma nägin, et inimesed vastasid Jumalale. Hakkasin noortekatel mängima igal nädalal ja mõtlesin: “Tahan kasutada muusikat, juhtimaks inimesi Jumala juurde.” Jumal hakkaski uksi avama ja praegu olen super õnnistatud. Olen nüüd 27aastane, seega umbes pool oma elust olen tegelenud ülistusega ja ma ei suuda uskuda, et ma ikka veel teen seda!\nAR: Kas teadsid juba siis, et see on Sinu kutsumus?\nPW: Tahtsin teada, mida Jumal tahab, et teeksin. Tahtsin, et Jumal õnnistaks ning mina järgiksin neid õnnistusi. Kartsin olla Jumala tahtest väljaspool. Mul võttis päris mitu aastat, enne kui sain aru, et see ongi see, mida Jumal kutsus mind tegema. Läksin riiklikusse ülikooli, sest arvasin, et pean saama korraliku töökoha, kuid järgmise kahe aasta jooksul olin nii hõivatud muusikaga, et tundus, nagu võiksin selles karjääri teha. Kogesin kutset hetkel, kui kogudus palus mul mängida, kuid ma ei teadnud kus ma peaksin olema aasta või kahe pärast – ja mingis mõttes ei tea ma seda siiani. Suurima hea meelega jätkaksin muusikaga, kuid kui Jumal tahab, et oleksin pastor, töötaksin Starbucksis, viibiksin rohkem kodus või mida iganes, olen sellele avatud.\nAR: Kui lähed esinema, siis kas Sinu tunded või meelsus sõltuvalt sellest, kus Sa üles astud – kas kirikus, staadionil või mingit muud tüüpi laval?\nPW: Paljuski jah, olen erinevalt meelestatud. Teisalt võib öelda, et tunded on samad. See on suur asi, kui tunned oma publikut. Laval seistes, olgu kõnet pidades või muusikat tehes, on mulle oluline teada, mis on selle hetke või kogu ürituse eesmärk, ja ühendada sellega oma isiklikud eesmärgid ning see mida ma tahan, et muusika teeks inimeste eludes. Suursündmusel nagu Harvest Crusade on mulle antud 20 minutit, et viia oma sõnum pärale, aga kui esinen kohvikus, võin rääkida lugusid ja inimestel kätt suruda. Üle kõige soovin, et muusika liigutaks inimesi mitte üksnes emotsionaalselt, vaid ka vaimselt – ja see eesmärk ei muutu kunagi.\nAR: Missugune on olnud fännide vastukaja Sinu muusikale?\nPW: Ma saan paar kirja nädalas inimestelt, keda minu laulud on mõjutanud. Laul, millega eriti tundub side tekkivat, on Safe. Sellel laulul on väga lihtne sõnum, mis meenutab inimestele, et seesama Jeesus, kes tervendas pidalitõbised, sante, pimedaid – Päästja, kes suri meie pattude eest – on ka täna siin täpselt sama väega, et teha neid asju praegugi. Tundub, et mõnikord jõuavad just kõige lihtsamad sõnumid väga võimsalt kohale.\nÜks lugu, mida ma hiljuti oma e-postist lugesin, oli neiult Las Vegases, kes on kohtu kiirkirjutaja. Ühel päeval avas mees, kes ei olnud kohtuotsusega rahul, kohtusaalis tule ja tulistas šerifiabi, kes oli neiu sõber. Tüdruk tormas talle appi ja kui ta hoidis haavatud sõpra oma käte vahel, meenusid talle sel päeval raadiost kuuldud laulu sõnad: “Sa oled kaitstud Tema käte vahel …” Tüdrukul oli julgust küsida, kas ta tunneb Jeesust. Sõber vastas jaatavalt ning suri. Olin väga liigutatud, et laul, mille kirjutasin oma elutoas, oli tüdrukul meeles hetkel, kui ta oli endast väljas ja tõesti vajas seda.\nAR: Uskumatu! Räägi, kuidas sünnivad Sinu laulud ja kuidas Sa kirjutasid ühe oma kuulsaima loo Beautiful.\nPW: On raske valida lemmiklaulu, sest tunnen, et paljud minu lood on peaaegu nagu päeviku sissekanded ja ma mäletan, miks need laulud kirjutasin. Nad meenutavad terveid eluperioode. Samas on mõned, mis paistavad silma küll ja mida tahetakse kuulda igal õhtul. Need justkui ei olegi enam minu laulud. Beautiful on üks neist. See tuli natuke teistmoodi kui enamik mu laule. Tavaliselt on mul pealkiri enne kõike muud. Tean täpselt, mis ideed peaks laul kandma, ja mul võib kuluda nädalaid või paar kuud, enne kui see saab täpse sisu. Ma ei sunni ennast tegutsema kiiremini kui tegelikult on vaja. Beautiful tuli umbes siis, kui mängisin jumalateenistuse ajal noortelaagris. Kõneleja rääkis loomisest ja salmist, mis kirjeldas, kuidas Jumala armastus ulatub ka üle taeva. Ta sidus Jumala armastuse astronoomiliste suurustega ja ma olin sellest liigutatud. Mängisime sama nelja akordi, kui õpilased lahkusid ja naasid oma majakestesse ning see laul lihtsalt tuli mulle. Laulsin ta otsast lõpuni läbi, läksin oma majakesse ning andsin talle õhtul viimase lihvi. See oli valmis umbes tunniga.\nAR: Kas Sa püüad teha iga albumiga midagi erinevat? Kuidas näitab iga album Sinu kasvu artistina ja Sinu teekonda Jumalaga?\nPW: Loodan, et minu kasvu artistina on näha. Uus album Response tekitab minus põnevust. See on 11 ülistuslaulu komplekt. Album keskendub rohkem laulmisele inimestega, selle asemel et laulda inimestele. Heaven Fall Down on palve Jumala poole, et olla osa ülistusest.\nAR: Kuidas oled suutnud tasakaalustada eraelu ja muusikukarjääri?\nPW: Esimene abieluaasta oli kõige raskem. Kaks esimest abielukuud elasime ringireisimise tõttu bussis. Kui tahtsime mingeid küsimusi arutada, pidime arvestama, et peale meie elab bussis veel 12 inimest. See tekitas mõningaid probleeme, kuid samas tundsin, et need probleemid aitasid meil väga kiiresti kasvada. Enne abielu ütlesin kõikidele võimalustele alati „jah“, aga siis leidsin, et on okei öelda mõnikord ka „ei“. Kuna meil on kodus väike laps, siis tahan tõesti olla veendunud, et veedan piisavalt aega kodus. Arvan, et oleme leidnud hea tasakaalu.\nAR: Mis oleks üks asi, mida näed tänapäeva kirikus vajaka olevat?\nPW: Tänu oma tööle saan käia paljudes erinevates kogudustes. Vahel mõnda kogudust külastades mõtlen: “Tahan seda kirikut oma linna, sest see, mis siin toimub, on uskumatu!” Mõnes teises koguduses jälle tunnen, et ma ei ole päriselt asjaga kaasas, ent samas kogen, et see, mida inimesed teevad, on just see, mida nad enda arvates peavad tegema. Ma ei arva, et see on tänapäeva kiriku puudus.\nTõelist tagakiusamist Ameerika kristlikes kogudustes ei toimu ja minu meelest on see õnnistus. Arvan, et need, kes on sunnitud oma usu eest seisma, muutuvad usus tugevamaks ja kirglikumaks. Enamasti on lihtne olla kristlane Ameerikas. Ajal, mil inimesi tapeti nende usu tõttu, kogudus plahvatas ja kasvas. Pühapäeva hommikuti kirikupingis istuda on lihtne. Kuid palju raskem on öelda “Olen kristlane” Euroopas, kui teha seda siin, USAs. Seal on tohutu osaduse vajadus ja sellel on niivõrd erinev sotsiaalne temperatuur. See loob tõelise kire ja siiruse, sest Euroopas on väga suur vahe, kas tunnistada end kristlaseks või öelda, et ma ei ole see.\nAllikas: Ajakiri Risen\nMikk Leedjärv - kogudus peaks teenima Jumalat ja ligimesi\n← Päevasõna: Võta Seljast, et Panna Selga\nHawk Nelson Maata Näkyvissäl – videointervjuu bändiga →


Esinejad – Arvo Pärdi Keskus\nPeter J. Schmelz (peaesineja)\nArizona Ülikool, USA\nDiakon, Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudus\nPüha Vladimiri Õigeusu Teoloogiline Seminar, USA\nViini Ülikooli Muusikateaduse Instituut, Austria\nAmhersti Kolledž, USA\nEmory Ülikool, USA\nSõltumatu muusikateadlane, Sydney, Austraalia\nTartu Ülikool, EELK Usuteaduse Instituut\nDiakon Nikita Andrejev on ikoonimaalija ja vaimulik, kes juhib Prosoponi Ikonoloogia Kooli Tallinna stuudiot, teeb nii ikooni- kui seinamaalinguid, juhatab meistrikursuseid ning annab loenguid Euroopas ja Põhja-Ameerikas. 2017. aastal pühitseti ta diakoniks Moskva patriarhaadi Eesti õigeusu kirikus ning ta teenib Tallinnas Püha Ristija Johannese kirikus Nõmmel. Ta on ka Tallinna Püha Johannese Kooli asutaja ja nõukogu liige ning Tallinna piiskopkonna kirikute renoveerimise ja restaureerimise komitee liige.\nIkoonimaaliga puutus Nikita Andrejev kokku lapsepõlvest alates, töötades noorukina ikoonimaalijast isa Vladislav Andrejevi õpilase, assistendi ja tõlgina. Isa kaudu omandas ta vene stiilis bütsantsi ikoonimaali tehnika, sai lähemalt tuttavaks õigeusu ikooni teoloogiaga ja kristliku maailmavaatega. Paralleelselt asus ta ka ise tööle ikoonimaali õpetajana.\nBakalaureusekraadi omandas Nikita Andrejev Yale’i Ülikoolis antiigiteadustes, keskendudes vanakreeka keelele (1997), teoloogia bakalaureusekraadi sai ta Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituudist Pariisis (2005) ning magistrikraadi kaitses väitekirjaga püha Ireneuse teoloogiast Püha Vladimiri Õigeusu Teoloogilises Seminaris New Yorgis (2015).\nKonverentsil esineb Andrejev ettekandega\n„Sõna teoloogia kui Arvo Pärdi loovuse alus“\nPeter Bouteneff on Püha Vladimiri Õigeusu Teoloogilise Seminari (SVOTS) süstemaatilise teoloogia professor, andes kursusi antiikaja ja nüüdisaja teoloogiast. Ta on omandanud bakalaureusekraadi muusika alal Uus-Inglismaa muusikakonservatooriumis Bostonis ja magistrikraadi teoloogia alal SVOTSis (1990), samuti kaitsnud nii magistri (1992) kui doktorikraadi (1997) teoloogias Oxfordi ülikoolis, kus ta õppis piiskop Kallistos Ware’i juhendamisel. Aastatel 1995–2000 töötas ta Kirikute Maailmanõukogu (World Council of Churches) usu ja kirikukorra komisjoni (Faith and Order Commission) tegevsekretärina ning on kirjutanud hulgaliselt artikleid õigeusu kiriku suhetest teiste kirikutega.\nBouteneff on Püha Vladimiri Õigeusu Teoloogilise Seminari kirjastuses SVS Press algatanud ja toimetab sarja „Foundation Series“. Tema sulest on ilmunud viis raamatut (nende seas üks kaasautorina), viimane neist „How to Be a Sinner“ (2018) on osutunud SVS Pressi üheks menukamaks väljaandeks.\nPeter Bouteneff on pühendunud teoloogia ja kultuuri seoste uurimisele. Ta on Püha Vladimiri Teoloogilise Seminari juurde loodud ettevõtmise „Arvo Pärt Project“ algataja ja juht, korraldades kontserte, loenguid, avaldades publikatsioone. Arvo Pärdi loomingu ja õigeusu teoloogia seoseid on ta lahanud raamatus „Arvo Pärt: Out of Silence“ (2015). Bouteneff on ka SVOTSi vaimulike kunstide instituudi (The Institute of Sacred Arts) asutaja ja juht ning Arvo Pärdi Keskuse loomenõukogu liige.\nKonverentsil esineb Bouteneff ettekandega\n„Juhtumiuuringud Pärdi tekstiga teostes: hääletu ja kuuldav“\nLeopold Brauneiss on omandanud muusikahariduse Viini ülikoolis nii muusikateaduse vallas kui ka Viini Muusika ja Esituskunstide Kõrgkoolis muusikahariduse ja klaveri erialal. 1988. aastal kaitses ta Viini Ülikoolis doktorikraadi muusikateaduse alal. 1990. aastast alates õpetab Brauneiss muusikateooriat ja klaverit J. M. Haueri nimelises muusikakoolis Wiener Neustadtis, 2004. aastast on ta harmoonia ja polüfoonia lektor Viini Ülikooli muusikateaduse instituudis, 2006. aastast aga on ta muusikateoreetiliste ainete õppejõud Felix Mendelssohn Bartholdy muusika ja teatri kõrgkoolis Leipzigis.\nHeliloojana on tema teoseid esitanud muuhulgas Gidon Kremer, Kremerata Baltica ja Alam-Austria Tonkünstler-orkester. Arvo Pärdi tintinnabuli-stiili uurimisega on Brauneiss tegelenud 1997. aastast ning on sel teemal avaldanud mitmeid artikleid ja teinud ettekandeid konverentsidel Euroopas ja USAs. Eesti keeles on Arvo Pärdi Keskus välja andnud tema artiklite kogumiku „Arvo Pärdi tintinnabuli-stiil: arhetüübid ja geomeetria“.\nKonverentsil esineb Brauneiss loenguga\n„Kompositsiooniprotsessi tunnusjooned Arvo Pärdi tintinnabuli-tehnika puhul“\nJeffers Engelhardt on etnomusikoloogia professor Amhersti Kolledžis USAs, andes kursusi teemadel, nagu kogukonnapõhine etnograafia, muusika ja religioon, hääl ning analüütilised lähenemisteed muusikale ja helile. Ta uurib laiemalt muusikat, religiooni, Euroopa identiteeti ja meediat.\nEngelhardti sulest on ilmunud raamat „Singing the Right Way: Orthodox Christians and Secular Enchantment in Estonia“ (Oxford, 2015) ning ta on olnud raamatute „Resounding Transcendence: Transitions in Music, Religion, and Ritual“ (Oxford, 2016) ja „Arvo Pärt: Sounding the Sacred“ (Fordham, 2020) üks autoritest. Praegu pooleliolev raamat „Music and Religion“ peaks ilmuma kirjastuselt Oxford University Press. Jeffers Engelhardt on ka ajakirja Yale Journal of Music and Religion peatoimetaja ning Ameerika Muusikateaduse Ühingu ajakirja (Journal of the American Musicological Society) digi- ja multimeedia toimetaja.\nKonverentsil esineb Engelhardt ettekandega\n„Tintinnabuli materiaalsus (ehk Kuulates Pärti kui klaveritehnik)“\nMart Humal on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia muusikateooria professor. Tema uurimisvaldkond on Eesti muusika ja muusikateooria probleemistik. Humala sulest on ilmunud raamatud „Heino Elleri harmooniast“ (Tallinn, 1984), „All-Interval Twelve-Tone Rows and Their Transformations” (Tallinn, 2005) ja „Studies on Tonal Structures: Introduction and Fourteen Analytical Studies“ (Tallinn, 2007). Ta on olnud ka artiklikogumiku „A Composition as a Problem“ (Tallinn, 1997–2016) seitsme numbri toimetaja.\nKonverentsil esineb Humal ettekandega\n„Arvo Pärdi 2. sümfoonia ja XJI-invariantsed dodekafoonilised seeriad“\nKevin C. Karnes on muusikaajaloolane, kes uurib Ida- ja Kesk-Euroopa identiteedi, erisuste ja kokkukuuluvustunde avaldumisi 19. sajandist kuni tänapäevani. Tema praegune uurimisvaldkond on new wave’i muusika ja kultuur, sh kõlad, tehnoloogiad ja suuline ajalugu mõlemal pool endist raudset eesriiet. Doktoriõpingud läbis Karnes Brandeisi ülikoolis, mille lõpetas 2001. aastal.\nPraegu on ta muusikaajaloo professor ja kunstide valdkonna prodekaan Emory Ülikoolis. Ta on ka Ameerika Muusikateaduse Ühingu ajakirja (Journal of the American Musicological Society) peatoimetaja. Kevin Karnes on kirjutanud neli raamatut, mille hulgas on kaks Arvo Pärdi muusika käsitlust: „Arvo Pärt’s Tabula Rasa“ (Oxford UP, 2017) ja „Sounds Beyond: Arvo Pärt and the 1970s Soviet Underground“ (University of Chicago Press, 2021).\nKonverentsil esineb Karnes ettekandega\n„Tintinnabuli ja pühalikkus: vaade arhiivist, 1976–1977“\nChris May omandas doktorikraadi muusikateaduse alal 2016. aastal Oxfordi ülikoolis. Oma väitekirjas analüüsis ta mitmeid olulisi Pärdi-uurimusi, püüdes eelkõige lepitada analüütilisi ja kogemuslikke tintinnabuli-käsitlusi. Aastail 2015–2016 oli ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia külalisüliõpilane. Ta on avaldanud artikleid ja raamatupeatükke Pärdi loomingust, aga ka teistel uurimisteemadel, sealhulgas autoriõiguse teemal. Chris May on lõpetanud ka Sydney ülikooli õigusteaduskonna ning töötab juristina Austraalia valitsuse juures, olles New South Wales’i parlamendi seaduseelnõude koostaja.\nKonverentsil esineb May ettekandega\n“Tsüklilisus ja draamatehnika Pärdi teoses “Litany””\nPeter J. Schmelz on Arizona Ülikooli (Arizona State University) muusikateaduse professor. Varem on ta õpetanud veel Buffalo ülikoolis (University at Buffalo (SUNY) ja Washingtoni Ülikoolis St. Louisis, kus ta oli ka muusikaosakonna juhataja. Doktoritöö kaitses Schmelz California Ülikoolis Berkleys pealkirjaga „Listening, Memory, and the Thaw: Unofficial Music and Society in the Soviet Union, 1956–1974“. Tema valdkondadeks on kujunenud 20. ja 21. sajandi muusika, Vene, Ukraina ja Nõukogude muusika, peamiselt heliloojad Šostakovitš, Silvestrov ja Schnittke, külma sõja aegne muusika, pop- ja eksperimentaalmuusika, filmimuusika, muusika ja poliitika seosed ning kõlauuringud.\nNõukogudeaja avangardmuusikast on ta avaldanud kolm monograafiat, kõik Oxfordi Ülikooli kirjastuselt: „Such Freedom, If Only Musical: Unofficial Soviet Music during the Thaw“ (2009), „Alfred Schnittke’s Concerto Grosso No. 1“ (2019) ning „Sonic Overload: Alfred Schnittke, Valentin Silvestrov, and Polystylism in the Late USSR“ (2021); ilmumist ootab veel kolm käsikirja. Schmelz on ka Indiana Ülikooli kirjastuse sarja „Russian Music Studies“ toimetaja (Series Editor (with Simon Morrison), Russian Music Studies, Indiana University Press) ning aastatel 2014–2018 on ta toimetanud California Ülikooli kirjastuse (University of California Press) väljaantavat ajakirja Journal of Musicology.\nKonverentsil esineb Schmelz ettekandega\n„Arvo Pärt ja Valentin Silvestrov: loomingulised paralleelid eksperimenteerimisest tunnetamiseni“\nToomas Siitan lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi 1981. aastal heliloojadiplomiga ning omandas doktorikraadi muusikateaduse alal Lundi Ülikooli juures. 1986. aastast õpetab ta muusikaajalugu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (alates 2004. aastast professorina) ning sai 2013. aastal muusikateaduse osakonna juhatajaks (2018. aastast muusikateaduse õppejuht).\nTema peamisteks uurimisvaldkondadeks on varase lääne muusika ajalugu ja esteetika, muusikaelu Eestis kuni 20. sajandini, samuti Arvo Pärdi muusika, millest ta on lugenud kursusi nii Tartu Ülikoolis kui ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.\nToomas Siitan on pikka aega olnud Eesti Muusikateaduse Seltsi esimees (1992–1997, 2003–2013), Eesti Muusikanõukogu aseesimees (1999–2017) ja Rahvusvahelise Hümnoloogiaühingu juhatuse liige (1993–2005). 2019. aastast on ta ka Arvo Pärdi Keskuse loomenõukogu liige. Ta tegutseb ka dirigendina ning alates 1994. aastast toimub tema juhtimisel Haapsalu vanamuusikafestival.\nKonverentsil esineb Siitan ettekandega\n„Pärt, Bach ja mesilased“\nTauri Tölpt on Tartu Ülikooli usuteaduskonna doktorant. Bakalaureuseõpingud tegi ta Kreekas Thessaloniki Aristotelese Ülikooli usuteaduskonnas ning magistriõpingud Šveitsis Fribourgi ja Genfi Ülikooli usuteaduskonnas ning Chambèsy Õigeusu Teoloogia Magistriõppe Instituudis. Tema peamine uurimisvaldkond on õigeusu-Bütsantsi patristiline ja süstemaatiline teoloogia. Doktoritöös uurib Tauri Tölpt püha Damaskuse Johannese arusaamasid liikumisest ja muutumisest.\nTauri Tölpt on EELK Usuteaduse Instituudi õigeusu õppetooli juhataja, kus ta annab loenguid õigeusu dogmaatikast ja süstemaatilisest teoloogiast. Peale selle on ta andnud loenguid õigeusu teoloogiast ka Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja Arvo Pärdi Keskuses Laulasmaal.\nTölpt esineb konverentsil ettekandega\n„Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistus Arvo Pärdi teostes“\nAndreas Waczkat on muusikaajaloolane, kelle uurimisvaldkondadeks on 16.–18. sajandi muusika ja kultuuri ajalugu, Balti regiooni muusika, ajalooline muusikateadus ja uus meedia ning muusika- ja muusikateadus posttotalitaarses kontekstis. Doktorikraadi omandas Waczkat Rostocki Ülikoolis 1997. aastal uurimistööga Saksa paroodiamissadest 17. sajandil. Tema sulest on ilmunud neli monograafiat, viimane neist „Georg Friedrich Händel: Messias“ ilmus 2008. aastal. Waczkat on ka paljude raamatute koostaja ja toimetaja.\nTa on töötanud õppejõuna Hannoveri muusika- ja teatrikõrgkoolis, ajutise professorina Lüneburgi ja Münsteri ülikoolis, andnud loenguid mitmel pool Euroopas, sh Tallinnas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Praegu on ta Göttingeni Ülikooli muusikaajaloo professor ning alates 2019. aastast EMTA audoktor. 2002. aastast on Andreas Waczkat Saksa Muusikateaduse Ühingu töögrupi „Muusikateadus ja muusikaharidus“ juht ning 2004. aastast „Cöthener Bach-Hefte“ toimetaja.\nWaczkat esineb konverentsil ettekandega\n„Vaikuse kõla(d): kuuldamatu kohalolek Arvo Pärdi „Silentiumis““


Let me take care of you - Page 3\nSubject: Re: Let me take care of you Thu Apr 02, 2015 4:51 pm\nOlivier ohkas, kui Kai teda tänas. Ta ei olnud väga kindel, kas see just on asi mille eest tänada, aga jättis selle sinnapaika. Ta kaisutas noorukid armsalt ja samas ka tugevalt. "Mina armastan sind nii väga," jõudis Olly sosistada veel, kui Kai siis juba midagi Nina kohta mainis. Olivier läks hetk aega, et aru saada, aga tegi kutile pehme musi, kui aru sai mida Kai öelnud oli. See pani teda mõnes mõttes muretsema, et Kai oli siiani väga üksi oma murega aga samas oli kuidagi hea tunne ka, et ta on piisavalt oluline noormehele, et rääkida või midagi.\nSubject: Re: Let me take care of you Thu Apr 02, 2015 10:31 pm\nKai naeratas pehmelt, kui musi sai, ning puges kutile rohkem kaissu. "Ma tahaks puhata," ohkas Kai siis. Äkki ta võiks üritada magada. Sest ta vajas siiski und, ja kui see ka on mõned minutid või vaid tunnike-kaks, siis see on vähemalt midagigi ja ta ei kuku väsimusest kokku. Sest praegu oli ta küll kõigest sellest möllust ja ravitsemisest ja üleval olemisest väsinud.\nSubject: Re: Let me take care of you Fri Apr 03, 2015 3:11 am\n"Aga proovi puhata," sõnas Olivier noormehele tasasel häälel. See oli tegelikult väga hea mõte, sest Kai pidi ikka paganama kurnatud olema ja äkki ta siiski suudab magada. Ja no Olivier ise oli ka pigem uimase võitu ja ei ütleks väiksest uinakust üldse ära. Aga ilmselt ta esialgu muidugi magama jääda ei julge kohe vaid pigem hoiab lihtsalt Kaid enda embuses ja jälgib, kas nooruk üldse suudab magada.\nSubject: Re: Let me take care of you Fri Apr 03, 2015 2:42 pm\nKai noogutas vaikselt ning sättis ennast mugavamalt pikali, Olivieri kaissu. Ta pigistas noormeest oma käte vahel tugevalt, kui silmad sulges, surudes oma näo vastu kuti õlga. Kai ei jäänud üsna pikalt magama, vaid vähkres ja avas oma silmi ja sulges neid taas, laibad silme ees ujumas. Miks need laibad tal seal igal pool olema peavad? Lõpuks siiski võttis kurnatus kuti üle võimust ja ta jäi magama, rahutusse unne, kuid siiski magas paar tunnikest.\nSubject: Re: Let me take care of you


Filter Haapsalu Rattaralli meelitab kõrgekvaliteedilise rajaga\nKolmenädalase pausi järel jätkub Filter Maanteekarikasari pühapäeval Haapsalus, kus sõidetakse 12. Rattaralli.\nOsalejad saavad valida 97 km pikkuse põhi- ja 35 km matkadistantsi vahel. Pingutuse teeb eriti meeldivaks tõsiasi, et Haapsalu Rattaralli rada on Filter Maanteekarikasarja etappidest parima kvaliteediga. Sportimist hõlbustab ka eeldatavalt päikesepaisteline ilm - portaal ilm.ee andmetel on pühapäeval Haapsalus sooja 19-23 kraadi ja ennustuse kohaselt vihma tol päeval ei saja.\nSoodne eelregistreerimine lõpeb kolmapäeva südaööl, kuid kirja saab end panna ka kohapeal. Tänalõunase seisuga oli oma osalemisest märku andnud ligi veerandsada ratturit. Tulla tasub kogu perega, sest lapsed saavad meelt lahutada SEBE lastelinnakus. Vihmavaba ilma korral püstitatakse sinna batuut ja oma rattasõiduoskusi saab proovile panna liikluslinnakus, kus on võimalus tasuta jalgratturi juhilubade eksamit sooritada.\nMaitsvate toitudega kostitab osalejaid Felixi rändrestoran. Haapsalus pakutakse Felixi Seljankat, joogiks aga maitsvat Põltsamaa kannujooki. Võistlejatele on loodud pesemisvõimalus veekeskuse kõrval asuvas spordihoones. Korraldajad soovitavad osalejatel hoolega jälgida liikluskorraldust ja jätta autostaadioni parklasse.


Kaelavalu | Põhjused, sümptomid & ravivõimalused - Voltaren, Kust taotleda ola liigese valu\nKust taotleda ola liigese valu. Salakaval puugihaigus külvab mõistmatust ja kannatusi - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nKa võib tegu olla mao ülehappesuse või reflukshaigusega. Platseebo on väga tugev mõjutaja, inimese psüühika on tugev asi. Hea küsija, kui nahal ei ole antud kohas mügarikke, esilevõlvuvaid arme ega muid ebatasasusi, siis ei ole vastunäidustusi.\nMiks tekib kaelavalu? Operatsiooni järel lamas Valdar haiglas, morfiinipump küljes. Ent taastus kähku ja jättis juba märtsis valuvaigistid sootuks. Kadunud käsi küll kummitas Kust taotleda ola liigese valu takkajärgi, teinekord torkis keegi justkui nõelaga.\nPalju küsimusi Tammini perel on palju kurje, ent õiglasi küsimusi. Kuidas ei hakanud perearstil mitme kuu jooksul ükski häirekell tööle, ehkki Valdar käis korduvalt sama hädaga tema juures?\nKuidas sai juhtuda, et kui Valdari õlg juba kisendas onkoloogilise ravi või kirurginoa järele, istutati mees terveks kuuks ortopeedi vastuvõtujärjekorda? Kust pidid Tamminid võtma tarkuse spetsialistide jutus kahelda ja neile vastu vaielda? Ja lõpuks: kes selle kõige eest vastutab? Aga Valdar ja Maarika ei nõua õigust, sest nii olevat lihtsam elada. Oma loo oli mees nõus Ekspressile rääkima selleks, et teised sealt midagi õpiksid.\nAinus, mida võib saavutada: võib-olla teine kord vaatab arst kellegi teise pilti viis sekundit kauem. Tuuleveskitega võitlemise asemel on Valdar ja Maarika otsustanud eluga edasi minna. Järgmised kaks aastat peab mees käima iga nelja kuu tagant kontrollimas, ega pole taas märke kasvajast. Valdar õpib uuel moel pesema, kartuleid koorima ja paljusid muid pisiasju toimetama. Maamõõtja tööd saab mees raskustega jätkata ka invaliidina, kuid ei lähe enam üksi objektile.\nVarem tegi ta ära kõik kodutööd, remondid, mida vaja. Ka peab ta allesjäänud käe eest hästi hoolt kandma. Mis siis, kui ma nüüd sõrmeluu murran? Nagu sellest kõigest veel vähe oleks Paraku ei piirdu Valdari pere kannatuste jada arstide praagiga. Mai lõpus tegi mees Haigekassale taotluse esmase kosmeetilise ja rühti toetava proteesi saamiseks, mis maksab ligi eurot. Pole käinud kunagi günekoloogi juures. Kas günekoloog saab sellest kuidagi aru ja võib küsida ja sellest peobleemi teha, tundub loll küsimus, aga olen mures, kuna menstruatsioon on koguaeg olnud küllaltki ebaühtlane.\nJa samuti on viimase aastaga muutunud enne pävi ja esimene päev väga valurikkaks, ilma valuvaigistita ei elaks ilmselt neid ülegi. Samuti olen kõveras ja ka iiveldab. Ilmselt oleks pidanud juba ammu günekoloogi juurde minema, aga hirm nende ees on suur ja ei ole siiamaani suutnud minna. Samuti on neid nii palju, kuidas valida kes on hea ja ei oleks negatiivne selle suhtes et nii vanalt esimest korda allles kontrolli lähen? Ette tänades ja kiiret vastust ootama jäädes, Hea küsija, palun julgelt broneerida aeg günekoloogil ja võin Teile kinnitada, et nad on samasugused toredad inimesed nagu meie Teiega ja kartus on asjatu.\nD vitamiini vaegus tere, mul on pikaajaline D vitamiini puudus, kust ma leian infot sellest tulenevate tagajärgede Mitte kaed artriidi Hea küsija: Kindlasti pöörduge oma probleemiga esmalt perearstile.\nVõib olla ka D vitamiinivaegusest tekkinud muid haigusseisundeid, mille suhtes saab Teid perearst koheselt aidata, või edasi saata erialaarstide ortopeed, endokrinoloog jne vastuvõtule. Internetis sisestage D vitamiini puudus ja leiate sadu artikleid. Aga minu soovitus ikkagi, et broneerige endile vastuvõtt ka neuroloogile. Eelnevalt ikka tehke märkmed, mis vallandab, kas rohkem hommikul, õhtul, ka toit jne Valulikud reielihased reiepealsed Tere! Olen 23aastane ehk üsna noores eas meesterahvas, aga viimased paar-kolm kuud, olen vaevlenud valulike reielihaste käes mõlemad jalad.\nOlen tegelenud aktiivselt viimased 12 aastat sprodiga, peamiselt jalgpalliga. Hetkel on valu hakanud häirima nii palju, et rohkem kui ühe korra nädalas palli taga ajada ei kannata. Pärast pingutust on päeva lihased väga valulikud.\nPärast pikemat pausi spordist nädalat tundub nagu jalad oleksid korras, aga pärast pingutust hakkab kogu pull uuesti pihta. Valu esineb mõlemas jalas ja piki reielihast põlvest puusani. Lihastes oleks nagu pidev pinge ja jalad tunduvad väsinud. Reielihast venitades on jalg üsna tundlik ja pärast venitust on lühiajaliselt jalgade olukord parem. Eelmisel nädalavahetusel käisin massaažis, massööri sõnul traumasid ja tuntavaid vigastusi ei tundnud olevat ja lihas Kust taotleda ola liigese valu nagu peab.\nSaan Teist ilusti aru ja mõistan. Probleem selles, et aastatega meie mõttestandardid muutuvad. See on nagu nooruses tehtud uhke tattoo, mis hiljem elus segav faktor. Palun rääkige oma vanematega ja mõelge pikemalt ette. Olete veel liiga noor ja soovitan siiski selliseid otsuseid pikemaajaliselt kaaluda. Ravi koha pealt ma kahjuks vastata ei oska, selleks peate oma konkreetsete andmetega kliinikusse pöörduma ning järgi uurima.\nProbleem Kreemid liigestele Tere! Asi selles, et räägin kähinaga. Hääl jääb kurku kinni ja on ka natuke nasaalne. Kuna hakkasin laulmisega tegelema, siis proböeem sama- hääl lihtsalt jääb kurku kinni ja mingil hetkel madalamalt kõrgemate nootide juurde minnes katkeb.\nHea küsija: Alustage uuesti perearstist kui kurgu-kõrva-ninaarst omapoolse patoloogia välistas. Välistage kilpnäärmepatoloogiad, söögitoru Kust taotleda ola liigese valu mao ülehappesusallergiad jne. Probleem ratsaasendis peenise sisenemine tuppe Tervist! Oleme noormehega koos olnud 1 aasta. Minul on olnud eelnevalt üks parner, kellega harrastasime ainult misjonäripoosi. Noormehel on olnud rohkem partnereid ja laialdasemad kogemused. Suudame mõlemad teiseteisele naudingut pakkuda oraalsel teel ning samuti koerapoosis kõige parem, sest peenis püsib sees.\nPalaviks on samuti iga päev u- 37,2 on olnud ka päevi, kus palavik tõuseb ni. Öised higistamised, mille tõttu pean öösel lausa riideid vahetama ja kõhulahtisus. Uuritakse küll pead aga mind on muretsema pannud need lümfisõlmed, mis vaatamata rohtude võtmisele põletikuvastased rohud kirjutas neuroloog ei kao kuskile. Ka palavik ei ole kuhugile kadnud.\nNeuroloogi juures käies pidi tema kahjuks tõdema, et lümfidele ta spetsialiseenud pole. Mida ma edasi tegema peaks? Ootan kompuutertomograafia vastuse ära ja lähen alles siis lümfide ja muude kaebuste pärast perearsti juurde tagasi?\nHea küsija, Kindlasti vajalik kliiniline vereanalüüs ja kopsude röntgen. Lümfisõlmed suurenevad juhul, kui sinna on sattunud mingi võõraine bakter, viirus, kasvajarakk vms. Kiirabiga viidi haiglasse, kolm päeva uuriti. Alguses kahtlustati, et insult.\nSamuti valud kõõlustes ja lihastes. Tekkida võib ka peaaju- ja selgroopõletik ning kihelus jäsemetes. Novembris-detsembris läks olukord nii hulluks, et naine ei suutnud enam tööl käia. Valud olid meeletud. Ärkasin selle Kreemid liigestele, et ei saanud hingata, liigutada, rääkida — nagu täielik halvatus.\nKust taotleda ola liigese valu Ka inimene ise saab end üsna palju aidata, nagu eespool juba erinevate liigeste artroosi puhul on selgitatud. Esimene ja üldine põhimõte on haigestunud liiges koormusest vabastada, seepärast, et artroos on "kulumise" haigus.\nKui jalaliigesed on veel korras, aitab lülisammast vormis hoida kiire käimine hea rühi ja pingutatud lihastega. Artroosihaigele on väga sobiv soojas vees ujumine - keharaskus liigestele Tagakulje keskel umbritsev ja liigutused on sujuvad.\nReumatoidartriit on üks raskem, rohkesti liikumishäireid põhjustav, periooditi ägenev krooniline liigesehaigus.\nTuleb ka ette, et reumatoidartriit järgneb artroosile või podagrale. Osal juhtudel ei saa haiguse algust seostada eelneva või olemasoleva põletikuga. Haiguse tekkepõhjused ei ole veel täiesti selged, kuid kindlaks on tehtud selle haiguse arenemisega seotud immuunsuse vastupanuvõime haigustele muutused. On teada ka pärilikkuse küllalt suur osatähtsus reumatoidartriiti haigestumisel. Eeldused haigestumiseks loob pikemaajaline niiskes ja külmas keskkonnas töötamine või viibimine.


iB::Teema::Ettepanekud DVD Maailm arenduseks\nDVD FOORUM » TEISED TEEMAD » Haldus ja ettepanekud » Ettepanekud DVD Maailm arenduseks\nTeema: Ettepanekud DVD Maailm arenduseks, www.dvd.ee ootab ettepanekuid < Eelmine | Järgmine >\nPostitatud: 18 veeb. 2005,08:24\nTundub, et vastavalt kasutajate ettepanekutele on DVD maailma on esilehel tehtud muudatusi (nt. viis viimast postitust foorumis). Väike ettepanek: ehk saaks ka tolle Otsi foorumist lingi sinna dubleerida?\nPS Kas see, et uue postituse teema lõpus näitab teema algataja nime, oli taotluslik või oli soov näidata seal viimase postitaja nime selles teemas?\nPPS Kas foorumis ei saaks aktiveerida küsitluste tekitamise võimalust (Ikonboard Poll)?\nMuudetud Andy on 18 veeb. 2005,08:37\nPostitatud: 25 veeb. 2005,11:09\nNimelt, kui esilehelt minna otse foorumi mõnda viimasse teemasse, kus on mitu lehekülge, siis parem oleks, kui saaks kohe teema lõpuosa lugeda. Mitte uuesti klikkida numbrile lk all/ülaservas. Sest pidevad foorumijälgijad on teema püstitusega enamasti kursis ja tahavad kohe viimaseid postitusi näha.\nPostitatud: 26 aprill 2005,10:52\nismart.ee link tasuks küll maha võtta kuna nad müüvad nüüd ainult raamatuid.\nPostitatud: 10 mai 2005,02:27\nRait, mida sa arvad kohalike dvd-de hääletamissüsteemist, mille ideest on juttu selles teemas:\nKas sellise asja teostamine oleks väga keeruline? Esialgu ajaks asja ära ka tagasihoidlikum lahendus, mida saaks hiljem mugavamaks ja kobedamaks täiendada. Kasutajad saaksid avaldada oma arvamust kohalike diskide osas. Eksiteerib küll sarnaseid võimalusi pakkuvaid välismaa saite, kuid meie oludes ja meie turu kohta oleks asi ainulaadne.\nPostitatud: 13 mai 2008,22:20\nRait (vai ka keegi teine) kes seda foorumit haldab võiks moderaatori/administraatori õigused veel paarile-kolmele vanemale ja aktiivsemale foorumikasutajale anda, spämmilaine väljub juba kontrolli alt...\nP.S. ise ei kandideeri, aega napib töö ja kodu vahelt ülivähe... "All work and no play makes Jack a dull boy"\nMuudetud MozMan on 13 mai 2008,22:20\n24 replies since 22 juul 2004,10:55 < Eelmine | Järgmine >\nQuick Reply: Ettepanekud DVD Maailm arenduseks


Pichanal Lennujaam | Lennuinfo Pichanal (XMV)\nLennupiletid lennujaama Pichanal (Pichaanal, Argentina) kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid / Argentina / Pichaanal / Lennujaam Pichanal\nLennupiletid Pichanal lennujaama\nBroneerige soodsad lennupiletid Pichanal lennujaama. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad reisipakkumised linna Pichaanal. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Mugav otsingusüsteem pakub tulemuseks lennugraafiku lennujaama/st Pichanal ning kõik võimalikud lennuvariandid. Jääb üle vaid valida teile sobivaim variant ning osta pilet vajalikule reisile. Tellida internetist iseseisvalt pileteid kõrvalise abita on väga lihtne!\nInformatsioon Pichanal lennujaama kohta\nIATA kood - XMV. Pichanal lennujaam teenindab nii sisereise kui rahvusvahelisi. Sõbralik personal aitab reisijaid piiri-ja passikontrollis ning äraantava pagasi ja käsipagasi registreerimisel. Ootesaalide mugavad toolid, baarid, restoranid, Duty-free poed ja tasuta Wi-Fi muudavaid reisi ootamise meeldivaks. Enamikes suurtest lennujaamadest on olemas business-lounge, kus saab kasutada telefoni ja faksimasinat või viia läbi töökohtumisi. Väikeste lastega reisijatele on ette nähtud lastetuba.\nJõuda lennujaama Pichanal, Argentina ning tagasi on kõige mugavam taksoga või kasutades spetsiaalset ekspressbussi või -rongi.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2301656413


Semalt Ekspert: miks online pettused ilmnevad?\nOnline-pettus on muutunud e-kaubanduse sektori suurimaks ohuks. TavaliseltVeebihaldurid saavad pettuse ohtu, kui nad saavad esimese tagasimakse. Kuigi selline pettuse vorm on paljudes piirkondades tavalinemaailmast, kannab U.S. veebikokkupõrke peamiste kaotuste koormus - ad hoc analysis meaning.\nInterneti-pettus on erinevatel põhjustel tavaline. Max Bell, kliendi edujuht Semalt ,on kohandanud kõige olulisemad veebipõhised pettuse faktid eesmärgiga aidata teil rünnakuid lahendada.\nVarastatud krediitkaardi andmeid on lihtne osta. Interneti-pettus ei ole esmatähtisküsimus õiguskaitseorganite loetelus, sest piisavate tõendite kogumine ja selliste juhtumite süüdistuse esitamine on keeruline. NaguSelle tulemusena on süüdistuse esitamine väga haruldane.\nKuidas toimib veebipõhine pettus\nKrediitkaarditeavet varastavad üksikud küberkurjategijad või suur võrkprofessionaalsetest häkkeritest.\nTavaliselt ründavad üksikud häkkerid või kriminaalsündikaadid ettevõtteid ja organisatsioonesaada mis tahes vormis finants- või isikuandmeid. Kui nad omandavad vajalikud andmed, müüvad nad mustad turud. Rohkem andmeidhäkkerid on umbes kaardiomaniku kohta, seda kõrgem on informatsiooni hind musta turul.\nSuurem osa ajast, inimesed, kes varastavad isiklikke või finantsandmeid, ei ole ühesugusedinimesed, kes seda teavet kasutavad. Tavaliselt, mida suurem rünnak, seda tõenäolisem on tõenäosus, et algne häkker kasutaks andmeid pettuste tegemiseks.\nPetturid kontrollivad ja tühjendavad kaarti.\nKui petturid saavad krediitkaarditeavet, eraldavad nad aktiivsed kaardid vaigistamatakaardid. Et teada saada, kas kaart on aktiivne, petturid teevad väikese ostmise veebis. Kui tehing on edukas, hakkavad nad lõppemakrediitkaart.\nSõltuvalt sellest, kui palju on häkkerite käsutuses, võivad need ära jättakui seaduslikult omanikud kaardi ja isegi võita online pettuse filtrid oma mängu.\nMiks internetipettuste eest vastutusele võtmine on haruldane\nHäkkerite lisamine raamatule on sageli ülesehitusülesanne mitmel põhjusel. Esiteks, anuurimine peab ületama riigipiire ja rahvusvahelisi piire, mis põhjustavad jurisprudendi probleeme.\nTeiseks on veebipõhise pettusega seotud tõendeid alati raske koguda. Mina, keskujutab endast kaardiomanikku, registreerib uue e-posti aadressi ja rendib postkasti vale nime all. See jätab väga vähe tõendeid linkimisekskuritegu pettuseks. Selle tulemusena ei pruugi õiguskaitseorganitel olla piisavalt tõendeid kuriteo sooritamiseks.\nLisaks peetakse e-kaubanduse kuritegevust sageli vähese prioriteediga probleemiks.Seda seetõttu, et varastatud keskmine raha on sageli madal. Samal ajal ei pruugi ohver olla valmis pettust tegemaeriti kui kaardi omanik on taganud kaardi väljastava panga tagasimakse. Ja kui võrrelda keskmistraha kogus e-kaubanduse saidid kaotavad pettuse juhtumite puhul, mida FBI ja teised õiguskaitseorganid arutavad oma saitidel, alustadet mõista, miks e-kaubanduse pettus on nende asutuste jaoks esmatähtis. Põhimõtteliselt ei ole sellised asutused nagu FBIignoreerivad selliseid juhtumeid, pigem neil ei ole piisavalt töötajaid nende küberkurjategijate hõivamiseks.


11:51 03.05.2019 (Uuendatud 11:03 03.05.2019)\nRiigihalduse minister Jaak Aab kommenteeris siseminister Mart Helme sõnu presidendi käitumise kohta riigikogus.\nTALLINN, 3. mai — Sputnik. Riigihalduse minister Jaak Aab ütles, et siseminister Mart Helme väljaütlemiste pärast tunnevad end ebamugavalt nii koalitsioonipartnerid kui peaminister Jüri Ratas, vahendas portaal Pealinn BNSi.\nHelme ütles 2. mail valitsuse pressikonverentsil, et president Kersti Kaljulaid käitus valitsuse liikmete vande andmise ajal riigikogus kui naisterahvas, kes ei suutnud oma emotsioone kontrolli all hoida.\nAab märkis ETV "Ringvaates", et poliitikud ei peagi 100 protsenti nõustuma kõigega, mida president teeb.\n"Ja veidi demonstratiivne see oli, mis toimus riigikogus. Aga ta kõlab jälle kuidagi halvasti, kuidas see Mart (Helme) seda kriitikat välja ütleb. Ta mitte ei kritiseeri ainult presidenti, vaid paneb ühise sildi kõigile naistele, et nad kõik ongi sellised emotsionaalsed. Kindlasti see mulle ei meeldi ja ma seda heaks ei kiida, kui halvustatakse sihtgruppe soo, rassi alusel," ütles Aab.\nRiigihalduse ministri sõnul ütleb Helme nii mõnigi kord asju, mis on tegelikult põhjendatud – nagu näiteks Marti Kuusiku skandaali puhul tema pere häirimise kritiseerimine –, kuid Helme väljendusviis jätab soovida.\n"Ta ütleb seda sellises toonis, et nii mõnedki ühiskonnagrupid tunnevad end halvasti. Ta oskab öelda kohe nii, et inimesed tunnevad end ebamugavalt," nentis Aab.\nAabi sõnul ei saa keegi Keskerakonnalt ega peaministrilt nõuda, et nemad hoolitseksid selle eest, kuidas koalitsioonipartnerid end väljendavad.\n"Valitsuses on kolm võrdsetel alustel erakonna delegatsiooni – Keskerakond, EKRE, Isamaa. Kui kogu aeg peab keegi koalitsioonipartneritest kommenteerima kellegi teise väljaütlemisi, ja võib-olla ka vabandama, siis see pole eriti ratsionaalne tegevus," leidis ta.\nAab möönis, et ebamugavust Helme väljaütlemised siiski põhjustavad.\n"Ma ei ütleks, et kohe halvasti, aga veidi ebamugavalt tunnevad end ikka koalitsioonipartnerid ja ka peaminister. Sellega peaks arvestama," lausus ta.\nVahetult enne väliskaubandus- ja IT-minister Marti Kuusiku ametivannet Riigikogus lahkus president Kersti Kaljulaid saalist.\nIT- ja väliskaubandusministri kohalt tagasiastunud Kuusik sattus skandaali, kui meedias ilmusid väited võimalikust perevägivallast Kuusiku poolt. Politsei alustas Marti Kuusiku kohta esitatud koduvägivalla väidete uurimiseks kriminaalmenetlust.\nEelmisel nädalal selgus ka, et Kuusik jäi 4. märtsil politseile vahele kiiruse ületamise ja alkoholi tarvitamise jääknähtudega.\nKersti Kaljulaid, Mart Helme, Jaak Aab


Poola teatas rekordarvust uutest COVID-19 juhtudest. Ööpäevaga lisandus üle 650 nakatunu - DELFI\nOma elu jättis viimase ööpäeva jooksul koroonaviiruse tagajärjel viis inimest, millega surmajuhtumite koguarv kasvas 1721-ni, teatab tervishoiuministeerium.\nKokku on COVID-19 Poolas diagnoositud 46 346 inimesel.\nTervishoiuminister Lukasz Szumowski ütles laupäeval, et arvestades olukorra halvenemist, tuleb kaaluda uute piirangute kehtestamist, sh pulmadele, millest on viimastel nädalatel alguse saanud mitu nakkuskollet.\n"Vaagime, kas kehtestada piirangud piirkondades, kus on kõige rohkem nakatunuid," ütles Szumowski raadiojaamale RMF24. Tema sõnul võiks üheks meetmeks olla pulmades osalejate kohustuslik kirjapanek või neil osaleda lubatavate inimeste arvu vähendamine.\nHetkel on lubatud pulmad kuni 150 külalisega.\nTrump kuulab koroonaviiruse asjus endiselt pigem "konkureerivaid hääli" kui...\nSaksamaa nakkushaiguste instituut on koroonaviiruse pärast väga mures ja süüdistab...\nWHO hoiatas Euroopat koroonaviiruse teise laine eest, kutsudes vajadusel taas rangemate...


Hooldusravikliinik vaevleb rahapuuduses - Uudised - Tervis\nHooldusravikliinik vaevleb rahapuuduses\n4. september 2012, 10:35\nHaabersti hoolduravikliiniku avamine.\nVõimalik, et tänavu juunis avatud uus moodne Haabersti hooldusravikliinik ei saa täismahus töötada poolt aastatki, sest haigekassa ei taga kliinikule taotletud raviraha, kirjutab ajaleht Pealinn.\n«Augusti alguses teatas haigekassa Harju osakond, et meie haigla ei saa raha, mida olime märtsis haigekassalt taotlenud,» märkis Lääne-Tallinna keskhaigla juht Imbi Moks. «Kui haigla lisalepingut ei saa, paneme hooldusravikliiniku kinni ja saadame personali palgata puhkusele.»\nKuuldavasti sõlmis haigekassa hooldusravilepingu Lääne-Tallinna keskhaigla asemel hoopis erakätes oleva Hiiu hooldushaiglaga. Seni on haigekassa protseduurireeglid näinud ette, et esmalt peetakse haiglate võimekuse osas läbirääkimisi haiglavõrgu arengukava haiglatega, kuhu kuulub ka Lääne-Tallinna keskhaigla, ning esimene valik peaks tehtama nende hulgast. Alles siis kuulutab haigekassa vajadusel välja valiku erasüsteemidele.\nTänavu 1. juunil avatud Haabersti hooldusravikliinikus on kogu aeg täidetud kõik 63 voodikohta, kahe ja poole kuu jooksul on siin ravi saanud umbes 270 inimest.\nVäga suur osa hooldusravikliiniku patsientidest on lamavad haiged ja see näitab, et hooldusravikliinikute patsientide hooldus- ja õendusravi vajadus on muutunud aasta-aastalt tähtsamaks.\nKas need inimesed ennast kodus ei saa ravida? Kliiniku juhataja Mark Levin: «Just nüüdsama tuli meile haiglast mammike – tal oli insult ja pärast seda on ta praktiliselt lamaja haige. Tal ei ole siia ilma kedagi jäänud, mitte ühtegi sugulast, ja tuttavad on ka juba surnud. Kes peaks teda põetama? Ja kui vanainimesel olekski hoolitsevad sugulased, siis nemadki ei saa alati raske haige põetamisega hakkama.»\nTeine näide: «Tuli üks naine oma emakest hooldusravi järjekorda panema,» räägib Levin. «Ema oli 93-aastane, tütar 72, ise samamoodi haige. Ütles, et rohkem ei suuda, kukub varsti kokku.»\nInimesi, keda aktiivravi aidata ei saa, kuid kelle kodus põetamine on mõeldamatu, on Levini sõnul küll ja küll. «Meil on eraldi palatis üks mees, kellel oli silma taga kasvaja, see eemaldati, aga nüüd on tal silma asemel kolju sees rusikasuurune mädane auk. Meil lamab ka noormees, kes pärast õnnetust on vegetatiivses seisundis»\nNeed ei ole kenad ega lihtsad juhtumid. «Aga nad kõik on ju inimesed! Me peame neid aitama nii palju, kui saame,» leiab Levin.\nTervis Veider olukord: riik laseb raskelt haigel surnuks nälgida


Üks asi saab korda, kaks uut probleemi tekib | NetiKink kingituste poe uudised\nHome NetiKink.eu kingituste e-poe tegemised ja toimetamised Üks asi saab korda, kaks uut probleemi tekib\nNii me seda remonti oma uutes ruumides teeme. Rõõmustame, et midagi on korda tehtud ja paika saanud ja siis tulevad kohe asemele mõned ettenägematud probleemid.\nEnt rõõm on tõdeda – vaatamata takistustele, ruumid saavad tasahilju kenamaks ja valmivad. Ka meie järeltulijad on saanud seal oma remondioskuseid arendada.\nKellel on vaja septemberi kuu lõpu poole kingitusi meilt, siis soovitan selle mõelda juba täna. 24.septembriks on meil loodetavasti remont lõpusirgel (ei julge kirjutada, et tehtud) ja hakkame päriselt vanadest ruumidest uutesse asjadega minema.\nSee aga tähendab, et mingid päevad Netikingi tellimusi me ei täida. Püüame võimalikult kiirelt uutes ruumides asjad paika saada ning ühendused luua, aga mingid päevad kindlasti ei toimu toodete valmistamist.\nEile oli vanavanemate päev. Meil oli tegusam nädal, ent ei midagi väga drastilist.\nKüll ilmnes ühe särgiga mitmeid kordi probleem ja nüüd tuleb meil teha lisasärk antud kujundusega Unisex mudelile. Tegu oli naiste t-särgiga Vanaema teab kõike. Naiste t-särk on aga taljes mudel ning kui tellitud tooted kohale jõudsid, siis kingitegijad said aru, et kahjuks jääb särk vanaemale väikseks. Nüüd teemegi unisex mudelile ka selle kujunduse, et ka veidi suuremad vanaemad saaksid rõõmustada kena kingituse üle.\nEi oskagi hetkel rohkem midagi suurt ning põhjapanevat kirjutada, seega tõmban sellele postitusele joone alla ning tegutsen aga eesmärgi nimel edasi.\nLõpp paistab – vist….


Teaduskond vs kool\nTeaduskond ja kool on kaks terminit, mida sageli kuuldakse, kui inimesed räägivad haridusest. Sõnaraamatus on esitatud mitmeid definitsioone nii teaduskonna kui ka kooli jaoks, kuid enamik definitsioone on seotud haridusega. Mõlemat terminit kasutatakse kirjaoskuse kunstis sarnaselt ja mõnikord kasutatakse neid vaheldumisi.\nTeaduskond on üldiselt kollektiivsõna õpetajatele või professoritele, kes tegutsevad erinevates akadeemilistes ridades koolides ja haridusasutustes. See tähendab ka rühma või haridustöötajate kogu ja muud akadeemilist personali, näiteks teadlasi ja teadlasi, kes on pühendunud kindlale teadmisele või ainele. Teaduskonda nimetatakse ka osakonnaks või osakonnaks ülikoolis, mis on spetsialiseerunud ühele või seotud teadmiste valdkonnale.\nÜldiselt nimetatakse kooli füüsiliseks kohaks, näiteks hooneteks või klassiruumideks, kus toimub õpe. See on asutus, mille peamine eesmärk on anda lastele, õpilastele ja teadlastele kirjaoskuse tagamiseks juhiseid, jagada teadmisi ja koolitada oskusi. Kooli nimetatakse ka inimeste, professorite ja teadlaste rühmaks, keda hoitakse koos sama põhimõtte, uskumuste ja meetodite järgi.\nTeaduskonna ja kooli kattuv määratlus seisneb selles, et mõlemad võivad tähendada jaotust või inimeste rühma sellises akadeemias nagu ülikool. Kõige ilmsem erinevus õppejõudude ja kooli vahel on see, et teaduskonna all mõeldakse sageli inimesi, kes koosnevad hariduslikust intuitsioonist, samas kui kooli nimetatakse füüsiliseks õppekohaks, kus õppijatele antakse juhiseid. Teine ilmne erinevus on see, et õppejõude peetakse hariduse oluliseks komponendiks, kuna teadlased ja töötajad uurivad ja õpetavad õppejõude ja töötajaid, samal ajal kui kooli peetakse õppejõududest ja üliõpilastest koosnevaks organisatsiooniks.\nLihtsamalt öeldes on kool koht, kus õppejõud jagavad oma teadmisi õpilastele. Kool ja teaduskond on haridussüsteemi olulised üksused.\nLühidalt: • teaduskond on õppejõudude või õpetajate ja teadlaste kogu, kes uurivad ja annavad teadmisi õpilastele; • kool on koht või asutus, kus õpitakse teadmisi; • koolid on õppeasutused, mis koosnevad teaduskondadest ja üliõpilastest; • nii kool kui ka õppejõud kirjaoskuse olulised elemendid


Muna õpetab kana | Eetikaveeb\n2. Jaanuar 2017 - 11:26 -- Anonüümne\nÕpetaja käsitleb loodusõpetuse tunnis teemat - linnud ja nende pesapaigad. Õpilane on suur loodushuviline ja on kodus lugenud lisa uue esitatava õppematerjali osas internetis. Suure huviga kuulanud õpetaja esitlust märkab ta õpetaja jutus ebatäpsust. Nimelt tema andmete kohaselt ei ole see lind oma pesa ehitanud mitte puu otsa nagu õpetaja väidab, vaid maha. Kuidas edasi käituda? Õpilane tunneb et ta peaks sellise tähtsa apsu parandama ja viitab õpetaja ebatäpsusele kõva häälega klassis. Õpetaja ütles selle peale, et õpetajad ei eksi kunagi. Kas see on ikka nii? Kuidas oleksite teie käitunud selle õpetaja asemel?\nSisestas Anonymous (verifitseerimata), 15. Jaanuar 2017 - 16:30\nSelline väljend, et ''õpetajad ei eksi kunagi'' on väga väär. Õpetajad on inimesed ja kõik inimesed eksivad. Minu arvamusel oli selle õpetaja käitumine väga vale. Milliseid väärtuseid me õpilasele sellises situatsioonis õpetame? Kas seda, et oma vigu ei tule tunnistada? Õpilasena oleksin ma läinud seda fakti õpetajale ütlema peale tundi, et mitte õpetajat sellisesse olukorda panna. Ning õpetajana - kui see juba kõva häälega välja sai öeldud, oleksin oma viga tunnistanud ning rahulikult õppetööga edasi läinud. Hetke olukorras jäi kahjuks kannatajaks laps ning võib-olla paljude teiste silmis rumalaks õpetaja.\nOlles ise noor õpetaja, teen\nSisestas Anonymous (verifitseerimata), 9. Veebruar 2017 - 10:58\nOlles ise noor õpetaja, teen nii mõnigi kord tunnis vigu. Eriti kui osad õpilased on ärevad ja neile peab palju tähelepanu pöörama. Õnneks on tekkinud õpilastega selline suhe, et kui nad leiavad, et midagi võib olla viltu, siis nad juhivad sellele ka mu tähelepanu ja põhjendavad, miks nad nii arvavad. Kui neil on õigus, parandan oma vea ja tänan õpilast, kes selle välja tõi. Loomulikult on mul veidi häbi, et apsaka tegin, aga õpilased suhtuvad sellesse mõistlikult ja kunagi pole keegi sellest suurt numbrit teinud.\nMärkuse eiramine või selle pärast pahaseks saamine on täiesti valed liigutused. Nagu eelnev kommenteerija ütles, siis kannatajaks jäävad lapsed (neile sisestatakse valeinfot ja saavad osa ka konfliktist) ja paljude silmis võib õpetaja oma ignorantsusega rumalaks jääda ning tekitada õpilastes vastumeelsust. Me kõik eksime, õpilased teavad seda.


Galerii: Magaziin avas Haapsalus poe - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Galerii: Magaziin avas Haapsalus poe\nGalerii: Magaziin avas Haapsalus poe\n28. aprill 2022 12:17\nMagaziini avamine_andra (23)\nMagaziini avamine_andra (22)\nMagaziini avamine_andra (24)\nMagaziini avamine_andra (25)\nMagaziini avamine_andra (2)\nMagaziini avamine_andra (3)\nMagaziini avamine_andra (5)\nMagaziini avamine_andra (10)\nMagaziini avamine_andra (12)\nMagaziini avamine_andra (15)\nMagaziini avamine_andra (17)\nMagaziini avamine_andra (14)\nMagaziini avamine_andra (8)\nMagaziini avamine_andra (9)\nMagaziini avamine_Ursel Kaarna ja Arvi Prants_andra (20)\nHaapsalu Magaziini avamine. Fotod Andra Kirna\nHaapsalu Magaziini pood avas täna hommikul esimest korda uksed. Täna avatud Haapsalu Magaziin on võrukate loodud kaupluseketi seitsmeteistkümnes pood.\nPood, mida hakati ehitama möödunud suvel, laskis end oodata pea neli kuud kauem, kui alguses kavas.\nKunagi nn kummikukaubamajana Võrus alustanud pood on muutunud kogukonnakaubamajade ketiks. Haapsalu kauplusel on ligi 1200 m2 kauplusepinda müügisaalis, kaubavalik sama, mis ülejäänud kauplustes. Tööle peaks sinna pidevalt jääma esialgse mõtte järgi 12 inimest.\nEelmine artikkelRiigikohus ei hakka Mikk Tarraste karistust arutama\nJärgmine artikkelKaia Kanepi mängib Madridis\nMagaziin tõi Haapsallu tosin töökohta\nMagaziini kauplus peaks valmima kevadel\nTormame sinna,ei tea kuhu ja toome seda ei tea mida ?”nõuka-nostalgia” on nakkav nagu covid juba aastaid terves maailmas nn.Must reede !\nHaapsalu võiks midagi veel paremt tulla.Näiteks normaalne riidepood (H&M)\nSee Takko ei kõlba kuhugi\nHaapsalus on iga uue asja avamine põnev😀 Tegelikkuses ei ole seal ju midagi,ei tööstuskauba valikut,toidukaubad suht igavad ja riietest rääkimata. 😀\nLäksin hommikul eelarvamusega ja ei pettunudki! Milleks selline pood?\nMilleks üldse poed?\nPäris naljakas on vaadata, kuidas just vanemad inimesed isegi sabas seisavad enne avamist 🤣🤣🤣 Ei tea, mis mõtted peas liiguvad, et äkki antakse midagi või, et äkki saab otsa. Nõukogude aeg raske mööda minema mõtetest\nReply to Hohohoo\nKas New Yorgis jm Läänes on ka inimesed nõuka-nostalgias, kui pakkumiste ja pühade puhul poodidesse hullunult tormavad?\nSama viisi trügivad kõik alati poe avamisele igal pool maailmas. Inimlik uudishimu ja avapakkumine mõne vajaliku toote osas toob säästliku inimese kohale. Mida siin pilgata? ?\nNew yorgis? Kas Moskvas ka? Aga vabandage, ei maksa nii ärevusse nüüd minna, mulle lihtsalt meenus galleriid vaadates sügav nõuka aeg, kui vanaemaga sai tunde sabas seistud. Ei midagi paha ma mõelnud. Rahunege inimesed naha, nii ärevad kohe, võtke huumor appi, on kergem!\nKoduextra võib end vist kinni panna.\nPõgenikud saavad tööd vähemalt.\nZ tähte näeb nüüd igal pool, muidu ei pööranud sellele tähelepanugi\nega täht olematuks ei muutu\nIgal pool ei ole, kuid selle poe nimes on ta alati olnud. Ei midagi imelikku.\nReply to ega täht olematuks ei muutu\nnii. Tähestiku kallale minemine veider. No kuidas te näiteks kujutate ette Ukraina presidendi nime kirjapilti, kui see “kole ja hirmus” täht keelatud on?\nEi häda,mõni üliaktiivne pugeja tömbab selle teatud tähe varsti maha!\nJa ZORROst jääb ka ORRO!!\nKui nauretavks võib väikese Eesti mõni elanik minna? Miks lehvivad sinikollased lipud? Eesti lipp nagu teist värvi? Ikka peab naabrit ärritama??!\nVabandage, aga minuarust on teil teema lõpuni läbi mõtlemata või te oletegi natukene rumal. Isegi ütleks päris loll. Aga vabandan selle eest, kui noo tõesti. Meie ärritame naabrit!? Tõmbasime lipud niisama vardasse? Minumeelest see naaber ärritab ikka ise ja kõiki omi naabreid järjekorras väikeste mõneaastaste vahedega.\nMilleks võõra maa lipud vardasse? Mida Eesti on sellele maale võlgu? Ja väikse Eesti piiksumist ei küll kuula keegi- tuleta meelde viimase suure sõja lõppu!! Väike maa peab ise endaga toime tulema. Kes abistas kui iseseisvus taastati? Mida ütles suure Maa president mere tagant?= “paati ei saa kõigutada”.Jonni täis julged eestlased kõigutasid ise seda. Kohalike venelastega tuldi just-just toime-nüüd lauluga lisa veel?\nSoovitan siiralt, käi kiiremas korras kontrollis ära, muidu hakkadki igal pool luulusid nägema.\nOi kas tõesti jah, kus kontrollis siis täpsemalt? Olete ise käinud, kui teate et aitab jah? Ma tõin selle absurdse teema lihtsalt esile ja üldse ei imestaks, kui kuskil sots meedias selliste asjade pärast inimesed vaidlema hakkavad. Imestada pole midagi tšaikovski muusikapäevad muudeti ära, oli temagi ju jube okkupant vist, ukraina lippe lehvib nii, et enam kodumaist ei näegi eriti jms hullused mis raputavad meie arusaamasi\nZorro õnn, et tema (väidetavad) tegutsemised jäid aegade hämarusse, tänapäeval saaks ta kohe trahvi, sest levitab “okupandi sümbolit”.\nEt sulle kremli troll asi lõpuni selge oleks- lipud näitavad, et me oleme solidaarsed ukrainlastega ja toetame neid nende võitluses oma maa vabaduse ja iseseisvuse eest. Meid üldse ei morjenda, kui see häirib ning ärritab mõnda kremli trolli või muidu poolearuga inimest ja agressorriiki ning tema kodanikke.


Mart Kadastik: kui poiss ei taha kohtuda võõra mehega, kes on küll ta isa, kuid pole eales temast hoolinud - Eesti Naine\nMart Kadastik: kui poiss ei taha kohtuda võõra mehega, kes on küll ta isa, kuid pole eales temast hoolinud\nKarisma saabus modellisammu nõksuvas rütmis enne teda ennast – pikas erkkollases kleidis ja laiaservalise kübaraga. Ta ei pea kaks korda üle raeplatsi kõndima, et teda viimane kui turist märkaks. Talle meeldivad julged toonid ja julged poosid. Tema värvikad maalid pulseerivad ka meie kodu seintel.\nNagu ikka, hilines ta täpselt seitse minutit.\nMarilyn Monroe bravuuritses staarina, kuid viivu pärast, kui fotograafid olid lahkunud, muutus vaguraks naiseks, kes võis rahvamurrus tähelepandamatult liikuda. Piisas kehakeele vahetamisest, et olla eikeegi. Karisma ei käi inimesega kaasas lahutamatult, see on omandatav, kirjutab Olivia Fox Cabane raamatus “Karisma müüt”.\nNo ma ei tea. Teda, meie temperamentset kunstnikku, ei oska ma küll teistsugusena ette kujutada. Ta kardab jahedust sama palju kui mina päikest. Hoian sirmi varju ja jätan nokkmütsi pähe. Tema küsib kuuma teed, ehkki väljas on kakskümmend viis soojakraadi, ning nihutab oma tooli minu kõrvale, sest üle laua suhelda olevat külm. Nüüd näen ma isegi pisikesi tedretähne ta jumekatel põsesarnadel.\n“See mees õnneks ei tulnud,” teatab ta rõõmsalt. Teadsin, et “see mees” on tema eksabikaasa ja poja isa, kelle võimalik ilmumine kooliaasta lõpuaktusele oli teda häirinud.


Eesti laskesuusatiim võitis noorte olümpiafestivalil segateates 7. koha | Eesti Olümpiakomitee\neok [ät] eok.ee\t© 2016 Eesti Olümpiakomitee\tEesti laskesuusatiim võitis noorte olümpiafestivalil segateates 7. koha\nUudis avaldatud: 17.02.2017 - 19:20\nTürgis Erzurumis toimuva talvise Euroopa noorte olümpiafestivali viimane päev tõi Eesti koondisele laskesuusatamise segateatevõistlusel 7. koha.\nEesti võistkonnal koosseisus Ksenia Pribõlovskaja, Hanna Moor, Kristo Siimer ja Marten Aolaid õnnestus lõpetada võistlus ühegi trahviringita. Kuraditosina riigi seas saadi kindel 7. koht. Võitis Venemaa segatiim, hõbedale tuli Prantsusmaa ning pronksi teenis Soome.\nLaskesuusavõistkond jäi oma esitusega rahule. Esimest vahetust sõitnud Ksenia Pribõlovskaja ütles, et laskmine läks tal täna väga hästi, aga viimaseks ringiks jäi jõudu veidi väheks. „Üldiselt olen tulemusega rahul,“ ütles ta. Hanna Moor hindas tänast sõitu enda jaoks raskeks. „Siiski kindlasti parem kui eelmistel päevadel. Laskmine oli üsna hea, mõlemas tiirus läks üks varupadrun. Suusad olid ka head ja kokkuvõttes läks hästi,“ ütles Moor. Kristo Siimer nentis, et temal laskmisega täna nii hästi ei läinud: „Kasutasin nelja varupadrunit, aga sõit oli väga hea ja saab rahule jääda.“ Marten Aolaid oli sama meelt: „Üldiselt saab võistlusega rahule jääda, kuid laskmine ei olnud täna see, mis võiks olla. Suusad olid mul väga head,“ ütles Aolaid.\nMurdmaasuusatamise 4x5km segateatevõistlusel võistlesid Christopher Kalev, Teiloora Ojaste, Martin Himma ja Stine-Lise Truu. Enne viimast vahetust oli võistkond 7.-8. koha konkurentsis, kuid Truu pidi võistluse haiguse tõttu katkestama. Võidukolmikusse pääsesid ka murdmaasuusavõistlusel Venemaa, Soome ja Prantsusmaa.\nEesti Olümpiakomitee noortespordi projektide juht Merle Kaljurand jäi koondise esinemisega olümpiafestivalil väga rahule. „Üks hõbemedal, lisaks kuus esikümne kohta ning palju hindamatuid võistluskogemusi kõigile noortele – see on tugev tulemus, millega Erzurumist naasta,“ ütles Kaljurand. „Olümpiafestivalid on noortele sportlastele ettevalmistuseks ja hüppelauaks suurde sporti ning usun, et kuuleme neist taas üsna pea ja veel pikkade aastate vältel.“ Sel nädalal Türgis peetud talvisel Euroopa noorte olümpiafestivalil oli Eesti koondis esindatud 19 sportlasega viiel alal – laskesuusatamine, murdmaasuusatamine, mäesuusatamine, suusahüpped ja iluuisutamine. Olümpiafestivalil võistlesid 14-18-aastased sportlased. Iga kahe aasta tagant peetavalt talviselt talialade olümpiafestivalilt on Eesti läbi aastate võitnud nüüdseks kokku kuus medalit – Viktor Romanenkov teenis 2009. aastal iluuisutamises kuldmedali, laskesuusataja Tuuli Tomingas 2013. aastal pronksmedali, Katrin Šmigun 1995. aastal hõbemedali ning Kristina Šmigun võitis 1993. aastal hõbe- ja pronksmedali. Nendele lisandus nüüd Kristo Siimeri hõbemedal laskesuusatamise sprindidistantsilt.\nEuroopa noorte olümpiafestivali tulemused, kokkuvõtted ja fotod:\nVõistluste ametlik koduleht: http://www.eyof2017erzurum.org\nEesti Olümpiakomitee koduleht: http://www.eok.ee\nEesti Olümpiakomitee leht Facebookis: http://www.facebook.com/Olympiafann\nOlümpiafestivali Facebook: https://www.facebook.com/eyof2017erzurum\nTokyo suveolümpiamängudeni on jäänud 1098 päeva, 21 tundi, 43 minutit.\nPyeongChangi taliolümpiamängudeni on jäänud 203 päeva, 7 tundi, 58 minutit.


Kas Eesti instagrammerid trikitavad reklaampostituste tegemisel seadusega? - WOWEesti.ee - elu täis üllatusi!\nKas Eesti instagrammerid trikitavad reklaampostituste tegemisel seadusega?\nInstagrami influencer ehk maakeeli mõjutaja on saanud karjääriks. Instagrami kuulsused tegelevad igapäevaselt sellega, et raha või toodete eest promoda erinevaid brände-tooteid-teenuseid ning loosivad välja erinevaid auhindu. Kuidas reklaamiseadus ja Instagram omavahel suhestuvad?\nMakstud postitus on reklaam\nReklaamiseaduse kohaselt on reklaamiks teave, mis on avalikustatud mis tahes üldtajutaval kujul, tasu eest või tasuta, teenuse osutamise või kauba müügi suurendamise, ürituse edendamise või isiku käitumise avalikes huvides suunamise eesmärgil. Vaevalt et ükski tootja-teenusepakkuja nüüd käe üles tõstaks ja ütleks, et Instagrami mõjutajaga koostööd tehes ei olnud ükski eeltoodutest tema eesmärgiks. Järelikult peaks kõik reklaamivad Instagrami postitused vastama reklaamiseaduses sätestatud nõuetele.\nVastavalt reklaamiseadusele peab reklaam olema tavalise tähelepanu korral selgelt eristatav muust teabest ning selle sisu, kujundus ja esitlusviis peavad tagama arusaamise, et tegemist on reklaamiga, samuti tuleb ära näidata reklaami tellija nimi, kaubamärk või domeeninimi.\nKui ärinime, kaubamärgi või domeeni äratoomisega Instagramis reklaampostituste tegemisel probleeme ei ole või on need äärmiselt harvad, siis selgelt eristumise osas võib Instagramis reklaamijatele küll etteheiteid teha. Kui võtta lahti ükskõik millise Eestis veidi tuntuma inimese Instagrami konto, siis ei eristu reklaampostitused tavalistest postitustest: pilt on hea kvaliteedi ja kena kompositsiooniga, mille üheks osaks on toode. Enamasti on pildiallkirjas teemaviit ehk hashtag välja toodud ja viidatud, et tegemist on koostöö või reklaamiga. Siinkohal võib aga küsida, kas see on piisav, et seda lugeda tavalise tähelepanu korral selgelt eristatavaks.\nInstagrami voogu kerides kuvatakse kasutajale kõigepealt pilt ja seejärel paar rida teksti. Kui reklaampostituse esimestes ridades on teemaviidad reklaami tellijale või viide, et tegemist on koostöö või reklaamiga, välja toodud, siis võib lugeda nõude täidetuks. Kui aga teemaviidad või viide koostööle-reklaamile on toodud kirjelduse lõpus või selliselt, et postitust nägev kasutaja peab teemaviitadeni jõudmiseks tegema täiendavaid pingutusi, siis on nõude täidetus küsitav ning vastav postitus võib olla vastuolus reklaamiseadusega.\nReklaamida ei saa kõike\nLisaks peab Instagramis reklaampostitusi tehes järgima ka, milliseid tooteid reklaamida võib. Reklaamiseaduse kohaselt on keelatud näiteks tubakatoodete, narkootiliste ainete, relvade ja laskemoona, lõhkematerjali ja pürotehniliste toodete, tervishoiuteenuste ja imiku piimasegu reklaam. Näiteks ei ole võimalik Instagrami mõjutajal oma sünnipäevapeol sponsorluse korras saadud ilutulestikku Instagramis eksponeerida. Samuti ei saa tutvustada oma jälgijatele uut e-sigaretti või kunstpiimasegu.\n1) Tee reklaampostitused selge teemaviidaga (hashtag) ja märgi selliselt, et Instagrami kasutaja ei peaks täiendavalt klikkima.\n2) Vaata reklaamiseadusest, kas tegemist on tootega, mille reklaam on lubatud. Samuti on seaduse järgimine mõjutaja huvides, nimelt sätestavad Instagrami üldtingimused, et seadusevastane tegevus on keelatud. Seega võib mõtlematu reklaampostitus kõige halvemal juhul viia kasutaja konto sulgemiseni üldtingimuste rikkumise tõttu.\nUuri Hedman Partnersi kohta lisa siit.\nKolm nippi, kuidas saad eelarvest kinni pidada\nMaksuekspert: õlletootjad pole aktsiisilangetusest vaimustes, sest nüüd tuleb tõstetud hindu kärpima hakata\nKeskmine palk tõuseb, aga inimesed võtavad ikka aina suuremaid väikelaene\nNäide elust enesest: lennufirma võib piletit ostes broneerida su krediitkaardilt topeltsumma


Surmast rääkimine pole mitte meditatsioon suremisest, vaid elu elamisest* | Müürileht\nRivo Sarapik. Foto: Andras Kralla (Äripäev)\n„Mulle tuleb meelde Kadri Kõusaare film „Magnus”. Seal oli üks noormees, kes rääkis kõigile pereliikmetele, et ta tapab end ära. Mäletan sealt ühte kohta eriti selgelt. Noormees oli teinud enesetapukatse, ta oli haiglas ja pere tuli teda sinna vaatama. Nad ei elanud kõik koos, vaid oli selline harilik katkine perekond. Haiglasse poja juurde jõudnud ema esimene küsimus oli: „Kuidas sa said seda mulle teha?!” Ja ma mõtlen, et, vau, kas ta tegi seda sulle? Selle asemel, et küsida, miks nii läks või et mis meie perekonnas toimub, et sellised asjad juhtuvad?”\nHelgelt heleda ning sopilise katusekorteri köögilaual auravad piaalid kuuma teega ja Rivo Sarapiku sujuvad, aga kindlad liigutused järjepidevalt teekausse täites tasakaalustavad suurepäraselt seda emotsionaalset, ausat ja kirglikku vestlust, mille katkematus voolus me juba viimased rohkem kui tund ühelt teemalt teisele surfanud oleme.\n„Ma arvan, et minu venna enesetapp lõi meie perekonna rohkem lahku,” jätkab Rivo. „Juhtunu tõi selgelt välja, kui habras see tegelikult juba enne oli. Selle, et meil ei ole omavahel suhteid. Ma olen aastaid käinud kodus nagu kohustusest ja kohusetundest. Ma ei ole tahtnud otseselt minna, ma ei ole tundnud, et mul oleks nende inimestega midagi väga ühist. Ja see, et ma praegu seda endale tunnistan, on väga raske. Öelda välja, et, jah, me olemegi üksteise jaoks võõrad. Ühelt poolt on sellest, mis vennaga juhtus, tohutult kahju. Teistpidi jällegi on see mulle kätte näidanud asju, milleni ma ei oleks võib-olla nii ruttu või kas üldse jõudnud. Tol hetkel võttis see väga palju kuraasi maha. Sain aru, et see kõik on mingil hetkel lõplik.”\nMeestel diagnoositakse depressiooni 2–3 korda vähem kui naistel. Vaimse tervise probleeme on meestel elu jooksul pisut harvem kui naistel, aga poistel 2 korda rohkem kui tüdrukutel. Mehed teevad 5 korda rohkem suitsiide kui naised. Ligi 60 % enesetappudest pannakse toime ravimata depressiooni tõttu. Igal aastal sureb suitsiidi tagajärjel umbes üks miljon inimest. Üldiselt teeb see 16 inimest 100 000 kohta, ehk üks surmajuhtum iga 40 sekundi järel. Viimase 45 aasta jooksul on enesetappude arv maailmas suurenenud 60 % võrra. Heaoluriikides on vigastused noorukieas kõige sagedasemaks surmapõhjuseks ja nii ka Eestis. Kuigi õnnetusjuhtumite, mürgistuste ja traumade läbi elu kaotanud kuni 24–aastaste noorte arv on pidevalt vähenenud, on siiski sagedasemaks surmapõhjuseks noorte seas õnnetusjuhtumid ja enesetapud.\nMu aju täristab mõttes Rivo jutu vahele statistikat nagu robot. Nagu mingi õel ja tundetu masinavärk, kelle jaoks pole nimesid, on ainult numbrid. Pole traagikat, on ainult tendentsid ja analüüs. Ja teisel hetkel käib klikk ja ma leian ennast, pisaraklombid kurku poomas, nii hästi mõistmas seda, mida Rivo räägib. Nii selgelt tundmas kogu seda kurbust ja klaarilt kujutlemas neid pooleli jäänud elusid. Neid „harilikke katkiseid perekondasid” nagu Rivo nii iseenesestmõistetavalt jutu sisse poetas. Neid siia ellu edasi jäänud lähedasi ja sõpru. Niimoodi edasi-tagasi, klikk-klikk…\nMa ei saa aru, miks me peaks üleüldse midagi vältima, millega me inimesena kokku puutume?\n„Peale vennaga juhtunut inimestega rääkides üllatusin, kui suur on see ring inimesi, kes on enesetapuga ühel või teisel viisil kokku puutunud. Ja üllatas see, kui puru lähisuhted on. Või et neid ei olegi. Kui levinud on alkoholism. Kui levinud on, et on mingi jama.” Rivo heleda tuka all on küll murelikult kortsus kulmud, aga tema pilgus on mõistmine ja teatav rahu, kui ta jätkab: „Peresuhted on minu jaoks see, millega ma järgmisena pean tegelema, kuna saan nüüd aru, et ühelt poolt on see miski, mis ka mu ärevust on nii pikalt toitnud. Süütunne ja lõpetamatus. Ma peaksin seda enda pärast tegema. Ilmselt on see mingi küpsuse märk, kui need teemad ette võtta. Võib-olla ongi, et kui teismelisena või 20ndate alguses nendesse asjadesse oleksin süüvinud, oleksin reageerinud liiga impulsiivselt. Süüdistades, ägestudes. Mõistmine saabki tulla vaid läbi mingi enda kogemuse, saades aru, et ka mina pole veatu, mis õigusega ma teistele näpuga näitan. Seda kõike on olnud kogu aeg väga „mõnus” ja „mugav” edasi lükata, aga nüüd ma tunnen, et meil tegelikult ei peaks olema tabuteemasid. Ma ei saa aru, miks me peaks üleüldse midagi vältima, millega me inimesena kokku puutume?”\nNõustun, et ka mina olen sellele teemale väga palju mõelnud. Kuidas aastal 2017 on võimalik, et me ikka veel kõik ja täiel häälel ei räägi teemadest nagu seksuaalsus, vaimne tervis, surm… Seda, et näiteks 19. sajandi lõpus elasid inimesed oluliselt lühemat aega kui praegusel ajal, teavad preguseks pea kõik, aga ma ei usu, et niisama iseenesestmõistetavalt pesitseb selles teadmiste kambris fakt, et viktoriaanlikul ajal teadvustasid inimesed selgelt oma elu lühidust siin planeedil ning surma üle arutleti kordades rohkem, kui meie seda praegu teeme. Inimeste eluiga on võrreldes tollasega pikenenud pea kahekordseks, aga meie sees kerib sageli igapäevaselt aina edasi kinnisidee oma elus olemise päevade numbri suurendamisest. Me sööme aina tervislikumalt, teeme trenni, proovime oma stressitaset vähendada, teeme mida iganes, et lükata edasi (vältimatut) surma. Surmast ning surelikkusest on saanud tabu ning ka nüüdisaja akadeemilistel surmauurijatel ei jää üle muud, kui öelda oma uuringute vahelt nagu ühest suust: aeg on hakata oma lähedastega surmast rääkima.\nRivo täidab me piaalid uuesti teega ja ma jään kaussi oma näppude vahel veeretama, tundes, kuidas mõtterahe, mis me vestluse alguses nii hoogsalt vastu mu oimukohti peksles, aina rahulikumaks jääb. Raheterad sulavad maas tasapisi, kui Rivo oma rahulikul ja kindlal häälel jätkab: „Suitsiiditeemadest rääkimine võib olla viisiks avada teemat selle nurga alt, kuidas keegi sellest üldse mõtleb. Võib-olla rääkimine ja arutlemine aitab selgitada, kui palju oluliselt laiem see kõik on. Kuidas ühe jaoks lõpeb see ruum ära, aga näiteks pere ja lähedaste jaoks siis alles kõik algab. Kui ma enda venna peale mõtlen, siis ta oli ekstravertsem kui mina. Rääkis rohkem ja oli üldse selline muretum inimene. Mina olen temaga võrreldes ikka oluliselt rohkem planeerija ja põdeja. Aga siis järsku lõppesid kuskil ta oskused ära ja see, mis juhtus, oli tema jaoks väljapääs. See on ju tegelikult väga kurioosne… Elu läheb igasuguste statistiliste- ja majandusnäitajate põhjal justkui järjest paremaks, aga miks siis ei taheta edasi elada? Mingi lünk on sees. Meil tuleb tunnistada, et sellised asjad juhtuvad ja siis saame me ka vastavalt käituda. Julgeme abi küsida.”\nÜllatusin, kui palju inimesi on enesetapuga kokku puutunud, kui puru lähisuhted on, kui levinud on alkoholism. Kui levinud on, et on mingi jama.\nTa meenutab: „Kui ma 2015. aasta suvel suitsiiditeemadest Äripäeva kirjutasin, tuli tagasisideks nii palju kirjasid, mis rääkisid sellest, kuidas kellelgi on sama kogemus või probleem. Või et keegi on selles hetkes just praegu. Kirjasid, kus tõdeti, et sellest kõigest peaks rääkima, aga keegi ei ole seda teinud. Sain aru, et ma ei ole paljusid asju enda jaoks läbi mõelnud. Artikkel tuletas mulle meelde, et ma ei ole tegelikult vennaga seotud teemadega tegelenud ja see omakorda lükkas käima mingi lumepalli ka muude vanade lõpetamata asjadega, mis tegelikult ulatuvad kuskile lapsepõlve. Koolikiusamine, vägivaldne kodune elu ja kõik see. Ligi kolmkümmend aastat hiljem selle juurde tagasi tulla on ühelt poolt imelik, aga tegelikult näitab see ilmekalt, et väga paljud asjad, mis mõjutavad meie olemist või käitumist täiskasvanuna, ulatuvad väga kaugele tagasi. Too hetk me võib-olla ei saa isegi aru, et midagi on valesti. Et see, kuidas sinuga käitutakse, on vale. Kui ma surun mingid teemad endas alla või need kuidagi kinni mätsin, ei lahenda see neid ära. Ei ole nii, et panen kõik kuskile nagu kappi või keldrisse ära, sest kui ma sinna keldrisse hästi palju kraami panen, siis ma mingil hetkel pean hakkama seda keldrit koristama. Parem on ju jooksvalt vaadata neid asju.”\nMulle meenub, kuidas mu tuttav teatrikunstnik ja illustraator mulle väga sütitavalt ning inspireerunult Bologna lasteraamatute messi külastust kirjeldas ning ühtlasi seda, kuidas mujal maailmas on nii palju ilusaid lasteraamatuid, mis justnimelt surma temaatikaga tegelevad. Toredasti kirjutab selle sama teema kohta 2015. aasta novembri Sirbis ilmunud artiklis „Lastel pole tarvis seda jälkust lugeda!” Mari Niitra: „Kui keskajal nähti lapses pigem alamõõdulist täiskasvanut, siis valgustusajastust peale levis arusaam, et lapsed vajavad täiskasvanute kaitset maailma õuduste eest. Lapsi tuli säästa teemadest ja probleemidest, mis polnud neile eakohased, ühtlasi kasvatada neist kombekad ja kultuursed ühiskonnaliikmed. Sealt peale hakati muinasjutte puhastama kõiksugu obstsöönsustest ning õudustest, samuti kujunesid lastele mõeldud raamatute puhul välja mitmesugused kohati tänini püsinud tabud. Ega see, et suur inimene on oma surelikkusest teadlikum kui laps, ei tähenda, et ta teab, mis surelikkus päriselt on. Teiselt poolt näevad lapsed maast madalast tapmist ja surma nii uudistes, filmides kui ka arvutimängudes ning see info on enamasti pealiskaudne või ebaadekvaatne. Sama lugu on seksiga. Naiivne on arvata, et lapsi need teemad ei huvita ning et kui raamatutes neist asjadest juttu ei tehta, siis elavad nad täisealiseks saamiseni selles eluvallas õndsas teadmatuses.”\nMõtlen, kuidas me kohe-kohe kolmeseks saava tütrega aeg-ajalt kodutrepilt ja toast akna vahelt ikka surnud kärbseid ja mesilasi leiame ja kuidas ma ei ütle ju talle, et „see kärbseke lihtsalt magab praegu sügavalt, viime ta õue tudile,” vaid ikkagi räägimegi sellest, kuidas enam tegelikult seda kärbest/mesilast ei ole. On ainult tema kest. Ta on surnud ja ma ei tea täpselt, mis temaga juhtus või mis temast sai, aga selle keha/kesta siin saame me viia õue, et see jälle osaks loodusest saaks. Nagu õunasüda või kirsikivi, mille põõsasse viskame. Mulle tundub, et see ei saa ju näida talle kuidagi traumeerivalt hirmutav, kui seda ise ilma hirmuta rääkida. Rääkida eale vastavalt, mõistetavalt ning eluga kooskõlaliselt.\nKool on see koht, kus kujundatakse inimesi, selgitatakse neile asju ja seal jääb mingi osa rääkimata. Veel hullem, sageli kultiveeritakse seal mingisugust meelsust. Mis on hea, mis halb, mis normaalne ja mis ebanormaalne.\n„Ma ei tea, meil koolis vist ei räägitud ka ikka üldse vist surmast. Ma ei mäleta, et ka lasteaias oleks seda tehtud,” püüab Rivo meenutada, „Teine selline temaatika oli kõik, mis puudutas seksuaalsust. Nüüd ma mõtlen, et kuidas me saame jätta selle kõik käsitlemata?! Kool on see koht, kus kujundatakse inimesi, selgitatakse neile asju ja seal jääb mingi osa rääkimata. Veel hullem, sageli kultiveeritakse seal mingisugust meelsust. Mis on hea, mis halb, mis normaalne ja mis ebanormaalne. Seejärel loodetakse, et süsteemist väljuvad ühiskonna liikmed, kes panustavad, on mõistvad, teevad koostööd ja tulevad endaga toime. Mulle tundub, et kui sa näiteks surma teemat väldid, siis sa ju ei tunnista sellega ka iseendale, kes sa oled. See võib tekitada inimestes väga palju pingeid. Sa ei saa olla see, kes sa oled. Nii suur osa su energiast läheb mingisugusesse eitamisse.”\nRivo pilk uitab hetkeks läbi katuseakna kõrgele taevasse, siis hella paitusena üle teisest ruumist paistva elukaaslase ning tagasi laual me ees olevale teele. „See on nii veider,” jätkab ta, „mitte tunnistada, et me kõik lõpetame nõnda. Tunnistada, et me ei saa valida midagi muud ja mõnikord see tuleb varem kui me oleks tahtnud või plaaninud. Mõnikord tuleb see varem meie jaoks olulise inimese jaoks. Venna surm tuletaski meelde just seda sama asja: kuule, ärka üles! Kas sa tahad päriselt teha neid asju, mis sa praegu oma elus teed? Ja siis, kui mõned aastad pärast venna surma juhtus minuga üks suurem rattaõnnetus, sain lõplikult aru, et tegelikult õpetavad sellised kogemused, et ole elus kohal praegu. Nii enda jaoks kui teiste inimeste jaoks. Panusta sellesse. Mis mõte muidu sellel kõigel üldse on? Lihtsalt tuiame siin… Ma tunnen, et see ei ole minu valida, millal ma suren. Aga selle hetkeni saan elada täiel rinnal.”\n„Rivo, ma mõtlen tagasi sellele hetkele, kui sa kirjeldasid seda filmis olnud ema reaktsiooni ja neile hetkedele praegu siin, kus su jutust kõlavad uuesti ja uuesti läbi need teised. Need, kes siia ellu edasi jäävad,” võtan ma jutujärje korraks üle. „Tegelikult see, mida ema tol hetkel oma pojale ütles, see on ju ühelt poolt hästi inimlik reaktsioon, kas pole? Ja teisalt nii vist ongi, et kellegi lähedase lahkudes hakkame me hästi palju otsima märke enda ja tema käitumises, öeldud lausetes, tehtud tegudes. Süüdistama end või teisi või seda inimest, keda enam pole. Me keerame kõik juhtunu järjest enam meie endi suunas n-ö kreeni, kuna ainult seda ju teha saabki. Teist enam ei ole ja me ei tea, mis temast pärast surma saab või ei saa.. Aga me teame, et meie oleme siin ja maailm jätkub. Aga, kuidas see ikkagi jätkub ja kuidas üksteise jaoks olemas olla…?”\nKui mõned aastad pärast venna surma juhtus minuga üks suurem rattaõnnetus, sain lõplikult aru, et tegelikult õpetavad sellised kogemused, et ole elus kohal praegu. Nii enda jaoks kui teiste inimeste jaoks.\nRivo noogutab mu õhus lõppenud küsimuse peale mõistvalt: „Nende pärast, kes maha jäävad, ongi vaja sellest rääkida! Nemad, kes maha jäävad, nende elu peaks edasi minema, muidu on nii, et ei lõpe mitte üks elu, vaid lõpeb mitu, sest need inimesed ei suuda sellest välja tulla. Mu vend oli minust aasta noorem. Kasvasime koos üles. Vanematega meil eriti lähedased suhted ei olnud, aga üksteist tundsime me hästi. Selles suhtes oli see ka minu jaoks ikkagi väga üllatav, et ta tegi nii nagu ta tegi. See oli tohutu šokk, väga traumaatiline kogemus. Eriti, kuna tuli täieliku üllatusena. Ja eriti lapsevanemale. See olukord, kui su laps sureb enesetapu tagajärjel enne sind. See on tohutu löök ja kuidas minu vanemad venna lahkumisega toime tulid, oli huvitav. Vaadata, kuidas inimesed reageerivad šokile ja leinale. See on kõigil nii erinev.”\nJärsku kostab kõrvalt toast heledahäälne „tsau!” ning Rivo elukaaslane sätib end ära minema. Mulle tundub, et me kõik võpatame hetkeks, isegi hüüdja ise, ning vabastame siis kiiresti kergendava naerupahvaku seda ootamatut kodust lahkumise ajastust saatma. Rivol läheb hetk, et mõttelõng uuesti üles võtta.\n„Mu isa on alkohoolik,” jätkab ta pärast pisukest pausi, „Ta lubas pärast venna surma, et ta ei hakka jooma. Hakkas ikkagi ja jõi mitu aastat. Kusjuures ma tol hetkel ei mõelnud üldse, et ta teeb seda, kuna ei saa enda ning oma tunnetega hakkama. Ma mõtlesin iseenda egoistlikust vaatenurgast, et ta tahab juua ja see on hea ettekääne. Nüüd ma vaatan sellele teisiti. Ema jällegi hakkas otsima süüdlasi ja see kõik käis ja ketras hästi pikalt. Mina ei ole oma vanematega senimaani mingisugustest asjadest rääkinud ja me ei rääkinud ka toona pärast vennaga juhtunut. Ma arvan, et ma sain alles umbes kolm aastat tagasi aru, et see, mis meil kodus toimus, ka enne vennaga juhtunut, oli vale. Alles nüüd olen ma jõudnud sinnamaale, et suudan sellesse kuidagi rahulikult suhtuda. Saan küsida küsimusi, miks asjad olid nii nagu need olid. Aktsepteerin, et vanemad annavad alati vaid seda, mida nad oskavad. Nad annavad parima, mis neil sel hetkel anda on. Aga paljud ei vaata niimoodi endasse. Kannavad kõike, mis nendega juhtunud on, kaasas. See ju tegelikult kammitseb väga palju. Neid inimesi, kes jäävad ellu, neid on kümneid ja kümneid, sadu kordi rohkem kui enesetapujuhtumeid. Nende pärast on meil väga vaja rääkida ja tekitada seeläbi arusaamist, et kui keegi on midagi sellist läbi elanud, siis ta ei ole enam endine inimene. Vähemalt mina arvan nii. Ta ei pruugi olla endine ei sõpruskonnas ega tööl. Võib-olla ta mõnda aega ei suuda üldse tööl panustada. Võib-olla peaks teda hoopis jälgima. Äkki ta vajab abi, aga ta ei oska ise seda küsida. Sest näiteks mina ei küsinud. Ma arvan, et lõviosa meestest ei küsigi, sest et „meie seda ei tee ju”. See aga võib omakorda viia mingite tagajärgedeni, mida me tegelikult ei taha ja mida pole vaja.”\n„Mina käisin pärast venna enesetappu puudutava artikli kirjutamist psühholoogi juures. Käisin aastaid tagasi ka, kui see kõik juhtus. Psühholoog juhtis hästi kiiresti mu tähelepanu mingitele mustritele, mis tekivad, ja mida sa kogu aeg ketrad ning nendega mingisuguseid asju õigustad. Aga tegelikult see ei aita ju mitte kuskile edasi. Sa oled ikka täpselt selle ühe ja sama koha peal ja nii kaua kui sa oled seal ühes kohas, hoiab see sind tagasi igal pool. Nii tööl, suhetes ja kõiges mida sa seetõttu ette võtta ei julge. Muidu vaatad oma mätta otsast, et oi, milline õudne kannatus mul oli, aga teisalt, miks need teised inimesed nii käitusid nagu nad seda tegid? Neil seal oli ka mingisugune kannatus selle kõige taga,” ütleb Rivo.\nVeekeedukannu vaikne klõpsatus, mis märgib uue mõnusa teeringi algust, sunnib Rivot taas hetkeks laua tagant püsti tõusma ning meile mõttepausiks ruumi jätma. Märkan nüüd, et terve me vestluse kestel on taustal mänginud Max Richter, Saksamaal sündinud briti helilooja, kes on muu seas kirjutanud ka aegade pikima (8-tunnise) klassikalise muusika teose, mida ta ise nimetab „pöörase maailma unelauluks” (lullaby for a frenetic world). Ma tean, et Richteri muusikal ja teel on Rivo elus ning iseenda vaimse tervise teemadega tegelemises väga eriline koht ja tähendus. See kõik siin ei ole niisama. Mu sees on veel nii palju küsimusi kannatamatult kibelemas ning ma tunnen, et Rivo on valmis jagama. Sest see, kes teab, peab teadmist jagama. Muidu kaotavad kokkuvõttes kõik. Niimoodi ütles Rivo mulle juba siis, kui me intervjuud kokku leppisime. Nii et me räägime edasi.\nKui Sinul või lähedasel ringleb peas suitsiidimõtteid, leiad abi MTÜ Peaasjad kodulehelt.\n*Discussing death is a meditation not on dying but on living life. Baruch Spinoza, 17.sajandi Hollandi filosoof\nGea Grigorjev on vabakutseline ajakirjanik ja MTÜ Peaasjad projektijuht.\nMa kohtun Eia (Uus) ja Margusega (Karu) vihmase detsembriteisipäeva pärastlõunal Kalamajas. Vaatamata närusele ilmale on õhus tunda jõuluhõngu, kuid see pole ainuke põhjus, miks mul juba möödunud hommikust saati on kõhus vaheldumisi kõditanud ning keeranud. Margus ja Eia on nimelt nõustunud jagama minguga killukesi oma hinge varjatuks jäävatest soppidest ning peaasjadest ja see ei ole valmisolek, mida ma kuidagi iseenesestmõistetavana võtan.


Tänavu on Eestis HIV-i nakatunud 283 inimest - Kõik\nEestis tänavu HIV-i nakatunud 283 inimest ja aids on diagnoositud 18 inimesel, selgub terviseameti statistikast.\nTänavu on Eestis HIV-i nakatunud 283 inimest\nKõige enam ehk 133 inimest on HIV-i nakatunud Tallinnas. Tallinnale järgnevad 61 nakatunuga Ida-Virumaa, 58 nakatunuga Narva, üheksa nakatunuga Tartumaa ja seitsme nakatunuga Harjumaa. Lääne-Virumaal on HIV-i nakatunuid neli, Raplamaal kolm ja Pärnumaal kaks. Saaremaal, Läänemaal, Põlvamaal, Järvamaal, Viljandimaal ja Valgamaal on HI-viiruse kandjaid üks, vahendas BNS.\nAids on diagnoositud kaheksal inimesel Tallinnas, viiel inimesel Narvas ja kahel Harjumaal. Ida-Virumaal, Pärnumaal ja Tartumaal on aids diagnoositud ühel inimesel. Kokku on aastate jooksul Eestis aids diagnoositud 432 inimesel.\nKokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 8985 inimesel.


Krista Mölderi isikunäitus „Sinilind“\nTartu Kunstimaja Vanemuise 26, 51014 Tartu K–E 12.00–18.00 www.kunstimaja.ee www.facebook.com/kunstimaja\nEsmaspäevast, 3. maist on Tartu Kunstimaja suures saalis avatud Krista Mölderi isikunäitus „Sinilind. Teisele minale“.\nFotograafia piirid kehtestab inimsilma nägemisvõime. Mölder mängib nende piiridega, katsub neid, nagu jalg katsub vett: sellesse sisenedes, sellel end ümbritseda lastes. Vesi on leige, enam-vähem kehatemperatuuril, mistõttu piiri ületamine, keskkonnavahetus, on vaevu tajutav. Võimatu öelda.\nValgusest, fotograafia vahendist, on kunstnik teinud endale ainese. Traditsiooniline aines, objektid, pinnad ja vormid, tihke mateeria, mis valgust värvitoonides peegeldab, on siin loobunud vastupanust – nagu veepind, mida jalg tahab katsuda.\nUduvine, päikesehelgid ja vesi; valged seinad ja klaas; liblikate kiletiivad ja tuuleõhk avatud aknast – valgus läbib seda kõike, valgus on kõige selle põhjas. Ta on ilus nagu surm. Eks ole teada tõde: fotograaf on surma käsilane (Roland Barthes). Kõiki neid pildistatud vaateid pole enam mujal kui valgetes raamides: udu hajub, laine kustub rannal ja homne päike paistab juba teise nurga alt. Valgus ja surm on fotograafia algus ja ots: sama nõel, mis torkas augu camera obscura’sse, muudab muuseumieksponaadiks liblika. Fotograafia – valgusse surmatud vaade.\nKrista Mölder (snd 1972) on õppinud fotograafiat Tartu Kõrgemas Kunstikoolis (BA), Westminsteri Ülikoolis Londonis (MA) ja Eesti Kunstiakadeemias (MA). 2016. aastal oli ta üks Köler Prize’i nominente. Kuigi grupinäituste raames on ta Kunstimajas esinenud ka varem, on see tema esimene isikunäitus Tartus. www.kristamolder.com\nNäitust saatva teksti on kirjutanud Anti Saar.\nNäitus on avatud 23. maini. Selle aja jooksul on Tartu Kunstimaja avatud iga päev kell 12.00–18.00.\nLisainfo: Tanel Asmer Tartu Kunstimaja produtsent Tel: +372 5562 1192 E-post: produtsent@kunstimaja.ee


Kaalulangus ckd patsientidel - Auburn ny kaalulangus\nKaalulangus ckd patsientidel.\nKokkuvõttes võib öelda, et ülekaaluliste ja ülekaaluliste USA täiskasvanud inimeste rahvuslikul esinduslikul valimil oli CKD populatsioon madalam energiatarbimine, oli võrdselt füüsiliselt aktiivne ja väljendas samasugust huvi kaalu languse vastu võrreldes mitte-CKD osalejatega. Aafrika ameeriklastel, madalama sissetulekuga rühmadel ja eakatel täiskasvanutel oli kaalukaotuse saavutamise tõenäosus väiksem.\nIsegi tagasihoidlik kaalulangus parandab rasvunud patsientide kardiovaskulaarseid näitajaid | Med24\nLiha Söömine Võib Kahjustada Kroonilise Neeruhaigusega Inimesi - Tervis\nMe püüdsime uurida: a elustiili ja käitumuslikke tegureid; b kehakaalu langetamisega seotud tegureid ja c ülekaalulisuse ja ülekaalulisuse ja CKD-ga mitteseotud isikute kehakaalu langetamist.\nMõned varasemad uuringud näitavad, et punane liha võib suurendada nii südame-veresoonkonna kui ka vähiriski. Teadlased osutavad liha liiga suure tarbimise puudustele. Veel üks Ameerika Ühendriikide Nefroloogia Seltsi JASN ajakirjas avaldatud uuring selgitab, et liha lisamine igapäevasesse dieeti võib olla neeruhaigetele kahjulik.\nTeadlased lõpetasid oma uuringu väitega, et need, kes juba põevad kroonilist neeruhaigust, peaksid vältima liha ülemäärast maitset ning peaksid neerude kaitsmiseks suurendama puu- ja köögiviljade tarbimist.\nKroonilise neeruhaigusega CKD patsientidega on uuringud näidanud, et dieet võib märkimisväärselt mõjutada neerupuudulikkuse progresseerumise riski. Töödeldud punane liha suurendab südamepuudulikkuse riski Kroonilise neeruhaigusega CKD patsientide hulgas tekkis neerupuudulikkuse tekkeks kolm korda suurema tõenäosusega neerupuudulikkust patsientidel, kes tarbisid kõrge happesusega dieeti liharikkadkui patsientidel, kes tarbisid vähese happesusega dieeti, milles kaalulangus ckd patsientidel palju puu- ja köögivilju.\nTeadlased analüüsisid teavet 1 täiskasvanu kohta, kes kannatasid kroonilise neeruhaiguse all. Patsiente jälgiti 14, 2 aastat.


Küprose president võitis teise ametiaja - Maailm - Postimees.ee\nKüprose president võitis teise ametiaja\n5. veebruar 2018, 0:23\nKüprose president Nicos Anastasiades\nKüprose presidendivalimised võitis ametisolev riigipea Nikos Anastasiades, teenides teise ametiaja, selgus pühapäeval teise valimisvooru ametlikest tulemustest.\nKonservatiiv Anastasiades kogus pühapäeval peetud otsustavas voorus 55,99 protsenti häältest kommunistide toetusega Stavros Malase 44 protsendi vastu. Valimisaktiivsus küündis 73 protsendini.\nRiikliku telekanali RIK teatel helistas Malas umbes tund pärast valimisjaoskondade sulgemist Anastasiadesele ja tunnistas valimiskaotust. Malas kaotas Anastasiadesele ka 2013. aasta presidendivalimistel.\nRahvusringhäälingu CyBC lävepakuküsitlus andis varem pühapäeval presidendile 54,5-59,5 protsenti häältest Malase 40,5-45,5 protsendi vastu. Kaks eratelekanalit edastas sarnaseid lävepakuküsitluste tulemusi.\nAnastasiades võitis 28. jaanuaril peetud esimese valimisvooru 35,5 protsendiga häältest, Malas jäi 30,25 protsendiga teiseks. Kolmas oli Nikolas Papadopoulos 25,6 protsendiga.\nEndiselt on päevakorral pea 44 aastat kestnud lõhe rahvusvaheliselt tunnustatud kreeklaste enamusega Küprose Vabariigi ja nõndanimetatud Põhja- Küprose Türgi Vabariigi vahel. Viimane loodi 1974. aastal pärast seda, kui Türgi vastusena Ateena-toetatud riigipöördekatsele sinna oma väed viis. Riigina tunnustabki seda vaid Türgi.\nAnastasiades on lubanud viivitamata taasalustada kõnelusi Türgi toetatud Põhja-Küprose võimudega, mis katkesid eelmisel aastal. President peab muu hulgas oma teeneks kriisis majanduse toibumist.\nAastatel 2011–2012 tervishoiuministrina tegutsenud Malas on riigipead kritiseerinud, et president pole teinud piisavalt maa ühendamiseks.\nKuigi taasühendamise teema pole päevakorrast kuskile kadunud, domineerivad sel korral valimistel majandusküsimised.


Hyatt Regency Houston Houston (TX) Ameerika Ühendriigid - Hotellide suurimad allahindlused\n1200 Louisiana Street, Houston Kesklinn, Houston (TX), Ameerika Ühendriigid, 77002 - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nSaid küsimuse Hyatt Regency Houston kohta?\nNaabrus Houston Kesklinn Houston Kesklinn Westchase Houston Kesklinn Westchase Houston Kesklinn\nRohkem majutuskohast Hyatt Regency Houston\nPakkudes kvaliteetset majutust Houston (TX) äri piirkonnas, on Hyatt Regency Houston populaarne valik nii äri- kui ka puhkusereisiks. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Houston Avalik Raamatukogu, Julia Ideson Reading Room, Sam Houston Park vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused.\nHyatt Regency Houston muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused sinu siinviibimise unustamatuks. 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, kiire sisse-/väljaregistreerimine, pakihoid, WiFi on vaid mõned võimalustest, mis tõstab esile teiste linna hotellide seast.\nKogege siin elades kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad konditsioneer, küte, laud, telefon, teler, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Hotelli treeningkeskus, välibassein on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Hyatt Regency Houston on tark valik Houston (TX) reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nKõik reisijate tüübid (14)Ärireisijad (5)Paarid (5)Üksikreisijad (3)Grupid (1)\nBartlett alates Ameerika Ühendriigid\nF alates Ameerika Ühendriigid\ngardenia alates Ameerika Ühendriigid\nAlexa alates Ameerika Ühendriigid\nArvustatud 27 veebruar 2009


Saaremaa kruiisihooaeg saab alguse - Logistikauudised\nSaaremaa kruiisihooaeg saab alguse\nSaaremaa tänavune kruiisihooaeg saab alguse laupäeval, 16.mail kui Saaremaa sadamat külastab esimene kruiisilaev „Saga Sapphire“.\nTegemist on Saga Holidays poolt korraldatava kruiisiga, mis jõuab Saaremaale juba mitmendat korda. Esmakordselt väisas sama laev saart eelmisel aastal, varasemalt on Saaremaad külastanud kruiisfirma teised laevad. Saga Holidays kruiisid on mõeldud keskmisest vanemale sihtgrupile - näiteks kehtib reegel, et kõik reisijad peavad olema vähemalt 50 aastat vanad või veel vanemad. Üldjuhul on reisijate keskmine vanus üle 75 aasta.\nLaeva pardal on 553 peamiselt briti kruiisituristi, aga reisijaid on ka näiteks Iirimaalt ja Austraaliast, kokku kümne erineva riigi kodakondsed. Kruiisireisijaid teenindab ning laeva opereerib 428 erinevast rahvusest meeskonnaliiget. Saaremaale saabub laev Tallinnast ja sealt suundub edasi Riiga.\nKokku on 2015.aastaks Saaremaa sadamasse broneeritud 6 kruiisilaevakülastust nelja erineva laeva poolt, mis peaksid saarega tutvuma tooma 3500 turisti.\nKruiisireisijad toovad Eestisse 51 miljonit eurot