Haridususku rahvas jääb püsima : Õpetajate Leht\nHaridususku rahvas jääb püsima\n26. mai 2017 Heljo Pikhof riigikogu kultuurikomisjoni liige, SDE - 3 kommentaari\nRahvusvahelise PISA haridusuuringu tulemuste järgi on Eesti põhikoolide noorte teadmised-oskused Euroopa parimad ja ka maailma võrdluses päris tipus. Aasta-aastalt on meie õppurite tulemused aiva paranenud; ka rahulolu kooliga on neil üle Harju (loe: Euroopa) keskmise. Võime õigusega olla oma võrratute õpilaste – ja muidugi õpetajate üle uhked.\nKui mujal maailmas on õpiedu pant suuresti see, et koolmeistri amet on ühiskonna silmis prestiižne ja tõmbab ligi üha uusi tarmukaid noori, siis meie õpetajate puhul on märksõnad pigem missioonitunne, sihikindlus ja ennastsalgavus. Meie õpetajate keskmine vanus on võrdlusriikide üks kõrgemaid ning paraku selgus sestsamast PISA testist, et ainult 1,5 protsenti 15-aastastest mõtleb õpetajaks saamise peale.\nEestlased on läbi aja pidanud haridust „ülemaks kui hõbevara ja kallimaks kui kullakoormad” ning ka koolmeistri elukutse on alati olnud auväärne. Ent tahame või ei taha, praegu on töötasu üks peamisi komponente, mis ameti atraktiivseks muudab ja järelkasvu toob. Õpetajad on magistrikraadiga spetsialistid ja peavad saama väärikat palka.\nSotsiaaldemokraatliku erakonna programm on seadnud ammuilma sihiks tõsta õpetajate palk 120 protsendini keskmisest palgast. Sama eesmärk sai meie nõudmisel ka eelmise valitsuse tegevusplaani, aga härgamisi liikusime toona seatud sihi poole. Nüüd aga julgen küll kinnitada: ta liigub siiski! Sest pedagoogide palgakasvu panime uue valitsuse meetmetesse kirja kohe esimese asjana. See ei ole pelgalt loosung – nelja aasta peale on seks otstarbeks lisaks riigieelarves kokkulepitule ette nähtud 182 miljonit eurot. Esialgu. Kui majandus kasvab, kui keskmine palk liigub tõusuteed, saab ka prioriteetne haridusvaldkond raha juurde.\nMaja liivale ei ehita\nOlgu meie kooliõpetajad nii tublid kui tahes, nad ei pea alustama tühjalt kohalt. Inimlapse annete avastamine, väärtushinnangute, sotsiaalsete oskuste ja õpivalmiduse kujundamine, sõnaga isiksuse müüri ladumine käib suuresti juba koolieelses eas. Maja liivale (loe: alushariduseta) ei ehita.\nMeil on kuldaväärt lasteaednikud – nii lasteaiaõpetajad kui ka õpetaja abid –, kelle armastavast pühendumisest ja kangelaslikust nutikusest, mis seljatab ühe raskuse teise järel, võib pajatada lausa legende. Seepärast on hirmus valus, et laiem avalikkus kuuleb neist vaid mingi kleeplindiskandaali tagajärjel. Meie, sotsiaaldemokraadid – ja mina isiklikult Tartus –, oleme vaat et aastakümneid võidelnud selle eest, et lasteaiaõpetaja saaks kooliõpetajaga võrreldavat tasu.\nParaku on lasteaiaõpetajad meil endiselt alamakstud, kus rohkem, kus vähem – käärid nende töötasus on paikkonniti väga suured. Ühtaegu on see tõsine Eestit kui tervikut ehk siis regionaalarengut pärssiv probleem, sest mõjutab vahetult nooremate inimeste jäämist/tulemist tõmbekeskustest eemale. Hea lasteaed ja hea kool on hädapärane, milleta lastega perekond linnas ega maal hakkama saa. Kui aga omavalitsusel pole lasteaednikule piskust leivarahast enamat pakkuda, ei leia ta oma lasteaeda hea haridusega head õpetajat.\nUus valitsus on leppinud kokku lasteaiaõpetajate palgatõusu motiveerimise nelja aasta programmi ning sõelunud selleks välja mitukümmend lisamiljonitki. Süsteem on lihtne: neile omavalitsustele, kes näevad võimalust tõsta lasteaiaõpetajate palk 2017. aastal kooliõpetaja miinimumist 80 protsendi ehk 840 euroni, antakse riigieelarvest lisaraha. 2019. aastal peaksime kooliõpetaja palga miinimumile järele jõudma.\nKogu koolirahvas on kahe käega selle poolt, et õpilaste tugisüsteeme on vaja hoida ja parandada. Oleme meiegi – sestap kirjutas uus valitsus oma uude Exceli tabelisse koolide tugiteenuste täiendava rahastuse. Ilma tugispetsialistide abita jääks nii mõnegi õpilase võimekus sootuks välja arendamata.\nKüllap oleme kõik ühte meelt selleski, et tühi kott püsti ei püsi. Seega on vaja raha juurde koolitoidu tarvis. Et maagümnaasiumidele ja erakoolidele lisatoetust plaanime, võib küll tekitada kaksipidi arvamusi, sest igaüks näeb asja oma mätta otsast. Ometi on seegi kantud soovist võimaldada lapsele-noorele parim haridus vastavalt tema erivajadustele või kodukohale.\nKõige kiuslikum küsimus, mida kuulnud olen, kõlab sedasi: millised üleloomulikud võimed peavad olema ühel valitsusel, et ta mõtleb tagada vähemalt keskhariduse või kutsekvalifikatsiooni omandamise kõigile noortele? Tõsi ta on, põhikoolist on praegugi väljalangus kahjuks märkimisväärne.\nOmeti – kogu meie hariduspoliitika, kõik jutuks olnud ja ka ruuminappusel mainimata jäänud meetmed on kantud siirast soovist anda igale lapsele parim võimalik haridus. Tehnoloogia areng näitab, et umbes pool tänastest töökohtadest on automatiseerimise ohus. Kui vähegi ette mõelda, siis üldkesk- või põhiharidusega inimesel – praegusajal ligi kolmandik meie tööjõust – pole majanduses varsti suurt midagi peale hakata. Palgavaesuse teadlik taastootmine oleks riigi poolt kui mitte kuritegelik, siis lühinägelik igatahes.\nMeie haridususku rahvas, meie suurepärased õpetajad, meie koolide piisav autonoomia õpisüsteemide kasutamisel pluss riigi igakülgne toetus haridusele – ainult nõndaviisi jääme püsima.\n3 kommentaari teemale “Haridususku rahvas jääb püsima”\n27. mai 2017, 23:38\nKas Heljo on kordki mõtelnud selle peale,kui kõrge on meil seadusega sätestatud pensionile jäämise iga? Poliitikud ise tõstavad seda latti ja ise ei saa millegipärast aru, miks koolis nii palju eakaid õpetajaid töötab ja noortele kohti pole? Ilmselt pole tahetud süüvida selle valdkonna asjadesse süvitsi, on lihtsalt tahetud saada tähelepanu pooltõdede avaldamisega!\nKuhu peaksid minema eakad õpetajad, kellel pensionieani 5,3 ,2 aastat? Kas pirukamüüjaks või elukestva õppe raames piloodi kutse omandamise koolitusele?\nMeie elu kiitmisega “lahendati probleeme” mõnikümmend aastat tagasi, aga EESTI KOOLIS valises ka siis (just minister Eiseni ajal) suurem asjalikkus, arukusest rääkimata. Maainimesena lisan – maal on läbi aegade olnud kombeks vaid tobukesi kiita…\n29. mai 2017, 12:53\nNii juhmi kirjatööd annab ÕP lehe ajaloos leida, ÕPL suure pädevusega toimetus oleks pidanud väga kriitliselt seda kirjatööd toimetama. Selles kirjatöös avaldub autori täielik juhmus koolielu üle, tänane haridusmõõtmine ei anna mitte mingisugust informatsiooni koolis toimuva erisuste osas.. Õpetajad on väsinud, osalise tööajaga, töötasu on ainult paberil või exseli tabelis suur. Õpilaste probleemid aina suurenevad, üha rohkem õpilasi on täiesti kesiste võimedega, üha vähem solidaarsust, haridusteooria puudulikus viib sellise nö kiitmissünroomile.


Teadustöö või soov panna okupandile vastu lõugu? - Eesti - Postimees +\nTeadustöö või soov panna okupandile vastu lõugu?\n7. aprill 2017 22:54\nNäide toimikust, mida lätlased analüüsisid. | FOTO: Erakogu\nLätis Valmieras asuva Vidzeme Kõrgkooli rektor Gatis Krūmiņš avastas nõukogudeaegsed raamatupidamisdokumendid, mis tema sõnul murravad lõplikult müüdi, justkui oleks nõukogude võim Baltimaadesse kõvasti investeerinud. Seda kasutab Venemaa oma propagandas praeguseni, väites, et okupatsioon polnud muu kui Baltimaade kuldajastu, mil Nõukogude Liit ehitas oma rahaga siin üles sadamaid ja tööstusi.\n«Me olime näinud nende toimikute pealkirju, aga me ei olnud vaadanud nende sisse,» ütles ajaloolane Krūmiņš, kes avastas dokumendid 2014. aastal Läti keskpanga arhiivist ning rahvusarhiivist teadustööd kirjutades. Nõukogude Liidu keskpanga raportitest sai ülevaate liidu ja liiduriikide eelarvest ning kuludest.\nTa analüüsis oma meeskonnaga läbi 45 aasta jagu aruandeid, mis pärit aastatest 1946 kuni 1991. Iga aasta kohta oli umbes tuhat lehekülge.\nKui üldine müüt oli, et NSV Liit kandis hoolt inimese ja tema sotsiaalsete vajaduste eest ning investeeris liiduvabariikidesse, siis tegelikult kulus enamik raha sõjaväele ning teiste liiduriikide subsideerimisse.\n«Siin ongi veenvalt näha, mis olid Nõukogude Liidu prioriteedid,» ütles Krūmiņš. Näiteks vahemikus 1949–1990 jõudis Läti NSV eelarvest NSVLi keskpanka 40,6 miljardit rubla, keskpangast Lätti liikus aga vaid 24,7 miljardit.\nMullu leidis Krūmiņš samasuguseid dokumente Leedu ja Eesti arhiividest, kuid pole neid jõudnud sellise detailsusega analüüsida. «Üldine poliitika on siiski sama,» väitis ta. Näiteks selgub, et Eesti NSV eelarvesse 1949. aastal laekunud käibemaksust läks ligi 1,3 miljardit otse üleliidulisse eelarvesse. Eestisse jäi vaid 352 miljonit.\n«Ainult käibemaksu esiletoomine ei ole mingi otsustav näitaja,» leiab endine poliitik, majandusteadlane ning üks Isemajandava Eesti programmi autoreid Tiit Made, kes näeb lätlaste teadustööl tagamõtet.\n«See on poliitiline ja propagandistlik manifestatsioon endise okupandi vastu,» arvas Made. «Loomulikult on ka eestlastel hinges okas: see jääb ja läheb põlvest põlve edasi, sest naaber on meil üks igavene agressor. Nii nagu Venemaa levitab meie kohta libauudiseid ja annab märku, et ühel heal päeval tuleme jälle, tahame ka meie (Balti riigid – toim) midagi vastu panna,» märkis ta.\nOkupatsioonikahjude kokkuarvutamine ning rahanumbrite esitamine on Made sõnul nagu emotsionaalne-poliitiline kaigas, mis ei kõiguta endist okupanti siiski eriti. Aga vähemalt ärritab kergelt. «See on väike ebamugav sääsetorge.»\nSamas olevat ka seda vaja. «Venelane ei armasta sellist inimest, kes palub midagi alandlikult müts näpus või on alandlik. Vene poliitik austab neid, kes üritavad talle vastu vahtimist anda. Lätlase uurimistöö on siis vastu lõugu andmise rubriigist ja seda tuleb aeg-ajalt kasutada, sest muidu sõidab idanaaber meist muudkui teerulliga üle,» rääkis Made.\n«Pigem on siin kandis domineerinud arvamus, et meil on midagi Venemaa käest küsida,» ütles Tartu Ülikooli majanduspoliitika professor ning iseseisvuse taastamise järel kaubandusministeeriumi aseministrina töötanud Jüri Sepp.\n«Eluraskused võivad osale seltskonnast nõukanostalgiat tekitada, aga kellel on juba selline arvamus kujunenud, seda ei veena ka mingid arvud ümber,» lausus ta.\nLäti teatas näiteks mullu, et Nõukogude okupatsiooni kahju kogusumma on ligi 185 miljardit eurot.\n«Meie erineme lätlastest ja leedulastest selle poolest, et ei ole avalikult esitanud arvet, sest sel pole lihtsalt mõtet. Nagunii ei hakka Venemaa maksma,» ütles Made.\n«Minu arust peab ühiskond mõistma ajalugu ja igasugused kahjunõuded on teisejärgulised. Paljud usuvad endiselt, et nõukogude võim investeeris siia kõvasti,» ütles aga Krūmiņš, kelle sõnul on emotsionaalsete väidete ümberlükkamiseks olemas nüüd dokumendid ja faktid.\nMade, kes on isegi mitmesuguseid arvutusi teinud, ütleb, et Kreml koloniseeris oma anastatud liiduvabariike. «See on ilmne. Liiduvabariigid töötasid kõik keskvõimu heaks ja hüvanguks. Kõigist allutatud riikidest pigistati maksimum välja ja toodi keskvõimu käsutusse. Nii, et suures plaanis lätlased kahtlemata ei eksi,» rääkis Made.\nKas selle kohta saab kinnitust ainult eelarveid analüüsides, selles kaheldakse. Esiteks ei olnud eelarved objektiivsed. «Kui ma olin NSV Liidu rahvasaadik ning Nõukogude Liidu ülemnõukogus arutati eelarvet, siis oli saada ka ehe statistika majandusliku olukorra kohta. Kuid tegelikust olukorrast teadmine ei mänginud eelarve koostamisel kõige olulisemat rolli,» rääkis Made.\n«Tähtsam on ressursside, nii tooraine kui ka valmistoodangu liikumine, mitte raha liigutamine. Hinnad ei peegeldanud tol ajal kaupade väärtust,» tõi välja Sepp.\nEesti sai palju toorainet üleliidulistest fondidest, kuid andis vastu suurema osa oma põllumajandus- ja masinaehituse toodangust, rääkimata tekstiiltoodetest, osutas Made. «Seda vahekorda on väga raske võrrelda, sest hinnad olid kunstlikud ja väärtushinnangud ei vastanud maailma standarditele,» lausus ta.\nEesti NSV valitsuse kunagine peaminister Indrek Toome ütles, et tol ajal ei olnud kellelgi Eestis ülevaadet, kui palju siit raha välja läks ja kui palju tagasi tuli.\n-Eestis tööviljakus kõrgem\n«Mingitest arvudest on minul väga keeruline rääkida. Eestis oli sel ajal tööviljakus palju kõrgem kui mujal NSV Liidus. Kuid jah, ma arvan, et me andsime NSV Liidule rohkem, kui tagasi saime,» meenutas Toome.\nAastatel 1988–1990 Eesti NSV ministrite nõukogu esimees ja peaminister olnud Toome märkis, et sel ajal sõltusid kõik NSV Liidu plaanikomiteest.\n«Just plaanikomitees jagati need arvud, mida üks vabariik pidi andma liidu fondidesse ja mis jäi endale. Sisuliselt tuli käia plaanikomitees iga summat välja kauplemas. Summasid püüti võrrelda eelmise aasta arvudega ja kui olid normaalsed aastad, siis mindi eelmise aasta arvudega välja ja püüti mingisugune kasv tagada,» rääkis Toome. Kui palju raha said teised vabariigid, teati ainult Moskvas, lisas ta.\nSuuremaid objekte tuli Toome sõnul käia eraldi välja kauplemas. Kui jooksvate kulude kokkuleppimine käis Eesti NSV plaanikomitee kaudu, siis näiteks rahvusraamatukogu või uue ooperiteatri rahastamist pidi ajama ministrite nõukogu tasandil.\n«Ma käisin ise Eesti NSV ministrite nõukogu esimehe asetäitjana Moskvas ministrite nõukogus uue ooperiteatri ehitamise raha välja kauplemas. Me pidime selgitama, miks on meile tarvis uut ooperiteatrit, kui meil juba on olemas 1913. aastal ehitatud Estonia. Selle raha me rääkisime lõpuks välja, kuid hoone jäi ehitamata, kuna Tallinnas Pärnu maanteele kavandatud ooperiteatri asukohas kasvas haruldane hõlmikpuu ja siin tekkinud vaidluste tõttu jäi teatrimaja lõpuks ehitamata,» lausus Toome.\nEriti karmi kontrolli all oli valuuta. Kui millegi jaoks oli tarvis valuutat, siis tuli seda samuti käia eraldi kokku leppimas.\n«Meie pluss oli Eesti väiksus. Eesti osa plaanikomiteest eraldatava raha hulgast oli 1–2 protsenti kogu eelarvest ja summad ei olnud kogu Nõukogude Liidu eelarvet arvestades suured. Palju sõltus ka meie ametnike tublidusest ja isiklikest kontaktidest Moskvas,» lausus Toome.\n«Sel ajal tehti üks NSV Liidu riikliku plaanikomitee analüüs, kus võeti arvesse ennekõike eri toodete, «fondide» liikumine riiklikult kehtestatud, mitte turumajanduslike hindadega. Sealt tuli välja, et Eesti küll ise hakkama ei saa,» meenutas poliitik ning Isemajandava Eesti programmi autor Siim Kallas.\n«Sama lugu oli Usbeki NSVga. Kui küsisin neilt, kas nad ei saa ka siis hakkama, kui müüvad puuvilla maailmaturu hindadega, oli vastus: muidugi saame,» lausus Kallas, kelle hinnangul saab teemat adekvaatselt analüüsida vaid siis, kui on olemas maksebilansi andmed. «Neid ei olnud Nõukogude Liidus põhimõtteliselt olemas. Eesti maksebilansi saime valmis 1992. aasta sügisel, siis selgus, et tuleme toime, ja kuidas veel.»\nLäti NSV eelarve aastatel 1949–1990 (kõik arvud on rubla 1961. aasta ekvivalendi alusel)\nLätist läks NSV Liidu eelarvesse 40,6 miljardit rubla\nNSV Liidult tuli Lätile tagasi 24,7 miljardit\nVahe: 15,9 miljardit rubla\nLätile aastatel 1949–1990 NSV Liidu eelarvest tagasi tulnud raha jaotus\nSõjavägi, KGB – 13,3 miljardit\nLäti NSV eelarve – 4,1 miljardit\nMuu – 7,3 miljardit\nLäti NSV tulud ja kulud aastatel 1949–1990\nTulud – 84,9 miljardit\nKulud – 70,4 miljardit\nEesti NSV eelarve 1949. aastal – tulud\nEesti NSV (ilma nõukogude dotatsioonita) – 945 226 890,44 rubla\nNSV Liidu dotatsioon (enamik sõjaväele) – 1 697 089 487,85 rubla\nKokku 2 642 316 378,29 rubla


admin | Ravikanep\nEttepanek tänavakanepi kahjude kahandamise meetmete asjus\n15. aprillil saatis MTÜ Ravikanep juhatus sise- ja regionaalminister Hanno Pevkurile järgmise sisuga kirja.\nLugupeetud minister Hanno Pevkur,\nkirjutame Teile patsientide õiguste kaitsele pühendunud mittetulundusühingu Ravikanep esindajatena.\nOlukorras, kus kannabinoidravi on Eestis põhimõtteliselt lubatud ja võimalik, ent praktiliselt kättesaamatu ka neile, kes seda pakiliselt vajavad, valmistab meile suurt muret asjaolu, et paljud patsiendid, keda teaduspõhine meditsiin muul moel pole aidata suutnud, teostavad kannabinoidravi omaalgatuslikult mustalt turult hangitud kanepiürdi või selle saadustega — mõnikord raviarsti teadmisel, sagedamini salaja.\nMitut sellist juhtumit kajastas hiljuti ka ajaleht Eesti Ekspress (A. Alas, K. Kivi, „Ravikanep on legaalne. Kes takistab selle kasutamist?“, 13. märts). Keelustatuse tingimustes on raske öelda, kui suur osa elanikkonnast sellises sundseisus on, aga arvestades, et paljude levinud tervisehäirete puhul on ravikanep osutunud sama tõhusaks või tõhusamaks kui medikamendid, mida ei hangita mustalt turult, ning osa patsientide jaoks üldse ainsaks ravimiks, mis nende haiguste sümptomeid leevendab, leiame, et see hulk on piisavalt suur, et probleemiga proaktiivselt ministeeriumi tasemel tegelda.\nMeie ettepanek on, et Siseministeerium leiaks vahendid reostatud ja teadmata koosseisuga kanepiürdi ja -saadustega seonduvate rahvaterviseriskide maandamiseks ja ennetamiseks. Meie hinnangul oleks uimastikahjude kahandamise korras hädasti vaja paremat infovahetust uimastiseaduseid jõustavate ametkondade ja avalikkuse vahel.\nKonfiskeeritud kanepi ja kanepisaaduste olemasolevad keemilised analüüsid tuleks avalikustada. Kui seni pole analüüsitud hõivatud uimasteis sisalduvate lisaainete — väetisejääkide, pestitsiidide ja kaalu suurendamiseks lisatud, enamasti tervisele ohtlike adjuvantide — osakaalu, siis tuleks seda edaspidi tegema hakata ja tulemusi jooksvalt avalikustada, et teadlikel tarvitajatel oleks võimalik reostatud kanepit vältida.\nSelge ülevaade sellest, milline on psühhoaktiivse toimeaine THC osakaal ning THC ja psühhoaktiivsust kahandava toimeaine CBD suhe Eesti uimastiturul liikuvas kanepiürdis ja -saadustes ning kui suur osa sellisest kanepist ja kanepisaadustest kujutab tarvitaja tervisele täiendavaid ohte, aitaks nii patsientidel kui ka rekreatiivtarvitajatel langetada nii enda tervise kui ühiskonna heaolu seisukohalt õigemaid otsuseid.\nKuni kannabinoidravi Eesti patsientidele praktiliselt kättesaadavaks ei muutu, jätkub musta turu kanepi pruukimine meditsiinilistel eesmärkidel. Viigem sellest kahetsusväärsest, ent suuresti paratamatust sammust johtuvad tervise- ja ühiskonnakahjud vähemalt miinimumini!\nMTÜ Ravikanep juhatuse liikmed Elver Loho ja Mart Kalvet.\nThis entry was posted in Meie tegemistest and tagged avalik pöördumine, Hanno Pevkur, lisaained, ravikanep, Siseministeerium on 2014/04/16 by admin.\nLõpuks ometi õnnestus registrisse kanda MTÜ Ravikanep ning sai muretsetud ka ühingu pangakonto numbriga 221057621978 juhuks kui keegi soovib meid toetada. Varsti hakkame tegevusega pihta.\nThis entry was posted in Meie tegemistest on 2013/06/14 by admin.\nNii see algab…\nVeebileht on enam-vähem kenasti üles saadud. Facebooki leht ja Twitter on olemas. Uudiskirja saab e-postiga tellida siin. Lähiajal saab vast MTÜ ka ära asutatud: e-riigis tekib asjaajamisega vahel raskusi kui ID-kaart ei tööta.\nThis entry was posted in Meie tegemistest on 2013/03/05 by admin.


Valge Rasedate riided suured suurused Online - Bestaah tasuta kohaletoimetamine\nValge Rasedate riided suured suurused\nLeidsime 12 Valge Rasedate riided suured suurused: 1 - 12\nOn oluline, et rase emad vaataks mood ja tunne mugav Valge Rasedate riided suured suurused. Bestaah.com pakub kvaliteetset Valge Rasedate riided suured suurused taskukohaste hindadega. Ükskõik, kus te asub, Pakume tasuta shipping Valge Rasedate riided suured suurused sa ostsid. Koos Bestaah.com, saate maksta PayPali või krediitkaardiga. Kui te ei ole rahul Valge Rasedate riided suured suurused meie kodulehel, saate naasta meile 30 päeva jooksul. Kogu summa raha tagastatakse teile. Sirvi meie tootekategooriat nüüd, et valida Valge Rasedate riided suured suurused, mis sobib teile.\nValge Rasedate riided suured suurused Online\nTasuta kohaletoimetamine Valge Rasedate riided suured suurused\nOsta Valge Rasedate riided suured suurused Online\nOsta kõrge kvaliteediga Valge Rasedate riided suured suurused online nüüd tasuta shipping. Alates Bestaah.com, saate tellida odav Valge Rasedate riided suured suurused suurus XSS, XS, S, M, L, XL, XXL, XXXL. Me lähetame teie tellimuse 24 tunni jooksul, olenemata sellest, millises linnas te olete, nt Chicago, Berliin, Ateena, Budapest, New Delhi, Dublin, Jeruusalemm, Rooma, Tokyo, Riia, Vilnius, Mexico City, Amsterdam, Wellington, San Francisco jne. Tellides Valge Rasedate riided suured suurused pühade ajal, nagu uusaasta päev, isa päev, ja jõulupüha, võite saada allahindlus kuni 30%. Bestaah.com kujundab ja müüb taskukohase Valge Rasedate riided suured suurused erinevaid võimalusi sobitada kogu oma raseduse. See on hea uudis paljudele moms-to-olla, et kolm taset allahindlusi 5%, 10%, ja 15% on saadaval VIP liikmetele, kes on kunagi tellinud mõned tooted Bestaah.com. Kui olete jaemüüja Valge Rasedate riided suured suurused ja huvitatud hulgi osta, võtke meiega hinnapakkumise ja OEM võimalus.


Ühispank esitas taotluse börsilt lahkumiseks\nVäikeaktsionäridele tehtud ostupakkumise tulemusena on suuromanik Skandinaviska Enskilda Banken (SEB) omandanud 96% Ühispanga aktsiatest. Ühispanga analüüsi ja aruandluse osakonna juhataja Urmas Neetari sõnul on pangal umbes 700 aktsionäri.\nHelsingi börsile esitab Ühispank aktsiate noteerimise lõpetamise taotluse järgmise aasta jaanuaris, sest sealse börsi reeglite kohaselt kehtib ostupakkumine 29. detsembrini.\nÜhispanga aktsiate noteerimise lõpetamisel Helsingi börsil lõpeb automaatselt kauplemine panga aktsiatega ka Berliini, Frankfurti ja Müncheni börsil. Samuti on Ühispank otsustanud esitada Luksemburgi börsile taotluse Ühispanga poolt emiteeritud ning panga aktsiate suhtes vabalt konverteeritavate GDRide noteerimise lõpetamiseks. Kauplemine Ühispanga aktsiatega kõikidel börsidel toimub kuni iga noteerimise lõpetamise otsuse vastuvõtmiseni.\nTallinna börsi juhatuse esimehe Gert Tiivase sõnul lähtub noteerimiskomisjon otsuse langetamisel investorite huvide kaitsest. Tiivas märkis, et Ühispangal on endiselt palju väikeaktsionäre, kuid see ei tohiks olla ettevõttele karistuseks. ?Loodame, et leiame kõiki rahuldava lahenduse,? lausus Tiivas.\nPärast noteerimise lõpetamist on Ühispanga aktsionäridel võimalik müüa panga aktsiaid turuväliselt. Skandinaviska Enskilda Banken on kohustunud ostma Ühispanga aktsiaid hinnaga 38 krooni ühe aasta jooksul pärast nende noteerimise lõpetamist Tallinna börsil.


Hannah Londoni koolidest: “Kõik koolid on oma direktori ja õpetajate nägu.” |\nHannah Londoni koolidest: “Kõik koolid on oma direktori ja õpetajate nägu.”\n27 Nov, 2009 by Hannah\nOHMYGOSSIP – On neljapäeva pärastlõuna, täna on lõpuks üle üheteistkümne teeloleku päeva minu esimene vaba hetk! Oh mida kõike ma selle päevaga ette võtan, mõtlesin eile õhtul. Magan ja puhkan, magan ja veelkord magan! Mõeldud, tehtud, aga… Katsu sa siin niiväga magada kui sisemine rütm elab omasoodu edasi.\nEsimene automaatne äratus toimus kell viis, siis kell seitse ja niimoodi pool unes, pooleldi ärkvel, uimerdasin ennast lõpuks kell üheksa voodist välja. Hakkasin oma fännikirjadele vastama, homseid kaarte signeerima ja tegelesin asjadega, mis on järjekorras viimaste päevadega kuhjunud. Täpsustuseks, mis on fännikaardid, mida ma igal õhtul signeerin? Need on viimase singli „Shadow On The Wall“ kujundusega postkaardid, mille tagaküljel on minu kodulehe aadress, Facebook, Twitter, Myspace ja muude keskondade andmed. Iga laps saab peale kontserti endale mälestuseks ühe fännikaardi ning et asi oleks erilisem ja väärtuslikum, olen kõik need kaardid käsitsi signeerinud.\nAlguses ei tundunudki see mõte väga eriline, kuid tänaseks olen signeerinud ligi kakskümmend tuhat kaarti ja võin kinnisilmi oma autogrammi ükskõik kuhu kirjutada. Mõnel õhtul on küll selline tunne, et veel unes käib käsi signatuuri rütmis. Käimas on tuuri neljas nädal ja väsimus hakkab peale tulema. Koole tuleb aina juurde ning algse nelja nädala asemel on tuuri pikkus veninud kuuele nädalale. Mäletan, mil mu tuurmanager Martin saatis mulle esimese tuuri ajakava dokumendinimega -„Hannah Schooltour V1“. Juba mõne päevaga toimusid muudatused ja lisaesinemised, tulid meilid V2 ja V3, eile saabus postkasti ajakava nimega „Hannah Schooltour V33“. Pea igas koolis on ajakirjanik ja fotograaf kohalikust ajalehest, kes on siiani imestunud ja üllatunud info mahust, mida lastele edastan. Nii mõnigi tuleb end geograafiliselt harima.Tänaseks olen käinud kolmekümne kahes koolis ning tekkinud on mingi arusaam ja mulje briti koolidest ja õpilastest.\nÜldjoontes olen täheldanud, et mida vanem ja väiksem on kool, seda parem ja avatum on õpetajate ja õpilaste suhe. Kõik koolid on oma direktori ja õpetajate nägu. Nii nagu suhtuvad nemad õpilastesse, saavad nad suhtumise ja käitumise vastu. See on tegelikult väga huvitav. Näen koole, kus direktor tuleb mulle ukse peale käsi pikalt ees vastu, õpetajad on lastele rääkinud, kes külla tuleb, kuidas muusikat kuulata ja kuidas esinemise ajal käituda. Paljud koolid on joonistanud silte ja pilte, erinevaid loosungeid, mida nad kontserdi ajal pea kohal hoiavad. Peale kontserti räägib õpetaja lastele, kui tähtis on ka kogu geograafia ja käsitöö osakaal, millest oma 45-minutilise seansi ajal räägin. Direktor tunneb huvi minu tegemiste vastu ja soovib edu – sellistes koolides on võrratud õpilased. Avatud ja kaasaelavad, rõõmsad ja naerusuised. Nad julgevad oma emotsioone välja näidata ning jagavad oma vaimustust. Koridorides on laste joonistatud pildid, igalt poolt vaatab vastu ühise loometegevuse ja koostöö tulemus. Seinu kaunistavad laste kirjutatud loosungid, kuidas selles koolis käitutakse, teineteist kuulatakse ja üksteisesse suhtutakse. Sildid sellest, et keskkonda tuleb hoida ja nõrgemaid aidata.\nSamas on koole, kus vastuvõtjaks on ükskõikne ja kohati närviline, ületöötanud pedagoog, kes suhtub lastesse külmalt ja üleolevalt ning täpselt samasuguse käitumise saab ta ka õpilaste poolt vastu. Sellised lapsed on kinnised ja tihtipeale kompleksides. Nad nagu tahaks kaasa plaksutada, püsti tõusta ja end muusika rütmis liigutada, kuid kardavad kaasõpilaste ees naerualuseks jääda. Selline seltskond tavaliselt põrnitseb ebalevalt enda ümber ja ei oska seisukohta võtta. Kui kellelegi silma vaatan ja naeratan, pöörab laps piinlikult pilgu ära. Viimaselt kirjeldatud koole on kogu minu tuuri jooksul olnud kaks. Mõlemad väga ilusad ja suured koolimajad, uued ja moodsad ruumid, korralikud aulad ja uhked vastuvõtutoad. Vanusegrupp 13-16 eluaastat. Martinil on selliste õpilaste jaoks olemas oma väljend – „to cool for the school“, ehk siis liiga lahedad/popid, et koolis käia. Ja just nii see ka on. Kõige huvitavam selle asja juures on see, et paraku just need koolilapsed sööstavad esimeses järjekorras minu Facebooki ja kodulehele kirjutama. Kirjad on pikad ja huvitavad, on näha, et vajadus ennast väljendada on nendel lastel tunduvalt suurem. Sellised on minu väikesed tähelepanekud koolide erinevuste suhtes. Eks ka rahvused on väga erinevad, nii olen külastanud mustanahalisi koole, põliseid briti koole ning ka peamiselt moslemitest koosneva publiku ees on üles astutud.\nTeisipäeval ööbisin ühes väikeses linnas nimega Coningsby. Hommikul käisin Banovallum School’is, kus oli väga armas ja soe vastuvõtt ja peale lõunat ootas eest Coningsby St. Michaels Primary School. Kahe kooli vahel oli aega kolm tundi ja nii sai natuke kohalikus piirkonnas ringi vaadatud. Väike unine linnake oma tillukese delikatessipoe ja lihabutiigiga. Koertega hommikusi ringe tegevad kummikutes vanapapid ja lillemüüjaga juttu ajavad sätitud vanaprouad. Nurgapealses pubis on päikesepaistel istet võtnud kaks kulunud pintsakute ja päevinäinud sonidega meesterahvast, kes lärmakalt juba teist õlleklaasi lõpetavad. Nii see elu siin käib. Pubikultuur on endiselt hinnas, mis sest, et viimaste kuude majandusraskustes on tuhanded pubid üle Inglismaa oma uksed sulgema pidanud.\nSõidame oma tuuribussiga mööda tillukest külateed, kahel pool teed lambad ja hobused, lehmad ja sokud. Loomi on siin palju, põllud on kenasti korras ja heinamaad ääristatud aedadega, jällekord tõden – Inlismaa maapiirkonnad on tohutult ilusad. Kuna eelmise tuuri käigus sai ainult suuri linnasid nähtud ja mööda neljarealist maanteed kihutatud, siis seekord on just need väikesed maakohad mu südame vallutanud.\nEelmisel kolmapäeval veetsin kaks päeva Liverpool’is. Lisaks koolidele sai käidud kolmes raadiojaamas intervjuud andmas ja esinemas. Üks neist, BBC Merseyside on olnud mitu aastat mu toetaja. Legendaarne DJ Billy Butler on just väidetavalt see mees, kes omal ajal bändi The Beatles avastas. Billy Butler on seitsmekümnele lähenev hallipäine härrasmees, kes BBC Merseyside’i eetris olnud juba aastakümneid. Ta on armastatud raadiohääl, kelle huumor on ehtsalt britilik ning kes võib vahel oma külaliste suu sõna otseses mõttes lukku panna. Esimest korda kohtusin Billy’ga kolm aastat tagasi, mil tegin oma esimest raadiotuuri. Kuna BBC Merseyside’i raadiomajas on saal tiibklaveriga, esitasin pooletunnise intervjuu käigus kolm lugu live’s. Olin natuke pabinas ka, sest mind oli hoiatatud saatejuhi krõbeda huumori eest. Peale oma singlit „You & I“ nõjatus Billy mõtlikult klaveriotsale ja küsis loo refräänile viidates kui suured siis need küünlad seal Eestis ikkagi on? /loo refrään – there was only you… you and I… and by the candle light we made love all night… /„No nii“, mõtlesin – „see on nüüd siis see koht, kus ta mu proovile pani“ ja vastasin – „küünalde suuruse kohta ei oska ma midagi öelda, tean vaid, et nad kestavad väga kaua“. Billy nägu lä\nks laia naeru täis ja nii olingi ta südame võitnud. Kolme aasta jooksul olen tema saates käinud viis korda ning tema toetus ja poolehoid minu tegemiste vastu on suur. Niipalju siis Liverpoolist.\nNädalavahetus lennutas mu Shotimaale, kus toimusid kolme linna jõulutulede süütamised ning neli kontserti. Kui Martini saadetud järjekordset ajakava nägin, kustus igasugune lootus nädalavahetuselt unetunde varastada – laupäeva hommikul stardime 6.40. Tuuribussiga lennujaama ning sealt juba edasi lennukiga Glasgow’sse. Lumiste mägede asemel ootas mind ?hotimaal meeletu paduvihm ja torm. Kaks päeva veevangis olev Cumbria linnake hakkas üleujutustest toibuma ja vihmasadu oli levinud üle terve ?hotimaa. Kõik oli hall ja märg, pimedaks läks juba kell neli päeval. Vahepalaks olgu öeldud, et ?hotimaal elab 5 miljonit inimest ja 7,1 miljonit lammast.\nEsimese linna tulede süütamine toimus kell kaks. Rahvast oli vaatamata masendavatele ilmastikuoludele 2500 ringis. Vihm sadas sõna otseses mõttes diagonaalselt lava august sisse. Esitasin oma kava ja vajutasin koos kohaliku linnapeaga sisse suure nupu – kogu piirkond läks jõulutuledest särama. Kahe tunni pärast kordus kõik juba järgmises kohas nimega Alexandria. Kui Martin mulle ürituse kava ette luges, tuli mul meelde igal aastavahetusel eetris olev lühifilm „Dinner For One“ ning repliik – „same procedure than last time“. Sellised üritused on siin väga populaarsed. Tavaliselt on korraldajaks kohalik omavalitsus koos raadiojaamaga, viietunnise programmi jooksul astuvad üles erinevad artistid, lauljad ja tantsijad, raadiodiskorid korraldavad mänge ja ergutavad rahvast ning lõpuks süütab peaesineja koos linnapea või mõne muu tähtsa tegelasega piirkonna jõulutuled. Loomulikult ei puudu ürituselt ka jõuluvana. Laupäeva õhtule pani punkti esinemine klubis ja voodisse jõudsin kolme paiku öösel.\nHommikul pool kümme toimus intervjuu kohalikus raadiojaamas Your Radio, kes oli ühtlasi jõulutulede süütamise üks korraldajatest. Vaatasin hotelliaknast välja ning pühapäeva hommikune päike pani mu silmad särama. Lootus, et tänane päev vihma ei too, kustus järgmise kahekümne minutiga, mil põhimõtteliselt päike ?hotimaalt lahkus ja taevast hakkas pussnugasid alla sadama. “Shotimaal võib ühe päeva jooksul näha nelja aastaaega,” lohutas mind hotelli portjee. Sõitsime maalilise Loch Lomond’i järve äärde, kus toimus pühapäevane tulede süütamine. Vaatamata paduvihmale, oli seal võrratult ilus. Järv on oma mõõtmetelt merd meenutav, kaldad olid vihmast üleujutatud ning loodus järve ümber on rohke ja lopsakas. Astusin lavale kell pool viis ja märkasin juba esimeste taktide ajal lava ees rõõmsalt hüplevat seltskonda. Pilk jäi pidama suurel Eesti lipul, mida kaasaelajad kõrgele õhku tõstsid. Minu armsad eesti fännid! Hoolimata aina tugevnevast vihmast ja tuulest, karglesid ja huilgasid nad rõõmsalt terve kontserdi aja. Üritus lõppes ilutulestikuga.\nKiirustasime lennujaama ning startisime tormi tõttu pool tundi planeeritust hiljem. Maandumine Heathrow’le oli jube. Torm oli jõudnud ka Londonisse ja meie lennuk tuli lippadi-loppadi taevast alla nagu tuulelohe. Järgmised poolteist tundi elasin selle hekte nimel, mil korteriukse seespoolt oma selja tagant sulgen ja vannivee voolama panen. Kodus, lõpuks.\nNeljapäeva pärastlõuna, 26.november 2009 kell 15.15\nBBC MerseysideblogiDJ Billy ButlerHanna IldHannah SchooltourHannahi gossipi blogiLoch LomondShadow On The WallYour Radio


N2K EE0060218 dataforms\nNational legal reference of SAC designation: Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korraldus nr 615-k Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri nr. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määrus nr 118 Selja jõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri nr.\n3260 26 0.00 M A C A A\n6450 48 0.00 M C C C C\n9010 X 190 0.00 M B C B B\n9050 30 0.00 M B C A A\n9080 X 19 0.00 M A C A A\n91F0 10 0.00 M B C A A\nF 1163 Cottus gobio p P B C C C\nF 1099 Lampetra fluviatilis p C B C C B\nF 1106 Salmo salar p C B B C B\nI 1032 Unio crassus p P C B A B\nSelja jõe loodusala asub Lääne-Virumaal. Loodusala kogupindala on 643 ha, millest siseveekogud katavad 24,2 ha. Loodusala on moodustatud Selja jõe oru ja seal esinevate elupaigatüüpide ning kaitsealuste liikide – jõesilmu ja lõhe – kaitseks. Alal on üldine maastikuline väärtus. Selja jõgi voolab kaunis, põhjarannikule iseloomulikus paealuspõhja lõikunud orus, mida endiselt kujundab maakerge. Suure langusega ja kohati kärestikuline Selja jõgi lookleb järk-järguliselt sügavamaks muutuvas lammorus, millesse lõikuvad kitsad järsuveerulised kõrvalorud. Alamjooksul ulatub oru sügavus kuni 30 meetrini. Leppadest palistatud lammil on kohati säilinud aru- ja lamminiitude kunagist liigirikkust, kõrgetel jõeveerudel kasvad vanu loodusmetsi, kus võib kohata mitmesaja-aastaseid mände.\nSelja jõe loodusalal esindatud elupaigad on jõed ja ojad (3260), niiskuslembesed kõrgrohustud (6430), lamminiidud (6450), vanad loodusmetsad (*9010), rohunditerikkad kuusikud (9050), soostuvad ja soo-lehtmetsad (*9080) ning laialehised lammimetsad (91F0). Jõe elupaiga esinduslikkus on väga hea, metsaelupaikade esinduslikkus mõnevõrra varieerub (hea kuni väga hea). Selja jõe füüsiline kvaliteet on valdavalt hea, palju leidub kärestikulisi ja kiire vooluga jõelõike, mis sobivad lõhe (Salmo salar) ja jõesilmu (Lampetra fluviatilis) kudemisaladeks ning samas leidub palju ka liivase põhjaga potamaalseid (aeglase vooluga) jõelõike, mis sobivad elupaigaks jõesilmu noorjärkudele. Lisaks on loodusala elupaigaks harilikule võldasele (Cottus gobio) ja paksukojalisele jõekarbile (Unio crassus).Selja jõe maastikukaitsealaSelja jõe maastikukaitseala on moodustatud Rakvere Rajooni RSN Täitevkomitee 11. detsembri 1978. a otsusega nr 198 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse alla kuuluvate parkide, botaaniliste üksikobjektide ja maastiku üksikobjektide nimekirjade muutmise kohta» maastiku üksikobjekti Selja jõe ürgoru ning Karepal ja Rutjal asuvate rannamoodustiste baasil.\nPublic National/Federal 59.9\nÕigusaktid: Selja jõe MKA (VV 06.06.2005. a määrus nr 118).\nEE14 Selja jõe maastikukaitseala = 100.00\nOther Selja jõe maastikukaitseala = 100.00\n2005.06.06 Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määrus nr 118 Selja jõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri\nYes Name: Selja jõe maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2017-2026


CV Keskus tööpakkumine Noto Tartu Oü Klienditeenindaja/laomees, Tartu\nTööpakkumise number #696084\nNoto Tartu Oü\nKlientide teenindamine kaupluse müügisaalis ja kassas\nKaupluse ja lao korrashoid\nHea suhtlus-ja eesti keele oskus, inglise keele oskus tuleb kasuks\nTänapäevast töökeskkonda ning toetavat meeskonda\nVäljaõpet ning koolitusi kohapeal\nVõimalust enda töötasu ise mõjutada (põhipalk+lisatasud)\nNOTO on viimistlussalong, mille peamine toode on kvaliteetne ja eksklusiivne\nOleme suunatud projektimüügile. Teeme tihedat koostööd sisearhitektide, sisekujundajate,\narhitektide ja kinnisvaraarendajatega. Noto salongid on orienteeritud ka kõige nõudlikuma kliendi teenindamiseks. Lisaks salongidele pakume me laias valikus kaupa Outlet laokauplustes. Noto Outlet on laia tootevalikuga laokauplus mida iseloomustab suur allahindlus ja võimalus saada kaup kohe kätte.\nNoto bränd sai alguse aastal 2010, meie inimesed omavad sellel turul kogemust üle 20 aasta.\nNoto tooteid on luksuslikes villades, restoranides, hotellides, lasteaedades, kortermajades ja\npaljudes teistes hoonetes.


Summerwood Guesthouse Stellenbosch Lõuna-Aafrika - Hotellide suurimad allahindlused\nAiavaatega kahene tuba\n28 Jonkershoek Road, Stellenbosch keskus, Stellenbosch, Lõuna-Aafrika, 7600 - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nSaid küsimuse Summerwood Guesthouse kohta?\nAiavaatega kahene tuba (Garden View Double)\nTerrace kahene (Terrace Double)\nMäevaatega kahene tuba (Mountain View Double)\nErakordne 9,1 (46 arvustust)\nVõrratu 8,8 (40 arvustust)\nVõrratu 8,2 (25 arvustust)\nNaabrus Stellenbosch keskus Stellenbosch Stellenbosch Stellenbosch Krigeville Stellenbosch keskus\nRohkem majutuskohast Summerwood Guesthouse\nAsudes mugavalt Stellenbosch's, on Summerwood Guesthouse suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Paiknedes vaid 2.4 Km kaugusel linna keskusest, on külalised heas positsioonis, et nautida linna vaatamisväärsusi ja tegevusi. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nSummerwood Guesthouse teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, vahendid erivajadustega külalistele, pakihoid, WiFi , parkla on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Summerwood Guesthouse esile teiste linna hotellide seast.\nHotellis on 9 imeilusat numbrituba, paljud neist sisaldavad lameekraanteleviisor, voodipesu, peegel, rätikud, kapp. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu golfirada (3 km raadiuses), välibassein, aed. Naudi Summerwood Guesthouse ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.\nAgoda arvustused (46)Booking.com arvustused (172)\nKõik reisijate tüübid (46)Ärireisijad (1)Paarid (36)Üksikreisijad (7)Pered suuremate lastega (1)Grupid (1)\nMARY alates Lõuna-Aafrika\nMarrit alates Holland\nJiale alates Hiina\nMajutuskoha Summerwood Guesthouse allahindlus


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Mis meist küll saab???\nMis meist küll saab???\nPostitas murca 17:48 17. Nov 2008\nSeoses sellega, et Tartu linn väga ei kibele Uru keldriruume noortele tervislikuks tegema (lausa vastu punnivad nad, kui nüüd täpne olla), tuli kuidagi üks selline mõte... ma tean, et see võib paljudele tunduda pühaduserüvetus ja teistele lissalt ilmvõimatu, aga... kas keegi viitsiks hoopis rollimängu müüma hakata? Sest selline konkurss tuleb: võinoh, käib juba. See tähendab ruume, nõustamist, koolitatud toetust ja abi igasugust. Hiljem, kui tublid olla, toob see ka raha sisse ja kõik lahe. Ja eelkõige ruumid! Jee! Sest need ruumid on Kalevi tänaval hirmusnunnus majas.\nRe: Mis meist küll saab???\nPostitas Dani 18:26 17. Nov 2008\nNagu ma ka ütlesin:\nma kahtlen sügavalt, et kellelgi õnnestub rollimäng rahaks muundada.\nAga kõigile, kes tõestavad, et ma eksin, soovin palju edu ja tuult tiibadesse!\nPostitas Mutabor 17:43 18. Nov 2008\nMis neil ruumidel häda on?\nAusalt öelda paneb mind see suhtumine veidike imestama - ruumid saite ju tasuta kätte? Nüüd veel remonti ka vaja?\nEesti rahval on vanasõna - vii sant sauna, aita lavale ka, pese selg ka puhtaks.\nEi taha kedagi solvata, kui millestki olen valesti aru saanud, palun mind valgustada ja vabandan ette.\nPostitas arpeau 18:48 18. Nov 2008\nHm, tulevikus võiks ju Urg ka pärmikasse kolida...\nSee saab olema Tartu kultuuritehas ja ju seal mõned ruumid ikka rollimänguritele ka leidub... käpp on ju sees!\nPostitas Dani 0:01 19. Nov 2008\nPargi tänava probleem on selles, et see hallitab ja katus lekib. Muu pole nii oluline. Lekkimine pole ka väga oluline. Aga hallitab see üleni-täiesti-absoluutselt-ja-igatepidi-mürgiselt.\nNeed ruumid, mida Urg praegu kasutab, on pahad, sest mitte keegi ei käi Tähe tänaval, sest see on kohutavalt kaugel. Lille majas käib natuke inimesi, aga seal on väga vähe ruumi. VÄGA vähe.\nAinuke asi, mida me tahame, on see, et päris, ehk siis Pargi tänava, Urus tehtaks hallitusetõrjet, aga linn ei paista kavatsevat selleks raha anda ja ilma selleta surevad kõik ära, kes seal käia tahavad.\nPostitas Bernard 6:31 19. Nov 2008\nMis see hallituse kapitaaltõrje/remont teile maksma läheks? On teil aimu?\nPostitas murca 17:04 19. Nov 2008\nseenetõrje läheks esialgse pakkumise kohaselt 155 000 krooni maksma. seni on mitme arutlusega jõutud selleni, et katuse parandamine ilma tõrjeta oleks mõttetu ja tõrjet teha ilma katust parandamata oleks sama mõttetu. katus läheks umbes 350 000. seal on soojustamine ka sees, mis väga palju hinda ei muuda ja oleks päris kasulik tegelikult.\npärmivabriku kahjuks räägivad järgmised asjaolud\n1. see vajab ka remonti. umbes sama palju, kui pargi 8\n2. pärmivabrik tahab renti, varem olid meil tasuta ruumid\n3. see on kaugel. urglased on väga asukohalembelised, nagu viimased kuud on näidanud\nPostitas rene92 18:36 19. Nov 2008\nKui käimas on mässud ja revolutsioonid\nPostitas sentius 18:53 19. Nov 2008\nmaapealsele majale on 10x odavam ja tõhusam teha remonti, seepärast\nsoovitan mina pigem pärmika suunas vaadata.\ntehke 20kilo eest remonti ja ülejäänud 100+ kilo eest siis rentige ruume.\nerialaselt võin teid nõustada, et uru remont on väga porno, isegi suht võimatu,\nsest seda tuleb teha ülikapitaalselt. Ehk siis tuleks sisuliselt lahti kaevata vundamendini,\nteha soojustus ja hüdroisolatsioon ja siis uuesti täita. kõik muu on raha raiskamine,\nsest soovitud tulemust te ei saa. Lisaks siis veel väga korralik vent. süsteem, mis\nteil ise maksab juba oma 50kilo+\ntegin kunagi kooli ajal uru kohta projekti, nüüd, mõningase kogemuse toel\nütlen teile, et unustage urg igavesti.\nsentius, arhitekt sunnik\nPostitas arpeau 20:45 19. Nov 2008\nNoh, Pärmika remonti ei pea ju teie(!) tegema\nJa rendist rääkides ... üks endine ja praegune kõrgeklassiline rollimängumeister on Tartu Kultuuritehase "Pärmitehas" projektijuht - st ehk annab pisut asju läbirääkida.\nAga ma muidugi ei tea, ma lihtsalt lahmin praegu!\nSt - mind mitte pärast süüdistada\nPostitas Bernard 23:25 19. Nov 2008\n(Asukoht on muidugi alati noortekeskuse suurim valupunkt. Kui asukoht ikka ei sobi siis noored ennast kohale ei vea ja asjast on sellisena raske asja saada. See selleks.)\nRahaliselt olen veendunud, et 5 aasta plaanis tuleb väiksem remont ja pidev üüri maksmine kindlasti soodsam (ja realistlikum) kui üks ja suur kapitalimahutus. Lisaks on Pärmivabriku näol tegemist interaktiivse kultuurikeskkonnaga mis teie tegeimstele kindlasti kaasa aitaks (ja ka vice versa loomulikult).\nMa olen siin vestluses küll täiesti kõrvaline isik aga minu kogemus on, et äriliselt ja/või klubiliselt on rumal praegu igavikulistes terminites mõelda. 5 aastat on MTÜ (või äriplaani) seisukohast, praeguses Eestis VÄGA pikk aeg.\nTe ei ürita lastelastele kodu ehitada vaid üritate elus hoida ja edasi viia kolmanda sektori projekti - muutused käivad asja juurde.\nPostitas sentius 0:39 20. Nov 2008\nlisaks, 5 aasta pärast hetke tegijad/vedajad on reegline muude kohustuste/huvidega,\ninimeste ajast ja motivatsioonist sõltub ikka sigapalju\nPostitas Attila 11:04 23. Dets 2009\nMurca kirjutas lühikokkuvõte sellest, mis Urust nüüdseks saanud on.


Meestearst Margus Punab: Eesti mehed surevad umbes kuus aastat liiga vara - DELFI\nMeestearst Margus Punab: Eesti mehed surevad umbes kuus aastat liiga vara\nMargus PunabFoto: Vallo Kruuser\nPresidendilt Eesti Punase Risti III klassi teenetemärgi pälvinud meestearst Margus Punab jagab tunnustust kolleegidega ja leiab, et Eesti meeste tervis on viimaste aastatega paranenud.\nPunab ütles Delfile, et kuigi ta ei pea ennast väga edevaks inimeseks, siis teenetemärgi pälvimine tekitas küll kõrvust tõstetud tunde.\n"Tegelesin täna 30 patsiendiga. Järsku hakkas nii meilile, Facebooki kui telefoni õnnitlusi saabuma, siis ma olin sunnitud otsima, mis puhul," rääkis arst. "Mul on uhke olla selles seltskonnas, kes teenetemärgi pälvisid, see on väga väärikas seltskond."\nMeeste tervis on kriisist välja jõudnud\n"Oleme meeskonnana töötanud ülikooli meestekliinikus pikka aega ja seda tunnustust jagan ma kindlasti oma kolleegidega," rääkis Punab.\nPunabi sõnul on viimase kolme-nelja aasta arengud olnud positiivsed ja selles mõttes on tunnustus tulnud õigel ajal. "Viimased kolm-neli aastat on meeste keskmine oodatav eluiga tõusma hakanud, see on kõige tähtsam, et me oleme tervisekriisist välja jõudnud," rääkis Punab.\nKuid üldise positiivse dünaamika taustal tõi Punab võrdlusena välja, et Eesti meeste ja naiste oodatava eluea vahel on kümme aastat. Samuti on kümme aastat Eesti meeste ja Rootsi meeste oodatava eluea vahel.\nStabiilsetes ühiskondades peetaksegi tema sõnul normaalseks, kui meeste ja naiste keskmise oodatava eluea vahe on kaks kuni neli aastat. „Eesti mehed surevad umbes kuus aastat liiga vara,“ tõdes Punab.\nBotaanik Toomas Kukk: keskmine inimene võiks rohkem taimi tunda (18) 05.02.2014\nFolklorist Marju Kõivupuu: tunnustust ei tohi devalveerida, siis säilib ka tema mõte (7) 05.02.2014\nOluline on sotsiaalne stabiilsus\nMeeste eluea puhul on Punabi sõnul oluline sotsiaalne stabiilsus. "Mida pikemalt see kestab, seda parem," sõnas ta ja lisas, et väga täpselt joonistub välja, kuidas reageeris meeste eluiga majandusbuumile ja majanduskriisile. "Mehed on sotsiaalse kõikumise suhtes küllalt tundlikud."\nMeeste eluiga pikeneb ja tervis paraneb läbi terviseteavituse edenemise. Eriti nooremas põlvkonnas on arsti sõnul selgelt näha eluviiside muutust. "Inimesed saavad aru, et nad ka tegelikult vastutavad millegi eest," kõneles Punab. "Pikaajaline mure on olnud suhtumine, et arstid vastutavad tervise eest ja mina teen mida tahan. Nüüd on õnneks kohale jõudnud, et iga mats vastutab oma tervise eest ise."\nPunabi sõnul on oluline, et meditsiinisüsteem on samm-sammult harjunud tegelema ka meeste soospetsiifilise teemaga. Ta kiitis perearste, kelle teadlikkus ja suutlikkus meeste tervisemuresid lahendada on viimase viie aastaga hüppeliselt kasvanud.\nUrmo Kübaral võttis teade teenetemärgist käed ja hääle värisema\nToomas Hendrik Ilves tunnustab tänavu teenetemärgiga 99 inimest\nSuhtlusportaal aitab kiiremini meestekliinikusse vastuvõtule saada\nMargus Punab: miks ka mehed peaks noorelt isaks saama\nEestlane mõtleb oma tervisele liiga hilja\nEesti inimesed elavad vanemaks kui kunagi varem


LIP BALM Urban protect Recovery 12 ml | www.beauty24.ee\nKeskkonnasaate kaitsega ja vananemisvastane huulehooldus.\nGlobaalne vanussüsteem - 97% looduslik\nCASMARA on välja töötatud uudse huulehoolduse. UrbanProtect Recovery LIP BALM on multifunktsionaalne huuletäiustaja, mis taasatab intensiivselt, muudab huuled täidlasemaks, loob kaitsva kihi linnasaaste eest ja hoiab ära vananemismärgid, taastades nende noorusliku ilu ning andes huultele kauni roosakuldse sära.\nUrbanProtect Recovery huulepalsam on orgaaniliste looduslike toimeainetega intensiivne niisutav huulehooldus õrna roosikuldse varjundiga, mis taastab ja kaunistab koheselt andes huultele tagasi täidluse.\nLisaks tugevdab selle erakordne keskkonnasaaste tõrjevalem huulte kaitsvat nahabarjääri, kaitstes vabade radikaalide, saastumise (saaste ja keemilised ained) ning fotovananemise eest.\nIlusad, hooldatud huuled on iga päev.\nSobib segi kõige tundlikumale nahale. Eriti soovitatav neile, kes peavad huulepiirkonda ravima või kaunistama.\nPehmendab, taastab intensiivselt ja aitab kiirendada naha loomulikku uuenemisprotsessi.\nTäiustab, parandab ja kaunistab huuli.\nSaastevastane ja antioksüdantne toime, mis tugevdab naha kaitsvat barjääri, luues kaitsekilbi kolme peamise saastumistüübi (õhusaaste, sinise valguse ja keemiliste ainete) vastu.\nNiisutab ja toidab koheselt oma rikastatud tekstuuriga, pikaaegse toimega.\nHuuled on kaitstud õhusaaste ja fotovananemise eest.\nHuuled on sügavalt taastatud ja niisutatud.\nNähtavalt nooremad ja täidlasemad huuled.\nHüaluroonhape: ülitugevalt niisutav toimeaine, mis tungib läbi huultenaha, moodustades kaitsekile,millel on kiire ja pikaajaline toime hoides optimaalset niiskustaset ja täites samal ajal ka kõige väiksemaid kortse.\nMORINGA ÕLI: erakorraline õli, millel on palju häid meditsiinilisi omadusi. Selle hämmastav antioksüdantide A-, C- ja E-vitamiinide ning mineraalide kombinatsioon hoiab ära vabade radikaalide negatiivse tegevuse, luues kohese kaitsekihi. Sellel on ka kõrge beteenhappe sisaldus, mis annab sellele erakordsed taastavad omadused, aidates kuivusest põhjustatud pragudel ja probleemidel kiiremini paraneda.\nDRAGON´S BLOOD LP: 100% looduslik vananemisvastane kompleks, mis intensiivselt pehmendab, toidab, uuendab ja kaitseb huuli. Selle erakordsed komponendid parandavad ja kiirendavad kuivade, pragunenud huulte regeneratsiooni. Sellel on ka arukas saastetõrjefekt ja see võib stimuleerida naha antioksüdante ja detoksifitseerivaid süsteeme.\nSelle täiustatud valem parandab silmnähtavalt välimust ja aitab vältida nähtavaid vananemisilminguid õrnas huule piirkonnas.\nPERFECTLIP +: toimeaine, mis on rikas sinalbiini poolest ja toimib huulepulgana. Soojendava toimega huulepulk parandab huulte väljanägemist seestpoolt, muutes need täidlasemaks ja niisutades ja kaunistades need hetkega. Tulemused on nähtavad juba esimesel korral


Lühike lugu armunud Lõvist. - Kanuti Gildi SAAL\nLühike lugu armunud Lõvist.\nElas kord üks Väike Lōvi, kes oli kõrvuni armunud Võlumõõka.\nVälisel vaatlusel tundus aga, et Võlumõõk ainult kiusas Väikest Lōvi. Koos elasid nad majas nii suures, et mitmeid päevi võis mööda minna ilma, et nad teineteist kasvõi silmapilgukski näinud oleks.\nVäikesel Lōvil jätkus silmi ainult Võlumõõga jaoks. Võlumõõga tunded olid sellest aga tunduvalt jahedamad...\nKui nad jälle taas kohtusid, ei suutnud Väike Lōvi muud teha kui ainiti Võlumõõka silmitseda, vangistatud tema pilku. Ja kui nende teed taaskord lahknesid, nuttis Väike Lōvi kibedaid pisaraid oma rumaluse üle: ‘’Kuidas saab keegi kellelegi nii palju armastust anda, kes neile vastu ainult haiget teha oskab!’’\nÜhel õhtul - kui juba lõputuna näiv arv üksildasi nädalaid oli möödunud ja möiratused ükskõik kui kurvad ja valjud ei tundunud Võlumõõka tagasi toovat - märkas Väike Lōvi liikumist kardinate taga.\n“Kuidas sa said mind ometi nii kauaks üksinda jätta? Kas sa siis ei kuulnud, kuidas ma su järele kaeblesin ja nutsin?’’ möirgas ta Võlumõõga peale. Võlumõõk aga vaikis, tema väljanägemine oli märksa vähem särav ja ilus kui tavaliselt.\nMõne aja pärast, mille jooksul kumbki endiselt sõnagi ei lausunud, võttis Võlumõõk kokku kogu oma võlujõu ja tõusis tera ees kõrgele toa lakke - ja jäi kõlkuma otse Väikese Lōvi pea kohale.\nVäike Lōvi teadis hästi, et see oligi lõpp ning et Võlumõõk oli tüdinenud nende kummaliselt armuloost. ‘’Nüüd olen ma jäänud ilma sinust ja pole mul ka alles uhkuse raasugi! Seetõttu jään ma siia lamama just nii kauaks kui mu väike süda minul ja minu armastusel elada lubab.’’\nPäevi möödus ja Võlumõõk tüdines Väikese Lōvi rumalast ja pimedast imetlusest järjest enam ja enam. ‘’Kas sa tead, et ma olen siin üleval ainult sellepärast, et ma ootan sinu lahkumist.’’ Aga Väike Lõvi jãi endiselt liikumatult paigale.\nPärast seda, ja kui juba 30 päeva oli mööda läinud, ei suutnud Võlumõõk enam taluda Väikese Lōvi säärases seisus nägemist. Väikese Lōvi silmad olid väga väsinud ja ainult vaevu-vaevu suutis ta veel Vōlumōōka toa kōrgustes silmata: tema väike süda lõi sama aeglaselt kui ta väsinud silmalaud. Nii otsustas Võlumõõk, et needus milles nad koos süüdi olid, pidi teist ühe poolt lõpetatud saama. Samal hetkel märkas Väike Lōvi laes liikumist.\n‘’Sa tead, et see on kõik, mis ma sulle iial vastu anda saaksin - ja kui seda oled sa tõesti kõik selle aja oodanud, siis olgu nii!’’ - ja nende sõnadega kukutas Võlumõõk ennast laest alla, otse Väikese Lõvi väikesesse südamesse.\nAngela Maasalu @ 06.12.2018


Müügis ahvatlev vanalinna krunt\nAS Kristiine Kinnisvara on tellinud Eesti Kinnisvarafirmade Liidult krundi müümiseks avaliku suulise oksjoni korraldamise.\nASi Kristiine Center tütarfirma ASi Kristiine Kinnisvara juhatuse esimees Teet Sibrits märkis, et müüdav ligi 500 ruutmeetri suurune krunt on eksklusiivne ning leiab ostja. Ei julge ennustada, milliseks kujuneb oksjonil krundi lõpphind, ütles Sibrits. Kristiine Kinnisvaral on kavas uued projektid, lausus ta, soovimata öelda, kuhu suunatakse krundi eest saadavad miljonid kroonid.\nASi Kristiine Center juhatuse esimees ja omanik Margus Reinsalu ütles, et krunt müüakse maha, sest kaks aastat tagasi 6 miljoni krooni eest kasiino rajamiseks soetatud krundile pole mõtet enam kasiinot teha. «Kasiino tarvis oleks võinud selle maa eest ka rohkem maksta, oleneb, mille jaoks osta,» lausus Reinsalu. Ta ei soovinud ennustada, milliseks kujuneb krundi lõpphind.\nMüüdava maatüki 650 m² suuruse naaberkrundi omanikfirma on Preatoni Agentuur. Krunti haldava Preatoni Agentuuri tütarfirma ASi Pro Kapital juhatuse esimees Andrus Laurits kinnitas, et neile on Kristiine Kinnisvara krunti pakutud. «Oleme mõelnud selle peale, aga hind on liiga soolane ning see 500 m² lisamaad ei annaks meile palju juurde, seletas Laurits.\nTa tõdes, et võimalused midagi arendada oleks Harju tänavaga külgneva naaberkrundi omandamisel suuremad, kuid aeg sellistelt projektidelt kasumit teenida pole küps.\nKinnisvarafirma Uus Maa juht Urmas Laur leidis, et 5,5 miljoni kroonine alghind on normaalne. Kõik oleneb investori võimalustest, mina näeksin seal eelkõige äripindade ja elamispindade kompleksi, ütles Laur. Tema sõnul oleks veelgi tulusam rajada krundile hotell koos äripindadega, kuid niivõrd väikesele krundile ei ole seda võimalik teha. «Ka meie kliendid on krundi vastu huvi tundnud, kuid pole siiani oma jah-sõna öelnud,» lisas Laur.\nASi Kristiine Center omanik Margus Reinsalu sai tuntuks Tallinna Taksopargi erastamisega. Koos tollaste taksopargi töötajatega erastamisel osalenud Reinsalu jättis taksopargi järeltulija Tulika Takso teistele töötajatele ning sai endale osa taksopargile kuulunud kinnisvarast.\nTa müüs vara väidetavalt ülisoodsalt Itaalia ärimehele Ernesto Preatonile, kes rajas krundile Kristiine kaubanduskeskuse.


Martin Helme: kõik sotside radikaalsed algatused nagu kooseluseadus tühistatakse • Objektiiv\nEesti » Martin Helme: kõik sotside radikaalsed algatused nagu kooseluseadus tühistatakse\nRiigikogu liikmed Mart Helme, Martin Helme. Foto: Sander Ilvest, Postimees/Scanpix\n4. detsembril eetris olnud raadiosaates “Räägime asjast” poliitikaelu kommenteerinud Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) poliitik Martin Helme kinnitas, et kõik sotsiaaldemokraatide algatused, millega hävitatakse ühiskonna aluseid – näiteks kooseluseadus –, tühistatakse konservatiivide võimule tulles. Stuudiovestluses osales ka EKRE esimees Mart Helme.\n“Sotsiaaldemokraadid on ideoloogilised fanaatikud ja neid juhib ideoloogiline fanaatik [Jevgeni] Ossinovski näol,” rääkis rahvuskonservatiivide esimees Mart Helme ning loetles sotside eesmärke, milleks on näiteks rahvusriikluse, eestluse ja kiriku hävitamine, globalismi edendamine jne.\nEKRE aseesimees Martin Helme nentis, et uues valitsuses on kogu võrdõiguslikkuse teema libisenud sotsiaaldemokraatide kätte. “Igal juhul pani Ossinovski sellele käpa peale ja siit saab hakata tulema ainult õudus õuduse otsa,” sõnas Martin Helme. “Kõikvõimalikud initsiatiivid, ja eelkõige loomulikult keskenduvad nad haridusele ja lastele. Kõikvõimalikud vähemuste kaitse ja sallivuse nime all toimuvad projektid hakkavad meie koolidesse sisse sadama.”\n“See on puhas kurjus, millega hävitatakse ühiskonna alustugesid,” lisas Martin Helme.\nMart Helme hinnangul hakkab Ossinovski kõnealuse valdkonna ametiposte mehitama fanaatiliste sotsidega – kaadrid otsustavad kõik! – ja marksistide juhitud Rahvusringhääling hakkab neidsamu inimesi oma saadetes ekspertidena kasutama (see toimub juba praegu).\nNii nagu kooseluseadusega – me ei lepi sellega, et ta jääb kehtima. Kui see on meie võimuses, siis me tühistame. Poliitiline territoorium tuleb tagasi võtta ja radikaalsed reformid tuleb tagasi rullida.\n“Mida ma kogu selle kultuurimarksistliku edasimarsi kohta ütlen…” kommenteeris Martin Helme. “Terve mõistusega inimesed, konservatiivsed, rahvuslikult meelestatud inimesed peavad selgelt fikseerima: me ei lepi sellega, et nüüd praegu Ossinovski teeb midagi ära ja siis, kui ükskord võim vahetub, siis me istume selle portsu otsas ja kuidagi kohandume sellega. Nii nagu kooseluseadusega – me ei lepi sellega, et ta jääb kehtima. Kui see on meie võimuses, siis me tühistame [selle]. Poliitiline territoorium tuleb tagasi võtta ja radikaalsed reformid tuleb tagasi rullida. Tuleb tagasi minna normaalsuse juurde.”\nKuula lähemalt siit.\nSildid Jevgeni Ossinovski kooseluseadus kultuurimarksism Mart Helme Martin Helme sotsid võrdõiguslikkus


Tulemused võtmesõna otsingule: "põhiseadus"\n2019 1, Lk 3 - 10\n...rahvaesinduse, riigipea, valitsuse, kohtu ja teiste põhiseaduslike institutsioonide vaheline võimujaotus; ja kolmandaks......vaheline võimujaotus; ja kolmandaks, ka moodsamates põhiseadustes, hulk nn sünnimärke, mis kirjeldavad rahvale olulisi...\n2019 1, Lk 11 - 23\n...Nii avalikkus, Riigikohus kui ka põhiseaduse asjatundjate kogu liikmed on juhtinud tähelepanu......põhiseaduse asjatundjate kogu liikmed on juhtinud tähelepanu põhiseaduse kitsaskohtadele, mis seonduvad riigi otsustusõigusest...\n...normid võib jagada kaheks: põhiõigused ja ülejäänud põhiseadusnormid. Viimastest reguleerib enamik riigikorraldust......Nimelt eeldab kohtuotsuse põhjendus seisukohavõttu, kas põhiseaduse § 1 – „Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik...\nPetturlik hr Rottmann, föderaliseeruv Euroopa ja põhiseaduse aluspõhimõtted – poleemiline pastišš\n2013 4, Lk 223 - 233\n...problemaatika seotud Eestis samuti populaarse diskussiooniga põhiseaduse aluspõhimõtete (ja nende kaitsmise võimaluste) üle......õigupoolest tänaseni) ägedalt eurointegratsiooni põhiseaduslike piiride üle, tõukudes muuhulgas Riigikohtu üldkogu...\nPõhiseadus ja proportsionaalsus – kas pilvitu kooselu?\n2013 2, Lk 79 - 97\n...üldiseks seaduse tõlgendamise meetodiks. Iga seaduse, ka põhiseaduse mõte on piirata mingil moel otsustaja valikuid. Proportsionaalsustesti......valikuid. Proportsionaalsustesti laiendamisel kogu põhiseadusele ähvardab viimase õiguslik sisu aga aheneda puhtvormiliseks...\nEuroopa Liidu arengusuunad ja Eesti põhiseadus\n2013 1, Lk 3 - 26\n...päevadel Tartus hoiatas Riigikohtu esimees Märt Rask, et põhiseaduse täiendamise seaduse tõlgendusvõimalused Euroopa Liidu......delegeerivad sammud. Käeolevas artiklis vaadeldakse põhiseaduse täiendamise seaduse ja põhiseaduse § 1 muutmise vajalikkust...\nEesti põhiseaduse aluspõhimõtted omariikluse garantiina\n2011 1, Lk 3 - 11\n...Tähistust „põhiseaduse aluspõhimõtted“ ei leia me Eesti Vabariigi põhiseaduse......aluspõhimõtted“ ei leia me Eesti Vabariigi põhiseaduse enda tekstist. See tähistus sündis koos Eesti vastuvõtmisega...\nPõhiseaduse muutmine ja muutused põhiseaduses\n2011 1, Lk 12 - 26\n...Pärast põhiseaduse täiendamise seaduse vastuvõtmist ja sellele Riigikohtu......sellele Riigikohtu poolt antud tõlgendust, et osa põhiseaduse sätetest on muudetud ja osa saab kohaldada vaid siis......kooskõlas Euroopa Liidu õigusega, on tekkinud olukord, kus põhiseaduse sätete kehtivuse suhtes valitseb ebamäärasus. Demokraatliku...\n...liikmesriikidesse. Käesolevas artiklis vaadeldakse Saksa põhiseaduse sätteid Euroopa integratsiooni kohta ning ülimuslikkuse......moodustis. Selle on loonud liikmesriigid, kasutades oma põhiseaduste väljapoole suunatud norme. Liikmesriikidele jäid...\n...Eestis viimastel aastatel juristide meeli kütnud põhiseaduse aluspõhimõtete ehk nn kaitseklausli temaatikat võib......vaidlusena selle üle, milline kohus peaks kaitsma Eesti põhiseaduses sisalduvaid õigusi ja põhimõtteid. Ühe seisukoha...\n...Samamoodi kipub ka konstitutsioonilise identiteedi (põhiseaduse aluspõhimõtete) kaitsmise mõttekuse ja viiside üle......Samamoodi kipub ka konstitutsioonilise identiteedi (põhiseaduse aluspõhimõtete) *3 kaitsmise mõttekuse ja viiside...\nMõningad vaatekohad Euroopa õiguse ja põhiseaduse vahekorrale. Kas Euroopa Liit on riik?\n2010 5, Lk 346 - 353\n...liikmesriikide poolt aktsepteeritud. Liikmesriikide põhiseaduste ja Euroopa Liidu õiguse vahekorra küsimus on aga......ülimuslikkuse küsimusega. Artikkel peatub liikmesriikide põhiseaduste ja Euroopa Liidu õiguse vahekorral, mis seostub...\nMis on järel põhiseadusest? Veel kord Euroopa Ühenduse õiguse ülimuslikkusest\n2008 9, Lk 583 - 597\n...Riigikohtu halduskolleegiumi ja põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi mais ja juunis 2008......2008 tehtud lahenditega selgitati Riigikohtu rolli põhiseaduslikkuse järelevalve teostajana olukorras, kus Eesti...\nEesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne. Teine täiendatud väljaanne. Tallinn: Juura, 2008. 885 lk.\n2008 8, Lk 580 - 580\nArtikkel saadaval ainult pdf formaadis Artikkel saadaval ainult pdf formaadis ...\nPilk Eesti õigusmaastikule põhiseaduse täiendamise seaduse valguses. Euroopa Liidu õigusega seotud võtmeküsimused põhiseaduslikkuse järelevalves\n2007 8, Lk 523 - 536\n...rahvahääletusel otsustati Eestis Euroopa Liiduga ühinemise ja põhiseaduse täiendamise seaduse vastuvõtmise kasuks. Käesolevas......artiklis vaadeldakse, mis on Eesti õigusmaastikul seoses põhiseaduse täiendamise seadusega muutunud: kuidas Eesti kuulumine...\nKas vajame uut põhiseadust?\n2005 3, Lk 147 - 151\n...õhiseadus saab areneda mitmesugusel moel. Esiteks areneb põhiseadus muutunud tavade, nn konstitutsiooni konventsioonide......tavade, nn konstitutsiooni konventsioonide kaudu. Teine põhiseaduse arengutee on põhiseaduslikkuse kohtuliku järelevalve...\n...Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi algusega seoses......publikatsioonidel, vaatleb seda küsimusteringi Eesti põhiseaduse vaatepunktist. Artikkel otsib vastust küsimustele......vaatepunktist. Artikkel otsib vastust küsimustele, kas Euroopa põhiseaduse lepingu puhul on tegu põhiseaduse või välislepinguga...\nKüsimus Euroopa põhiseaduse lepingu kooskõlast Prantsuse põhiseadusega. Conseil constitutionnel’i 19. novembri 2004. a otsus\n2005 1, Lk 13 - 27\n...valitsusjuhid ja riigipead allkirjastasid Roomas Euroopa põhiseaduse lepingu, s.o 29. oktoobril 2004, pöördus Prantsuse......Vabariigi president Jacques Chirac vastavalt Prantsuse põhiseaduse artiklile 54 Conseil constitutionnel’i poole küsimusega...\nTööõigus ja põhiseadus\n2004 5, Lk 302 - 308\n...Kehtiv töölepingu seadus koostati põhiseaduse-eelsel perioodil ning võeti Ülemnõukogu poolt vastu......tööõigusregulatsiooni kujundamisel on vajalik arvestada Eesti põhiseaduses toodud nõuete ja suunistega. Põhiseaduses töösuhete...\n...Euroopa Liit paari aasta pärast, mis on Eesti praeguse põhiseaduse ja selle muutmise eripära ning miks senipakutud lahendus......muutmise eripära ning miks senipakutud lahendus Eesti põhiseaduse muutmiseks ehk nn kolmas akt ei ole parim võimalik...


Kuidas valida õige allergiavastane geel-lakk? - Tüübid Liitkondade poletik Margib ravi\nLiitkondade poletik Margib ravi.\nKirurgilise või laserkorrektsiooni tulemuste analüüs. Silma murdumisvahendi ebapiisav läbipaistvus katarakti esinemise tõttu.\nRaske vaimse häire esinemine patsiendil. Ravimi seisund või alkoholimürgistus. Atropiniseerumine võib põhjustada allergilist reaktsiooni. Selle esinemise korral peatatakse ravimi instillatsioon koheselt ja teatatakse viivitamatult vastavale spetsialistile. Refraktomeetri tööpõhimõte Uuringu kestel kiirgab refraktomeeter infrapunakiirgust. Andurid loevad saadud infot ja arvutiprogramm teeb esialgsete ja hiljuti saadud andmete võrdleva analüüsi, mille alusel tehakse iga Kuunarnuki liigese pingutab kliinilise murdumise arvutus.\nTulemused kajastuvad monitoril ja kohe trükitakse. See on olnud kuu, sest ma unustasin klaasidest. Oh, kuidas ma kannatasin, pidevalt naeratasin, et oleksin näinud vähemalt midagi, häbelik prillide kandmiseks, aga ma ei saanud läätsed kanda. Laserkorrektsioon kirurgia on kallis ja nad ütlevad, et nägemus kaob mõne aja pärast veelgi.\nKeegi, kellel on vaene nägemine - loe kindlasti!\nPatsient istub seadme ette ja nad pakuvad oma lõua peal hoidmiseks spetsiaalses pesas, samal ajal vajutades oma otsa vastu ülemist riba. Pärast seda määrab spetsialist patsiendi pea uuringu jaoks vajalikus asendis: see peab jääma paigalseisuks kogu diagnostilise protseduuri kestel. Vilkuv on lubatud. Iga silma uuritakse eraldi. Patsient saab seade fikseerimisel pildistama.\nViimase põlvkonna seadmed näitavad üsna keerukaid Liitkondade poletik Margib ravi, mis võivad huvi pakkuda isegi noortele patsientidele, mis on eduka uuringu jaoks oluline.\nJuhtkangi abil juhib spetsialist seadet õpilase keskel. Uuringu tulemused kajastuvad seadme kuvaril ja kohe trükitakse. Diagnostilise protseduuri kestus on üks kuni kaks minutit. Dekodeerimise tulemused Lõppväljaanne sisaldab kolme veergu: Kolonn SPH sisaldab teavet selle kohta, millist tüüpi möödujaid patsiendil leitakse.\nTeisisõnu: kas tal on normaalne nägemine, kas ta on lühinägelik või on ta kaugelearenenud. Kolonni "silinder" CYL sisaldab teavet selle kohta, millised läätsed peavad nägemist parandama. Axis-kolonn AXIS tähistab objektiivi nõutavat nurka. Väljaprindi lõpus on näidatud õpilaste vaheline kaugus PD. Silmade murdumine varieerub kogu inimese elus.\nUuesti vastsündinud lapsed on tavaliselt kaugel. Kuni aastaseks on ainult üks kolmandik nende arvust kaugele vaadatud.\nEakatel inimestel läätse vananemise tõttu muutub refraktsioon nõrgemaks: areneb seniilne kaugus. Meeldib see artikkel? Järgige meie VKontakte gruppide saidi värskendusi. Jagage seda artiklit oma sõpradega suhtlusvõrgus: Autorefraktomeetria Üks tänapäevaseid meetodeid silma murdumise määramiseks on autorefraktomeetria. Uuringus eraldab seade pupilli kaudu suunatava infrapunakiiri valguse võrkkestale. Läbi optilise andmekandja lööb see ümber ja kajastub silma põhjaosas, tagasi.\nAndurid registreerivad oma parameetrid ja programm, võrreldes neid originaaliga, arvutab silma kliinilise murdumise. See on põhjus, miks refraktoomeetria tulemused ei ole tingimusteta aluseks optilise korrektsiooni määramisele. Otsus selle vajalikkuse ja korrigeerivate läätsede tugevuse üle otsustab silmaarst subjektiivse valiku subjektiivne refraktomeetriline meetod abil.\nAutorefraktomeetri meetod on väga lihtne ja ei vaja palju aega. Patsient istub seadme ees soovitud asendis. Iga silma uuritakse individuaalselt.\nPatsiendil palutakse vaadata objekti fikseerimissiltimis asub tingimusteta lõpmatutel vahemaadel, et maksimeerida majutuse lõõgastumist. Juhtkangi abil kontrollib seadet õpilase keskpunkti, seejärel toimub Liitkondade poletik Margib ravi automaatses või manuaalses režiimis.\nUuringu lõpus saab tulemusi printida. Nagu skiaskoopia korral, saavad patsiendid pärast tsükloplgeedi ka usaldusväärsemaid tulemusi, mis aitab majutust maksimaalselt lõõgastuda. Kaasaegsed seadmed ei saa mõõta ainult silma kliirensit.\nNende abil saab hinnata sarvkesta refraktsiooni, selle raadiust, läbimõõtu. Need andmed on kontakttundide korrektsiooni valimisel hädavajalikud, selgitades astigmatismi tüüpi sarvkesta, lääts.\nAutorefraktomeetri näitajate tõlgendamine 1 Ref - Refraktomeetri tulemused. Tavaliselt on autorefraktomeetri seadistustes eelseadistatud negatiivsed miinus silindrid.\nSilindri suurus näitab alati kahe peamise meridiaani refraktsiooni erinevust.\nÜks tänapäevaseid meetodeid silma murdumise määramiseks on autorefraktomeetria. Autorefraktomeetri näitajate tõlgendamine 2 R - parem silm. Autorefraktomeetria on visuaalse arvuti diagnostika meetod, mis võimaldab läbi viia silma sarvkesta uurimist. Selle protseduuri abil suudab arst diagnoosida isegi kõige minimaalsed refraktsioonihäired astigmatism, lühinägelikkus ja kaugelenägemine.\nKuidas autorefraktomeetriat tehakse? Autorefraktomeetri läbiviimisel levib refraktomeetri infrapuna valguse kiir. Selle valguskuju kujundatakse sensorite abil enne ja pärast seda, Liitkondade poletik Margib ravi valgus läheb silmast välja. Kõik saadud andmed analüüsitakse arvutiprogrammide abil. Kogu protseduur viiakse läbi automaatselt ja patsient peab jääma veel mõnda aega ja fokusseerima oma silmad kinnitusmärgile.\nMurdumisnäitaja kindlaksmääramine võimalikult täpselt on vajalik majutuse täielikku lõõgastumist.\nSelle kinnitusmärgi jaoks, mis on määratud maksimaalse vahemaa ulatuses. Selle protseduuri peamine eelis on võimalus saada kõige täpsemaid andmeid astigmatismi hulga ja refraktsiooni erinevuse kohta mõlemas silmas. Autorefraktomeetri plussid ja miinused Loomulikult pole autorefraktomeetria ilma vigadeta, kuid isegi nad ei saa vähendada selle uurimismeetodi populaarsust.\nSelle tulemused vajavad meditsiinilist tõlgendamist ja võivad olla aluseks edasistele uuringutele. Opthometrist kindlasti huvitab autorefraktomeetria tulemusi läätsede või prillide valimisel, kuid silmaarstid eelistavad mitte piirduda ainult autorefraktomeetriga.\nTuleb märkida, et seda protseduuri ei saa teha patsientidele, kes kannatavad läätse, klaaskeha või sarvkesta hägustumise all. Tänapäeval kasutatakse fikseerimispunkti üha enam uue aasta puu, ballooni või maja kujutist.\nSellised pildid aitavad meelitada patsiendi tähelepanu ja hoiavad teda teatud aja jooksul. Vanemad seadmed kasutasid ringikujutise fikseerimispunkti, nii et patsientide eriti laste tähelepanu äratamine oli üsna keeruline. Täna, selleks et kontrollida lühinägelikkuse tuvastamist.\nSeda diagnoosi nimetatakse autorefraktomeetriks ja selle eesmärk on sarvkesta uurimine. Kõik murdumisvastased rikkumised registreeritakse väga täpselt ja kontrollimenetlust saavad täiskasvanud ja lapsed.