Kallid Armani kingad hakkasid juba poole tunni kandmisega lagunema - Kasulik.ee\nMees kandis 216 eurot ja 30 senti maksnud kingi umbes pool tundi ja märkas siis, et parema kinga kannatüki õmbluse niit puudub osaliselt ning et samas kohas hakkab vaikselt ka naha värv kooruma.\nMees esitas kauplejale pretensiooni jalatsite asendamiseks või ostusumma tagastamiseks. Ekspertarvamusele tuginedes asus kaupleja seisukohale, et tegemist on ekspluatatsiooniveaga ehk kingade valest kasutamisest tingitud veaga ning jättis pretensiooni rahuldamata.\nTarbija kauplejaga ei nõustunud ning soovis lepingust taganeda ja ostusumma tagasi saada. Tema väitel ei vasta jalatsid kvaliteedinõuetele ega lepingutingimustele. Seda peaasjalikult juba seetõttu, et ekspertiisist tulnud jalatsil oli värvikahjustus mitmekordselt suurem, võrreldes sellega, mis oli olemas jalatsi kauplusele tagastamise hetkel.\nKlient väidab, et ei ole kokku puutunud ekspertiisiaktis mainitud agressiivse keemilise aine ega muu põletava asjaga. Jalatsitel on mehe hinnangul varjatud defekt, mis oli olemas lepingu sõlmimise hetkel, kuid ilmnes alles kandmisel.\nKingad müünud poe esindajate hinnangul ei ole kliendi esitatud avaldus tarbijavaidluste komisjonile kuidagi põhjendatud. Nimelt ostis tarbija jalatsid 17. oktoobril kell 11.49 ja tagastas need kell 13.13, kuna viitas ilmnenud defektile. Kaupleja vastutab seaduse järgi aga siis, kui tegemist on tootmisdefektiga.\nKuna tellitud sai ekspertiis ning ekspert tootmisdefekti ei tuvastanud, pood vastutust ei võta. Müümisel vastasid jalatsid lepingutingimustele, puudused on tekkinud kasutamisel ja nende eest vastutab tarbija, lisab poe esindaja.\nSeadus näeb ette, et ostjale antav asi peab vastama lepingutingimustele, muuhulgas ka kvaliteedi osas. Kogutud tõendid ütlevad aga, et pood müüs ebakvaliteetse toote.\nKomisjon vaatles istungil koos ekspert Helgi Roosimäega vaidlusaluseid jalatseid ja tuvastas, et parema poolpaari taguse ja kannatüki liitekohas esineb värvikahjustus, mille ulatus hõõrdumisel suureneb, ning defekti kohas on kannatükki kinnitava õmbluse niit puudu.\nEksperdi arvamuse järgi on kingade tootmisel kasutatud nahka, mis ei parku ega võta endasse värvi ning ilmnenud kahjustuste puhul (nii värvi koorumine kui ka õmblusel niidi puudumine) on tegemist tootmisdefektiga.\nKomisjon peab ekspert Roosimäe arvamust põhjendatuks ja usaldusväärseks. Kaupleja väidab, et tegemist on ekspluatatsioonidefektiga ja tugineb oma seisukohas Nora Kasemaa ekspertiisibüroo konsultatsioonile.\nKomisjoni hinnangul ei ole kaupleja esitatud tõend veenev. Vastuseks kaupleja väitele, et kui tegemist oleks olnud müügihetkel defektse tootega, oleks pidanud seda märkama nii tarbija kui ka klienditeenindaja, märgib komisjon, et kinga kannaosas asuval õmblusel niidi puudumist ei pruukinud jalatsite jalga proovimisel koheselt märgata.\nVärvikahjustus tekkis küll kandmisel, mis aga ei tähenda, et tegemist pole tootmisdefektiga.\nToode peab olema valmistatud sellise tehnoloogiaga ja sellisest materjalist, mis võimaldab otstarbekohast kasutamist.\nKui jalatsite pealisnahal hakkab nahk kooruma juba väga lühiajalisel otstarbekohasel kasutamisel, siis selline puudus ei ole hinnatav ekspluatatsiooni defektina.\nNeil asjaoludel on komisjon seisukohal, et tarbijale müüdud kingapaar ei vastanud seaduses toodud tingimustele. Seadus näeb ette, et kui asi ei vasta lepingutingimustele, võib ostja nõuda müüjalt asja parandamist või asendamist.\nKäesoleval juhul pole defekti eripära arvestades asja parandamine ilmselt võimalik, jalatsite asendamisest on kaupleja õigustamatult keeldunud. Seega on tegemist olulise lepingurikkumisega ning tarbijal on õigus lepingust taganeda ja kingade eest tasutud 216,30 eurot tagasi saada.


Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja\nValga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri\nValga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla ühine jäätmehoolduseeskiri - sisukord\n§ 26 Jäätmeveo kontsessioonilepingu ennetähtaegnelõpetamine\n§ 51 Määruste kehtetuks tunnistamine ja määruse jõustumine\nRT IV, 05.10.2017, 4\nVastu võetud 29.09.2017 nr 69\n(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab jäätmehoolduse korralduse ja määrab kindlaks jäätmeseaduse § 71 lõikes 2 sätestatud jäätmehoolduse korraldamise nõuded, jäätmeliigid millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sageduse ja aja, jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra ning järelevalve jäätmekäitluse üle Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla haldusterritooriumil.\n(3) Teavet Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla haldusterritooriumil asuvate pakendipunktide, kogumispunktide, jäätmejaamade ning korraldatud jäätmeveo ja jäätmekäitlejate kohta saab omavalitsuste veebilehtedelt.\n2) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed - kodumajapidamises, jaemüügikohas ja toitlustusasutuses tekkinud toidu- ja köögijäätmed;\n3) Jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud rajatis või ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.\n4) jäätmejaam on üldjuhul detailplaneeringu ja projekti alusel rajatud ning tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht, kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmaseks töötlemiseks kogumismahutid, sh ohtlike jäätmete kogumismahutid;\n6) jäätmekäitlusleping – jäätmevaldaja ja jäätmekäitleja või jäätmevedaja vahel sõlmitud leping, millega jäätmekäitleja või jäätmevedaja võtab endale jäätmete osalise või täieliku käitlemise kohustuse ning millega jäätmekäitleja muutub jäätmevaldajaks pärast seda, kui jäätmevaldaja on jäätmed üle andnud, kui leping ei näe ette teisiti;\n7) pakendipunkt – pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendite ja pakendijäätmete mahutite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele;\n8) segaolmejäätmed ehk prügi – olmejäätmed, mida ei ole liigiti kogutud või liigiti kogutud olmejäätmetest üle jäänud sortimisjääk;\n9) suurjäätmed – olmejäätmed, mida kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada segaolmejäätmete kogumismahutisse (mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid jms). Suurjäätmetena ei käsitata ehitusjäätmeid ning suuremõõtmelisi probleemtooteid (autoromud või nende osad, vanarehvid, elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid, pesumasinad, telerid, külmkapid, elektripliidid) ja muid tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid;\n10) tühisõit – vedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule või krundile tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmeid ära vedada jäätmevaldaja poolse eeskirjas sätestatud nõuete täitmata jätmise tõttu;\n11) vedaja – jäätmekäitleja, kellele kohalik omavalitsus on riigihanke tulemusena andnud teenuste kontsessiooni korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla haldusterritooriumil.\n4) korteriomandite või korterihoonestusõiguse korral korteriühistu. Kui korteriühistut moodustatud ei ole, siis korteriomanike poolt volitatud isik või korteriomanikud eraldi;\n(2) Kui jäätmetekitaja ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 nimetatud isikud on erinevad, määratakse nendevaheline kohustuste jaotus üüri-, rendi- või jäätmekäitluslepinguga. Selle puudumisel, korraldab jäätmete käitlemise jäätmete asukohajärgse kinnistu omanik.\n(2) Juriidilisest isikust jäätmevaldaja (sh korteriühistu, kinnisvarahalduse ja -hooldusega tegelev ettevõtja) on kohustatud teavitama oma hallatava hoone elanikke või oma ettevõtte töötajaid Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla jäätmehoolduseeskirja nõuetest.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut kohaldatakse ka kaubanduses, tööstuses, ametiasutustes ja mujal tekkinud kodumajapidamise jäätmetega samalaadsete jäätmete kohta, mis vastavad jäätmeseaduse §-s 7 esitatud olmejäätmete mõistele.\n(5) Liigiti kogutavad toidujäätmed tuleb paigutada kogumismahutisse paberist või muust biolagunevast materjalist kotti pakendatult. Toidujäätmete kogumismahutisse ei tohi panna kompostimiseks kõlbmatuid jäätmeid.\n(6) Segaolmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja haisvad jäätmed tuleb panna mahutisse pakendatult ning need ei tohi levitada haisu, põhjustada ohtu inimestele ega määrida mahutit.\n(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmed peab jäätmevaldaja viima selleks ettenähtud kohta (ohtlike jäätmete vastuvõtukoht, pakendijäätmete kogumiskoht, jäätmejaam või muu eraldi määratud vastuvõtukoht) või andma üle asjakohast luba omavale jäätmekäitlejale. Täpsem info jäätmete, s.h. suurjäätmete kogumiskohtade kohta on omavalitsuste veebilehtedel.\n1) paberi- ja kartongi mahuti, kui kinnistul on vähemalt 5 korterit mis ei ole puuküttega;\n(2) Vähem kui 5 korteriga kinnistul tuleb paberit ja kartongi koguda liigiti ning viia need jäätmejaama või avalikku kogumispunkti, kui kinnistul asuv ehitis ei ole puuküttega.\n(4) Kui mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul tekib paberit ja kartongi, immutamata puitu ja biolagunevaid jäätmeid eraldi üle 50 kg nädalas, tuleb seda liiki jäätmed eraldi koguda ning viia jäätmejaama või paigutada eraldi kogumismahutisse ning anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule. Käesoleva lõike tähenduses ei loeta paberi ja kartongi hulka kuuluvaks dokumente, mis tuleb hävitada õigusaktides sätestatud juhtudel.\n(2) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sealhulgas külmkapid ja muud külmutusseadmed, elektripliidid, pesumasinad, audio- ja videotehnika, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda jäätmejaama, jäätmeluba omavale isikule või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.\n(7) Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud tagama avaliku kogumispunkti ümbruse heakorra vähemalt kolme meetri raadiuses kogumispunktist.\n(4) Pakendipunktide asukohad kooskõlastab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon omavalitsuse organiga.\n(2) Müügikoht, mille suurus on alla 200 ruutmeetri, võib tagatisrahaga pakendi tagasivõtmise korraldada väljaspool oma müügikoha teenindusmaa piire, kuid müügikoha kauplemisajal ja ainult kohaliku omavalitsuse organi nõusolekul.\n(1) Liigiti kogutud biolagunevad jäätmed tuleb kompostida kohapeal vastavalt eeskirja nõuetele või vedada kompostimiseks lähimale kompostimisväljakule või muusse vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohta.\n(4) Biolagunevaid jäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas. Tihe- ja kompaktse asustusega alal võib toidujäätmeid kompostida ainult selleks ettenähtud suletavas kompostris.\n(1) Segaolmejäätmete kogumismahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust, kuid tiheasustusalalt mitte harvemini kui üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul, v.a omavalitsuse poolt korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud isikud.\n(2) Pakendimahutit või paberi ja kartongi mahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist, haisu teket ning ümbruskonna reostust, kuid mitte harvemini kui üks kord 12 nädala jooksul.\n(6) Jäätmevedaja teavitab jäätmevaldajaid jäätmeveo toimumise aegadest kirjalikult või e-posti teel vastavalt kokkuleppele jäätmevaldajaga.\n1) ühepereelamu ja suvilate jäätmete kogumiseks jäätmekotti (maksimaalselt 10kg), mis peab oma vastupidavuselt tagama jäätmete üleandmise ning olema keskkonnaohutu;\n2) põhiliselt plastist 80–1100-liitriseid kaane ja käepidemega kogumismahutit, mis vastavad Eesti Vabariigis kehtivale standardile ja mida on võimalik tõstemehhanismi abil jäätmeveokisse tühjendada;\n3) põhiliselt metallist 1,5–4,5 m3 suurust kaanega kogumismahutit, mis vastavad Eesti Vabariigis kehtivale standardile ja mida on võimalik mehaanilisel teel jäätmeveokisse tühjendada või käitluskohta toimetada;\n5) süvakogumismahutit, mis vastavad Eesti Vabariigis kehtivale standardile ja mida on võimalik mehhaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada.\n(4) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate paberi ja kartongi kogumismahutite vähim suurus jäätmetekkekohtadel on 240 l ning mida peab tühjendama vähemalt kord kvartalis.\n(5) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumismahutite maksimaalne suurus jäätmetekkekohtadel on 240 liitrit mida peab tühjendama vähemalt üks kord 14 päeva jooksul.\n(1) Kogumismahuti või kogumismahuti hoiukoha või aiavärava lukustamise korral peab jäätmevaldaja tagama juurdepääsu kogumismahutile tühjenduspäeval. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist.\n(2) Kogumismahuti tuleks võimaluse korral paigutada selliselt, et mahutit saaks tühjendada liiklust häirimata.\n(4) Jäätmete kogumismahuti peab paiknema naaberkinnistul asuvast eluhoonest vähemalt 3 m kaugusel, välja arvatud juhul, kui naaberkinnistu omanikud ei lepi kokku teisiti.\n(9) Kuni 1100-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel kogumismahuti tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale piisava kandevõimega alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 10 meetrit. Pikema vahemaa korral määratakse tühjendustingimused jäätmekäitluslepinguga.\n(10) Suurem kui 1100-liitrine kogumismahuti paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale piisava kandevõimega alusele, millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde mahuti tühjendusküljelt.\n(12) Kogumismahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja.\n(13) Jäätmevedaja peab tagama mahuti tühjenduse, kui ligipääsutee on piisava kandevõimega ja tasane ning vähemalt 3,5 m lai ja vaba kõrgus tee kohal vähemalt 4,5 m. Tee peab olema puhastatud lumest ning vajadusel teostatud libedustõrje.\n(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valla haldusterritooriumil on kohustuslik. Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas. Jäätmevaldaja on kohustatud andma korraldatud olmejäätmete veo korral olmejäätmed üle eeskirjas sätestatud tingimustel.\n3) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed\nValga maakonna omavalitsuste haldusterritoorium moodustab ühise jäätmeveo piirkonna.\n(2) Korraldatud jäätmeveo toimingud on jäätmeveolepingu sõlmimine, peatamine, jätkamine, lõpetamine, selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine, v.a kordusarvete ja võlateadete väljastamine ja edastamine, jäätmemahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10 m, jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate mahutite laialipaigutamine korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise alguses kuni ühe kuu jooksul ja mahutite äravedu teenuse osutamise perioodi lõppemisel. Omavalitsusel on õigustäiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveo toimingute loetelu.\n(3) Teenustasude muutmine kontsessiooni perioodi jooksul toimub Pakkuja põhjendatud taotluse ja käesolevas eeskirjas ning hankedokumentides toodud tingimustel. Vedaja võib taotleda teenustasu muutmist juhul, kui pärast kontsessioonilepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud (nt kütuse hinna muutus), mis mõjutavad märkimisväärselt jäätmete veo- ja/või käitluskulusid. Täpsemad tingimused sätestatakse hankedokumentides.\n(4) Vedaja esitab teenustasu muutmise taotluse Hankijale. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse esitamisel tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Hankijal on õigus nõuda lisaselgitusi ja -dokumente, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita lisadokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlus.\n(5) Kehtestatud uus teenustasu rakendub mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui omavalitsused on avalikustanud uue teenustasu suuruse omavalitsuse veebilehel ja ajalehe kaudu.\n§ 26. Jäätmeveo kontsessioonilepingu ennetähtaegnelõpetamine\nHankijal on õigus öelda kontsessioonileping enne tähtaja lõppu üles ja sellega vedajalt võtta ära jäätmeveo õigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks, kui vedaja ei ole täitnud hankelepinguga sätestatud tingimusi.\n(2) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmekäitluslepingut sõlminud, juhinduvad vedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel eeskirjas, jäätmeseaduses, korraldatud jäätmeveo hankedokumentides ja muudes korraldatud jäätmevedu reguleerivates õigusaktides sätestatud nõuetest.\n(4) Jäätmevaldaja, kes kasutab teise jäätmevaldajaga ühismahutit, on kohustatud esitama omavalitsusele taotluse ühismahuti kasutamiseks, mille alusel on omavalitsusel õigus anda nõusolek ühismahuti kasutamiseks.\n(2) Jäätmeveolepingut mitte sõlminud jäätmevaldajatel toimub jäätmekogumisvahendite tühjendamine vähemalt üks kord 12 nädala jooksul hajaasustuses ja üks kord nelja nädala jooksul tiheasustusega aladel, miinimumpaketi (140 liitrit) alusel. Vedaja koostab veograafiku ja edastab selle jäätmevaldajale.\n(3) Omavalitsusel on õigus kehtestada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise taotluse vorm.\n(4) Omavalitsuse ametnik või volitatud isik kontrollib, et taotluses esitatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.\n(5) Omavalitsusel on õigus vabastada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest tema põhjendatud taotluse alusel perioodiliselt kuni kontsessiooniperioodi lõpuni.\n(6) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks omavalitsusele jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Jäätmevaldaja, kes eelnimetatud tähtajaks kinnitust ei esita, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 1. veebruarist arvates.\n(7) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama omavalitsust tema korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise aluseks olnud asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt 30 päeva jooksul alates nende asjaolude jäätmevaldajale teatavaks saamisest.\n(8) Jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest lõpeb omavalitsuse korralduses märgitud tähtaja möödumisel või käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud alusel.\n(9) Omavalitsusel on õigus lõpetada jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest enne tähtaja lõppu, kui:\n(2) Kui paberi ja kartongi mahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, siis on vedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest ja lisaks esitada arve segaolmejäätmete vedamise eest, teavitades sellest eelnevalt jäätmevaldajat. Käesolevas lõikes nimetatud tasu tühisõidu eest on vedajal õigus rakendada üksnes siis, kui vedajal ei ole võimalik mahutis asuvaid jäätmeid vedada sama jäätmeveokiga, millega veetakse liigiti kogutavaid paberit ja kartongi, ning vedaja on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tingimuse.\n(1) Jäätmekäitluskoha või –kohad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete käitlemiseks määratakse korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni hankedokumentides. Omavalitsuse haldusterritooriumil tekkinud, sealhulgas korraldatud jäätmeveoga kogutavad ladestatavad tavajäätmed kõrvaldatakse läheduspõhimõtte järgi nõuetekohases jäätmekäitluskohas.\n(2) Kui ehitamise käigustekib ehitusjäätmeid üle 100 m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada omavalitsusega vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele\n7) teavitama oma töötajaid omavalitsuses kehtivatest jäätmehoolduse nõuetest.\n(4) Mineraalsete püsijäätmete segu, nagu betoon, kivi jne kõrvaldamine lisaks ametlikele ladestuspaikadele nende taaskasutamise eesmärgil, sealhulgas territooriumi heakorrastamiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa või omavalitsusega kooskõlastatud heakorraplaani alusel. Mineraalsete püsijäätmeid võib kinnistu omanik kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks kooskõlastatult omavalitsusega.\n(7) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmise jäätmekäitlejale.\n(3) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja peab välja töötama asutusesisesed juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Personal, kes vastutab jäätmete liigiti kogumise ja jäätmete edasisse käitlusse suunamise eest, peab saama vajalikku informatsiooni ja/või koolituse, kuidas neid juhiseid järgida.\nOlmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on sellised tervishoiuasutustes tekkinud jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada ning mis ei vaja erikäitlust, sealhulgas koristusjäätmed.\n(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti või konteinerisse, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid tähistatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.\n(1) Nakkusohtlikud jäätmed, mis on märgitud jäätmenimistus üldkoodi 18 all tärniga, tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti või konteinerisse, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendile märgitakse jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.\n(2) Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti või konteinerisse, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg.\n(1) Eri kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plast- või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud.\n(2) Metallilise elavhõbeda (tekib nt purunenud kraadiklaasist) aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda.\n(3) Pakend tähistatakse markeeringuga “Elavhõbedajäätmed”. Pakendile märgitakse ka jäätmed tekitanud tervishoiuasutus ning jäätme kirjeldus.\n(4) Pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas, kust need saadetakse edasi vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale.\n(6) Ühiskanalisatsiooni võib kemikaale juhtida ainult ühiskanalisatsiooni valdaja loa alusel ja vastavuses omavalitsuse ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirjale.\n1) jäätmehoidla tuleb võimaluse korral rajada eraldi väljapääsuga hoonest;\n(3) Vastutus eeskirja nõuete rikkumise eest on sätestatud jäätmeseaduse § 1207.\n(4) Eeskirjas sätestatud nõuete rikkumise väärtegude kohtuväline menetleja on omavalitsuse poolt määratud isik või isikud.\n§ 51. Määruste kehtetuks tunnistamine ja määruse jõustumine\n(1) Tunnistatakse kehtetuks Valga Linnavolikogu 2012 määrus nr 7 „Valga linna jäätmehoolduseeskiri“.\n(2) Tunnistatakse kehtetuks Valga Linnavolikogu 2012 määrus nr 8 „Korraldatud jäätmeveo rakendamise kord“ alates 01.01.2018.


Vabadusepäev toob tsirkust ja raamatuid - news\nRaekoja platsil esinevad taasiseseisvumispäeval, 20. augustil kell 17 suurel ühiskontserdil "ÉIR-EESTI 1988–2018" rahvamuusikud Iirimaalt ning vennad Johansonid, Celia Roose ja Indrek Kalda. Kell 18.45 astub üles Birgit. Kontserti korraldavad Iirimaa suursaatkond ja linna kultuuriamet. "Sündmus tähistab ühtlasi 30 aasta möödumist 20 Iiri rahvamuusiku esmakordsest visiidist Eestisse 1988. aastal, mil samuti anti kontsert Raekoja platsil," ütles abilinnapea Vadim Belobrovtsev.\nMustpeade majas esineb kell 17 Kullo huvikeskuse tütarlastekoor Ellerhein ühes Tokyo rahvusringhäälingu lastekooriga. Dirigeerivad Kenji Otani, Noriko Kaneda ja Ingrid Kõrvits, klaveril Mari Kariya, Kaori Sakurai ja Kadri Toomoja. Piletid hinnaga 6 eurot on saadaval tund enne kontserdi algust kohapeal.\nOrkester ja loovustoad\nTallinna teletorn tähistab vabariigi taasiseseisvumise aastapäeva 20. augustil tasuta perepäevaga torni õuel, kus oma tegemisi tutvustavad Kaitseliit, kaitsevägi, päästeamet, politsei- ja piirivalveamet jpt. "Soovime sel päeval ergutada inimeste iseseisvust ja näidata, kuidas ohuolukordades hakkama saada," ütles SA Tallinna Teletorn juhataja Jüri Kriisemann. "Päästeamet näitab läbi VR-prillide, kuidas randades võimalikke ohte ette näha ja mismoodi neist jagu saada. Virtuaalreaalsuse mäng õpetab inimesi iseseisvalt hakkama saama. Lähemalt saab tuttavaks ka päästeameti tehnikaga, näiteks uurida kiirabiautot nii väljast kui ka seest ja teha endale selgeks, millal kiirabi tegelikult kutsuda tuleks ja mis juhtudel piisaks perearsti nõuandest."\nMoodsaima tehnika kõrval saab õuealal lähemalt uurida saja-aastase soomuki koopiat. "Ajaloolise eksponaadi töötav koopia jõuab teletorni õuele sedakorda Läänemaalt," lausus Kaitseliidu projektijuht reservmajor Neeme Brus, kelle sõnul jõuab Eesti esimese soomusauto Estonia järgi ehitatud sõjamasin tuurilt tagasi Tallinna siiski treileri abiga. "Soomuk on täiesti sõiduvõimeline, kuid selline teekond on iseseisva liikumise jaoks siiski liiga pikk."\nTeletorni õuealale jääb oliiviroheline soomusauto kogu päevaks. "Kel soovi, võib sissegi ronida ja üle vaadata," mainis Brus. "Relvastuseks on mulaažidena kaks kuulipildujat ja üks kahur."\n20. augusti perepäev Tallinna teletorni õuel algab kell 11 Kaitseliidu Tallinna maleva puhkpilliorkestri ja bigbändi saatel ning kestab umbes kella 18-ni.\nOma tegevust tulevad tutvustama ka noorkotkad ja kodutütred, lastele on avatud meisterdamise loovustoad.\n"Õuealal tegutseb ka teletorni restorani väliköök, UFO-kujuline kuppeltelk," lisas Kriisemann. "Tellida võib näiteks täidetud pannkooke ja burgereid."\nNäidislahing ja trepikõnd\nTraditsioonilise näidislahingu kõrval on kavas ka teletorni trepikõnd. Vallutamist ootab tuhatkond trepiastet ja 170 m, see annab ka hea võimaluse vabalt valitud tempos teletorni sisemusega tutvuda. Kell 17 saab kuulata esinemas Maarjat ja bändi.\nRahvarinde muuseumis (Vabaduse väljak 9) kell 12 algav perepäev ootab osalema nii kirjandus- kui tehnikahuvilisi. Lastel ja noortel on võimalus osaleda robootika töötoas ja vaadata Naksitralle. Robootika töötuba õpetab roboteid kokku panema ja neid programmeerima. Noor luuletaja Aimur-Jaan Keskel loeb Rahvarinde muuseumis trükisõnasse jõudnud lugusid elust ENSV-s. "Olen selleks päevaks välja valinud raamatud, kus inimesed oma nõukogudeaegseid mälestusi meenutavad," rääkis Keskel. "Näiteks peatükke Allan Vainola autograafilisest raamatust "Inventuur" või mälestusteraamatust "Nõukogude aeg ja inimene. Meie mälestused".\nKeskeli sõnul pole ta endagi looming ilma nõukaaja mõjudeta. "Minugi luulet on suurel määral mõjutanud punkmuusika, eriti Vennaskond ja Trubetskoi," tunnistas ta.\nRonida saab ka Pika Hermanni tippu\n• Taasiseseisvumispäeval on külalistele kella 13-18 avatud Pika Hermanni torn. Ladusama sissepääsu korraldamiseks jagatakse külastajatele tasuta pääsmeid, kuhu on märgitud torni pääsu kellaaeg.\n• Eesti ajaloomuuseum Maarjamäel tähistab taasiseseisvumispäeva 20. augustil lossipargis, kus saab osaleda ekskursioonidel ning vaadata näitusi "Minu vaba riik" ja levimuusika "Vabaduse kõla". Lapsed saavad mängida ja meisterdada Eesti kujulisel mänguväljakul ja lossis asuvas Laste Vabariigis. Lossipargis sõidab hobukaarik ja etendusi annab tsirkusetrupp Folie. Lossipäev lõpeb kell 19 Lenna Kuurmaa, Piret Krummi ja Liina Vahtriku kontserdiga "Maapealne paradiis", mis koosneb Eesti popi- ja rokiklassikast. Maarjamäe lossiparki pääseb piletiga.


Ameerikas elab Estonia, kelle poeg on ka Estonia! - Eesti Ekspress\nElu 22. oktoober 2018\nEESTI SAADIKUD LOUISIANAS: Pereisa Estonia, tema poeg Estonia ja pere naisliikmed (nende nimed ei ole Estonia). Nad ise ei teagi, kuidas Eestile promo teevad.\nNii algavad mu telefonivestlused Ameerikas tänavu veebruaris ja septembris. Olen avalikest telefoniraamatutest (ookeani taga on hämmastavalt palju numbreid internetis vabalt leitavad) välja otsinud Estoniate kontaktid ja nendega ühendust võtnud. Tahaks pakkuda välja, et saame kokku, räägime nende nimest. Ma võtan Kalevi šokolaadi või Vana Tallinna kingiks kaasa.\nTähistaks koos Estonia sajandat juubelit. Räägiksin laulupidudest, e-riigist ja nõukogude okupatsioonist. Nad võiksid rääkida, kuidas oma nime said ja mida see nende jaoks tähendab.\nKuid kõik kõned lõpevad väga kiiresti, e-kirjad kukuvad rämpsposti.\nEstonia Marie Hunt elab Ohio osariigis Youngstownis. Chicagost (kus parasjagu viibin) vaid mõni tund sõita. Tal on kraad raamatupidamises ja õenduses. Töötab kohalikus haiglas. Kirjadele Estonia Marie ei vasta. Telefonikõne katkestab kolmandast lausest. Ilmselt peab mind mingiks perverdiks. Ameeriklastel on tugev eelarvamus kõigi võõraste suhtes, olgu nad kui viisakad tahes.\nEstonia Osborne on riigi teises otsas elav tumedanahaline turske mees. Ametilt logistik. Suure pere isa. Olen valmis veetma tunde lennukis ja autos, et jõuda tema kodulinna Rustonisse. Aga esimeses kahes telefonikõnes teatab mees, et on tööl ning järgmisele kolmele enam ei vasta. Kui siis kuuendal korral taas vastu võtab, on natuke tähelepanust meelitatud. Kuid kohtuda ei taha, ütleb, et on häbelik. Osborne räägib, et tema vanemad ei teadnud Eestist midagi. Panid talle lihtsalt nime, mis kõlas hästi. Nii hästi, et tema pani oma pojalegi nimeks Estonia!\nEt sama nime kannab ka üks riik, kuuleb Osborne esmakordselt. „See on üsna äge,“ leiab lühilausetega rääkiv ameeriklane. Teda huvitab vaid üks küsimus: milline on Eesti maastik? Jutustan, et meil on palju metsa aga vähe mägesid. Pajatan neljast aastaajast. „Ahsoo, okei,“ ütleb Eesti nimekaim. Pikka juttu enam ei tule.\nEstonia Stampley on umbes 40aastane arvutikunstnik Atlantast. „Ma tean riiki nimega Eesti!“ tunnistab ta Facebooki vestlusaknas ja lisab vaid, et tema nimi „on puhas kokkusattumus“, sest tema vanemad Eestit ei teadnud. Kõik teised küsimused lükkab ta kõrvale.\nMidagi palju rohkem ei saa me teada ka inimestest nimega Estonia Elizabeth Jones, Estonia D. Adams, Estonia Makia Capers, Estonia Nelson. Neist noorim kõigest kolmeaastane, vanim 74. Üks vanem proua Estonia Floridast ütleb telefonis otse, et tema võõrastega ei räägi.\nOlgugi, et Estoniaid Eesti väga ei huvita, on ikkagi südantsoojendav teadmine, et Eesti on arvatust natuke veel suurem: Estoniaid leiab lombi tagant paljudest osariikidest. Ja Estonia elab isegi põlvest põlve, sest kusagil toimetavad oma argiseid tegemisi ka veel Lope C. Estonia, Edgar Estonia ja teised meile igal sammul tasuta reklaami tegevad inimesed.


Rita Ray: "Old Love Will Rust". Uut Eesti muusikat – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 16. nov. 2019 Foto & video\nRita Ray. Foto: pressimaterjalid\n“Old Love Will Rust” on Eesti soulilaulja ja helilooja Rita Ray (Kristi Raias) 8-looline kauamängiv debüütalbum, mida saadab toores ja võimas energia. Lood sündisid Põlvast pärit, pealinna elus karastunud noore naise kogemustest. Ehkki see ei pidanud olema lahkuminekuplaat, siis Kristi enda sõnul räägib album ühe lõpu leinud suhte teekonnast.\nVaiko Eplik: “Kuna Magnetic Band omal ajal kauamängivani ei jõudnud, on Rita Ray kohe ilmuv ”Old Love Will Rust” parim kodumaine souliplaat üldse.”\nMaian-Anna Kärmas, Raadio Tallinn: “Läbivalt omaloominguline plaat on kõike muud kui põhjamaiselt vaoshoitud. Mahlased “torud”, ajastutruud Wurlitzeri käigud, stiilselt ladna hoiakuga kokku loksuvad trumm ja bass ning selle krooniks pealtnäha hapra noore naise jõuline vokaal.”\nFunk Embassy Records alt ilmuv plaat on esialgu kuulatav Bandcamp’is (alates 15. novembrist), kuu lõpuks jõuab see ka teistesse digiplatvormidesse ning lettidele vinüüli kuju. Esimene võimalus sinisilmse souli, 70ndate disko ja vanakooli R&B joontega albumi hankimiseks on esitluspidudel 21.11 Tartus, Genialistide Klubis ja 22.11 Tallinnas, Erinevate Tubade Klubis.


MAABLOGI: Kala kõlab hästi!\n12. veebruar 2021. a\nEestis kui mereriigis on kala olnud alati oluline toidulaua rikastaja. Me oleme olnud siin Läänemere kaldal üsna kõvad kalasööjad, aga viimastel aastatel oleme oma suurele kalaarmastusele tuntavalt järele andnud. See ei pea nii jääma. Eesti elanike kalatarbimise harjumustest ning muutustest, kirjutab Maablogis hiljutistele uuringutele ja värskele "Kala kõlab hästi" kampaania ideele toetudes Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonna turukorralduse ja kaubanduse büroo peaspetsialist Kairi Šljaiteris.


Süstitakse iga päev ei laktoosi dieet indium õhtul\nLaktoosi Dieet Puudub\nmis toetajad Endokriinsüsteemi toitumine väites inimesed saavad kogeda kiire ei laktoosi toitumine ja märkimisväärne nurk punane viimase ohvriks toitumine ja töötada välja manipuleerida Oregon reset nende hormoonid seal ar vaevalt variatsioonid toitumine\nAinsley Nr Laktoosi Dieet Harriotts Piripill Pasta Herned 426Cals\nSee lisamine võimaldab mul jõuda antioftalmilise teguri sügavamale ketonemia lammutamisele. Enne kui ma võtsin keto ultra, oli minu keto testriba axerophthol kergem värv ei kaaluta, kui kaua olin indium ketoos. Tellisime ühe õendusabi pudel keto ultra ekraan see välja tulema just 3 pakk on palju kergendada tegeleda. Soovin olla tellimist 3 moosi järgmisel nädalal. Kui ma alustasin keto immoderate korjamist, näitavad minu keto testribad, et olen jõudnud ketoosi sügavaimale tasemele. Ei ole kindel, kui shootin kuidas see toimib lihtsalt see on suurepärane! See annab Maine assotsieerunud õendusabi ei laktoosi toitumine energia hoogu liiga., Osta see teile meeldib see!


Kõige lihtsam juhis, kuidas seeliku või kleidi juurde sobivaid jalatseid leida - Ilu & mood - sõbranna.ee\nKõige lihtsam juhis, kuidas seeliku või kleidi juurde sobivaid jalatseid leida\nSellik või kleit võivad olla ideaalsed, kuid need ei tule hästi esile, kui sinna juurde panna jalga valed jalatsid.\nMuidugi ei ole moereeglid kivisse raiutud - alati leidub erandeid, mille saab stiilselt välja mängida ning pealegi on igaühe enda otsustada, milles ta end mugavalt tunneb. Kui sa aga tunned, et sinu stiilitaju ei ole päris paigas, siis pakub Pure Wow välja lihtsad juhtnöörid, millega kanda kontsa ja millega mitte.\nMinikleidi või -seelikuga kanna madala tallaga jalatseid. Miniseelikuga kõrgeid tikkkontsaga kingi kandes on oht olla maitsetu. Samas võib see sama lühike seelik baleriinade või isegi valgete tennistega väga kaunis välja näha.\nKui seelik või kleit ulatub allapoole põlve, pane jalga kontsaga jalats. Kui jalad on suuremas osas kaetud, võib madala tallaga jalats jätta pisut elegantsitu mulje. Sel juhul võid julgelt kanda kõrgeid kontsi ja siiski šikk välja näha.


GALERII! ÕNNE OTEPÄÄ! Mägine linn tähistas 79. sünnipäeva\nAvaleht Eesti elu GALERII! ÕNNE OTEPÄÄ! Mägise maakonna linn tähistas 79. sünnipäeva\nGALERII! ÕNNE OTEPÄÄ! Mägise maakonna linn tähistas 79. sünnipäeva\nOtepää linn sai linnaõigused 1.aprillil 1936. aastal. Linna 79. sünnipäeva tähistati 1.aprillil Otepää Gümnaasiumi aulas kontserdiga.\nLinna sünnipäeva tähistamine algas aga juba hommikul, mil kõige pisimad vallakodanikud tulid vallamajja sünnipäevalaulu laulma. Traditsiooni kohaselt tervitavad Otepää lasteaia lapsed linna sünnipäeval vallavalitsuse töötajaid lauluga.\nKontserdil esines Liivimaa Noorteorkester, mille koosseisus mängisid mitmed Otepää Muusikakooli õpilased, dirigendid olid Anton Kogan ja Jose Antonio Page Ramirez. Üllatuskülalistena esinesid Otepää Muusikakooli õpetajad. Otepäälasi tervitas vallavolikogu esimees Jaanus Raidal, vallavanem Kalev Laul andis üle Otepää valla medali, mille pälvisid Ülo Reedi ja Rein Vikard.\nÜlo Reedi on andnud olulise panuse Otepää, kui tuntud ja tunnustatud spordikeskuse kujunemisse. Tema tegevuse tulemusel ja olulisel kaasabil on valminud tänasel Otepääl maamärkidena tuntud Tehvandi Spordikeskus, Karupesa hotell ja Madsa spordibaas. Olles Tartu Kalevi esimees, oli Ülo Reedi MADSA spordibaasi loomise ja välja ehitamise eestvedaja ning protsessi juht. Tänase TEHVANDI Spordikeskuse loomisel juhtis Ülo Reedi suhtlust Moskvaga, mille edukusest tol ajal sõltus nii vajalike vahendite kui lubade saamine. Peale Tehvandilt lahkumist asus Ülo Reedi Eesti Spordikomitee palvel ja ülesandel juhina vedama tänase KARUPESA hotelli ehitamist. Vähetähtis pole ilmselt ka see, et Ülo Reedi on olnud Otepää esimese ehitusmaterjalide kaupluse asutaja, tänu tema tegevusele on säilunud ja tänagi kasutuses Otepää linnasaun, täna tuntud kui L.U.M..I. kohvik. Samuti on Ülo Reedi olnud aktiivne Otepää linna volikogu majanduskomisjoni liikmena.\nRein Vikard on mitmendat koosseisu vallavolikogu liige. Ta on olnud tegev volikogu õigus- ja korrakaitsekomsjonis esimehena, revisjonikomisjoni esimehena ning hetkel on haridus-, kultuuri- ja spordikomisjoni liige. Elukutselt on Rein Vikard insener-konstruktor masinaehituse alal. Ta töötas 25 aastat Sankt-Peterburis energeetikaministeeriumi projekteerimis- ja teaduslik-tehnilistes instituudis ning laevaehitusministeeriumis projekteerimisgrupi juhina ning väliskaubanduse esindajana kuni 1987. aastani. 1987.aastal naases ta Eestisse Otepääle. Töötas juhtivinsenerina Jõgeva ja Tartu EPT-s..1989. aastast tegeles Eesti Kaitseliidu taasloomisega, olles Otepää malevkonna pealik aastani 1993. Aastatel 1993-1994 töötas Otepää Autoremonditehase juhtiva insenerina uue tehnika alal ning 1994-st aastast IKAR AS juhatajana. Rein Vikard on tegelenud ka mäesuusatamisega ning kuulunud Eesti ning Sankt-Peterburi mäesuusasõidu koondistesse ning olnud tegev ka treenerina.\nLinna sünnipäeva kontserdi korraldas Otepää Kultuurikeskus, toetas Otepää vald.\nRahvasuus liikuvate mälestuste järgi kattis 19. sajandi algul praeguse Otepää linna all olevat kõrgustikku pähklimets (saksa keeles “Nusstage”). Kui 1862. aastal sai tegevusloa alevik, sai aleviku nimeks Nuustaku, mis vahetati ajaloolise Otepää nime vastu välja alles 60 aastat hiljem (1922). Ka 1.aprillil 1936. aastal toimusid Otepääl pidustused. Ametiasutused ja koolid ei töötanud, turuplatsil toimus koosolek, kohal olid “filmimeister” ja ajalehemehed. 1939. aastaks tõusis Otepää linna elanike arv 2300-ni. Linnas oli 370 maja ja 42 tänavat. Linna maa-ala kogupindala oli 413 ha.\nTänasel päeval elab linnas 2074 elanikku, linnas on 56 tänavat, linna pindala on 432,3 ha.\nAllikas: H.Mägi “Otepää-Kääriku”. Tallinn, 1971, Otepää Vallavalitsus\nTUTVU GALERIIGA SIIN!\neelmine SOS Lasteküla pakub tänasest Raplamaa lastele turvakoduteenust\njärgmine Riik loob ümarlaua erivajadustega inimeste probleemidega tegelemiseks


Ettevõttepensioni süsteemi innovatsioon on toeks Eesti pensionisüsteemile, mis toimib tööturu osaliste ja kogu riigi hüvanguks - Arenguidee\n1. Kolmanda pensionisamba tööandjapoolsete maksete maksuvabastust.\n2. Riigi poolt loodavat võimalust ettevõtjatele, luua ettevõttesisene pensioniskeem (kindlustus-, fondileping-, aktsiaoptsioon), millega motiveeritakse pikaajaliselt oma parimaid töötajaid ja võtmeisikuid.\n3. Pensionialase teabe tutvustamine kõigis ühiskonnakihtides.\nIDEE KIRJELDUS, AUTORI NÄGEMUS RAKENDAMISE KULGEMISEST NING MÕJU EESTI MAJANDUSELE JA ELUKVALITEEDILE\nUue võimalusena tuleb luua kolmanda samba kõrvale vabatahtlik ettevõttepensioni tugisüsteem, mis koosneks mitmest võimalusest (millest üks võiks olla III sammas, kus tööandja maksed töötaja lepingusse oleks maksuvabad), tulenevalt töötajate erinevatest vajadustest ja võimalustest. Et vabatahtlik süsteem toimiks, peavad osapooled (ettevõte, töötaja ja riik) olema motiveeritud. Määrava tähtsusega süsteemi loomisel on riiklikud soodustused, nende piisavus ning arusaadavus tööturu osapooltele.\nLisatavaks võimaluseks, oleks kogumisfaasis spetsialistile/võtmetöötajale suunatud ja ettevõtte omanduses olevad pikaajalised fondi- või kogumiskindlustuse lepingud ühendatavad töötaja lahkudes füüsilise isiku investeerimiskontoga (vt TuMS § 172). Selliselt ei maksustata varade üleminekut töötajale erisoodustusega, tulumaksuga maksustatakse aga väljamaksed kontol olevast lepingust. Piltlikult osaleb võtmetöötaja ettevõtte kasumi jaotamisel ilma osaluseta ettevõttes. Süsteemi osaks võiks olla ka ettevõtte töötajatele suunatud osade, aktsiate optsioonid.\nEttevõttele on oluline see, et kogumisfaasi ajal oleks lepingu omanikuks ettevõte ning töötajale tähtis, et see on suunatud konkreetsele töötajale (samuti on võimalik teatud lepingutele lisada nt elukindlustus jne.). Sellega tagatakse võimalus motivatsioonisüsteemide kaudu kinnistada võtmetöötajaid ettevõttesse, seda just eriti keskmiste- ja väikeettevõtete puhul. Mikroettevõtete võimalus on kindlustada töötavate omanike tagalat just ettevõttepensioni välistamisega pankrotivarast.\nKindlasti võimaldab selline mitmetasandiline lahendus motivatsioonisüsteemi rakendamisel vähendada kaadrivoolavust ning pikendab vanemaealiste osalust tööturul. Töötaja järgmise tööandja juurde liikudes on ettevõttel võimalus: kas teha makseid töötaja investeerimiskontol olevasse lepingusse või teha töötajale uus, just selle ettevõtte poolt pakutud lahendus. Selline lahendus võib töötajate investeerimiskontole pikas perspektiivis tekitada mitmeid lepinguid, mida ka vajadusel võib ühendada. (II ja III samba pakkujad peaksid omama fondide portfellis ka garantiiosaga fonde ja võimaldama investeerida valuutakorvi põhiselt.)\nSarnane toimemehhanism töötab ka teistes riikides ning seda peetakse ideaalilähedaseks\nlahenduseks nii töötajate hankimisel ja nende motiveerimisel, juhtimistegevusse kaasamisel aga ka ettevõtte väärtuse suurendamisel. Eelkõige puudutab see tippspetsialiste ning võtmetöötajaid. Kolmanda samba tooted jääksid tavatöötaja võimaluseks, mille maht ajapikku tõuseks.\nRiigi eelarve seisukohalt on vabatahtliku ettevõttepensioni/ tööandjapensioni käivitamine\nsujuv ning III samba ettevõttepoolne soodustus ei pingesta oluliselt maksulaekumist. Tänased III samba mahud on lähenemas maailma majanduslanguse eelsele tasemele ning seitsme aasta keskmine (sh 2013) maksab ettevõtte vabastamisel sotsiaalmaksust riigile hinnanguliselt 9,622 milj eur. Samuti ei pingesta ettevõtete oma pensionisüsteem maksusüsteemi, kuna toimib ettevõtte siseselt. Ajapikku hakkab laekuma füüsiliste isikute investeerimiskontodelt tulumaks, millega maksustatakse ettevõtetes kogutud lepinguid. Samuti võiks toimida uute III samba lepingutega. Juba jõustunud III samba lepingud (ca 44 tuh.) saaksid erikohtlemise osaks. Selline idee realiseerub hästi vaid siis, kui süsteemi tähtsusest, ees ootavatest riiklike pensionite arengutest ja riigi poolt loodavatest võimalustest hakatakse teavitama juba varajases koolieas ning laiapõhjaline teavitustöö hõlmab kogu ühiskonda. Selle rahastamisel aitab Euroopa Liidu struktuurifondide kasutamine.\nPakutav pensionisüsteemi tugisüsteem motiveeriks inimesi ennast pikemalt tööturul\nrakendama (seda toetaks kindlasti sotsiaalmaksu miinimumnõude kaotamine osakoormusega madalapalgalistel ja osalise töövõimega töötajatel), kuna viimaste aastate tootlused on kogumislepingute puhul ja mõistliku riski juures kõige tulusamad ning maksimeerivad saadavat pensioni tööturult lahkudes.\nEttevõttepensioni käivitamisel toimivad lühema- ja pikemaajalised mehhanismid. Kolmanda samba tööandjapoolne maksuvabastus aktiviseerib selle kasutust kohe. Ettevõtted muutuvad III samba propageerijateks. Ülejäänud süsteemi osad käivituvad sujuvalt, millega saaks leevendada sotsiaalmaksu lage. Reguleerimist vajavad kohe sissemaksete mahud, sissemaksed investeerimiskontol olevasse lepingusse, ettevõtte siseste lepingute välistatavus pankrotivarast, lepingute pikaajalisus ja/või pensioniiga (välistamaks kuritarvitused - vastasel korral maksustatakse ka sotsiaalmaksuga). Ettevõtte siseselt vajavad eraldi reguleerimist süsteemi üksikasjad ning motivatsiooni osa (ettevõte võib lepingu töötaja lahkudes omale jätta – siin võiks kaaluda ka vastava usaldusühingu või regulaatori kaasamist õiguste kaitseks). Pikemas perspektiivis tuleb indekseerida riiklikud pensionid – töötajatel kes omavad III samba lepingut ja/või on osalenud ettevõtete pensioniskeemides (sotsiaalmaksu vabastusega), vähendatakse\nvanaduspensioni osa (sarnaselt II sambaga) - nii peaks olema ühiskonna õiglustunne tagatud. Idee rakendamisel mõju Eesti riigi majandusele: ettevõtluskliima parendamine - tööjõukulu suhteline vähenemine, ettevõtete tugevam konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus läbi võtmetöötajate sidumise, tööandja ja töötaja parem sidusus, töökohtade lisandumine, pensioniteks isekogumise ja säästmise ergutamine, vanemaealiste kauem püsimine tööturul ning parem sotsiaal- ja finantskindlustatus, väljarände pidurdumine, ettevõttepensioni varade reinvesteerimise positiivne mõju majandusarengule, jätkusuutlikum pensionisüsteem, elatustaseme ja elukvaliteedi tõus riigis.\nIdee ellu viimiseks on vaja Riigikogu koalitsiooni otsustavust ning asjassepuutuvate institutsioonide tehnilist personali.\nKahjuks ei ole kõik nii targad investeerijad, kui Erik Freiberg ja kahjuks pole ka ettevõtjatel nii palju aega, kui Erikul ja kahjuks pole kõigil töötajatel nii suur palk, et kinnisvarasse investeerida. Erikul on õigus selles osas, et tuleb hoolega jälgida kuhu Teie raha liigub. Selline hoolsus paneb teenusepakkujad kriitiliselt oma pakutavasse suhtuma ja usaldust õigesti ja õiglaselt väärtustama.\nKui aega, tarkust jms pole, siis sellistelt tulebki raha ära võtta...\nKui aga investeerimist võimaldavat sissetulekut ka pole, siis langeb ju mure ära> polegi muret, kuhu vara panna...\nSellises situatsiooni (kui midagi pole) soovitan siiski selle pisku eest, mida tööandja poetab, enne osta pudel viina ja ennast üheks õhtuks rihmaks juua, kui see pisku lipsuga poistele anda. Oled vähemalt miskit rõõmu saanud...\nOn minugi sissetulek isegi Eesti mastaabis suht kesine, aga hoolega otsides ja kombineerides võib siiski üht-teist tulevikku silmas pidades talletada.\nLihtsam on muidugi ilusa muinasjutu vestjale oma pisku ära anda> pole mingit muret.\nSiin räägitakse siiski rahast, mis ei ole veel teie taskus. Selle eest ei ole võimalik veel kuhugi investeerida.\nOn ainult hea kui ettevõtjal tekib võimalus kasumi jaotamiseks töötajaga dividendiga võrdsel alusel. Tõsi, see ei ole imevits, mis ettevõttesse tekitaks mingi kuhja lisaraha, mida siis (pensioni)fondidesse investeerida ning siin ei sünni suurt võimalust väiksematele ettevõtetele, mida arvuliselt valdav enamus, aga juba ka paarikümne töötajaga ettevõttes loob see siiski lisavõimaluse pikaajaliseks motivatsiooniks.\nMikroettevõtete vedajate võimalus oleks pikaajaline pensioni kogumine, mille leping eraldatakse nt pankrotivarast ja miks mitte maksustatakse pisut madalamalt, kui dividende.\nIdee väärib kindlasti kaalumist. Poliitilist stagnatsiooni näitab kõige ilmekamalt see, et ei olda mitte ainult valmis muutma aastate eest vastu võetud otsuseid, vaid ei soovita nende üle isegi mitte arutada. Riigi poolt soositud vabatahtlik ettevõttepensioni reform oleks kindlasti abiks nende probleemide vastu, mida tänane süsteem lahendada pole suutnud.\nLausa suu kisub naerule, kui näed mõne idee juures nii võimsaid positiivseid numbreid> pole midagi teha: tuleb õnnitleda tugeva sõpruskonna puhul, mis on elus suht positiivne näitaja...\nAga paar süna ka ideest:\nMul kobab alati käsi kabuuri järele, kui mõni nutikas inimene soovitab järjekordset pensioniideed, mis seisneb sisuliselt selles, et ma annan enda teenitud raha kellegile hoida-kasutada, lootuses, et kunagi mulle sealt siis midagi tuleb...\nKatsuge aru saada ühest lihtsast põhitõest: KÕIGE PAREM PEREMEES TEIE RAHALE OLETE TEIE ISE! Ärge andke oma raha teistele hoida ega kasutada. Tehke oma otsused ise! Vaadake ajalukku ja vaadake, mis on läbi aja osutunud heaks investeeringuks: on selleks olnud kinnisvara, lapsed, väärismetallid, aktsiad, võlakirjad, kunst jne. Tehke oma investeerimisotsused ise> see on kõige olulisem! Siis te vähemalt teate, keda süüdistada, kui asjad untsu lähevad.\nÄrge andke oma raha mingite mesimagusa jutuga lipsupoiste kätte!\nLisan juurde, et ma ise ei ole ühinenud ei 2. ega 3. sambaga (vanuselt anti mulle valida, kas 2. sambaga liituda). Ja ma pole kahetsenud... Vaatan enda tuttavaid, kellel kõik sambad ja kes pole nende üle sugugi õnnelikud.\nSee eest olen ma investeerinud kinnisvarasse jms reaalvarasse. Ja mitte ainult Eestis... Jaota oma vara portfell nii varade kui ka regioonide suhtes!\nJa hoia igasugustest pensionifondidest jms jamast nii kaugele kui võimalik!\nMida rohkem neid sulle pähe määritakse, seda kiiremini jookse!\nOlen väga tugevalt vastu sellisele ideele, kuna minu meelest loob, see pretsetendi ja tekitab mehhanismi, kuidas destabiliseerida juba olemas olevat süsteemi. Lisaks inimeste "vabastamine" nende keerulistest valikutest ei ole samuti suund, mida ma sooviks toetada.\nSisuliselt räägitakse siin maksude vähendamisest pensioni sfääris teatud ringkonnale. Seda kõike toetatakse kõlavate loosungitega ja hägustavate skeemidega...\nLihtsa inimesena teen lihtsa ja selge ettepaneku: makske inimesele korralikku palka tema töötamise ajal, vähendades seejuures ka riiklikult määratud (kohustuslikku) sundi panustada igasugustesse pensionifondidesse jms juradesse...\nLas inimesed teevad oma (investeerimis) otsused ise ja otsustavad ka ise, mismoodi (ja kas üldse enda tulevikuks panustada)...\nMa saan muidugi aru, et täna ja viimase sajandi jooksul Euroopas kehtinud pensionisüsteem vajab üha rohkem defitsiitsemaks muutuvat kütust süsteemi ülalpidamiseks (üha rohkem pensionäre ja vähem nende ülalpidajaid).\nVõiks aga ükskord aru saada, et see süsteem pole jätkusuutlik, ükskõik, mismoodi seda üritatakse läbi reanimatsiooni ka ka elus hoida. Alused, millele süsteem on rajatud, on valed ja meid täna sellisele tulemile viinud...\nOn kaks valikut: kas süsteem reformitakse vabatahtlikult läbi suurte valude ja ümberkorralduste või süsteem üritatakse maksimaalselt elus hoida kuni selle paratamatu kokkukukkumiseni. Ja siis on ümberkorraldus juba paratamatud.\nAga selleks ajaks pole Euroopa konkurentsivõimest enam midagi järele jäänud...\nMa ise arvan, et Euroopa ühiskond pole valmis süsteemi reformima, st toimub teine stsenaarium.\nNii et head tühja maksmist kõigile tulevastele pensionäridele... Selleks ajaks, kui teie vanaks saate on pensioni maksmise kohta vaid lõik ajalooõpikus.\nMis on minu ettepanek süsteemi päästmiseks?-\n1) Ettepanek on maksusüsteem ümber teha: lõpetada tööjõu maksustamine ja orienteeruda ümber vara maksustamisele;\n2) Pensionisüsteem radikaalselt reformida: kehtestada pensionite asemele ühtne riiklik toetus eakatele. See oleks kõigile isikutele võrdne ja selle suurus külmutatakse, st see ei tõuse tulevikus (sotsiaalkulutuste tõus riigi jaoks kõige suurema kuluallika poole pealt külmutatakse). Inimestel tekiks kiire motivatsioon ümber orienteeruda> ehk siis öeldaks välja, et tulevikuks peate ise hakkama saama ja te peate selleks ISE valmistuma.\nPikemas perspektiivis ma näen, et sihtotstarbeliselt kogutud maksud jagatakse tagasi ka vastavalt sihtotstarbele: ehk kütuseaktsiisi ja automaks läheb tagasi teedesse jms transpordiga seotud sektoritesse (sh ka näiteks ka tasuta ühistransport üle riigi); sotsiaalmaksu pesnsioniosa makstakse välja pensionitena (pensionite maksmiseks ei võeta lisa teistest valdkondadest- maksurahadest jms).\nSt et väljamakstavad pensionid=sotsiaalmaksu pensioniosa laekumine.\nSt paratamatult ka pensionite vähenemist ja inimeste omavastutuse suurenemist. Seetõttu oleks pension õige ümber nimetada "eakate riiklikuks toetusrahaks".\nKas ühiskonnas on valmisoleks selliseks radikaalseks ümberkorralduseks?- Kahtlemata mitte...\nKas vananev valijaskond annab enda toetuse sellisele ümberkorraldusele?- Kahtlemata mitte...\nSeetõttu on tulevik selles osas kergesti prognoositav...\nPensionisüsteemi, st ka ka ühiskonnakorraldust selles kitsamas valdkonnas ootab eest kokkukukkumine koos sellest tulenevate kataklüsmidega...


Urmas Glase: Kas arvamusfestivali Eesti Mõte jõuab valitsusse?\nStatistikaameti rahvastikuprognoosi kohaselt väheneb Eesti elanikond 2040. aastaks 125 000 inimese võrra ja Järvamaale jääb kolmandik praegusest ehk 21 000 inimest. Äratuskell on helisenud: prognoos saab reaalsuseks, kui vanker veereb praegust rada pidi ja me midagi ette ei võta.\nKui mõned aastad tagasi Võrumaa Misso vald kutsus inimesi maale elama, peeti seda avantüristlikuks katseks jõge teistpidi voolama panna. Vald pakkus elamiseks tühjaks jäänud talusid ja abistas uusasukaid sisseseadmisel ja kohanemisel. Misso saavutas soovitu, sest mitte kõik inimesed ei taha elada linnas ja otsivad oma lastele rahulikku ja looduslähedast elukeskkonda.\nÕigupoolest saavutas mõne aasta eest ilma suurema meediakärata sarnase tulemuse minu kodukandis Esna, Vodja ja Põhjaka mõisa omandanud Hannes Tammjärv. Esmalt mõisadele eluvaimu sisse puhuma tulnud noored inimesed said julgustust ja tuge jääda peredega paikseks ja elatavad end täna väikeettevõtlusega.\nRoosna-Alliku vald sai üle Eesti kuulsaks, kui müüs Viisu külas nagu sooje saiu majatäie kortereid ühe euroga tükist. Aastaid tühjana seisnud maja korda tegemine võtab aega ja raha ning tahet ühiselt pingutada. Skeptikud kahtlevad, kas uutel omanike tuhin niikaua kestab? Vald on neile nõu ja jõuga abis ja usub, et ettevõtmine õnnestub.\nPaari nädala eest mõlgutati Türi vallas kas ja kuidas oleks võimalik peresid ning ettevõtlikke inimesi suurtest linnadest Türi valda elama meelitada.\nMinu koduvald Kareda, mida mitmed kohalikud omavalitsustegelased on varjamatult nimetanud väikseks ja mõttetuks, on ometi ainsana suutnud selle aasta 2 kuuga ealnikonda kasvatada, samal ajal kui kõik teised omavalitsused on rahvast kaotanud.\nÜksikud näited maad taashõivavatest pioneeridest on tõestuseks, et ka suurtest linnadest eemal on elu võimalik ja hullud ideed ja algatused annavad lokaalseid tulemusi. Ent suures plaanis ei suuda nad kahjuks mõjutada üldist väljarännet, kui riik läbimõeldud hoobadega seda ei pidurda. Minejaid on kordades rohkem kui tulijaid.\nEesti kontekstis on Järvamaal ideaalne asukoht, kust igasse riigi nurka on sarnane vahemaa. Suured tootmis- ja logistikaettevõtted kaaluks Järvamaale kanna kinnitamist, kui siin oleks piisavalt potentsiaalseid töötajaid. Inimesed jälle tuleksid siia, kui maakonnas oleks pakkuda piisavalt hästi tasustatud tööd.\nNokk kinni, saba lahti. Tekkinud on surnud ring, kust ettevõtjad, omavalitsused, ammugi inimesed omal jõul läbi ei murra. Üksi haldusreformiga riigis elujärge ei paranda. Tarvis on riiklikult läbimõeldud toetusmeetmeid, mis soodustavad mitte ainult elustiiliettevõtete teket, vaid suurte sadadele inimestele tööd andvate firmade kanna kinnitamist.\nPaidesse mullusele arvamusfestivalile söendasid Eesti Mõtte üle arutlema tulla üksnes kaks erakonna esimeest. Sotse juhtiv paidekas Sven Mikser nimetas toona massilist väljarännet ning külade tühjenemist suureks probleemiks, millele vastu seismine peab saama prioriteediks.\nIRLi esimees Urmas Reinsalu, keda Marju Lauristin on tabavalt nimetanud nooreks inimeseks, kes räägib nagu Ivan Orav, maadles Mikserile vastu arvudega, mis seda teemat võimalikult tühisena näitaksid. Selle valguses tahan täna küsida lahkuvalt kaitsemisitrilt: ”Mis kasu on Eestile kaitsevõimele 44 tanki soetamisest, kui tankistid Soomes või Norras traktoristidena töötavad?”\nKas Toompea poliitikud uues võimukoalitsioonis on lõpuks valmis tunnistama, et haritud ja tööealiste inimeste pidurdamatu väljavool riigist ei ole mitte edulugu, vaid Eesti riigi tragöödia, et mitte öelda suurem oht riigi püsimisele kui ettearvamatu naaber?\nMitmed targad pead on hoiatavalt lohutanud, et Eesti maad on nii head, et kui me ise ei taha seda asustada, siis vaevalt need tühjaks jäävad. Iseasi, kas me enam siis eesti keelt kuuleme.\nNeil päevil võtab Reformierakonnast ja sotsidest moodustuv uus valitsus üle riigi juhtimise. Peaministrikohast loobunud Siim Kallas soovis uude koalitsiooni arvamusfestivali vaimu, mida lubatakse ka ilma temata edasi kanda.\nNii nagu inimesed lähevad ära paremat elu otsides, tulevad nad Eestisse tagasi siis, kui siin on tööd ja väärilist palka. Jutt meie kaunist loodusest, värskest õhust ja turvalisest keskkonnast ei maksa seni midagi.\nOlen tüdinud riigi kõige kõrgemal tasemel lausutud jõuetust vabandusest, et tühja sellest, et tuhanded inimesed otsutavad lahkuda, ehk tulevad nad kunagi tagasi. Tänase mõtteviisi jätkudes ei nad tule. Minekut on kaalutud pikalt ja kibedusega ning alles võõrsil kogetakse, mis tähendab ühiskonna hoolivus ja elamisväärne elu.\nRiigil, omavalitsustel ja ettevõtjatel koos ühiskonnaga on vaja aktiivselt otsida sisulisi lahendusi ja meetmeid. Täna peaminisriks vannutatud Taavi Rõivas ütles, et riigi edu peab jõudma iga kodanikuni. See annab lootust, et eelarvetasakaalu kummardav statistilise heaolu valitsus asendub sotsiaalselt sidusa valitsusega. Ilma irooniata.\nPostitaja: Urmas Glase kell 12:00


Kas Eestis on saadaval mingit kassirahustit? (Lehekülg 1) - Kassi käitumine - Kassisõprade foorum\nKas Eestis on saadaval mingit kassirahustit?\nKassisõprade foorum » Kassi käitumine » Kas Eestis on saadaval mingit kassirahustit?\n1 Teema autor: Lydiah 26.09.2013 23:39:23\nTeema: Kas Eestis on saadaval mingit kassirahustit?\nInternetist uurides lugesin nn kasside Prozaci kohta, mida arsti neile välja kirjutab, kui kassi käitumine liiga agressiivseks / kompulsiivseks muutub.\nMinul on kodus kaks kassi ja viimasel ajal on nende kaklused täiesti pööraseks muutunud - kohutav kisa (ebaloomulik, hirmus!), laamendamine, lõhkumine, õnneks oleme saanud vahele astuda ja nad pole üksteisele viga teinud. Aga varsti ei ole nendega võimalik enam koos elada!\nMõlemad on u 7aastased, isased, kastreeritud, terve elu koos olnud. Vanem (aasta jagu) on see, kes tülisid alustab, olles kas kade või territoriaalsetel põhjustel. Läheb kallale nooremale jne. Muidu saavad normaalselt läbi, aga tundub, et aasta aastalt muutuvad suhted aina jahedamaks.\nÜhesõnaga, küsimus on pealkirjas, aga kui kellelgi on mingeid soovitusi / ettepanekuid / kogemusi, siis oleksin tänulik, kui neid jagaksite.


Tartu Ülikool ja Tallinna linn näevad teadus- ja arendustegevuse vallas senisest enam koostöövõimalusi | Tartu Ülikool\nTartu Ülikool ja Tallinna linn näevad teadus- ja arendustegevuse vallas senisest enam koostöövõimalusi\nReedel, 13. detsembril külastas Tartu Ülikooli Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart koos linnavalitsuse delegatsiooniga, et arutada võimalusi ülikooli ja linna koostöö suurendamiseks.\nTartu Ülikoolil on Tallinnaga hea koostöö õppimisvõimaluste tutvustamisel. Näiteks korraldatakse jaanuari alguses koos teiste Tartu kõrgkoolidega kõrghariduspäeva „Õpi Tartus!“ ja kevaditi toimub juba traditsiooniks saanud Tartu Ülikooli Tallinna nädal. Lisaks sellele, et Tartu Ülikooli õigusteaduse õppekava saab täies mahus läbida ka Tallinnas, pakub ülikool pealinnas eri sihtrühmadele täienduskoolitusi. Iga neljas Tartu Ülikooli sisseastuja on pärit Tallinnast.\nTartu Ülikooli õppeprorektori Aune Valgu sõnul on huvi ja soov koostööd süvendada mõlemapoolne. „Kui õppetöö vallas on ülikool Tallinnale päris lähedal ja näiteks pea kolmandik kõrgkooli astuvatest Tallinna gümnaasiumide lõpetanutest valivad Tartu Ülikooli, siis arendustöös edasiliikumiseks on potentsiaali veel palju. Seetõttu keskendusimegi visiidi käigus ennekõike nende ülikooli uurimisteemade tutvustamisele, millest Tallinnal võiks kasu olla.“\nTeadus-arenduskoostöö Tallinna linnaga on toimunud küll eri valdkondades, kuid olnud pigem väikesemahuline. Visiidi käigus tutvustas Mihkel Solvak Tallinna delegatsioonile IT mõju-uuringute keskuse CITIS seniseid töid, Margus Pedaste ja Katri Lamesoo näitasid koolidele pakutavaid haridusuuenduskeskuse teenuseid ning Tiit Tammaru rääkis uutest suundadest ja võimalustest linna- ja mobiilsusuuringutes. Linnal on palju andmeid, ülikoolil aga on pädevus neid analüüsida ning tänu sellele eri poliitikavaldkondade ja teenuste arendamisele kaasa aidata.\nKohtumisel vaadati üle ka Tallinna linna ja Tartu Ülikooli kevadel uuendatud koostöölepingu 2020. aasta tegevuskava. Järgmine kohtumine konkreetsete arendustööde arutamiseks toimub Tallinnas.\nLisateave: Aune Valk, TÜ õppeprorektor, 737 6201, aune.valk [ät] ut.ee


Lapsed lähevad taeva. Kas kõik ja kus on hea ja kurja tundmise piir?\nEesti Kristlik Foorum | Abielu, perekond ja lapsed (perefoorum) | Perekond, kodu, lapsed ja laste kasvatamine | Lapsed lähevad taeva. Kas kõik ja kus on hea ja kurja tundmise piir? « eelmine järgmine »\nAutor Teema: Lapsed lähevad taeva. Kas kõik ja kus on hea ja kurja tundmise piir? (Loetud 5162 korda)\n« on: 07.01.2007, kell 02:07 »\nKuskil teemas vilksas läbi huvitav teema, mis väärib eraldi tähelepanu. Erandiks tooks siis kohe siin välja ,et ma räägin lastest - maailmas, kes ei tunne Jeesust. Usklike lastest on ka Piiblis räägitud: Gal 4:2 Osad usuvad, et laps on kristlike vanemate katte all, nagu vihmavarju all, kuni täiskasvanuks saamiseni, nii füüsilises kui ka vaimses mõttes. Aga see on kõrvalteema ja me räägime siin lastest üldiselt - või tahaks rääkida.\nSest selliste (lapsukeste)päralt on Jumala riik!" Patt on küll inimesele sündimisest kaasa antud. Kuid väikesed lapsed ei tea sest veel midagi ja ei ole patutundmist. Patutundmisele tuleb inimlaps kasvades, õppides tundma head ja kurja. Siis on ka vajalik pääste ja ristimine. Ja siis tema enda valik ja otsus! Kõik lapsed on Jumala kaitse all ja Tema kätes.\nPatt on 1 Aadama kohustuslik pärand, mis antakse edasi vere kaudu, lihalik seeme. Tõenäoliselt mingi veidi üleloomulikum asi kui DNA kääks. See patu seeme, voolab veres! Ootab oma aega, millal pead tõsta ja salvata! Kui ta salvab (imeväike ga tahtlik - südame rikutusest - kurjusele andumisest üleastumine käsust, täidad 999 aga 1 eksid).\nSellepärast, otsekui ühe inimese kaudu patt tuli maailma ja patu läbi surm, nõnda on ka surm tunginud kõigisse inimestesse, sest nad kõik on pattu teinud.\nVesteldes kord ühe pastoriga tõdes ta , et on evangeeliumi rahva ses kuulutades näinud, kuidas juba 5 aastane võib olla Jumala pilkaja või täis kurjust. Ta ei olnud absoluutselt päri sellega, et kõik lapsed saavad nö. niisama lambist viisa taevasse. ta nõustus beebide suhtes, vankrilaste suhtes, kuna Jumala prohvetid on neid ka näinud ülesvõtmisel ülesvõetavate seas olevat! Jutt käib beebidest ja vankrilastest ja eelkooli ealistest! Olen aja jooksul kuulnud ,et seda TÄISEA - OMA VASTUTUSE piiri nihutatakse vastavalt kulutuurile jms. aga üsna suvalt.\nJälgides oma eelkooliealisi lapsi, mul on küll reaalne teadmine, et nad vajavad millalgi päästet või siis juba on päästetud, kuna nad on pöördunud ja kahetsenud kordi Jumala ees ja palunud. See on nö. märkamatu üleminek aga peale kooliiga tuleb see veel esile osadel aga selline murdeline aeg veel teismelisena kus lapsepõlve pääste usk tuleb taas pühitseda või taas tõotus Jumalal anda kuna seda kipuvad noored vahel unustama. Ega ma ka laste pärast ei muretse, poiss räägib juba ammu Jumala õhtuti ja vahel öösel, omad jutud peab maha ja kui on pahandust teinud, siis kahetseb veidi oma voodis ja mõtleb järele ning räägib Jumalaga. Teda on paaril korral ka hüütud nagu Saamueli, küsib meilt mis on, Jumal on Teda nimepidi kõnetanud, hilisel tundidel me kõhud kõveras, et see ei olnud meie see oli Jumal vasta talle! Lastel on oma DIIL Jumalaga, ma ei kahtle selles.\nKÜLL AGA MA EI NÕUSTU, et see iga on mingi 12 aasta või hiljem. tegelikult olen ma kohati selle pastoriga päri nähes lasteaias eelkooliealisi. Kord nägin lasteaias pealt kahe tüdruku kaklust ja peksmist, nad tulid riietusruumi rabelesid nagu seestunud, asjad lendasid ja tagusid üksteist. Käratasin neile peale, kuna lapse sõrmed jäid kapi ukse vahele. Ja nad ei kuulnud siis, läksin võtsin varrukast kinni ja lahutasin nad. Üks neist vaatas hullunud (olen näinud hullunuid, narkomaane, viinahulle - deemonlik pilk) pilguga otsa, ei kuulnud mida ma rääkisin jms.\nAga mis suust väljub, see lähtub südamest ja see rüvetab inimese.\nOled sa kuulnud mõnda eelkooliealist vandumas, ropendamas, jumalat pilkamas jms. Ma olen. Meenub ühes kohas üks alla 10 aastane poiss kes segas ühte evangeelset koosolekut karjudes väljas ukse taga Jeesus on ... Jumal on ... Minge ... usklikud, mine ... te usu..., vastikud ... ... Ma loodan ,et mu postitus ja teema esiletoomine kainestab, et me nii kergelt ei loobi sloganeid, LAPSED AUTOMAATSELT SAAVAD TAEVA!\nSest südamest lähtub kurje mõtteid, mõrvu, abielurikkumisi, hoorust, vargusi, valetunnistusi, jumalapilget. Need on, mis rüvetavad inimese;\nVargus, vale, kurje mõtteid Lisaks sõnakuulmatus vanemate vastu Piibli esimene KÄSK millel on TÕOTUS! kas lapsed võivad puhta vaimuga - südamega vilistada selle peale, kuna ei tunne head ja kurja. Ei kallid lapsed sünnivad süütutena ja puhaste südametega. Imikud näevad tihtipeale ingleid ja Jumala maailma! Jumal ei loo emaihus ühtegi musta - räpase vaimuga olendit. Inimene on vaimne igavene olend, tal on hing - persoon - tunded ja tahe ning ta elab ihus. Laps sünnib süütuna aga pärandiks Aadama järglasena on tal veres surma kood! Seda nimetad Piibel liikmetes või ihus olevaks patuks. See ootab oma tundi, millal salvata! peale salvamist vajab iga laps sama palju ja moodi pääset, kui täiskasvanud!\nEnt Jeesus ütles: "Jätke lapsukesed rahule ja ärge keelake neid minu juurde tulemast, sest niisuguste päralt on taevariik!"\nLapsed teatud eani oma puhta ja rikkumatu vaimuga pääsevad otse taeva! Aga teatud eani vaid! Mis on see iga, ma ei tea Jumal teab ja kui vaja siis otsijatele ka ilmutab, Iga laps ja olukord on erinev! Jeesus aga ülistas laste juures midagi, kuna ta ütles NIISUGUSTE päralt! NIISUGUSTE - SELLISTE, mitte millised nad on vaid MIS NEIL ON! Mida Jeesus veel esile tõi mujal - südame usk ja siirus! Vot see on lastel .Lastel on imelihtne päästetud saada, mille aga osad kaotavad täiskasvanuks saades, päästet on võimalik kaotada, sellest on mujal juttu, see on siin offtopic!\nKinnita neid oma lastele kõvasti ja kõnele neist kojas istudes ja teed käies, magama heites ja üles tõustes!\nAastaid tagasi rääkis Jumal mu südamesse, et see käsk ei olnud vaid selleks, et lapsed saaks JUMALAKRTUSE pärandiks ja eluks kaasa, ehk õpeta poisile teed, mida ta peab käima ja ta ei lahku sellest ka vanas eas! Selles KINNITA NEID KÕVASTI selles on ka LASTE ENDI pääste mängus - Jumalal on ka nende oma rida, isegi kui see nii uskmatu ja jama tundub. Osad jutlustajad on vihjanud juutide 12 aasta eale, kus laps sai nö. sotsiaalseks küpseks ja tema vanemad ei vastutanud enam tema tegude eest vaid ta pidi ise vastutust kandma! isegi kui see peaks olema selline iga, siis on kindlasti erandeid, kuna ma tean väga jubedaid näiteid alla 10 aastaste laste juures. Kunagi elades vanas elukohas, läksin päeval õue ja usklik naabritädi oli pahandas poistega ja oli nii löödud. Siis üks poisiraisk võttis kaika ja nagu virutaks kaugelt sellele mammile ja ütles: sa vanamuti raisk, kortsus kõbi, ma löön su maha, raiun pea otsast ja lõikan su tükkideks. Neid päästsid vaid väledad jalad! Tegemist oli tublilt alla alla 10 aastaste poistega. Seega tuleme luuludest välja ja ärkame TÕE tundmisele - lapsed vajavad päästet varem kui me vahel arvame!\nKallid ärge saage eksitatud, et KÕIKIDE ja KÕIK LAPSED aga automaatselt pääsevad taeva, olen seda nii palju kordi kuulnud - oo lapsed pärivad ju taevariigi. Kahjuks saab surma astel - hea ja kurja tundmine, Jumala käsust üleastumine mõne lapse isegi liiga vara kätte! Uskuge, osad vajavad juba 6 aastasena päästmist, kuna on täis kurjust ja tigedust ja kõike, mis on käsu vastu! Ma ise ei usu mingisse 12 aastasse piiri, et selles momendis käib klõps ja siis oled sa juba elumerel ja pead ise veepeal püsima, muidu kandis sind vaid Jumala arm.\nJah see piir on iga lapse puhul erinev ja Jumal on õiglane! Aga uskuge mind kui see patu seeme tärkab ja see salvab on 1:0 ilma Kristuseta ei ole tagasiteed! Patu seeme me ihudes, seepärast see ongi surelik, seda iseloomustab hea näide kibuvitstest ja roosidest. Kord kevadel mu vanemad hoolitsesid oma rooside eest ja lõikasid ära imeilusaid helerohelisi, okkaid täis võsusid mis rooside alt olid üles ajanud ja nii paljulubavalt kasvu viskasid. Nüüd roosikasvatajad teavad, et see on METSIK KIBUVITS, millele roosid peale poogitakse või pannakse. Patu seeme on ka inimese ihus, kui anda talle voli, õigus, roheline tuli, nunnutada ja poputada viskab see kohe pea välja ja hakkab kasvama ja võimust võtma!\nMulle meeldib draama TAEVA VÄRAVAD JA PÕRGU LEEGID! Seaa on väeline sõnum, mis on tegelikkus! Isa pojaga põrgus ja ema, kes jääb taeva ukse taha jms. See on kohutav reaalsus! Kas Jumal on ebaõiglane, ei ole! Kas tema arm ei ole suur ja heldus otsatu? On küll. tema pikk meel on arvatavasti teatud kohtades nii pikk, et me üllatume keda me vel taevas võime näha. Sinna pääseb aga läbi Jeesuse, ma ei pea silmas et Jumalala hakkab lihtsalt hale meel ja otsustab Pandivere vanadekodu vanuritele teha erandi ja nad kõik taeva võtta lahus Jeesuse vastuvõtmisest või südametunnistuse puhtust järgides.\nEi kõik lapsed ei saa taevasse, kui peame lapsi nö. kuni 18 aastaste alaealiste nime all, mis sellest et hilise lapsepõlve staadiumis nimetatakse neid teismelisteks ja siis noorteks! Jeerum on ju maailm korduvalt kuulnud alla 10 aastastest jõhkratest mõrvaritest ja jubeduste tegijatest!\nSeega katsuge oma õpetused läbi!\nAustusest Jumala teede vastu ...\nVastus: Lapsed lähevad taeva. Kas kõik ja kus on hea ja kurja tundmise piir?\n« Vasta #1 on: 09.01.2007, kell 20:33 »\nJuba aastaid olen uskunud samamoodi, et kõik lapsed automaatselt ei lähe taevasse. Sel juhul oleks ju kõige kindlam kõik lapsed maha lüüa - mis see tühine maine elu igavese elu kõrval ikka väärt on - ja nii saadaksime nad ilusti taevasse. Ja Jumal oleks ka väga ebaõiglane.\nOlen leidnud Piiblist hoopis sellise lause: "Õelad on loobunud Jumalast emaihust alates." (Kümme punkti, kes leiab üles).\nJa veel mõned laused: "Enne ma elasin ilma käsuta, aga siis tuli käsusõna ja surmas mind".\n"Kus ei ole käsku, seal ei ole ka üleastumist". "Käsk tekitab viha".\nIlmselt vastsündinud laps on siiski puhas ja patt tuleb tema ellu alles siis kui ta saab käsu alla. Vanust on siin raske öelda ja ilmselt on see individuaalne, aga tõenäoliselt juhtub see juba esimestel eluaastatel (näiteks minu pooleteise aastane laps läheb käsu all vahel päris vihaseks juba). Siis Sõna järgi otsustades - seal kus lapses on näha juba viha märke, on ta saanud käsu alla ehk siis vaimulikult surmatud.\nUskliku lapsed on Jumala armu all vanemate tõttu ja usun, et umbes kaheksateistkümnenda eluaastani, sest Kaanani maale pääsesid ainult Joosua ja Kaaleb (ustavad täiskasvanud) ja kõik alla kaheksateistkümne aastased. Nii et Jumala rahva lapsed hakkasid vastutama alates kaheksateistkümnendast eluaastast.\nVeel on huvitav vanus 12 aastat - iga juudi poiss viidi selles vanuses Jeruusalemma templisse ja pühitseti Jumalale. Võib olla see on see iga, kus laps võib hakata juba teadlikult Jumalat teenima.\nUsun, et see kõik pole siiski määrav taevassepääsemisel. Jumal on Vaim ja ka inimene on vaim. Esimese kirjakoha järgi võib arvata, et inimene kontakteerub Jumalaga juba emaihus ja on ka võimeline tegema otsuse Jumalast loobuda. On tõenäoline, et see ongi määrav, milline laps kuhu läheb.\n« Vasta #2 on: 09.02.2010, kell 18:58 »\nSelle asjaga on nii, et päris eitada me seda teemat ei saa, kuid väga selget vastust ei ole üheti pastori ja piibliõpetaja suust ka kuulnud:\nÕelad on loobunud Jumalast lapsekojast alates, valetajad on eksinud sünnist saadik!\nÜks asi on selge, päris nii ka ei ole, et kuni 16 või 18 aastaseni on kõik lapsed ja siis edasi juba vajab uussündi.\nMõned 3 aastased lapsed juba peksavad lasteaias, röögivad roppusi jms. sellised vajavad ka ühel päeval uussündi, päästmist!\nMidagi see kirjakoht siiski tähendab!


Kas kaalulangus juhtub koheselt. Fresh articles\nKas kaalulangus juhtub koheselt. Maovähi avastamine ja diagnoosimine\nVäga tore, et sellise teema postitasid! Kõhu sirglihase lahknemine ehk diastaas Millal on vajalik operatsioon? Mulle meeldib mandlipiima ja kaneeliga aga ka niisama soolakana. Ravijärgne haige jälgimine Kõik radikaalselt opereeritud pankreasevähiga haiged käivad regulaarsel kontrollil. Kehakaalu langetamine on raske töö, kuid kõik see algab sinust ning parem alaku kohe. Addisoni sündroom hüpokortitsism.\nKui soovid varem alustada, Kas kaalulangus juhtub koheselt konsulteeri füsioterapeudiga, kes hindab Sinu valmidust. Seega pole harv ka juhus, kui naine ütleb, et 3 kuud pärast sünnitust oli kõht paremas vormis kui 6 kuud hiljem.\nVäga oluline on ka mõista, et kõikide vormist väljas kõhtude süüdlane ei ole diastaas.\nKKK Kas diastaasiga peab harjutusi tegema elu lõpuni? Korrigeerivaid harjutusi on soovituslik teha minimaalselt kuud. Seejärel võiks ideaalis toimuda üleminek üldtreeningutele, mis hõlmavad Kas kaalulangus juhtub koheselt kogu keha kõige parem trenn on see, mida Sa ise ka naudid.


HIKARI Bye Bye Wrinkles Cream 20 ml - Dolores - Kosmeetika Iisraelist\nAvaleht / NÄOHOOLDUS / Päevakreemid / HIKARI Bye Bye Wrinkles Cream 20 ml\nHIKARI Bye Bye Wrinkles Cream 20 ml kogus\nBye Bye Wrinkles Cream on ekspresskreem, mis sisaldab kortsupõhja tõstvate toimeainete kompleksi ning kolme neuropeptiidi, mis pärsivad miimiliste lihaste liikuvust – tänu sellele väheneb miimikakortsude hulk. Kokku on koostises 38 aktiivainet, mille toime on suunatud raku elu pikendamisele, sh mesoteraapiline kokteil vitamiinide, aminohapete ja antioksüdantidega.\nKasutamine: Bye Bye Wrinkles kreemi kasutatakse näohoolduse lõppetapina pärast seerumi ja põhikreemi nahalekandmist. Kreem pannakse kergete, imendumist hõlbustavate liigutustega vahetult kortsudele.\nParima tulemuse saamiseks soovitatakse kasutada kortsudevastast seerumit.\nTootekood: 5089 Kategooriad: DERMIS DIRECT, HIKARI, NÄOHOOLDUS, Öökreemid, Päevakreemid, Silmakreemid Silt: Kosmeetika\nOle esimene, kes hindab toodet “HIKARI Bye Bye Wrinkles Cream 20 ml” Tühista vastus


TULEDEST JÕULUPÄRG RETLUX RXL 214 300LED, SOE VALGE HIND | kaup24.ee\nTuledest jõulupärg RETLUX RXL 214 300LED, soe valge\n€ 4648 € 61 99 *\n5€ soodustus alates 59€ 4t 47min.\nToote kirjeldus: Tuledest jõulupärg RETLUX RXL 214 300LED, soe valge\nRXL 214 – klassikaline jõuluehe. 300 eredat sooja valget LED tulekest. LED valgusketi valgustatud osa - 30 m. Pikk 5 m toitejuhe. Nutikas taimer. Kaetud, rohelist värvi kaabel. Veekindel ning sobib kasutamiseks välitingimustes.\nKlassikaline LED lampidega valguskett\nSoe valge valgus - annab ühe- või mitmevärviliste kaunistustega kaetud puudele värviaktsenti.\nSoovitatav jõulupuu kõrgus: 220 cm\nLED tulede arv: 300 tk.\nTuledega kaetud valgusketi pikkus: 30 m\nPikk toitejuhe: 5 m\nNutikas taimer: hoidke tulesid püsivalt sees või valige automaatrežiim - tuled lülitatakse sisse 6 tunniks ning välja 18 tunniks.\nSobib kasutamiseks välitingimustes: veekindel, IP44 veekindel klaas (vihmakaitse)\n- Tšehhi firma, mis on spetsialiseerunud valgustehnikale. Üks LED valgustuse teerajajaid Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias. RETLUX on koduturul edukas tänu 3 garantiile:\nTehnoloogia garantii - me kasutame ainult kõige arenenumaid valgustuse tehnoloogiaid lambipirnide jaoks. Kuna LED-tehnoloogia muutub dünaamiliselt, vaadatakse kasutatav sortiment, tehnoloogia ja tehase liinid igal aastal üle.\nKvaliteedi garantii - kasutame ainult A-klassi komponente. Kõik meie tooted on täiesti ohutud ja vastavad kõige rangematele ELi nõuetele.\nKontrolli garantii - kõrgeimate standardite tagamiseks ei ole kõrge kvaliteediga komponendid ja tehnoloogia piisavad. See nõuab kontrolli. Kõik meie tooted on testitud 6-astmelise programmiga. Tehase enda üldisest inspektsioonist lähtudes teostatakse toodangule ja transpordile pidevat kontrolli.\nÜldine informatsioon tootest: Tuledest jõulupärg RETLUX RXL 214 300LED, soe valge\nSoovitame osta koos: Tuledest jõulupärg RETLUX RXL 214 300LED, soe valge\nSoovitame osta koos Tuledest jõulupärg RETLUX RXL 214 300LED, soe valge\nKüsimused ja vastused toote kohta: Tuledest jõulupärg RETLUX RXL 214 300LED, soe valge\nLED-tuled Sulavad jääpurikad SUPER PREMIUM CLASS , Jõulutulede valguskett RETLUX RXL 217 500 LED Warm White, Timer , Valguskett 100LED, 10 m, külm valge (1 karp/ 20 tk) , Valguskett 100LED, 10 m, külm valge , Jõulutulede valguskett-võrk RETLUX RXL 298 120LED NET Cold White, Timer , Jõulutulede valguskett RETLUX RXL 213 300LED Cold White, Timer , Jõulutulede valguskett RETLUX RXL 218 500LED Multicolour, Timer , Jõulutulede valguskett RETLUX RXL 216 500LED Cold White, Timer , Jõulutulede valguskett RETLUX RXL 215 300LED Multicolour, Timer , Jõulutulede valguskett, 12 m , Jõulutulede valguskett puldiga, 100 LED , Jõulutuled 100 LED , Jõulutulede valguskett, 560 LED , Jõulutulede valguskett, 192 LED , Jõulutulede valguskett, 180 LED , Jõulutulede valguskett 10 LED, valge , Jõulutulede valguskett 10 LED, valge , Valguskett Disco, 200 LED , Jõulutulede valguskett, 12 m , Jõulutulede valguskett, 80 LED , Jõulutulede valguskett, 30 LED , Jõulutulede valguskett puldiga, 200 LED , Valguskett puldiga, 700 LED , Jõulutulede valguskett puldiga, 120 LED , Valguskett puldiga, 700 LED , Jõulutulede valguskett puldiga, 400 LED , Jõulutuled 100 LED , Jõulutuled 100 LED , Jõulutuled 100 LED , Jõulutulede valguskett, 200 LED , Jõulutuled 100 LED , Jõulutulede valguskett, 30 LED , Jõulutulede valguskett, 240 LED , Jõulutulede valguskett, 120 LED , Jõulutulede valguskett, 80 LED , Jõulutulede valguskett 700 LED , Jõulutulede valguskett, 240 LED , Jõulutulede valguskett, 120 LED , Jõulutulede valguskett, 80 LED , Jõulutulede valguskett 700 LED , Jõulutulede valguskett, 560 LED , Jõulutulede valguskett, 400 LED , Jõulutulede valguskett, 120 LED , Jõulutulede valguskett 700 LED , Jõulutulede valguskett, 560 LED , Jõulutulede valguskett, 400 LED , Jõulutulede valguskett, 240 LED , Jõulutulede valguskett, 120 LED , Jõulutulede valguskett 700 LED


Milliseid ehteid lõpetamisel kanda? - Ilu & mood - sõbranna.ee\nMilliseid ehteid lõpetamisel kanda?\n13. juuni 2016, 12:56\nLihtne ühevärviline kleit saab hoopis teise ilme, kui sinna lisada ehteid. Kindlaid juhtnööre siin ei ole ning see, mis sobib ühele, ei pruugi sobida teisele. Oluline on silmas pidada, et riided ja ehted moodustaksid kokku stiilse terviku, kirjutab osta.ee moeblogi.\nHinnalised ehted ja odavast materjalist kehvemapoolse kvaliteediga õmmeldud kleit ei sobi kuidagi omavahel kokku. Sama kehtib ka vastupidisel juhul. Moekunstniku poolt disainitud kleiti ja odavaid, näiteks plastmassist ehted ei kombineerita omavahel kokku.\nKirjutamata reeglite hulka kuulub «vähem on rohkem», kuid ometi suudab mõni naine ka rikkaliku ehetevaliku edukalt välja kanda. Tänases\npostituses on piltidel valik ehteid Eesti Disaini lehelt.\nPoisid võiksid tähelepanu pöörata mansetinööpidele ja lipsule. See on võimalus oma isikupära rõhutada ja teistest eristuda. Eesti Disaini lehelt leiad lisaks Keiu Koppeli mansetinööpidele veel Lentsius Design «Puraviku» mansetinööbid ja PuudWood suitsupääsukestega tammepuust mansetinööbid.


Meie lemmikfilmid ja -filmid | EE.rickylefilm.com\nFilmid Team GLAMOR saab vaadata aega ja jälle\nUued uuringud sel nädalal selgus, et 72% britte uuesti vaadata oma lemmik filmi keskmiselt 29 korda elus. Kas meil on liiga palju hea? Noh, ilmselt mitte. Inimesed Sky tabanud tänavatel oma clipboards ja küsis inimestelt, mida film neile meeldib vaadata ikka ja jälle. Indiana Jones tagatud tipp, Star Wars tulevad teise ja tagasi tulevikku tulevad kolmas.\nHuvitav, Titanic ka Top 10 (üheksas koht) ning jah, me teame, et see on suurepärane film - aga see on lihtsalt nii kaua. Kui te vaatasin klassikaline Kate Winslet ja Leonardo DiCaprio filmi 29 korda (koos töötamise aeg 210 minutit), kulutanud 6090 minutit oma elu vaatan. Sa ei kunagi saada selle aja tagasi!\nKüsisime Team GLAMOR mida film nad armastavad vaadata ikka ja jälle - nad tunneksid skripti sõna-sõnalt, kuid nad lihtsalt ei saa lõpetada ise vajutades play.\nLife of Brian. Seljaaju. Grease. Goodfellas. Nad ei saa kunagi vana. Ever.\nAmy Warren, PA toimetajale\nKaevandus Notting Hill - Ma ei tea, miks, kuid see oli korralikult segu vahel veidi tobe, kuid tavaliselt inglise Hugh Grant ja vaevata ilus Julia Roberts, armastuslugu. Aga sa ei saa unustada hullu Welsh mees Spike!\nMa kasutasin vaadata Kuidas Lose Guy In 10 Days ikka ja jälle. Tahtsin olla Andie Anderson "Kuidas" tüdruk!\nKui ma olin umbes 15, olin kinnisideeks Keerake heli ja oleks vaadata seda pidevalt. Mul oli see VHS ja kandis ära lint. Olin täiesti löönud koos Christian Slater ja film pöördus minu angsty, mässumeelne teismeline ise.\nNüüd ma võiks vaadata (Ang Lee) Mõistus ja tunded ikka ja jälle. See on natuke pere lemmik nii meenutab mulle mu õde. Ja tuba vaatega - Ma selgelt on asi perioodi draamad.\nOlen näinud ka Rocky Horror Picture Show rohkem korda kui ma mäletan ja ma ei etlema iga sõna. Ei valeta. Võin teha verine hea üleviimise Sweet transvestiit karaoke.\nElu David Gale - Ma ei saa sisestada ilma saada emotsionaalne! Ma armastan Sõnum pudelis - Mul on väike tüdruk armunud Robyn Wright.\nArmageddon - ja ma ikka nutma iga kord Bruce Willis hüppab!\nMinu jaoks on see Toss-up vahel Star Wars, Goonies ja Tagasi tulevikku. Oh ja Dirty Dancing! Ja ma tegin nii hästi seal ja peaaegu kõlas Butch!\nAastal 1987, Patrick peaosa väikese eelarvega Dirty Dancing, mille eesmärk on näidata teatrid ühe nädalavahetuse enne läheb otse DVD (sorry - video). Asjad ei ole tegelikult välja töötama nii ja mitte filmi on sünnitanud spin-off ja muusikalavastuste kõik ümber maailma.\nHelen Whitaker, meelelahutus Editor\nMul on filmi maitseid keegi kinni 80ndatel. Asju, mida ma vaadata ikka ja jälle, või siis, kui nad on TV (mis koos tänapäeva sõiduplaanid on mõnikord kolm korda nädalavahetusel) on Tagasi tulevikku, Spaceballs, Goonies meeleheitlikult otsib Susan, Pretty Roosa kadunud Poisid.\nMinu kontsessiooni teise ajastu on Härrased Eelista Blondes. Love.\nNatalie Hartley, Fashion direktor\nHeatherid ja True Romance!\nPulmad aeg - ma olen nii kinnisideeks, ma tegelikult seda vaadata kord nädalas ja kiiresti edasi minu lemmik osad ja siis vaadata kogu filmi vähemalt kord kuus. Sa pead armastuse Dermot Mulroney!\nHorse Whisper - Mul on saladus armunud Robert Redford (kahtlemata päritud mu ema).\nKuidas Lose Guy In 10 Days - See lihtsalt ei hääbu kunagi - ma olen igatsust Kuidas Lose Guy In 10 Days 2!\nMa olen kurb luuser, kui tegemist on summa korda olen jälginud minu lemmik filme: Ferris Bueller päev Off, Bridget Jonesi päevik, isa pruut, Kanarbikulised Pretty Woman.\nHea enesetunde ja nostalgiline, iga üks. See on vaadatava kui ma olen üksi kodus (armastan seda filmi liiga, muide!) Ja ilma minu teatraalne abikaasa üritab segada vaatamise ajakava!\nMa võiks õnnelikult vaadata Saatan kannab Pradat ikka ja jälle (Miranda Priestly: "See on kõik...."), Ma armastan kõike koos tantsu rutiinne, Honey, Step Up, sellist prügi, ja te ei saa võita, mille vähe sob et Bette Midler rannad. Ja kui Pretty Woman on telekas, ma ALATI seda vaadata. Kes ei armastan seda, kui Julia Roberts "ütleb" suur viga. Big. SUUR "?!\nHanna Woodside, funktsioonid ja meelelahutus Writer\nTraagiline, ma tean, aga ma ilmselt vaatasin Bridget Jonesi päevik (esimene) viis rohkem kui 29 korda. See on 97 minutit puhast mugavust-vaatamist. Kui te peatas mind nüüd ja küsis tegutsema välja kogu film, mängides kõik osad, suutsin ja oleks.\nLauren Smith, Junior Uudised Writer & Social Media Editor\nÕelad tüdrukud, 10 Things I Hate About You, Singing in the Rain, The Lion King / Kaunitar ja koletis (ei mõista minu üle kohut), Anchorman, et Paul Rudd film, kus ta ei ole sõbrad - Ma armastan sind Man - mu kihlatu Andy on kinnisideeks Paul Rudd ja paneb mind seda vaadata.\nHannah Powell, Junior funktsioonid Editor\n13 Going On 30, Anchorman, Black kala.\nMichelle Corps, Sub Editor\nÜtle midagi või kadunud Boys - John "Ma andsin talle oma südame, ta andis mulle pen" Cusack ja Kiefer Sutherland kõik noored, ohtlik ja Vampire-y. Ja Goonies, vaid cos te ei saa seda vaadata, kui see on telekas.\nFrench Connection 1 ja 2, - lihtsalt nii briljantselt sugestiivse tahmane 70ndatel kuritegevusega; Sulgege mu silmad - sest see on kaks minu lemmik näitlejad, Clive Owen ja Sakia Reeves nagu vend ja õde - kes magavad koos !; Howardsit End - vaimustav ja šokeeriv; Kõik minu emast, Pentsik, ekstsentriline Almodovar, kuid tema kõige emotsionaalselt rahuldust draama.\nKui Harry Met Sally.\nLove Nora Ehpron, armastan iga rida film, nutma iga kord, kui ma isegi astus vahekäiku see pidi olema Sa (kuigi pidi olema Frank Sinatra versioon abikaasa ütles Harry CJ oli liiga cheesy).\nAbitu, mood ja vaimukas üks vooderdus.\nMidagi Marilyn Monroe - mul on "kerge" kinnisidee! Või Chitty Chitty Bang Bang õhuke terror lapse püüdja.\nTerrance Malicks Days of Heaven - Richard Gere (tema kõige ilus) ja Brooke Adams (nii ilus). Kinematograafia on fantastiline, VoiceOver tegelikult liigub. Gere ja Adams vaadata nii kuradi kuum koos. Ja stiil punkt see on üks mu lemmik ajastute.\nAga ma arvan, et minu süüdi film rõõm on sülearvuti. Ma tean! nii ebaoriginaalne. Aga see on GOS ja stseen järve vihma. 'piisavalt öeldud.\nMis on teie lemmik film? Piiksuma meile @GlamourMagUK.\nUuring tellis Sky Store Osta ja Hoia, teenus, mis võimaldab teil laadida kõik HD filmi otse oma TV hoida koos Lisaboonusena saavad DVD koopia posti teel.