Talvelaager Põltsamaal - Eesti Kirik\n01.04.2008 | ek | Rubriik: Määratlemata\nSelle aasta 15.–17.veebruarini toimus EELK Põltsamaa koguduse laste talvine laager «Lapsed kirikus» Põltsamaal. Reedel kogunes kiriklasse 49 last Aidust (14), Eskust (2), Põltsamaalt (22), Võhmanõmmest (1), Pilistverest (8) ja Tartust (1). Neid juhendasid pühapäevakooli õpetajad ja koguduse noored. Laagris õpiti tundma kirikutalitlusi, peamiselt aga jumalateenistust ja selle korda. Lühike ülevaade saadi ka kirikuõpetaja, kirikuteenija ja organisti tööst.\nLaager algas Kolga-Jaani koguduse õpetaja Ants Toominga humoorika ja näitliku kommenteeritud jumalateenistusega. Lapsed said teada, mida teeb kirikuõpetaja enne ja pärast teenistust ja kes teda ühes või teises toimetuses abistavad. Selgeks sai see, kuidas kasutada laulu- ja palveraamatut ning millal jumalateenistuse ajal seista, millal istuda tohib. Suurt põnevust ja ootusärevust tekitas reede õhtune «Talendijaht», kus omaloominguliste etteastega esinesid pühapäevakooli erivanuseastme lapsed. Finaali pääsesid eelnevalt pühapäevakooli tundides toimunud eelvoorude parimad. Võitjaks osutus 4.–6.klassi tütarlaste Jumpstylet kava. 7.–9.klassi tütarlapsed olid ettevalmistanud aga fantaasiavooru «Kirikutöötegija riietus aastal 2028», kus eriauhinna pälvis diakooniatöötegija riietusstiil. Peale õhtupalvust läksid lapsed laulusaatel magama. Kõige vanemad laagris osalejad käisid aga veel öises Põltsamaa linnas aaret otsimas.\nLaagri teisel päeval suundusid lapsed oma kodukirikut uurima. Sellel retkel selgitati katse-eksitusemeetodil välja, kui pikk ja kui lai on kirik. Samuti, milline on selle välimus väljast ja seest. Enne kirikusse sisenemist mõtlesid lapsed oma rühmades, kuidas oleks sobilik pühakotta siseneda: kas lauldes, vaikselt või rõõmust hüpates. Kirikus olles otsisid lapsed endale meelispaiga, aga samuti said panna küsimärke kohta, mis neis küsimusi või arusaamatust tekitas. Suurt huvi pälvis käärkamber, pöörlev altarimaal ja annetustekastina kasutusel olev võimasin. Kõige meeldejäävam oli laste arvates aga tornikülastus. Ringkäigu lõpul sai iga laps joonistada suurele paberirullile oma kodu ja teekonna oma kodukohast Põltsamaa kirikusse.\nLõunase puhkepausi ajal vaatasid lapsed kino ning võisid kohapeal töötavast kioskist osta maitsvaid kooke, mis olid pühapäevakooli õpetajate küpsetatud, ning osta popkorni ja kommi. Peale lõunastes piiblitundides räägiti pihist (ehk eksimuste andekspalumise vajalikkusest), kristlikest matustest ja leinast. Rühmatööde ajal tantsiti erinevate rahvaste tantse, valmistati küünlaid, meisterdati laulutahvleid, valmistati pulmatorti, tehti laagribändi ning jalutati surnuaeda.\nTeise päeva õhtul toimus laagrilaulatus ja –pulm, milleks hakkasid lapsed ettevalmistusi tegema juba peale õhtusööki. Pärast «laulatuse» peaproovi, kus peaosatäitjad said selgitusi ja juhendeid toimuva kohta, võisidki ärevad külalised pidupaika siseneda. Peale pingelist paaripanekut (ei puudunud ka endise pruudi sekkumine) võis pulmapidu alata. Nagu ehtsas pulmas oli ka laagris pulmavanem, mängud, pruudirööv ja uhke pidulaud koos asjakohase teenindusega. Laager lõppes pühapäeval jumalateenistusega, kus lapsed täitsid erinevaid ülesandeid: jagasid lauluraamatuid, lugesid kirjakohti, palveid, laulsid õpitud laule, viisid läbi kotikorjandust ja aitasid kella lüüa. Laagri korraldajad tänavad Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa Ekspertgruppi ja Põltsamaa Felix AS toetuse eest, Jõgeva Maavalitsust (EAS kohaliku omaalgatuse programmi).\nLaagri pildid ja videod peagi koguduse laste- ja noortetöö kodulehel: allikal.wordpress.com\nEELK Põltsamaa koguduse laste- ja noortetöö juht Ulvi Uutar\nLaste lood laagrist ja tagaside toimunule:\nKristel Leppik 10a Põltsamaalt\n„Laager oli väga põnev. Aga sellest ma nüüd jutustan järge mööda. Reedel hakkas kell 15.00 õhtul laager ja kõik kes veel ei olnud registreerinud registreerisid ära. Siis oli meil söömine ja laagri avamine. Kui oli õhtu siis pidid kõik täpsel kellaajal magama minema. Kuid meie rühm ei tahtnud kuidagi magama minna. Õigust öeldes ei jäänud maga Kristel, Kristiine ja Kaidi-Kamille. Minul olid naerukrambid. Ma ei saanud kuidagi tasa olla ja Kristiine krigistas öösel hambaid ja mina kukkusin vähemalt 7 korda voodist alla. Ja järgmise päeva hommikul pidime kell 8.00 üles ärkama. Ja peale hommiku palvust ja pärast hommiku sööki läksime kiriku torin ja seal oli tõsiselt külm ja järsud trepid. Pühapäeval me pidime asjad kokku pakkima ja koju minema. Aga peale selle meil oli veel ka laagrilaul mida me iga päev laulsime. Ja laupäeval oli pulmapidu ja sellega kaasnes pruudi rööv. Pärast leitsime ta 2.korruse kapist.\nSilja Simon 8a Põltsamaalt:\n„See laager oli väga tore. Eriti meeldisid mulle pruudirööv, pulmapidu, talendijaht, õhtupalvused, piiblitunnid ja rühmatööd. Mulle meeldis veel see, et meil oli laagris nii palju. Laagris oli veel tantsuõpetaja Viljandist. See õpetaja oli väga tore. Reedel läksime magama 10.30 aga laupäeval läksime 10.00. Mina olin ühes toas Kristeliga, Kristiinega, Kaidi-Kamillega. Meid oli toas 4. Meie toa kõrval oli poiste tuba. Poisid olid vallatud. Meid äratati kell 8.00. Osad ei saanud kohe üles aga siis tulid õpetajad äratama. Kokkuvõtteks oli see laager väga tore.”\nMarita Matt 11a. Põltsamaalt\n„Põltsamaa koguduse laagris „Lapsed kirikus” toimus palju lahedaid asju näiteks laagripulm. Mina pidin olema pulmas kirikuõpetaja. See oli lahe töö. Olen käinud kirikus sellepärast teangi, kuidas kirikuõpetaja käituks. Veel oli lahe talendijaht, kus me esitasime Jumpstylet. Oleme seda harjutanud palju, et saada head tulemust. Tänane laager oli kõige lahedam.”\nArtam Kivisild 10a Põltsamaalt\n„Reedel oli talendijaht. Mina ja mu vend ja kaks sõpra tegime hip-hopi. Laupäeval oli laagri pulm, mina olin kummardaja ja mu vend oli peigmees. Põltsamaa kiriku tornis käisime ka. Pühapäev oli laagri lõpetamine kirikus.”\nSiimar Kivisild 12a. Põltsamaalt.\n„Laupäeval oli laagripulm. Mind valiti peigmeheks. Veel oli igasuguseid värvikaid tegelasi: nagu näiteks kummardaja, kes pidi kummardama kui kellamees kellaaja ütles ja tantsukiisu pidi kõikide poistega tantsima ning tantsulõvi pidi kõikide tüdrukutega tantsima, tädi Ameerikast jne. Vahepeal rööviti ka pruut ära, siis hakkasid kõik teda otsima. Pulm lõppes pidulauaga. Täitsa huvitav kogemus oli. Mulle täitsa meeldis.”\nMiikael Haamer 12a. Põltsamaalt:\n„Reedene talendijaht oli täiega lahe. Vähe jäi esikohast puudu. Mul on täiega kahju, et laupäeval ei saanud olla. Muidu juba ühest õhtust sai aru, et tuleb lahe laager.”\nIngel Pärn 10a Tartust:\n„Mulle meeldisid selles laagris talendijaht ja pulmad! Mulle ei meeldinud kui õpetaja öörahu ajal toa uksed lahti hoidsid, sest mõned ei saanud magama jääda. Eriti meeldis mulle, kui me saime koos oma rühmaga kirikutornis käia. Alguses oli natuke õudne ka, aga pärast ma harjusin ära. Mulle meelis ka rühmatööd: rahvaste tantsus olid alguses aeglased tantsud, aga hiljem hakkasid toimuma peadpööritavad tantsud. Ja kiired tantsud. Pulmatordi valmistamisel oli kogu aeg kõik kohad magusaid maiustusi täis. Laagris oli muidu väga lahe olla.”\nAnnika Susi 12a Pilistverest:\n„Mulle meeldis laager väga. Aga ma ei saa aru, miks just täna peab lõppema. Mis, sest, et karmid reeglid olid, ei peagi saama poes käima. Mulle meeldis laagris need pulmad, aga lahe laager oli. Aitäh, et tegite meile nii laheda laagri.”\nVanessa Reitel, 12a Pilistverest:\n„Kõige rohkem meeldis mulle laagripulm ja rühmatants. Ja üleüldse kõik rühmatööd. Ka kirikutornis käimine oli lahe. Eriti meeldis mulle seal kiriku tornis. Mulle meeldis ka kino vaatamine. Ja kiosk oli ka üle kõige. Ühesõnaga terve laager lahe ja ma tuleks kindlasti uuesti.”\nLiisbeth Kallis, 10a. Aidust:\n“Laagris oli tore. Meie toas oli 15 last. Reedel oli jumalateenistus ja talendijaht. Laupäeval käisime kirikutornis ja kirikus muid asju tegemas. Me pidime mõõtma kiriku ümbermõõtu ja torni pikkust. Mina käisin rühmatöödes tantsimas ja bändis. Kui ma tantsimas käisin, oli seal ainult üks poiss ja temaga pidid kõik tüdrukud kordamööda tantsima. Bändis mängisin mina kitarri ja laulsin koos Helenaga. Laupäeval olid veel kino ja väike kiosk. Osad Aidu lapsed pidid minema teisel päeval vanaema sünnipäevale. Pühapäevasel teenistusel tõmbasid poisid kella ja korraldasid korjandust. Tüdrukud esinesid.”\nAnnabel Kallis, 8a Aidust:\n“Laager oli Põltsamaal. Reede õhtul oli õhtupalvus ja siis läksime lauluga magama. Laupäeval käisime kirikus. Laagris olid veel pulmad, söömine ja mina osalesin ka rühmatöödes. Esimeses rühmatöös olin ma bändis. Seal tegime igasuguseid asju. Kõige rohkem mängisime flööti. Teises rühmatöös olin küünlavalmistamisel. Seal tegime igasuguseid küünlaid. Pühapäeval käisime kirikus, aga siis lasi Siimar kiriku kellasid ja teised poisid korjasid raha annetuskottidesse. Käisime ka altari juures. Meile anti kätte tänukirjad ja siis me käisime kiriklas ja lõpuks läksime koju. Nii see laager lõppes.”\nIlmunud: 2. aprill 2008 Nr 16


Teie veebisaidile nišši leidmise olulisus – fotoweekdc.org\nNišiga seotud sisu\nNišisaidid on üles ehitatud eesmärki silmas pidades. Tavaliselt on selle eesmärk raha teenimine.\nTöötades märksõnade komplekti piires, on niššide veebisaidid suunatud piisavalt väikesele turule, et nad keskenduksid rohkem keskendunud külastajarühmale.\nNišisaidid on üles ehitatud sellele, et saada tähelepanu tootele, teenusele, mõttele või ideele, mis muutub autoriteetsemaks, kuna on teada, et nad on teatud materjalide jaoks „asjatundlikud” või „minemispaigad”. Nišisaidi loomine on lihtne, kui teate, mida teete. Esiteks algab see kõik märksõnast.\nTäiusliku niši leidmine\nÜhe jaoks pole ükski nišš täiuslik ja niši edukas on teie enda otsustada. Üks viis, kuidas inimesed alustavad, on koostada loend, mis neile meeldib, ja testida nende meeldimistega seotud märksõnu, tehes Google’is otsinguid.\nKuid see puudutab enamat kui seda, mis teile meeldib. Peaksite koostama ka nimekirja probleemidest, millega silmitsi seisate või mis puudutab teid ähvardavaid hirme.\nInimesed reageerivad nišiturgudele vastavalt sellele, mida nad vajavad või tahavad lugeda, nii et alustades kirglikest ideedest, mis teid edasi viivad, aitab teil leida õige niši.\nKui olete loendi saanud, kitsendage turgudele, mis teile tõesti silma paistavad, ja tehke veel mõned otsingud.\nSeal on nii teenindus- kui ka nišituru saidid, samuti ajaveebid. Kui teie eesmärk on olla Google’is number üks, siis veenduge, et teie märksõnad ja domeen oleksid piisavalt täpsed ja kordumatud, et Google’i tulemustes silma paista..\nDünaamilise nišisaidi loomine\nJärgmine asi on oma nišisaidi ülesehitamine, et see oleks atraktiivne ja autoriteetne, et seda saaks pidada heaks sisuallikaks.\nÜhe jaoks peavad teil olema head teadmised sisusisu kohta või vähemalt peavad nad mõistma, kuidas sisu edasi tellida.\nKuid kõigepealt kõigepealt: valige õige veebidisain. WordPress on populaarne viis nišisaidide loomiseks ja see sobib suurepäraselt ka vastutustundlikuks kujundamiseks, võimaldades teil seda saiti hõlpsasti kohandada liikvel või tahvelarvutites sirvijatele.\nOn oluline, et teie sait oleks puhas, juurdepääsetav, aga ka huvitav.\nWordPress pakub palju erinevaid teemasid, kuid on ka mitmeid tasuta teemasid, mis on loodud konkreetsetele nišisaitidele, olgu tegemist fotograafia, äri, kohtingunõuannete, ajakirjade uudiste või muude saitidega ning paljud neist teemadest on muudetavad.\nSaate lisada oma logo, pilte, teksti ja linke. Samuti on suhteliselt odav saidi seadistamine, kasutades sellist saidiehitaja teenust nagu 1&1 või GoDaddy.\nNišisaidid võivad tõesti võltsimise tõttu kannatada, kui teie sisu pole loomulik ja orgaaniline. Orgaaniliste postituste kirjutamine ja oma sisu väljamõtlemine võtab aega ja eriti keeruline on see, kui teile ei meeldi kirjutada.\nKui olete valinud meeldimiste, probleemide ja hirmude loendist niši, koostage siiski uus loend selle kohta, millised probleemid, hirmud ja meeldimised teie teemast pärinevad.\nNeed on küsimused, vastused, tooted, teenused ja muud märksõnavõimalused, mida saate kasutada oma sisu juhtimiseks ja linkide loomiseks.\nKui olete oma sisuartiklite teemadega kokku puutunud, saate veeta aega ise sisu kirjutamiseks või otsida artikleid ühest paljudest ainulaadsetest sisu genereerimise saitidest, näiteks pidev sisu.\nSiiski on kaks reeglit, mille järgi elada:\n1. Sisu peab sisaldama kasulikku ja kasulikku teavet.\n2. Uurige sisu, mis aitab teil end otsingumootorites märgata ja kõrgemal asetseda.\nLisaks saate teada saada, mida inimesed otsivad, ja kirjutage neid märksõnu silmas pidades.\nVõite kasutada selliseid tööriistu nagu Turu samurai või Google Adwords märksõna tööriist märksõnade leidmiseks või märksõnauuringute videote vaatamiseks, kui te pole kindel, kuidas oma nišiturule parimaid märksõnu leida.\nLisaks on veel üks trikk seotud märksõnade leidmisel trükida tilde sümbol või „~” enne tavalist märksõna ja Google otsib sünonüümseid märksõnu, mis loetletakse tulemustes paksus kirjas.\nTäpse fraasi sünonüümide leidmiseks kasutage lisaks tavalise märksõna või fraasi väliskülge sulgudes „”. Näiteks aitab [~ loomade ~ fotograafia] ”leida kõik selle fraasiga seotud sünonüümid ja luua parema nišisisu.\nEduka ettevõtte juhtimise ajal on tõsine vajadus palgata töökoormuse jagamiseks vabakutselised töötajad. Kuna loete


Põhiline » Kuidas » Püsivara värskendamine\nTooted järgivad üksteist järjest kiiremini ja samal ajal toote funktsionaalsus ainult suureneb. Tarbijate suure tempo hoidmiseks otsustavad tootjad mõnikord isegi mitte kõiki funktsioone kohe välja anda ja parandavad vead alles hiljem. Seejärel peab püsivara värskendus tagama, et toode toimiks lõpuks kõigi ootustega koos kõigi lubatud funktsioonidega.\nPüsivara on seadmesse manustatud tarkvara. See on tegelikult omamoodi operatsioonisüsteem, mis tagab kõigi osade korraliku toimimise ja omavahelise koostöö. Nii nagu tavalise operatsioonisüsteemi puhul, võib selguda, et teatud asjad ei lähe nii, nagu ette nähtud, või on välja mõeldud uus funktsionaalsus. Sellisel juhul tuleb püsivara reguleerida nn püsivara värskendusega. Välkmälu on seadmesse installitud spetsiaalselt püsivara jaoks. Sellepärast välk püsivara. Muidugi on funktsionaalsuse ja stabiilsuse osas piirid sellel, mis on ja mis pole lubatud. Kui tootja ületab selle piiri, karistavad teda tema toodete ostjad. Võite eeldada, et teie toote tootja väljastab vajadusel püsivara värskenduse ja laseb selle hõlpsasti teostada. Püsivara värskenduse installimise lihtsus on erinev.\nKas värskendada püsivara või mitte?\nEnamasti on tootjad uue püsivara pakkumisega väga vastumeelsed. Ja kui see on juba pakutud, kaasnevad sellega mitmed tõsised hoiatused, et mõned inimesed unustavad siiski pakutavat värskendust kasutada. Oluline ütlus selles on: kui see pole katki, ära paranda seda. Teisisõnu, ärge puudutage asju, mis teevad nende tööd. Ja see pole põhjuseta, kui püsivara värskendamise ajal midagi valesti läheb, on oht, et toode muutub kasutuskõlbmatuks. On rühm inimesi, kes hakkavad uue püsivara leidmisel sügelema. Seejärel tuleb seda värskendust kasutada ja sellega seotud riske enesestmõistetavaks pidada. Sest lõpuks ei tea kunagi, kas kasutajakogemus tõstetakse veelgi kõrgemale tasemele. Kui kasutuskogemust vaevavad tüütud vead ja puuduvad „lubatud“ funktsioonid, on püsivara värskendus muidugi õnnistus, kui see asja hullemaks ei tee. Ja see on keeruline punkt: kas püsivara värskendus parandab elu või variseb kokku?\nPüsivara värskenduse ettevalmistamine\nEdukas püsivara värskendus seisab või langeb hea ettevalmistusega. Mõni püsivara värskendus kaotab teie seades tehtud seaded. Võimalusel on soovitatav teha varukoopia, konfiguratsioonifaili loomine. Tavaliselt pakuvad ruuterid seda võimalust. Emaplaatide puhul pole see sageli tehnilistel põhjustel võimalik ja siis on märkmik lahendus, et kõik seaded ise üles kirjutada. Alati pole võimalik püsivara enda varukoopiaid teha ja kui see on võimalik, pole sageli võimalik uuemat versiooni vanemaga üle kirjutada. Teisisõnu: alati pole tagasiteed, seega määrake eelnevalt kindlaks, kas püsivara värskendus on teie jaoks kasulik.\nTundub, et meie HP printer saab püsivara värskendusega uusi võimalusi.\nPüsivara värskendamise igat viisi ei saa eraldi käsitleda. Sammud, mida peate tegema, on sisult erinevad, kuid igal juhul peate läbima umbes kuus faasi. Seetõttu juhatame teid läbi need täiendamisprotsessi etapid. Näitena võib tuua võrguprinteri HP LaserJet Pro CP1525n. Meetodeid, mida kasutame selle printeri värskendamiseks uue püsivara abil, saab kasutada emaplaadi BIOS-i, optilise draivi püsivara, välise kõvaketta, SSD jms värskendamiseks. Draiveri esmakordsel installimisel pakub HP CP1525n võimalust kontrollida uusi püsivara värskendusi. Kuna kõik seadmed pole võimelised sel viisil püsivara värskendama, oleme otsustanud pärast seda püsivara värskenduse käsitsi läbi viia.


Kivvi looduskosmeetika huulemarmelaad piparmünt 15ml\nKivvi Lip huulemarmelaad piparmünt 15ml\nKivvi piparmündi huulemarmelaad sisaldab mahedaid sertifitseeritud õlisid ja ekstrakte, mis hoolitsevad õrna huulenaha eest – niisutavad, kaitsevad, toidavad ning värskendavad. Sheavõi toidab ja pehmendab nahka. Jojobaõli niisutab nahka ning vähendab kortse. Tulemus: huulenahk on niisutatud, toidetud ja kaitstud.\nKivvi Lip marmalade Bilberry huulemarmelaad mustikas 15ml\nHinnad alates: 6,50 €\nHinnad alates: 6,90 €


Küsimus: Kas alumiinium ja fuksiaroosa köögimööbel sobiks kollaste seintega?17.11.2015\nKöögiruum on eraldi, seinad kollased, põrand pruun. Millist värvi mööblit kööki valida? (köök ise on modernsele kalduv :))\nEndale meeldivad värvid nagu alumiinium ja fuksiaroosa, kas need sobiksid kollaste seintega?\nMõlemad nii alumiinium ja fuksiroosa võivad olla aktsendina ruumi rikastamas.\nFuksia - taustaklaas mille all lilleline fuksia tooni motiiv, või midagi abstraktset.\nAlumiinium - võib esineda köögitehnika valikus, ning samuti furnituuri näol.\nKöögi enda fooni ma hoiaks neutraalse. Puhas, mattvalge köök, sileda ukse profiiliga on kindlasti modernsust toetav suund. Samuti kombineerituna tume puit imitatsioon + ülemised kapid heledad on toetav. Kuidagi häirib see kollane sein köögis, sõltub kui intensiivne see on? Soovitan seda neutraliseerida ja värvi kasutada aksendina ruumis.\nKüsimus: Mis värvi võiks olla köögiseinad ja avatud elutoa seinatapeet?27.01.2015\nKöök on pikk ja kitsas. Uksest sisse astudes otse on aken. Vasakut kätt tahame panna musta-halliga ja hõbedase tööpinnaga köögi. See tuleb peaaegu seinast seina. Aga mitte laeni välja. Paremat kätt jääb poolavatult umbes 2m laiuse kaarega avaus elutuppa. Seega paremat kätt jääb ka meetri jagu seinapinda. Mis värvi võiks köögiseinad värvida. Ja mis värvi võiks olla elutoa tapeet. Pehme mööbel on tume, vaip pruunikirju, pigem säbruline. Kardinad on pitsist ja rulood akende ees.\nSoovitaks köögiseinad heledamad hoida, siis pigem valged. Kuna hõbe,must ja valge on külmad toonid, siis võiks seda tasakaalustada heledus. Mina ei paneks üldse tapeeti elutuppa, kui siis ainult ühe seina kui soov on millegagi rõhutada. See peaks siiski haakuma ümbrusega ja toonidega.\nKüsimus: Kas võiksite soovitada mööbli tooni kõrgete lagede ja kalasaba parketiga korterisse?27.01.2015\nTegemist on vana majaga, korteris kõrged laed ja kalasaba mustris tammeparkett, valged tahvel siseuksed. Ühel pool tuba on suur pikk musta värvi nahkdiivan. Aknal ees valged õhulised kardinad. Tapeeti pole veel valinud, kuid hetkel aprikoosi toon vms. Sooviksin natuke nõu elutoa mööbli osas. Mis tooni võiks olla nt. tv-alus ja pisike söögilaud toolidega? Ilmselt tamme toon läheks paljuks?\nKõrged laed ja kalasaba mustriga tammeparkett kõlab kihvtilt. Sinna sobiks kindlasti " ameerika pähkli " tooni mööbel kontrastiks. Samas on teil juba olemas kontrastne must diivan. Miks mitte siduda ja seda tasakaalustada siis pähkli tooniga. Pähkleid on erinevaid, ka must-pähkel on ääretult kena ja sobib hästi sellisesse interjööri.\nToolid võiks olla valged..\nKüsimus: Millest ja mis värvi võiksid olla maakodus suure toa põrand ja lagi, kui üks sein on palgist?21.08.2014\nMaakodus on remont pooleli ja suur tuba ootab juba uut põrandat, lage ja seinakihti.\nRuum ise on ristkülik ja üks pikem sein jääb palkidest. Siit ka küsimus, kui üks sein on palkidest, siis millest ja mis värvi võiksid olla põrand ja lagi? Ülejäänud seinad plaanisime panna tapeedi alla, kas siin oleks mingeid soovitusi jagada?\nMaakodusse sobivad hästi kõiksugu öko omadustega siseviimistlus materjalid. Miks mitte savikrohv või savivärv. Väga tervislikud omadused ruumi sisekliimale. Neid on võimalik valida kõiksugustes toonides täna ja parimat infot selleks saate www.safran.ee kodulehelt või isegi pigem kohale minnes nende poodi. Põrandale kindlasti soovitaks puitu, et kas siis laudparketti õlitatuna või mõne loodusliku toonitud vahaga kaetuna. Võimalusi on palju. Miks mitte sisal vaipa magamise ruumidesse mis samuti aitavad kaasa ruumi mõnusa ja õdusa sisekliima loomisele.\nKüsimus: Kuidas paigutada tehnikat väikeses ja sopilises köögis?09.05.2014\nOstsime maja, kus on väike köök, mille muudab sopiliseks naabri trepp teisele korrusele. Selle trepi sopi taha jääb kitsas sahvri moodi ruum, millelt on eelmine omanik eemaldanud pool seina ja ukse. Köögis on puupliit ja põnev vanadest tellistest sein, mida ei soovi kinni katta. Kuid tegemisele tuleb veesüsteem ja sel juhul tuleb ära mahutada külmkapid, kraanikauss ja nõudepesumasin ja vot siinkohal ongi endal üsna raske asju paigutada. Otsin juba abi ja targemate nõu selles asjas. Ehk saaksin siit miskit head nõud?\nSellised projektid on alati tegelikult toredad, kuna vaja läheb natukene nutikust kuidas ebastandardsesse ruumi asjad mahutada, et funktsionaalsus säiluks. Mul on väga raske sellist head nõu anda ilma, et ma ei oleks sellise konkreetse küsimuse puhul näinud pilti ruumist või plaani. Ehk on teil võimalik need asjad siia lisada või mulle otse emailile saata ja saame konsultatiivselt hea lõpptulemuseni jõuda.


René Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 9\n38:45 (35.49 MB)\nTehnika on tunginud igasse maailma nurka, ta on loonud illusiooni elujärje paranemisest, kuid on toonud kaasa ka kõikvõimalikke riske ja ohtusid. Tehnika valdkonnas on progress tõepoolest vaieldamatu, kuid selle eest tuleb maksta kallist hinda: selles valdkonnas saavad tulemuslikult tegutseda vaid inimesed, kes on läbinisti materialistid ega ole võimelised teadvustama midagi väljaspool seda. Progressiga kaasnevad silmanähtavalt kogu maailma hõlmavad „hajusad katastroofid” – nn. globaalprobleemid; looduskeskkonna hävimisest ohtlikum on ühiskonna ja isiksuse enda mandumine, mille vahetuks tulemuseks on niinimetatud demokraatia, mis sisuliselt tähendab praegu ühiskonna totaalset plebeiseerumist, ning selle mahitusel sündinud massikultuur ja organiseeritud kuritegevus, mis on seadnud end kõrgemale rahvastest ning valitsustest. Tänu Guénoni pärandile on olnud võimalik teadvustada ka asjade tegelikku olukorda maailmas: praegune olukord „ei anna põhjust leppida osavõtmatult kao ja pimedusega... me peame töötama, nii palju kui suutmist, et rajada väljapääsu sellest „pimedast ajast”“.\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 8\n34:08 (31.26 MB)\nII maailmasõda, totalitaarsed režiimid, pahempoolsuse võimuhaaramisüritused ning laastavad sõjad üle kogu maailma on sihikindlalt hävitanud traditsioonilised eluvormid ka Idamaadel (Guénoni ajal oli Orient suuresti veel säilitanud vanad eluvormid) ning valmistanud teed kogu maailma hõlmavale tarbimisühiskonnale ja „uuele maailmakorrale”, mis on uus aste Lääne allakäiguteel. Vaimset eliiti, nagu Guénon seda kujutles, pole tekkinud, mistõttu pimedus on veelgi suurem kui 1920. aastatel, katastroof, mis võib hävitada tsivilisatsiooni tervikuna ja lõplikult, on praegu tehniliselt täiesti võimalik.\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 7\n48:48 (44.67 MB)\nNüüdismaailma eriomasemaid jooni on silmatorkav lõhe, mis on hakanud eraldama Ida ja Läänt. Välise vormi poolest vägagi erinevad tsivilisatsioonid on teatud mõttes olnud võrdväärsed, sest nad on lähtunud ühtedest ja samadest põhiprintsiipidest; nad on niisuguste põhiprintsiipide rakendused, mida on kujundanud ümbritsevate tingimuste erinevused. Seisundis, milles viibib maailm praegu, on ühelt poolt olemas tsivilisatsioonid, mis on jäänud ustavaks traditsioonilisuse vaimule, ja teiselt poolt end otseselt traditsioonile vastandav praegune Lääne tsivilisatsioon.\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 6\n40:00 (36.62 MB)\nTsüklite õpetus: reaalsus avaldab ennast tsükliliste protsesside kaudu, iga asi, olles ammendanud oma olemuslikud sisemised võimalused, lõpeb ja tema asemele ilmub reaalsuse olemuslikest võimalustest teine asi. Inimühiskondki areneb tsükliliselt, tsükli alguspunktis valdavad kultuuris olemuslikud ja vaimsed kvaliteedid, kõik see, mida Aristotelese filosoofias piiritleb mõiste forma; religioon domineerib, asjadel ja sündmustel on suuresti sümboolne ja vaimne tähendus; tsükli lõpus hakkab valdama materialism, religioon minetab mõju, inimesed “upuvad” üleni ainesse (see on Aristotelese materia), see tingib loodusteaduste ja tehnika, tootmise ja tarbimise ohjeldamatu arengu, nagu me seda tänapäeval kõikjal näeme. Tsükkel lõpeb siis, kui sellesuunaline areng on ammendanud mateerias peituvad võimalused ja viinud tsivilisatsiooni mateeria “põhjani”.\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 5\n48:32 (44.44 MB)\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 4\nRené Guénon oli aktiivne metafüüsika pooldaja. Ta uuris ja tegeles ka kultuuride võrdleva analüüsiga. Guénon käsitleb Läänt kui metafüüsika suhtes „kurti“ ja „pimedat“ tsivilisatsiooni. Ta pidas mõttetuks kasutada eristavat lähenemist mõistetele filosoof ja mõtleja. Guénon peab tähtsaks traditsioonilisi õpetusi ja nende lähteks olevat maailmataju. Lääne liberalism olemasolu rajaneb ainuüksi traditsiooni salgamisel, siis mõistagi näeb vaenlast kõiges ja kõigis, mis põhineb traditsioonil. Kõik see, mis peab reaalseks püsivaid ja absoluutseid alusprintsiipe, muutub tahes-tahtmata „vaenlase kujuks”.\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 3\n29:33 (27.06 MB)\n1912. aastal sai temast rootsi maalija Ivan Aguéli õhutustele islami järgija. René Guénon ei esinenud mitte kui akadeemiline uurija, kellele usund on vaid pelk uurimisobjekt, vaid kui „ärganu“ ja „usklik”, kelle jaoks religioon ja äärmuseni käsitatud religioossus on ainuvõimalik eksisteerimisviis. Guénoni raamatud levisid tema eluajal vähe ja ta lahkus Euroopast juba 1930. aastal.\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 2\n39:51 (36.48 MB)\nGuénon sündis katoliiklikus peres. Nooruses tegeles ta matemaatika ja filosoofiaga. 1907. aastal siirdus Pariisi, kus liitus mitmete põrandaaluste kultuuriliikumistega, nagu teosoofia, spiritualism, okultism, gnostitsism ja hinduistliku šivaiitide koolkonnaga.\nRené Guénon - NÜÜDISMAAILMA KRIIS - 1\n46:05 (42.18 MB)\nRené Jean Marie Joseph Guénon, tuntud ka islamipärase nimega Sheikh 'Abd al-Wahid Yahya, oli prantsuse okultistlik kirjanik. Võrdlevas usundiloos paigutatakse ta kõrvuti uurijatega nagu Ananda K. Coomaraswamy ja Mircea Eliade.


Akvaarium 2010 -- Raamatukoi raamatupood\nVene keelest tõlkinud Vello Heinmets\nAutor jutustab lakooniliselt ja eredalt oma minekust GRU-sse, nõukogude luurekooli õppesüsteemist ja tööst piiri taga. Veenvust lisab raamatule agentide omavaheliste psühholoogiliste suhete avamine salajase süsteemi sees, milles selle oma näo kaotanud tegelaste peamiseks mureks on mitte teenistusredelil allapoole laskuda ja, mis peamine, ellu jääda.\nViktor Suvorov (tegelik nimi Vladimir Bogdanovitsh-Rezun) sündis 1947 aastal. Lõpetas Kalinini Suvorovi sõjakooli Kiievi Kõrgema Üldvägede Komandöride Kooli. Oli sõjaväeringkonna staabi luurevalitsuse ohvitser. Kuulus 1970. aastast NLKP Keskkomitee nomenklatuuri. 1974 lõpetas Sõjalis-diplomaatilise Akadeemia. Töötas neli aastat GRU Genfi residentuuris. 1978 põgenes Suurbritanniasse. On mõistetud mahalaskmisele.


Vooremaa Airi Rütter: “Olen saanud iseendale kindlaks jääda”\nAiri Rütter: “Olen saanud iseendale kindlaks jääda”\nSiinkirjutajal oli võimalus teha Airi Rütteriga esimene jutuajamine ajalehe jaoks kolmkümmend neli aastat tagasi, kui ta oli äsja Jõgevamaale tulnud ning tollase Laiuse kultuurimaja direktori koha vastu võtnud, kaasas aastane tütreke Teeri. On hästi meeles, et vaatasime siis meie, kaks noort inimest, kultuurimaja suurest aknast õue ja Airi ütles, et ta tunneb ennast justkui kala akvaariumis. Kujutasin seda tunnet selgesti ette ? suur maja, võõras ümbrus, tuttavaid ei ole.\nJõgevamaalaseks tänu kahele inimesele\nMõni aeg hiljem sain juba osa kooride kontserdist Laiuse kultuurimajas, mis oli ühtlasi Airi Pedagoogilise Instituudi diplomitöö dirigendina. Väike, sale ja hästi pikkade juustega Airi mõjus koori ees ühtaegu efektse ja enesekindlana. Hiljem selgus, et saalis istunud kõrge komisjon hindas Airi tööd ja kooride taset väga kõrgelt. “Olen tagantjärele mõelnud, et kui tugev oli sellel ajal ikka eesti koorilaulutraditsioon. Et ühes väikeses maakohas on kaks koori võimelised mitmehäälselt laulma, selle üle avaldas ka komisjon tookord imestust. Laiuse naiskoor ja meeskoor, lisaks neli meest Jõgevalt laulsid mulle diplomi välja. Lüdigi “Koitu? esitasime koguni kaheksal häälel. Kahju, et Laiusel praegu koore ei ole,” ütleb Airi nüüd.\nJõgevamaale sattus Harjumaa juurtega Airi 1973. aastal tänu kahele inimesele. “Õppisin pedas ühel kursusel Ain Valdmanniga, kes siis töötas Jõgeva KEKis ametiühingu esimehena. Tema siis mu ära rääkiski. Ütles, et KEKi on plaanis luua kultuuritöötaja koht. Et seda kohta kohe ei olnud, määras sellel ajal Jõgeval kultuuritöö metoodiku ametis olnud Viive Müürsepp mu seniks ooteseisundisse Laiusele. Ooteaeg kestis 1976. aasta lõpuni ning järgmise aasta märtsis alustasin Jõgeva KEKis,” meenutab Airi, kellest pärast ettevõtte likvideerimist sai sujuvalt Jõgeva kultuuritöötaja.\nAnnet rohkem, kui rakendada saanud\nTallinna 7. Keskkoolis õppis Airi lisaerialana ?urnalistikat. “Et kirjandid olid mul alati head olnud, siis mulle see täitsa sobis. Kolme aasta jooksul saime päris kõva põhja, käisime raadio- ja telemajas praktikal. Viive Ruus oli tugev õppejõud,” räägib Airi. Üks Airi klassikaaslastest oli näiteks Mati Sirkel, kellest sai kirjandusteadlane, paralleelklassis õppis Astrid Reinla, hilisem kirjanik ja “Õnne 13” stsenarist jne. Keskkooli lõpus eriala järgi seatud pingereas oli aga Airi esimesel kohal ja õpetajad nägid temas kindlalt tulevast ajakirjanikku. Kõikide pettumuseks läks tüdruk aga Viljandisse kultuurharidustööd õppima. “Stsenaariumide ja projektide kirjutamisel on kultuuritöös keskkooli lisaerialast küll kasu olnud,” leiab ta.\nViljandis õppides võitis Airi koolis konkursse klaverimängus ja talle anti suuri lootusi tulevikus dirigendinagi. “Tegelikult olen igast andest edaspidises kultuuritöös midagi ära saanud kasutada. Oleks võinud ju ka mõnda asja süvenenumalt edasi arendada. Kõige enam on mind aga huvitanud varasest noorusest peale rahvatants, õigemini rahvakultuur laiemalt. Et aga väiksena oli mul süda haige, siis jõudsin rahvatantsu juurde liiga hilja. Kõrgema kategooria rahvatantsujuhi tiitli jõudsin siiski välja teenida ja rahvakultuuri alal olen saanud ka edasi tegutseda, juba oma suguvõsa pärast.”\nHullu krahvi veri?\nAiri päritolu ja suguvõsa arvestades pole just imeks panna, et talle kõik rahvuslik südamelähedane on ja et ta kultuuritöö elukutseks valis. Suguvõsa kokkutulekutel pole olnud vaja näitlejaid, lauljaid, pillimängijaid ega õhtujuhte kaugelt otsida, nad kõik on olemas. Kaheksakümnendate aastate algusest peale kümmekond aastat järjest oli neil ka oma suguvõsa ansambel, kellega üheksakümnendatel käidi Riias Baltical Eestit esindamas. “Neljakümnekohaline buss oli meid täis, kõik sugulased,” räägib Airi. Hiljem on nooremate eluteed viinud kaugemale, mõned vanematest aga juba igaveseks lahkunud. Ravilas peab praegu vanaema-vanaisa talu Airi vend Arne, ametilt muusikaõpetaja Tallinna Vanalinna Muusikamajas. Tema pereansambel tegutseb praegu siiski jõudumööda edasi.\n“Laulupeol käisin ma tegelikult juba enne oma sündimist 1947. aasta suvel emaga, sündisin ju sügisel,” naerab Airi. Elu esimesed mälestused on tal aga Ravila vallamajast peoõhtult, kus vanaisa lavastatud näitemängus tädil peaosa oli ja isa tantsuks keelpilliorkestris mandoliini mängis.\nAiri Koselt pärit isapoolne vanaisa juhatas näitemängutegemist, vanaema oli aga aktiivne perenaiste seltsi tegelane. Emapoolset vanaema teati aga kui pulmade esilaulikut ning vanaisa lõõtspillide valmistajana ja pillimehena. Isa aga tantsis omal ajal Ullo Toomi käe all. Lähisugulastest pillimängijaid, lauljaid ja seltsielu tegelasi võiks üles lugeda veel üksjagu.\nVend Arne, kes on põhjalikult uurinud sugupuud mitut liini pidi Põhjasõjani välja, on muu seas teinud ka ühe huvitava järelduse. Nimelt on teada, et Ravilas omal ajal hullu krahvina tuntud Mannteuffel olla ühe vaaremadest mõisasse tööle võtnud, pärast veel ämmaemandaks õppida lasknud, hiljem aga talle talu kinkinud ja mehele pannud. Põhjalikumal uurimisel on selgunud, et pulmade ja noorpaari esimese järeltulija sündimise vahel olnud vaid mõned kuud. “Võib-olla ongi see hullu krahvi veri, mis edasi kestab ja selliseid “hulle? tegusid tegema paneb,? visatakse vahel omakeskis nalja.\nPühendumusega ja põhjalikult\nTegelikult pole asi mitte ainult laulus, tantsus ja pillimängus. Tugev kodu ja suguvõsa on ütlemata oluline nii üksikule inimesele kui ka tervele rahvusele. “Mu vanaema suri 2000. aastal 97-aastasena. Olen temalt palju õppinud ja ta mälestusi üles kirjutanud. Mu jalgealune oli kuidagi väga kindel, kui vanemad suguvõsa liikmed veel elus olid. Praegu olen juba ise muutunud vanema generatsiooni esindajaks. Varem oli vanaisa suguvõsas pulmavanem ja mattis surnud. Nüüd on see kandev osa minule tulnud. Tunnen suurt vastutust. Minu kohustus on nüüd panna nooremate jaoks kirja asjad, mida olen oma lähedaste vanemalt generatsioonilt kuulnud ja mida ise tean. Annan endale aru, et selles pole mul asendajat, sellepärast tuleb võtta aega,” räägib Airi. “Kultuuritöös pole ma aga kaugeltki asendamatu, olen saanud ise endale meeskonna luua, kelle pärast võib süda täiesti rahul olla.”\nJõgeval on aga traditsioone ja toredaid algatusi üksjagu, milles Airi osa määrav olnud. Ta tunnistab, et pole suutnud kultuuritööd teha muudmoodi kui pühendumusega ja põhjalikult. “Mu eraelu on selle tõttu kannatanud, aga mul ei ole kummagi lapse isale ühtegi etteheidet. Kes kannatakski välja niisugust naist, kes on rohkem tööl kui kodus,” tunnistab ta. Airi tütar Teeri ja poeg Ahti on teinud temast viiekordse vanaema.\nJõgevlastele on aga Airi üritanud väsimatult tõestada, kui tähtis on teada oma juuri ja et ka siinne kant on rahvapärimuselt rikas ja omapärane. Samas on ta alati armastanud edasiminekut ja muutusi. Praegu mõtleb Airi juba linna juubelile ja Jõgeva seltsitegevuse 100. juubeli tähistamisele tuleval sügisel, Jõgeva Jõulumaa edasiarendamisele jne. “Südamelähedaste asjadega tegelen endiselt edasi,” lubab ta.


4-päevane soengukool koos Aili Pussiga! - Juuksurite Ühendus\n12. OKT KELL 11:00 – 15. OKT KELL 16:00\nÕppekava teema 2, 3, 4 va viimistlusvahendid, erinevad kinnitusmeetodid ja rullisoeng\nSee koolitus on mõeldud just sinule ilutegija, kui oled alles avastamas soengukunsti või ei luba vähene kogemus/ebakindlus sul end teostada.\nKoolitus on väga sisukas ja praktiline. Töid teostatakse nii õppepeadel kui modellidel. Õpe toimub step by step meetodil, mis tagab, et ükski detail ei jää lihvimata ja ükski nipp omandamata.\nAili Puss on pikaajalise kogemusega soengukoolitaja ning maailmakuulsa soengukoolitaja Sharon Blaini ametlik assistent.\nSoengu põhitõed, erinevad kammi ja harja tehnikad, käelised harjutused, punutised\nLokid ja lained, romantilised soengud, vesilaine ehitus\n11-00-16.00 Pidulikud klassikalised soengud , föönitehnikad\n11.00-16.00 Kaasaegsed soengud, kerge pruudisoeng\n13.30 Praktika omal modellil\nKõigile osalejatele tunnistused ja pikajuukselised õppepead.\nKoolituse hind 649 eur\nVõimalus tasuda osade kaupa.\nJUUKSURI ERIALA TÄIENDUSKOOLITUSE ÕPPEKAVA


Laps ja rahatarkus - Swedbank - Kuidas saada interneti kasutamiseks rikkaks\nKuidas saada interneti kasutamiseks rikkaks. Persoonilugu Rikkaks Saamise Õpiku autori Jaak Roosaarega: internet on head infot täis\nEesti Andmesidevõrk lubas paari aasta eest, et nad viivad kiire interneti 90 protsendi Lõuna-Eesti elanikeni. Võhivõõralt saadud manus võib sisaldada samuti viiruseid, mis võivad tekitada kahju nii arvutile kui ka arvuti kasutajale.\nKuigi kliendid kardavad, et teenusepakkujad soovivad neile lihtsalt külma teha, peituvad tegelikud põhjused ja lahendused nutitehnoloogia halastamatus progressis ning selle kontrollimises. Mobiilne internet on jõudnud Eestis massidesse.\nRiigi Infosüsteemi Ameti RIA andmetel oli juba kolme aasta eest nutiseadmete kasutajad üle 60 protsendi elanikkonnast ning taskupärast tehnoloogiat kasutatakse kõik võimalikel eesmärkidel alates uudis- ja meelelahutussisu Kuidas saada interneti kasutamiseks rikkaks kuni suhtlusvõrgustikes teabe jagamiseni.\nÜha kasvav mobiilsete teenuste tarbimine tähendab ka paratamatult kasvavaid andmemahtusid.\nKuidas parandada oma pangakaardi turvalisust?\nSoome konsultatsiooniettevõtte Digital Fuel Monitor DFM statistikast Kuidas saada interneti kasutamiseks rikkaks, et Eestis kasutati mullu üle 80 terabaidi mobiilset andmesidet. See teeb 5,1 gigabaiti ühe elaniku kohta kuus. On tõenäoline, et andmemahud näitavad kasvutrendi ka järgnevatel aastatel, sest sotsiaalmeedia kanalitest on aina rohkem võimalik leida kõrglahutusega videoklippe ja Eesti turule on jõudnud videovoogesitus rakendused nagu Netflix või Viaplay.\nNimelt märkisid kõik kolm suuremat Eestis tegutsevat mobiilsideoperaatorit, et uute hinnastamisreeglite tingimustes ei suuda nad rändlusteenuse pakkumisega seotud kulusid katta.\nInimene peab teadlik olema varitsevatest ohtudest. Ei tasu jagada enda kohta käivat informatsiooni eesnimi, perekonnanimi, aadress, pangakaardi andmed jneseda võivad vargad edasi müüa kolmandatele isikutele või ise ära kasutada. Tasub vältida ka kiiresti rikkaks saamise skeeme, isegi kui need tunduvad ausad. Häkkerite eesmärk ongi jätta võimalikult legitiimne mulje. E-kirjade puhul tuleks jälgida, kes kirju saadab, ja kui satub postkasti kiri võhivõõra nimega, siis ei tasu seda e-kirja avada.\nSestap andis Tehnilise Järelevalve Amet TJAmis reguleerib Eesti sideteenusteturgu, aprilli lõpus ja mai alul Tele 2-leElisale ja Teliale õiguse aastaseks perioodiks rakendada rändlusteenusele lisatasu.\nNii hoidis TJA ära Eesti sideturul suurema hinnatõusu ning operaatorid tagasid oma riigisiseste hinnamudelite jätkusuutlikkuse.\nÜhesõnaga lambad terved, hundid söönud. Samas tõid nii Elisa, Tele2 kui ka Telia kevadel turule piiramatu või osaliselt piiratud andmemahuga Euroopa paketid.\nParemat rändlusteenust ja piiramatu andmeside kiirusega sisaldavad paketid, said ka vastavalt kõrgemad hinnad. Üldjuhul on Eesti teenusepakkujad eraldanud lisatasuta rändluseks neli kuni kuus gigabaiti andmemahtu. Juhul, kui klient ei viibi kuu jooksul teises liikmesriigis, siis saab ta ära kasutada ka EL-i rändluseks mõeldud andmemahu.\nSuuremad kiirused võtavad rohkem mahtu Seejuures on mobiilse interneti kasutamise puhul mõistlik vaadata operaatorite hinnakirja kõrval ka tehnikat, millega soovitakse nutiteenuseid kasutada. Kui veel mõne aasta eest oli mobiilse andmeside võrgutüübiks 3G, siis viimase kahe aasta jooksul on paljud vahetanud oma vana tahvelarvuti või nutitelefoni 4G standardil töötava seadme vastu.\nKuid ka 4G ajastu on varsti möödumas ning see on asendumas 5G võrguga. Tehnoloogia entusiastid on loomulikult õnnelikud, kui turule saabub uus 5G nutitelefon, mis teeb kaks korda teravamaid pilte kui eelmine mudel ja navigeerib internetis valguskiirusel, kuid mida tihti ei tunnetata on reaalne andmemaht, mis selle elamuse saavutamiseks ära kulutatakse. Siinkohal võib näiteks tuua just eelpool mainitud Euroopa paketid, mille puhul on Eesti mobiilioperaatorid rakendanud küll mahupiiranguid, kuid mitte andmeside kiirus piirangut.\nSee on aga tekitanud mitmete klientide seas, kes on uudse paketiga liitunud, väga lihtsa küsimuse: miks mul pidevalt internetimaht täis saab? Sotsiaalmeedias spekuleeritakse, et operaatorid on hakanud mitmekordselt Parim viis binaarsete voimaluste kauplemise alustamiseks lugema.\nSelgitus: miks nutiseadmest internet nii kiiresti otsa saab?\nLisaks arvatakse, et teenusepakkuja mõtleb lihtsalt numbreid välja. Elisa tooteturunduse osakonna juhi Mailiis Ploomanni sõnul saab uute pakettide puhul tõesti andmemaht kiiremini täis, kuid selle taga ei ole operaatori kurjad kavatsused lisakasumit teenida, vaid soov pakkuda parimat sidekvaliteeti, mille abil saaks kasutaja võtta oma nutiseadmest viimast.\nEesti Lõuna-Eesti omavalitsusi koondav MTÜ Eesti Andmesidevõrk tutvustas kahe aasta eest oma projekti "Internet koju" kui Baltimaade suurimat internetiprojekti, mis lubas viia kiire interneti enamike maapiirkonna inimesteni. Seni pole MTÜ suutnud oma lubadusi täita ning paljud liitunud on hakanud oma raha tagasi küsima. Aigar Kalk on üks Lõuna-Eesti inimesest, kes tegi Eesti Andmesidevõrgu üleskutse peale avalduse ja maksis eurot, et saada oma Läti piiri ääres asuvasse koju kiire internet. Eesti Andmesidevõrk lubas paari aasta eest, et nad viivad kiire interneti 90 protsendi Lõuna-Eesti elanikeni. Inimesi kutsuti üles sõlmima liitumisleping.


Ideepaber2 | Krattide veebileht\nBürokratt: digiriigi järgmine arengutase e-Eestis\nPille naudib parasjagu oma hommikust kohvi, kui tema nutitelefon aktiveerub. Telefoni tarkvaraga kaasa tulnud virtuaalne abiline Siil ütleb puhtas eesti keeles:\n-“Tere hommikust, Pille! Sulle on kümme uut teadet.”\n-“Kas neist on midagi ka olulist ja kiiret?” küsib naine.\n-“Ainult üks – teavitus Politsei- ja Piirivalveametilt. Su pass aegub 6 kuu pärast.”\n-“Siis on ju veel aega küll – Siil, pane mu kalendrisse meeldetuletus passi uuendamiseks kuu enne tähtaega,” käsib Pille.\n-“Hästi. Aga Sa ostsid just eelmine nädal järgmiseks kuuks lennukipiletid Taisse. Sul peab riiki sisenemiseks olema vähemalt 6 kuud kehtiv pass, näitab Välisministeeriumi info,” selgitab Siil. -“Kas ma tellin uue passi ära?”\n-“Jah, Siil – telli mulle uus pass,” käsib Pille uuesti.\n-“Hästi, võtan PPA kratiga ühendust. Taotlemiseks pead end tuvastama – sinu sõrmejälg ja turvanumber, palun,” küsib Siil.\nPille paneb näpu vastu sõrmejäljesensorit ja piiksu peale ütleb oma turvanumbri.\n-“Hästi, ainult üks asi veel – vaata kaamerasse, Pille,” suunab Siil.\nPille vaatab ja vajutab selfi tegemise nupule. Passipilt läheb teele ja vaid mõne hetke pärast kostab Siil jälle:\n-“PPA kratt palus teha uus pilt, sest passipildil ei tohi naeratada. Vaata uuesti kaamerasse, Pille.” Pille teeb, kuis kästud ja uus pilt läheb teele.\n-“Pass saadetakse sinu koju 5 tööpäevaga,” teavitab Siil juba peatselt.\n-“See va digiriik on meil ikka mõnusalt mugav,” mõtleb Pille ja ta pole isegi kohviga veel lõpuni jõudnud.\nMis on Bürokratt?\nBürokratt on inimese ehk kasutaja jaoks võimalus virtuaalsete assistentide abil kõnekeelse suhtlusega avalikke otseseid ja infoteenuseid kasutada.\nBürokratt pole pelgalt IT-arendusprojekt, et luua Eesti riiklik virtuaalne abiline ehk teenuste kasutamise kratiliides – kuigi see võib vahesammuna olla vajalik. Selle asemel võimaldab #Bürokratt tulevikus inimesel mistahes seadmest ja virtuaalse assistendi kaudu saada ühe suhtlussessiooniga kõik vajalik korda aetud.\nBürokratt on seega riiklike infosüsteemide külge loodud avaliku sektori krattide ja ka erasektori pakutavate krattide koosvõimeline võrgustik, mis kasutaja vaates toimib ühtse kanalina avalike otseste ja infoteenuste saamiseks.\nBürokratt kindlasti ei saa olema tehnoloogiliselt üks suuremahuline vestluskratt, mille „kõhus“ kõikide suhtluste ja asjatoimingute ajamine käib. Eesti digiriik on rajatud põhjusega hajusarhitektuuri põhimõtetele, et olla paindlikum arenema ning vastupidavam küberohtudele. Seda tuleb järgida ka kratiajastul.\nMiks on Bürokratti vaja?\nBürokrati tunnused – ärilised üldnõuded\nBürokrati visiooni ellurakendumisel saab tavakasutaja (eraisik, ettevõtja) Eesti avalikke digitaalseid teenuseid kasutada järgneval moel:


7 armsat asja teevad teada ainult India paarid - Aitan Hea Meelega | Oktoober 2021\n7 armsat asja teevad teada ainult India paarid\nAinulaadne India paar\nMe kõik oleme seal olnud. Näeme, et üks restorani paar, helistades teineteisele „Jaanu” ja „Shona”, tahate end sobitada, mitte ainult seetõttu, et see sahhariini kogus kiindumust avalikult häirib, vaid ka seetõttu, et tuletab meelde, kuidas kohutavalt vallaline sa oled. Me kõik vihkame neid paare, kuid need, kes soovivad suhteid, soovivad seda sahhariiniarmastust. Võib-olla ilma terminita „Jaanu!” (Mul on selle sõna suhtes ebaloogiline vihkamine ja tundub, et suurem osa India Twitterati'ist nõustub minuga!)\nNagu need kaks (tüütut) lõdvestusmõistet, on ka India paaride jaoks omane ainult mõned muud asjad.\n1. Koosolekud pargis\nMeile kõigile meeldis lastena pargis käia. Lisaks lastele ja pargi jooksuradadel liikuvatele eakatele moodustavad paarid enamuse linna eri parkides. On ilmne, miks. Meil ei ole meie ühiskonnas ametlikku kohtinguprotokolli (vanasti kohtupidamine), nii et enamik üksteist nägivaid inimesi teevad seda oma vanematele teatamata. Seejärel tuleb üksteisega kohtuda diskreetselt. Pargid (eelistatavalt oma naabruskonnast eemal) pakuvad ruumi selliseks kohtumiseks.\nLoe rohkem: Siin on film, mis pani meid kahtlema nii elu kui ka armastuse tähenduses\n2. Salajane tutvumine\nTutvumine, nagu seda läänemaailmas teatakse, on meie jaoks suhteliselt uus. Abielu seisab meil tavaliselt pea kohal ja juhuslike kohtingute ideed mõistetakse laialt. Samuti teame, et meie vanemad või heatahtlikud loovutavad abielu sõna kiiresti. On ka asjaolu, et nad võivad kindlalt keelduda mõttest näha kedagi teie vabast tahtest eemal. See muudab tutvumise palju mugavamaks, kui me lihtsalt ei räägi sellest oma peredele.\n3. Pere ühine vaatemäng\nVõib tunduda, et see kehtib ainult nende paaride kohta, kes elavad koos perega, kuid arvake, et see pole vähe. See juhtub olema enamus Indias. Idee abielupaarist, kes elavad koos vanematega (tavaliselt mehe vanemad), võib kõrvalseisjale tunduda ainulaadne elukorraldus, kuid siin on see norm; isegi kui asjad muutuvad viimasel ajal.\n4. Meie ainulaadne märk monumentidel\nSee ei ole sugugi asi, mille üle uhkust tunda, kuid me teeme seda nii tihti, et see väärib mainimist. Olgu see liiva peal, puu pargis, hoone kontoris või ajaloomälestis, oleme kinnisideeks, et jätame neile oma jäljed. Sõna otseses mõttes! Mõni meist nikerdab oma nimesid ja tõmbab selle ümber isegi südame. See on armas, kui teete seda liival. Kuid see on kuritegu, kui soovite nikerdada Tadžmahali külgedele.\n5. Mida inimesed ütlevad!\nOleme kõik sellest versioonist kuulnud! 'Logi kya kahenge!' või 'Mida inimesed ütlevad!' Selle lausega on tagatud, et inimesed jäävad abielus olenemata sellest, kas nad on õnnelikud või mitte, ja põhimõtteliselt lihtsalt sobivad. See pole alati meie elule positiivset mõju avaldanud. Valdavalt eksisteerib siiski mõju. „Mida inimesed ütlevad!“ Toimib paaride katalüsaatorina sel määral, et seda võiks nimetada suhete kolmandaks rattaks. See fraas seab suhtele piirid ja kontrollib, kuidas me suhteid ühiskonnana tajume.\n6. Kiindumuse avalik väljapanek\nEi, ma ei kavatse arvata, et India paarid tegelevad paljude PDA-dega. Vastupidi. Seks ja füüsiline puudutus on meie ühiskonnas nii suur tabu, et vaevalt me sellest avalikult räägime. Kui avalikes kohtades kallistamine on linnatingimustes tavapärane, on skandaaliks suudlemine. Kuid inimesed suudlevad ja palju muud ning mitte alati oma kodu privaatsuses. Intiimse koha leidmine pole lihtne, kui enamik meist elab koos oma vanematega. Nii saavad omaette elavad sõbrad pühakodade pakkujateks. Hotellid, restoranid ja isegi metsad on kohad, kus leiate paarilisi, kes varastavad suudlust.\nIsa leidis kaaslase, kuid kõik olid otsustanud oma rõõmu hävitada\njennifer lawrence kokkas maroney pulmi\nkes on Selena Gomezi parim sõber


Noortaluniku võistlus toimus kahekümnendat korda | Järvamaa Kutsehariduskeskus\nTraditsiooniline noortaluniku võistlus toimus 20. mail 2022. a Türi lillelaadal. Võistlema olid oodatud põllumajandusvaldkonna kutseõppeasutuste õppurid, üliõpilased ning valdkonnas tegutsevad kuni 40 aastased noored.\nVõistluspäeval võistles kolmkümmend noort. Esindatud oli Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool, Järvamaa Kutsehariduskeskus, OÜ Kubja Ürt, Karli talu FIE ja Karin OÜ.\nVõistlejaid tervitasid Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja põllumajanduse valdkonna juht Meelika Sander-Sõrmus ja juhatuse esimees Roomet Sõrmus, kooli direktor Rein Oselin ning meie kooli endine kutseõpetaja Vello Vilu, kes on olnud võistluse juures alustamise aegadest kuni viimaste aastateni.\nVõisteldi kümnel võistlusalal: lüpsmine lüpsipingil, veiste eluskaalu määramine, traktori täpsussõit, põllu suuruse määramine sammudega, ajalooliste talutööriistade tundmine + viljakoti kaalumine, lüpsimasina hooldus, tõstukiga ladustamine, saeketi vahetus, põllukultuuride seemnete tundmine ja kartulite noppimine.\nTraktori täpsussõit, maamõõtmine ja veiste eluskaalu määramine on võistlusaladena olnud kahekümnel võistlusel.\nÜldkokkuvõttes 20. noortaluniku võistluse esikolmik:\nesikoht: Siim Arusalu - põllumajandustöötaja II kursuse õpilane;\nteine koht: Tauri Tõnismäe - põllumajandustöötaja II kursuse õpilane;\nkolmas koht: Ranel Sabalisk - Karli Talu FIE.\nFotol esikolmik: Ranel Sabalisk, Siim Arusalu, Tauri Tõnismäe.\nEsikolmiku auhinnad olid Husqvarna Eesti OÜ-lt.\nParima perenaise tiitli võitis Karin Sabalisk Karin OÜ-st.


Kollektiivlepingutest ja riiklikest garantiidest\nErinevalt aga Euroopa Liidu maadest, kus kollektiivlepingutega hõlmatute osakaal ulatub kohati kuni 100 töötajate koguhulgast, on Eestis nende lepingutega kaetud vaid 29. See aga tähendab, et Eesti töötaja on koondamiste vms korral liidus sotsiaalselt kaitsetum kui tema ametivennad teistes liidu riikides. ELi maade kollektiivlepingud on sündinud tänu tugevate ametiühingute survele, viimased on aga Eestis väga nõrgad ja töötajad neilt suurt tuge niipea ilmselt ei saa.\nTööandja ja töövõtja on tänases Eestis aga valdavalt ikka eri paatides ja vastandlike huvidega: tööandjad kardavad töötajate koondumisi ning viimaste hulgas on levinud hoiak, et eraldi lepingut sõlmides õnnestub tal töökaaslasest paremad tingimused välja kaubelda. Sellises olukorras pakub Eesti Raudtee tegevdirektori asetäitja Riivo Sinijärv, et kollektiivlepingute osas muule Euroopale järelejõudmiseks võib kuluda terve inimpõlv.\nSeega tuleb praegusel põlvkonnal ühinevas Euroopas teiste riikide kindla seljatagusega ametivendade kõrval leppida pea olematute garantiidega riiklikest vahenditest ning loota, et Euroopalikud hoiakud kollektiivlepingute suhtes ka Eestis leviks.


Hooajaline depressioon: looduslikud abinõud - Teave - 2022\nHooajaline depressioon, möödumine valgusküllasest suvest erksavärviliste, kuid niiskemate suvedega või isegi möödumine, mida juhtub harvemini, talvest kevadeni. Mõnikord on see muutus see, mis meid hoolib, ja on hea end ette valmistada, et mitte kallima ajaga hasartmänge mängida. Peale algava hooaja. Meil pole valikut!\nHooajaline depressioon: mis see on\nSeal hooajaline depressioonja see on see, mis meid esimestel sügispäevadel kätte saab, mitte nii, nagu kalendris on näidatud, vaid kliima ja atmosfäär. Tegelikult pole kindel, et see halb enesetunne on seotud sügise alguse ametliku kuupäevaga, rohkem kui miski muu, mis seal onteise perioodi saabumise tunne mis viib meid ebameeldivate või meeldivate meeleolumuutusteni.\nSeal hooajaline depressioon, mis on seotud sügisega see on kõige sagedasem, sest see on aeg, mil valgus väheneb ja temperatuurid on ka madalamad, päike on vähem kuum ja vähem kohal.\nLisaks kevadisele depressioonile, mis on kõige haruldasem, on ka suvine ja talvine depressioon. On neid, kellele talv meeldib, kuid paljud on vaevatud ja mitte ainult külma tõttu. Tähtis on õppida a eristada hooajalist depressiooni tavalisest kurbusest mis võib langeda kokku tagasipöördumisega "tavapärasesse ellu", kui pühad on möödas.\nSügisene hooajaline depressioon\nSügisel valgust on vähem, niiskust on läheb tagasi tööle ja kooli, kui on puhkust võtnud. Sügisel on ka meie sisemine kell häiritud ja peab muutke tempot, see põhjustab meeleolu kõikumisi ja mõnikord ebamugavust nii toitumise kui ka une-ärkveloleku rütmi osas.\nSuvine hooajaline depressioon\nSuvega kaasnev depressioon ei ole väga seotud kliima, vaid tempo muutusega. Eriti haarab see ära inimesed, kes on väga huvitatud oma tööst ja ametist: suvevaheajal võivad nad end desorienteerida ja võib-olla veidi põlata. Igav või otsite oma privaatset identiteeti, mis pole tööga seotud kloon. Suvi toob palju küsimusi ja mõnikord pole vastused need, mida ette kujutasid.\nEt ravida hooajaline depressioon teraapiatüüpe on palju, mõned isegi sisaldavad kunstliku valguse manustamine kindlaksmääratud ajal hommikul (valgusravi). On ka inimesi, kes võtavad antidepressante, et mitte liiga alla kukkuda, kuid on olemas looduslikke ravimeid, mida tuleks enne "keemilisest" ravist loobumist proovida, kui arst pole seda määranud ainsa kiireloomulise lahendusena.\nHooajalise depressiooni nõuanne\nRaamatus "Saan üksi hakkama. Ravida depressiooni ilma ravimiteta ”, autorid Kelly Brogan ja Kristin Loberg on arvukalt näpunäiteid, mis eeldavad, et hooajaline depressioon võib mõnikord olla ka võimalus põhjalikult uurida, mis on meie elustiiliharjumustes valesti, neid muutma ja optimaalse heaolu poole püüdlema. Kui teete, see mõjutab nii dieeti kui ka füüsilist tegevust, nii une kui ka stressi maandamise osas.\nDepressioon: looduslikud ravimid\nInositool: milleks see on mõeldud\nFototeraapia: kulud ja eelised\nCopyright 2022 \_ Hooajaline depressioon: looduslikud abinõud...


Hostelid Puerto de Gaira | Hotels.com\nHostelid Puerto de Gaira\nKui sind tõmbab Puerto de Gaira ja sa soovid peatuda rahakotisõbralikus majutuskohas, siis vali öömajaks mõni meie hostel. Hotels.com valikus esindatud hostelite seast on igal maailmaränduril, kelle järgmine peatus on Puerto de Gaira, võimalik leida meeldiv öömaja. Majakaaslastelt saad alati häid soovitusi vaba aja veetmise võimaluste osas, mis muudavad selle sõbraliku atmosfääriga linna külastuse meeldejäävaks. Puerto de Gaira võlub külastajaid märksõnadega nagu söögikohad ja rand. Kindlasti tasub tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Rodadero rand, Mundo Marino akvaarium ja Magdalena River.


Mis on DVC? -DVC mõisted | Lühend leidja\nAvaleht › 3 tähte › DVC\nMis on DVC?\nKas otsite DVC tähendusi? Järgmisel pildil näete DVC suuremaid määratlusi. Soovi korral saate ka printida pildifaili või saate seda oma sõbrale oma Facebooki, Twitteri, Pinteresti, Google'i jne kaudu jagada. Kõigi DVC tähenduste vaatamiseks liikuge allapoole. Mõistete täielik loetelu on esitatud alljärgnevas tabelis tähestikulises järjekorras.\nDVC peamised tähendused\nJärgnev pilt kujutab DVC kõige sagedamini kasutatavaid tähendusi. Pildifaili saab alla laadida PNG-vormingus võrguühenduseta kasutamiseks või saata selle oma sõpradele e-posti teel.Kui te olete mittekaubandusliku veebisaidi veebimeister, avaldage oma veebisaidil DVC määratluste pilt.\nKõik DVC määratlused\nNagu ülalpool mainitud, näete kõiki DVC tähendusi järgmises tabelis. Palun teadke, et kõik mõisted on loetletud tähestikulises järjekorras.Saate klõpsata linkidel paremal, et näha iga määratluse üksikasjalikku teavet, sealhulgas mõisteid inglise keeles ja oma kohalikus keeles.\nDVC DaVinci Code\nDVC Dambrackas Video Compression\nDVC Demokraatliku Victory ringi\nDVC Dieet Vanilla Coke\nDVC Digitaalne dünaamikat kontrolli\nDVC Digitaalne hääl tihendus\nDVC Digitaalne ventiil kontrolleriga\nDVC Digitaalne videokaamera\nDVC Digitaalne videokonverentsi\nDVC Digitaalse Video kassett\nDVC Digitaalse Video pakkimise\nDVC Diligentia, Vis, Celeritas\nDVC Disney puhkus Club\nDVC DuPage Valley konverents\nDVC Dual hääl Coil\nDVC Dünaamiline sõiduki kontroll\nDVC Haiguse malaariasiirutajate tõrjeks\nDVC Jaotatud Video kodeerimine\nDVC Koduvägivalla koalitsiooni\nDVC Koduvägivalla nõuandja\nDVC Koduvägivalla nõukogu\nDVC Osakonna ülem\nDVC Otsevaade konsool\nDVC Teistest vägivalla Center\nDVC Viktoriaanlik ühenduste osakond\nMida tähendab DVC tekstis\nKokkuvõttes on DVC lühend või lühend sõna, mis on määratletud lihtsas keeles. See lehekülg illustreerib, kuidas DVC kasutatakse sõnumside ja vestluse Foorumid, lisaks sotsiaalse võrgustiku tarkvara nagu VK, Instagram, WhatsApp ja Snapchat. Ülaltoodud tabelist saate vaadata kõiki DVC tähendusi: mõned on haridustingimused, teine on meditsiinilised tingimused ja isegi arvutitingimused. Kui teate mõne muu DVC definitsiooni, võtke meiega ühendust. Me kaasame selle andmebaasi järgmise uuendamise ajal. Palun pange tähele, et mõned meie akronüümid ja nende määratlused on loodud Meie külastajad. Seega, teie ettepanek uue akronüümid on väga teretulnud! Vastutasuks oleme tõlgitud DVC akronüümi Hispaania, prantsuse, Hiina, Portugali, vene jne. Võite edasi kerida ja klõpsake keelesmenüü leida tähendus DVC teistes 42 keeles.


Piima hind tekitab pingeid - Äripäev\nPiima hind tekitab pingeid\nViieteistkümnest Leedu piimakombinaadist, mis taotlesid oma toodangu Euroopa Liitu (EL) eksportimise sertifikaati, said selle 13. Kuid nagu ütles Leedu veterinaarameti direktor Kazimieras Lukauskas, ei anna see esialgu veel mingit garantiid, et neid sellest loetelust edaspidi välja ei võida arvata. Sest nende sisekontrolli süsteem ei ole veel lõplikult paigas, mis tähendab, et piima teekond lüpsist kuni valmistoodanguni ei vasta päriselt ELi nõuetele.\nVeterinaarameti direktor möönab, et Leedu piimatööstuse standard on muudetud ELi nõudel väga rangeks ja kõik kombinaadid, mis tahavad oma tooteid ELi eksportida, peavad seda arvestama.\nELi sertifikaadi saanud Ma?eikiai piimakombinaadi direktor Julius Kvaraceus ütles, et ELi kontrolli eel investeeris kombinaat 1997. a teisel poolel tootmisse üle miljoni dollari.\nELi sertifikaadid avavad Leedu piimatootjatele ühe turu, mis muutub järjest tähtsamaks, kommenteerib ELi otsust Leedu piimaliidu president Alvidas Ramanauskas.\nEnne kui leedulased sertifikaadi said, eksportisid nad 1997. a Saksa veterinaarameti garantiiga ELi piimapulbrit 24 779 tonni, piimakonserve 155 tonni, juustu 4624 tonni, võid 1711 tonni ja kaseiini 3975 tonni. Leedu piimatöötlejad müüvad poole toodangust siseturul ja ülejäänu ekspordivad teistesse Baltimaadesse, SRÜ, ELi jt riikide turule.\nLeedus ostab piima töötlemiseks kokku 48 ettevõtet. Suuri ettevõtteid on 13, mis töötlevad kuni 70% kogu piimast. Väikeseid erameiereisid on 21, mis töötlevad umbes 8% piimast.\n1997. aastal osteti piima töötlemiseks kokku 1 410 000 tonni, mis on 6% rohkem kui 1996. aastal. Leedu piima kokkuostuhind on tänavu tõusnud. Kombinaadid maksavad kõrgema sordi piima eest 20% ja I sordi piima eest 12% rohkem. Selle tõttu on siseturul piimatooted tänavu kallinenud 10% ja raskenenud on ka eksport. Väidetavalt tõusevad alates 1. aprillist hinnad veelgi.\nLeedu piimatöötlejad saatsid nädal tagasi peaministrile ja parlamendi spiikrile kirja, millele nad ei ole saanud seni vastust. Kirjas nad protestivad piima liiga kõrge kokkuostuhinna vastu, väites, et see on kõrgem kui Lätis, ja ähvardavad, et kui 1. aprillist peaks hind veelgi tõusma, siis ei osta nad enam ära kogu piima, vaid ainult nii palju, kui neil on vaja.


fantaasia tegelas kujudest\nPealkiri: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 10:17 am\nsiin saate kirjutada nendest kes ülde on siin foorumis reganuid mis tee arvate millised nad oleks olnud ja võite rääkida ka siin kes pon ka postitanud\nÕP: Baki Sensei\nÕP: Maito Gai\nÕP: Yuuhi Kurenai\nÕP: Hayate Kakashi\nÕP: Sarutobi Asuma\nCursed seal tehn.\nViimati muutis seda (Laup Sept 22, 2007 12:44 pm). Kokku muudetud 1 kord\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 10:54 am\nMul on rohkem võimeid. https://narutomaailm.forum.co.ee/Suhted-f15/Tegelas-kujud-t33.htm#181[/url]\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 12:10 pm\nüks küsimus kuidas sina sharingani said ja kas seee on 1 silmas või 2 mul on ka rohkem võimeid nin-dogs , shadow clone , rasengan oskan rasengani koos kõigi elementidega secret tehnikued on mu põhiline võime need ma olen ise õpinud neid ei ole mitte kellegil teisel\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 12:15 pm\nsuht lahe ! mis secret tehm nikaid saa siis kaustad\nmu teine eri võime on Kubai mõõk headuse mõõk idamaade keeles\nnagu sai naruto mangas\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 12:23 pm\nkubai mõõk Hmm. huvitav\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 12:37 pm\nja valgehunt ja gaara ma panin siia üle üldise põhilise võime main magic vms\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 3:03 pm\nma mõtlesin loo välja kuidas sa valgehunt saringani said\nNarto team ehk siis Bigfreeze Inzune , Cindy haruno , valgehunt nara pidid minema Akitsuki tobit tapma nad said ka tobiga kokku ja algas hull rüsin. Tobi lõi valgel hundil silma pealst, valgehundi verekaotus oli suur. Pidimidagi ette võtma Cindy jäi valgehunti ravima bigfreeze aga võitles tobiga lõpuks suutis big freeze oma elu esimese omandatud tehnikaga ja naruto abiga tobi öära võita naruto käskis sindil tobi silm ära lõiga ta (rõve) ja siis see opereerida valgele hundile kuna tobil oli ainult üks silm siis kyui ta üles ärkas oli ta täiesti pime ja akitsukid viisid ta ära . Valgehunt sai aga endale Tobi viimase Sharingani silma.\n2 secret tehnikuet ma olen juba missionildel ka kasutand eks otsi üles üks võime on mul nagu mõõga vennal raiga kaaslasel rammarul selle olen kaise aretanud mul on pruunid laser silmad kui ma seda kasutan see nääb paremini kui hyyga silmad ja sama hästi kui rammaru silmad\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 5:07 pm\nSul on hea fantaasia BF. Aga see ei juhtunud nii. Ega mul see sharingan kogu elu polnud. See juhtus selles aja vahemikus kui ma minema läksin ja sa said Hokageks. Nagu sa tead olin ma sel ajal ANBU liige. Õigemini pea ANBU.\nMa sain erilise misiooni. Sellest missioonist ma ei tohi rääkida aga selle käigus sain ma raskelt vigastada, ma suutsin küll põgeneda aga kaotasin teadvuse. Siis ärkasin ma mingis majakeses keset metsa. Mu juurde tuli mingi mees 1 silmaga ja kontrollis oma minitaskulambiga minu vasakut silma. See oli väga imelik. Ta rääkis et ma olin kaotanud oma vasaku silma. See oli imelik sest ma nägin oma vasaku silmaga. Siis seletas et ta pani oma vasaku sharingani minu silma asemele. Ma olin teadvuseta olnud nädal aega enne kui ma ülesse ärkasin. Pärast kui ma olin taastunud õpetas see kahtlane mees mind mu uut silma kasutama. Ta ka õpetas mind arendama seda ja nüüd on mul sama sharingan mis oli kunagi Kakashil ehk see sharingan millega ta võitles Deidara vastu. Te kõik teate seda lugu. Kui ma olin sharingani kasutama õppinud tulin ma tagasi ja siin ma olen. Mind kuulutati ammu surniks ka kui ma siia tulin tehti mulle palju teste et veenduda et see ikka mina olen mitte keegi terrorist. Sellest ajasti oli ikkagi mõõdas 5 aastat.\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 5:37 pm\non jah hea fantaasia sul ka see ongi juu fantasia foorum\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest Laup Sept 22, 2007 7:05 pm\nPealkiri: Re: fantaasia tegelas kujudest


Tallinna Reaalkoolis toimub kolmas rahvusvaheline reaal- ja loodusteadusliku hariduse konverents - Sihtasutus Eesti Teadusagentuur\n13.–14. septembril 2019 toimub Tallinna Reaalkoolis kolmas rahvusvaheline reaal- ja loodusteadusliku hariduse konverents, mis on suunatud õpetajatele, ülikooli õppejõududele, haridustöötajatele, tulevastele õpetajatele ning haridusasutuste partneritele.\nKonverentsil tehtavate ettekannetega ja loengutega tutvustatakse reaal- ja loodusteadusliku hariduse arenguid ning jagatakse praktilisi kogemusi valdkonna edendamisest Eestist, Soomest, Taanist, Hollandist, Iirimaalt, Rumeeniast, Ühendkuningriigist ja Venemaalt. Konverentsi töötubades saab täiendada oma ainealaseid teadmisi ja metoodilist repertuaari.\nVäärtustades õppekava arendamist ning elluviimist igas kooliastmes, toimuvad konverentsi teisel päeval paralleelselt loengute ja töötubadega Estonia pst majas ka klassiõpetajatele mõeldud ettekanded ja töötoad Pärnu mnt õppehoones.\nEesti Teadusagentuuri teaduse populariseerimise osakonna juhataja Terje Tuisk: „Reaal- ja loodusteadusliku hariduse kvaliteet – nagu ka kõigis teistes valdkondades – toetub meie suurepärastele professionaalsetele õpetajatele. Imeliste õpetajate käe alt tulevad meie tulevikku kujundavad insenerid ja teadlased. See on põhjus, miks teadusagentuur reaal- ja loodusteaduste õpetajate konverentse toetab, sest ainult koos saavad õpetajad veel paremaks, ainult kogenenumatelt kogemusi saades arenevad noored õpetajad. Ka sel korral on üheks suure saali arutelude peateemaks õpetajate puudus. Kuni õpetajate põuale lahendusi ei leita, ei näi tulevik kuigi roosiline, sest ka kõige särasilmsem 40 aastat õpetanud õpetaja väsib kord.“\nRegistreerumine konverentsile kestab kuni kohtade täitumiseni või 9. septembrini 2019.\nTäpsem info ja registreerumisvorm: https://www.etag.ee/konverents\nKonverentsi korraldavad Tallinna Reaalkool ja SA Eesti Teadusagentuur ning rahastavad Tallinna Reaalkool, Tallinna Reaalkooli Hoolekande Selts, Tallinna Haridusamet, Tallinna linn ning Euroopa Regionaalarengu Fond TeaMe+ programmi kaudu.\nKonverentsi info: Madis Somelar, Tallinna Reaalkool, tel (+372) 5559 3717, e-post: madis.somelar@real.edu.ee\n13. mail toimub haridusteaduste konverents “Kirjaoskuste kirevus” 10.05.2021