Mis on digitaalsed töökohad ja kuidas need sinu ärile kasuks tulevad? | Digigeenius\nTähtsamad kui laud, tool ja kapp on tänapäeval digitaalsed teenused, mille ettevõte tagab inimesele tema töökohal. Need digitöövahendid, mida iga ettevõte tagab, on küll väga lihtsalt tekitatavad, kui sul on selleks õiged teenused, kuid võivad vajada ka spetsialisti abi planeerimisel ja pikemal juurutamisel.\nSelleks, et luua digitöökoht, on kõigepealt vaja arvutit ja mobiilseid seadmeid ning muidugi ühendust ettevõtte andmetega. Siis läheb ka vaja tarkvaralisi tööriistu, mida töötaja tunneb ja millega harjunud – Wordi, Excelit, Powerpointi ning vastavalt töö iseloomule muid kommunikatsiooni- ja loomevahendeid, mis aitavad koostööd teha ja töö efektiivsust suurendada, sest meeskonnatööga jõuab ära teha palju rohkem, kui üksi. Sellised tuntud koostöövahendid on näiteks Teams ja Sharepoint.\nDigitaalse töökoha teenused aitavad selle väga lihtsalt automatiseerida, nii et uue töökoha tekitamine on vaid mõne hiireklõpsu kaugusel.\nTäisteenus katab ka seadmetega seotud mured – kuutasu eest võib uuel töökohal vajaminevat tehnikat rentida koos täieliku hooldusteenusega ja kui seadmed vananevad, vahetatakse need ikka sama kuutasu eest välja.\nVäga oluline igale firmale on ka see, et teenusepakkuja tegutseb juba ennetavalt, lahendades probleemid enne, kui need äri segama hakkavad. Selle eesmärgiga tegutseb Fujitsu intelligentne kasutajatugi, mis kohaneb vastavalt kliendi vajadustele ja tagab IT-süsteemide töö ilma katkestusteta. Kui siiski probleeme tekib ja vaja on pöörduda klienditoe poole, saab seda teha iga kasutaja just nii, nagu talle kõige mugavam tundub: chat’i, iseteeninduse, telefoni või e-kirja teel.\nKui aga peaks tekkima vajadus spetsialist kohale kutsuda, saadab klienditeenindaja just selle õige asjatundja (lähitoe spetsialisti) vastavalt lahendatavale murele – üldiselt tuleb kohaletulekut järjest harvemini ette, sest väga suur osa probleemidest on lahendatavad kaughalduse teel. See tähendab, et kliendi arvutis või võrgus seadistatakse kõik vajalik kaughalduse teel. Selle tulemusena hoitakse kokku nii kliendi aega, raha kui närve.\nMis on digitaalsete töökohtade eelised?\nLühidalt on digitaalsete töökohtade eelised järgmised:\nTöötajate tootlikkus kasvab. Kuna kogu infosüsteem on hästi juhitav ja kontrollitav, saab digitaalsel töökohal automatiseerida vajalike töövahendite (andmeühendus, salvestusruum, kontoritarkvarad, suhtlustarkvarad grupitööks jne) lisamise eemaldamise vastavalt igaühe vajadusele. Igale töötajale tagatakse just need digivahendid, millega ta saab oma tööpäeva kõige mõistlikumalt kasutada.\nAlati kõige uuemad töövahendid. Kui ettevõte kasutab pilveteenuseid, siis on alati ligipääsetavad kõige värskemad ja uuemad töövahendid, mida pilveteenuse pakkuja tagab kindla kuutasu eest. Kuna käsitsi uuendamist pole enam vaja, saab ettevõte tegeleda rohkem oma valdkonda puudutava tööga ning vähem tegeleda tehniliste probleemide lahendamisega. Samuti jäävad ära mured erinevate versioonide kokkusobimise pärast. Digitaalne nõustaja pakub välja, milliseid litsentse peaks ettevõte kasutama ja mis tulevad tema jaoks kõige soodsamad – et ei maksaks üle ja ei jääks ka kiirel laienemisel puudu.\nKõik on turvaline. Digitaalse töökoha teenuste üks kõige olulisemaid ülesandeid on tagada turvalisus. Seda tehakse ettevõtete äri kaitsmisel samuti uusimate vahenditega ning pole ohtu, et hästi kontrollitud andmekeskusest firma andmed lekiks või kaduma läheks. Näiteks Azure AD teenusega ei pea firma enda juures servereid üleval pidama, vaid saab need jätta teenusepakkuja hooleks, kasutades paindlikku pilveteenust.\nFujitsu on loonud siinse piirkonna klientide jaoks sobiva uue põlvkonna IT täishaldusteenuse – Fujitsu Evergreen.\nEvergreen on mõeldud nii suurtele kui keskmistele firmadele ning aitab valida sobivaimaid seadmeid koos vajaliku tarkvaraga. See on digitaalse nõustajaga Microsoft 365 täisteenus, mille konkreetse firma jaoks kõige mõistlikumat kasutust ja seadistust Fujitsu oma oskustega tagab. Microsoft vajab teenuste kohandajaid, kes sobitaksid paratamatult rohkem universaalsema ja üldisema pilvelahenduse kliendi vajadustega, sest Microsoft ise ei suuda kogu maailma hallata. Vahel olev teenuste integraator võtab Microsoftilt vajaliku info ja kohandab selle ettevõtte vajadustega.\nSiin on kolm kõige olulisemat digitaalse töökoha vahendit, mis katavad suure osa kontoritöö vajadustest:\nOffice 365 on paljudele hästi tuttava kontoritarkvara Microsoft Office´i pilveversioon. Erinevus tavalisest karbitootest on paindlik hinnastamine ja lihtne paigaldamine digitaalsetele töökohtadele. Office 365 pakettidega saab kasutada Wordi, Exceli, Powerpointi jt kontoriprogramme nii veebibrauserist kui arvutitesse installitult, samuti mobiiliäppidena. Fujitsu teenus pakub juurde litsentside haldust ja vajalikke seadistusi, et kõik töökohad ühiselt ettevõtte digilahendustes koos toimiks. Siit leiad 7 viisi, kuidas Microsoft Office 365 aitab meeskondadel nutikamalt töötada.\nMicrosoft 365 on Microsofti täisteenus, mis aitab hallata töökoha tarkvara Windowsi operatsioonisüsteemist kontoritarkvara ja erilahendusteni nii ärijuhtimiseks, suhtlemiseks kui andmebaaside haldamiseks. Fujitsu aitab ettevõttel Microsoft 365 teenused seadistada, hallata litsentsimajandust ja leida igale töökohale kõige sobivam lahendus Microsofti pilveteenuste seast. Loomulikult ei pea iga firma olema kursis kõigi Microsofti tooteuuendustega, kuid integreerimispartner peab.\nFujitsu Evergreen on teenus, mis sobib täislahendusena igas suuruses ettevõtetele ning eriti neile, kes kiiresti kasvavad ja tänu pidevatele muutustele paindlikkust vajavad. Fujitsu aitab Evergreeni teenusega valida igale töökohale sobivaimad seadmed ja tarkvara ning nende võimalusi ja uuendusi maksimaalselt ära kasutada. See on ettevaatav teenus – aitab tulevikku planeerida ja muudatusteks paremini valmis olla.\nRäägime nendest töövahenditest peagi oma blogis lähemalt.\nMärksõnad: digitaalne töökoht, digitaliseerimine, kaugtöö, mobiilne töökoht\nKuula: 15.03 Digitund: Mul on neli internetiühendust


Ristsõnameister Onu Uno — Küsimused ja vastused - Kroonika\nRistsõnameister Onu Uno — Küsimused ja vastused\nTuhandeid ristsõnu koostanud Uno Viigand ehk lihtsalt Onu Uno räägib sellest, kuidas üldse on ristsõnu koostada ning milline peab üks õige ristsõna olema.\nMillist küsimust siis ristsõnades kõige sagedamini leidub, kas ikka vana hea “kahe tähega rand Põhja-Eestis?”\nJah, seda on palju küsitud, et kas sõnad korduma ei hakka. Mis teha, ei saa sellist ristsõna koostada, kus on kõik näiteks viietähelised sõnad, mida pole varem kunagi üheski ristsõnas olnud. Igas ristsõnas tuleb ka kahe- ja kolmetähelisi sõnu ette — ja palju sa neid ikka välja mõtled? Kui keegi on oma elus viis ristsõna koostanud, siis võib tõepoolest juhtuda, et ükski sõna nende viie peale ei kordu, aga ma olen ristsõnu koostanud ligi 23 000 ja mingil hetkel hakkavad asjad iseendalegi jälle ja jälle tuttavatena ette tulema. Midagi pole teha.\nKuidas ristsõna tegemine käib, millest te esimese asjana pihta hakkate?\nMul on nii, et Kuma kirjastusest saadetakse meil — vaja on sellist ristsõna, mis on näiteks kuusteist ruutu lai ja kakskümmend kaks ruutu kõrge, paremal üleval nurgas on pilt, seitse korda seitse ruutu suur. Ints (Indrek Tegelmann, Kuma kirjastuse karikaturist — FHM) joonistab pildi, ja on märgitud, et lahenduseks tuleb selline või selline lause. Siis ma kirjutan lahenduslause ruudustiku sisse ja hakkan sinna ümber sõnu punuma. Osa ristsõnalahendusi pean ka ise välja mõtlema.\nKaua sellise kuusteist korda kakskümmend kaks ruutu ristsõna tegemine aega võtab — see on vist A4 leht?\nAeg sõltub päris mitmest asjaolust. Mida pikem lahenduslause, mida rohkem keerutatakse, seda raskem on. Mõnikord on temaatiline ristsõna, kus peavad küsimused olema ühest valdkonnast, siis tuleb jälle netist mõningaid andmeid otsida. Paarist tunnist kolme-neljani. Jah, paar tundi läheb kindlasti.\nKas ristsõnade tegemine käib teil kuidagi arvutiga?\nOn ennegi küsitud, kas mul on mingi programm nende valmistegemiseks, aga seda ei ole. Mustandi teen ma ikka ruudulise paberi peale käsitsi valmis.\nOot, kas te üldse ühtegi sõna siis kusagilt vaatama ei peagi, et mustandi teetegi niimoodi peast? Ütleme, et on vaja mingit kuue tähega puu nime, kas see siis tulebki niimoodi niisama kohe või?\nIkka. Einoh, kuuetäheliste sõnadega on lihtne, aga mul on enda jaoks koostatud sõnade kataloogid, kui on vaja mingit temaatilist ristsõna teha — näiteks kergejõustik või jalgpall, korvpall, kirjandus, muusika. Nendest saab pikkuse ehk siis tähtede arvu järgi ka sõnu otsida. Kui on näiteks vaja kaheksateisttähelist sõna, mida terve rida täis oleks — seda on ikka üsna raske peast võtta. Aga kataloogi abil käib see kiiresti.\nPalju te ise ristsõnu lahendate ka?\nNoh, praegu suhteliselt vähe, praktiliselt ei lahendagi. Pole lihtsalt aega. Vahel, kui mõni teine ristsõnafirma teeb mõne huvitava asja, siis vaatan. Elukaaslane tegeleb sellega — ta lahendab mu ristsõnad enne ärasaatmist läbi, et vigu ei oleks. Kumas kontrollitakse veel teist korda, nii et vigade arv peaks ikka olema suhteliselt minimaalseks viidud.\nKui kaua teil näiteks Ekspressi ristsõna lahendamisega aega läheks?\nNoh, see… Ma kunagi olen selliseid lahendanud küll, kui nüüd mõnda viga sees ei ole, siis mingi veerand tundi ikka läheb. Kirjutamine võtab juba päris kaua aega.\nLoe täispikka intervjuud jaanuarikuu FHMist!


ESPREE VEEVABA PUHASTUS KASSIDELE 710ML\n  Hooldus\nMaksudega * 2 tööpäeva\nIdeaalne kiiresti puhastatav veevaba shampoon tundliku nahaga kassidele. Suurepärane näole ja käppadele. See ohutu ja tõhus veevaba shampoon eemaldab liigse rasu. Valmistatud loodusliku aloe vera baasil mis rahustab nahka Pole lisatud aroomi.\nEnne iga kasutamist loksutage korralikult. Piserdage üle kogu lemmiklooma või murettekitavasse piirkonda, vältides sattumist silmade, sisekõrvade ja muudesse tundlikesse piirkondadesse.. Kuivatage rätikuga ja korrake vastavalt vajadusele.\nPuhastatud vesi, palsam, emulgaator, aloe vera mahl, säilitusaine, tekstur, rohelise tee ekstrakt, EDTA, vitamiin B5, ksantaankummi, E-vitamiin\nHetkel pole kommentaare\n* 5-7 päeva Saatmine ja makse\n© 2020 - BluePetfood


Hädas kiirlaenudega? | Korduma kippuvad küsimused | Arve maksmata\nOled siin: KKK / Hädas kiirlaenudega?\nKui oled jätnud oma laenu tasumata, võidakse teha Sinu võlgnevuse kohta märge maksehäireregistrisse. Niikaua, kui oled oma võlgnevustega üleval maksehäire andmebaasides võivad firmad keelduda Sulle krediidi andmisest või tingimused krediidi saamiseks võivad olla Sulle jäigemad.\nKui Sa võlgnevust korraga maksta ei saa, võimaldatakse Sul võlgnevus tasuda osadena. Ära viivita tasumisega asjata, sest tasumata põhiosalt arvutatakse viivist, mis võib kiirlaenude puhul olla tavapärasest kõrgem. Kui Sinu võlaga tegeleb inkassofirma, pöördu kohe maksegraafiku sõlmimiseks sinna. Kui jätad laenu maksmata ja ei võta ühendust, võib Sinu võlgnevus suureneda lepingust tulenevate trahvide võrra. Kui Sinu võlaga tegeleb Lindorff, siis helista Lindorffi klienditeenindusse numbrile 61 18 030, saada meile sõnum Facebooki või kiri aadressile vastus.ee@lindorff.com. Maksegraafiku pikkusel piiranguid ei ole, samas mida kiiremini Sa oma võlgnevuse tasud, seda vähem Sa lõppkokkuvõttes maksad ja seda kiiremini puhastub Sinu krediidiajalugu.\nKas ma ei saa enam krediiti, kui laen või kiirlaen läheb sissenõudeks inkassofirmasse?\nLindorffi maksehäireregistrisse ilmub märge Sinu võlgnevuse kohta kohe, kui võlgnevus meile sissenõudmiseks edastatakse. Paralleelselt võib märge Sinu võlgnevuse kohta olla nähtav ka teistes maksehäireregistrites. Niikaua, kui Sinu võlgnevused on maksehäireregistris, võivad firmad keelduda Sulle krediidi andmisest või määrata krediidi saamiseks jäigemad tingimused.\nMillal teeb inkassofirma märke maksehäire andmebaasidesse?\nLindorff-i maksehäireregistrisse ilmub märge Sinu võlgnevuse kohta kohe, kui võlgnevus meile sissenõudmiseks edastatakse. Paralleelselt võib märge Sinu võlgnevuse kohta olla nähtav ka teistes maksehäireregistrites. Niikaua, kui Sinu võlgnevused on maksehäireregistris, võivad firmad keelduda Sulle krediidi andmisest või määrata krediidi saamiseks jäigemad tingimused.\nEnne võlgnevuse üleandmist inkassofirmale sissenõudmiseks, saadab laenu andnud firma sulle reeglina tasumist meeldetuletava kirja või sõnumi. Reageeri sellele kohe-võta ühendust kiirlaenu andnud firmaga ning sõlmi kokkuleppe laenu tasumiseks. Nii jääb sinu krediidiajalugu puhtaks ja Sinu laen ei suurene sissenõudmiskulude võrra.\nMul on mitmetelt firmadelt erinevaid kiirlaene. Kuidas asjad korda ajada?\nAlusta tasumist kõige vanemast võlgnevusest. Kui Sul on palju laene, alusta tasumist laenudest, kus on kõige suurem intress. Vaata, et Sinu laenude põhiosa saaks kiiremas korras tasutud, tasutud laenu põhiosa peatab viivise arvutamise.


Massaažirõngad Dynamic Health Hoop 2,5 kg\nToote kood: : C00041 Ajutiselt puudub laos\nMassaažirõngast Dynamic Health Hoop - 2,5 kg\nDynamic 2.5 Health Hoop rõngas koosneb 8 „one thought” kinnitusega plastikelemendist.\nMassaažirõngast Dynamic 2.5 Health Hoop rõngast on kerge kokku panna ja lahti võtta.\nVõimlemisrõnga kaal – 2,5 kg. Läbimõõt – 108 cm.\nDynamic 2.5 Health Hoop rõngal on 72 silikoonist massaažielementi koos siksakkidena sisseehitatud magnetiga.\nDynamic 2.5 Health Hoop rõngal on igas massaažielemendis ainulaadne suurendatud õhuvahe, mis tagab valutu treeningu.\nIgasse massaažielementi sisseehitatud magnetid moodustavad harjutuste jooksul magnetvälja, mis suurendab rõngaga harjutamiste efektiivsust.\nTänu kontrollitud ja balansseeritud rõnga kaalule ei hakka Dynamic 2.5 Health Hoop mööda keha alla libisema.\nMassaažirõngas Dynamic 2.5 Health Hoop on tõhus trenažöör kaalu langetamiseks.\nTänu massaažimõjule aktiviseeruvad rõnga keerutamisel kõhu-, selja-, reie- ja tuharalihased.\nDynamic 2.5 Health Hoop aitab lõhustada üleliigset rasva talje piirkonnas, tugevdada lihaseid ning aktiviseerida vereringet, hoides Teie figuuri sihvaka ja ilusana. Regulaarsed harjutused massaažirõngaga aitavad kergesti ja kiiresti lahti saada üleliigsest rasvast, kasvatada lihased ning tugevdada toonust.\nRõnga efektiivne kasutamine\nAstuge Dynamic 2.5 Health Hoop rõnga sisse ning tõstke see talje kõrgusele.\nPange rõngas vastu nimmepiirkonda, tagades suure vahemaa talje ja rõnga vahel, ning alustage rõnga keerutamist ümber keha, hoides seda talje kõrgusel.\nPikendage aeglaselt harjutuste kestvust ning treeningute intensiivsust vastavalt Teie füüsilise ettevalmistuse tasemele.\nKui tunnete ennast rõnga kasutamisel juba kindlalt, võite sõltumata keeramise suunast suurendada koormust taljele, liigutades puusasid ette ja taha, mitte vasakule-paremale nagu tavalisel kasutamisel.\nTõhusamate harjutuste jaoks üritage tantsida muusika saatel, sooritades käteliigutusi samaaegselt rõngast keerutades. Nii saate Te rakendada erinevaid lihasgruppe. Nii saate rakendada erinevaid lihasgruppe.\nHarjutades iga päev 20-60 minutit televiisori ees või muusikat kuulates, jõuate soovitud tulemuseni – langetate kehakaalu, tugevdate lihaseid, muudate oma figuuri saledaks ja täidate enda keha elujõu ja tervisega.\nVajutage rõnga kokkupanekuks nuppu ja pange värvilised detailid korralikult kokku.\nRõnga lahtivõtmiseks vajutage nuppu ja võtke detail välja.\nRõnga esmakordsel kasutamisel võib talje piirkonnas esineda punetust ja kihelust.\nAjutise ebameeldivustunde ärahoidmiseks kasutage vööd või pange selga tihedam riietus ning tõstke koormust järk-järgult.\nOlge harjutamise ajal tähelepanelikud, et mitte puudutada massaažirõngaga Teie ümber olevaid esemeid ja teisi inimesi.\nRõngast ei soovitata kasutada rasedatel naistel, vanuritel ning selja- ja kõhupiirkonna vigastustega inimestel.\nArvestage oma jõudu mõistlikult. Ärge kasutage rõngast muudel eesmärkidel peale nende, mis on juhendis märgitud. Kootud riideesemed ja trikotaaž võivad harjutuste ajal deformeeruda, kasutage spetsiaalset riietust või vööd.\nMaterjal: PE, PS, ABS, PVC, PP\nPakendi suurus: 45 X 26,5 X 13 cm


NÄDALA TAROSKOOP | Saad enda kätte "võtme", mis aitab nii mõnegi mineviku saladuse "lukust lahti keerata" - Alkeemia\nNädalat iseloomustavad müntide kuningas ja täht. Nüüd on aeg peatuda ja vaadata üle kõik kogemused ja teadmised, mida oled oma elus omandanud. Sa saad enda kätte "võtme", mis aitab sul mõista neid saladusi ja müsteeriume, mis on sinu meeli kummitanud juba mõnda aega. Teadmine, et kõik vastused on sinu sees olemas, ajendab sind aega maha võtma ja teadlikult tunnetama, kus sa hetkel oma elus viibid, miks sa oled just seal, kus oled ning milline oleks õige ja rahulolu toov tee edasiminekuks.\nSuhete osas tasuks nüüd hoida silmad ja süda avatud. Kui oled vallaline, siis kohtud kellegi huvipakkuvaga kui liigud rohkem väljas ja suhtled aktiivselt inimestega. Nüüd tasub olla positiivselt meelestatud ja uskuda, et sinu jaoks on armastus olemas ja lihtsalt see on oodanud oma õiget aega. Mida enam sa lood teadlikult võimalusi just sinu jaoks sobiva partneri ilmumiseks, seda tõenäolisem on, et juba lähiajal ta ka saabub. Kui oled suhtes, siis suudad sel nädalal oma südamega suurepärase klapi leida ning mõista, mida saad ise teha, et oma armuelu olukorda parandada. Kui suhe partneriga on hea, siis võid just nüüd viia oma suhte järgmisele tasandile, mis tõotab veelgi suuremat lähedust, mõistmist ja armastust.\nTöö- ja rahaasjade osas pakub alanud nädal võimalust oma karjääri edendada ja majanduslikku olukorda parandada. On võimalik, et saad pakkumisi lisatööks, koolitusteks või lihtsalt abistavat nõu kelleltki, kes on oma ala professionaal. Praegu tasub hoida silmad lahti, sest sulle tehtavad pakkumised võivad sinu karjääri osas olulist rolli mängida.\nTervise osas saad nüüd kuulda uudiseid, mis peaksid andma sulle oma hetkeolukorrast selgema pildi. Suure hüppe paremuse poole saaksid teha siis, kui tegeleksid oma tunnetega. Sinus on negatiivseid emotsioone, kurbust, hirmu ja ebakindlust. Tegele sellega, et oma hinges suurem tasakaal saavutada.\nNädala energiad võtab kokku mõõkade seitse. Kuigi otseselt ei ole midagi pahasti, kimbutavad sind aegajalt negatiivsed emotsioonid ja vastakad tunded. Sa kipud kohati järgima käitumismustreid, mis sind sugugi ei teeni, vaid pikas plaanis hoopiski sinu arengut takistavad. Võta endale aega, et mõelda oma tegutsemise, tunnete ja väljaütlemiste tagamaade üle. Nii saab sulle selgemaks, kust sinu emotsioonid pärit on.\nNädala võtab kokku tugevus. Nüüd ootavad sind ees ajad, kus pead leidma üles oma sisemised jõuressursid, et vastu seista esilekerkivatele raskustele või hoopis ahvatlustele, millele järele andmine ei tee sulle head. Väga oluline on, et suudaksid säilitada ka rahu ja mõistmise, see teeb sind tõeliselt tugevaks ja võitmatuks.\nNädala kaardiks on mõõkade üheksa. Sinu elus on midagi, mis tekitab ärevust. Ära lase sel üle pea kasvada, vaid katsu vaadata lähemalt, mis on selliste ebameeldivate tunnete põhjustajaks. Pea alati meeles, et sa ei saa küll kontrollida elu käike või teiste inimeste tegusid, kuid sul on alati võimalik valida, kuidas neile reageerid. Vaata üle oma suhtumine ja leia alati kõiges midagi positiivset.\nNädalat iseloomustab saatan. Sel nädalal tasub hoolikalt jälgida, et sinu moraalne tugevus ja veendumused ei laseks sul sattuda kiusatustesse, millele järgi andes võib sind hiljem tabada suur pettumus ja kahetsus. Sa tunned, et pole oma otsustes läbinisti vaba ja sõltumatu. See tunne on petlik, sest tegelikult oled ainult sina ise see, kes oma elu kulgu kontrollida ja suunata saab.\nNädala kaardiks on müntide kümme. Olulised saavad olema nii töö kui ka perekonna stabiilsusega seotud aspektid. Väga tähtis on sulle ka materiaalne kindlustatus. Juhindud eelkõige oma ajaga saavutatud kogemustest ning naudid rahulikku ja üllatustevaba perioodi. Pühendumise ja rahuloluga lood endale kindlat tulevikku. Naudid harmoonilisi suhteid ning toetavate kaaslaset seltskonda nii tööl kui kodus.\nALKEEMIA TAROSKOOP 2021 saadaval kirjastuse Pilgrim kodulehel


mootorratta jahutusvedelik - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 05 Dets 2019, 19:30\nLugemata postitus Postitas will111 » 15 Jaan 2016, 17:25\nÜks kiire küsimus jahutusvedeliku kohta, kuivõrd oluline on valada tsiklimootorisse justnimelt mingit spetsiaalset "tsiklitele mõeldud" coolanti? mõtlen puht praktilisest küljest, et kas kaasaegne (hetkel on mul kodus olemas rohelist) aga täiesti tavaline autodele mõeldud vedelik tõepoolest võib millegile seal halvasti mõjuda või tegelikult pole mingit vahet? hinnavahe on laias laastus 5kordne...aga põhipoint on hetkel selles, et auto vedelikku on mul juba kodus pudelis olemas ja tsikli oma peaks spets linna ostma sõitma.\ntsikkel ise on ktm, mootor 2008 aasta.\nRe: mootorratta jahutusvedelik\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 15 Jaan 2016, 17:41\nwill111 kirjutas: Üks kiire küsimus jahutusvedeliku kohta, kuivõrd oluline on valada tsiklimootorisse justnimelt mingit spetsiaalset "tsiklitele mõeldud" coolanti? mõtlen puht praktilisest küljest, et kas kaasaegne (hetkel on mul kodus olemas rohelist) aga täiesti tavaline autodele mõeldud vedelik tõepoolest võib millegile seal halvasti mõjuda või tegelikult pole mingit vahet? hinnavahe on laias laastus 5kordne...aga põhipoint on hetkel selles, et auto vedelikku on mul juba kodus pudelis olemas ja tsikli oma peaks spets linna ostma sõitma.\nMina panin punast veoka oma,mis mõeldud alumiinium plokile.Töötab juba kaks aastat sellega,pole probleeme.See ongi ilmselt määrav,et oleks alu plokile sobiv.Ei usu,et midagi halba see auto oma teeb,ilmselt on nad suht sarnased tooted.\nLugemata postitus Postitas Mart » 15 Jaan 2016, 18:56\nMa panin ka punast. Olude sunnil ostsin Prismast, kui aluplokkile sobib, siis ei ole vahet jah. Minul vähemalt 1 aastaga pole midagi halba öelda\nLugemata postitus Postitas will111 » 15 Jaan 2016, 19:19\nsam ajutt on ka rohelise tünni peal, et sobib ka aluplokiga mootoritele. selle järgi jah arvasin ka ise, et juu peaks ikka toimima. pigem kahtlustasin, et ehk on mingid plastid või kummidetailid tsiklil seal jahutusringis, mis ehk ei talu seda tavalist keemiat...aga noh kuskil netis ka nagu krijas pole ühtegi lugu suure kirjaga DONT DO IT. vast siis midagi hullu ei juhtu\nLugemata postitus Postitas poison » 15 Jaan 2016, 19:45\nVahet pole, kas roheline või punane, lihtsalt neid ei tasu omavahel segada. Kui just meeldib teine värv, siis süsteem tühjaks ja läbi pesta ja uus värv sisse punane on pikema kasutusajaga, aga ma ei ole ka näinud eriti palju tsikliste, kes alles viie aasta tagant jahutusvedelikku vahetavad. Küllap mitmeid kordi kallimad vedelikud on ka head, aga tänavale mõttetud, neil nt keemistemp kõrgem, ühesõnaga racing värk, ehk R4 errilistele seda sisestada, kui rinkal mõnikord käia.\nLugemata postitus Postitas mella » 15 Jaan 2016, 21:08\nVärv pole küll tänapäeva mingi näitaja.\nMine korralikku autopoodi ja vaata riiulisse - sama hinnaga ja omadustega vedelik on kogu spektri ulatuses saadaval, Meenub mitut värvi sinine, roheline, kollane, oranz, punane ja lilla. Kõik sama speciga ja omavahel segatavad. Müüja ütles ka, et värvivahe ainult.\nSee segamise teema käib erinevate tehnoloogiate kohta. Ehk siis silikaadivaba longlife või tavaline või tosool.\npoison kirjutas: Vahet pole, kas roheline või punane, lihtsalt neid ei tasu omavahel segada.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 15 Jaan 2016, 21:16\nmella kirjutas: Värv pole küll tänapäeva mingi näitaja.\nNüüd ka veel glükoosipõhine kollane saadaval,mida ei tohi teistega segada.Seda pidi tite pepu pesuks ka võima kasutada,on nii öko\nLugemata postitus Postitas Melx » 15 Jaan 2016, 22:14\nTänapäeva vedelikud sobivad enamus kõigile plokkidele, siukest ainult alu või raua põhis polegi. Vaatama peab pigem, et silikaadi vaba, muidu võid mõne hooaja pärast pumba tihendeid vahetama hakata.\nLugemata postitus Postitas Decipher » 15 Jaan 2016, 22:56\nMingit viidet sellele jutule? Glükoos on viinamarjasuhkur ja selle kasutus jahutusvedelikus... no ei usu. Kollane jahutusvedelik peaks ikka etüleenglükooli baasil olema, mis on konkreetselt mürgine lugu. Nii et tite peput pesevad sellega äärmisel juhul kloordioksiidisõbrad.\nLugemata postitus Postitas mella » 15 Jaan 2016, 23:11\nkui ma scannile jahutusvedeliku kontsentraati otsisin, pakuti tavalist rohelist (või misiganes muud värvi sama ainet) 2a kasutusajaga ning Scania tehasesoovitusega kollast 6a kasutusajaga, mis maksis 2x rohkem. Võimalik, et siis sama kollane.\nLugemata postitus Postitas will111 » 16 Jaan 2016, 03:45\npeab vaatama, kas see silikaadivabadus on mul auto veveliku anuma peal ka kirjas. kuskil mingitel pudelitel olen sellist märget küll näinud, meenub midagi sellist.\nvaatasin seda ise ka, et värvidel pole üldiselt suurt mingit vahet kui asja omadusi lugeda, aga noh roheline on mul seal mootoris senimaani sees olnud, tõsi küll see rohkem nagu selline neoonroheline kraam tundub. seetõttu peaks nüüd ka uuesti täitmiseks roheline igaljuhul safe olema. muidugi vanast vedelikust proovin ikka süsteemi tühjaks saada, kuigi pole kindel kui 100%liselt see just õnnestub. igaljuhul peamine, et seal mingi hull imevedelik pole, mis värskega kuidagi reageerima hakkab ja kõik auguliseks söövitab\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 16 Jaan 2016, 08:21\nwill111 kirjutas: peab vaatama, kas see silikaadivabadus on mul auto veveliku anuma peal ka kirjas. kuskil mingitel pudelitel olen sellist märget küll näinud, meenub midagi sellist.\nMis söövitamisse puutub,siis Volvo veokatele ei tohi panna neid osasid vene tosoole,mis veepumba malmist labad ära söövad.Samas alumiiniumist osadele süsteemis ei tee see midagi.Seal plokk malm ja palju juurde käivat alumiiniumist.Jaemüügi omadest kõlbab neile mootoritele kindlalt Neste roheline(kindlasti ka pljud teised),mis pidi olema ka heade määrimis omadustega.\nNiipalju tean,et tänaseks on tehasepoolne soovitus ainult glükooli laadse aine baasilisele üle minna,aga see eelkõige vist loodushoiu põhine teema.Ei olevat nii mürgine kui maha voolab.Ja hoolduses kus meie käime ongi ainult see nüüd kasutuses.Oli punane ja nüüd on kollakas.Minu uuel autol on ka kollakas sees.\nLugemata postitus Postitas amsung » 16 Jaan 2016, 18:56\nBMW manual näitab, et tuleks kasutada kontsentraati.\nSegatakse siis destilleeritud veega nagu ma aru saan.\nLugemata postitus Postitas Melx » 16 Jaan 2016, 19:37\nEks tuleb arvestada kus masinat ületalve hoiustatakse, kui ikka soojas garaazis siis on soovitatav segada võimalikult vähese veega. Konsentraadi kogus on otseses seoses kui hästi korrosiooni kaitse kestab/toimib. -20 segu -30 juures ära ei külmu, samas on ta kasutuskõlbmatu kuna tegu on süldiga mida pump seni ringi ei aja kuni mootor üles soojeneb.\nLugemata postitus Postitas amsung » 16 Jaan 2016, 20:11\nUnustasin mainida, et bmw soovitab min. -30c\nEhk on kellegile abiks.\nLugemata postitus Postitas will111 » 17 Jaan 2016, 14:08\nkusjuures, siin justkui mainib, et silicate paha ei teegi: http://motocrossactionmag.com/news/10-t ... verheating


Kergmatk väikelastega - Leht 5 - Matkafoorum\nPostitus Postitas margusl » 18 Juun 2016, 21:36\nCtirnyka kirjutas: osad seljakotid on nii öelda ühestükis ja teised koosnevad mitmest eri osast (sisuliselt saab neid ka kõiki eraldi kasutada ja samuti neid ära võttes koti muuta väiksemaks). Mis selliste kottide plussid ja miinused on, (mis nii öelda osadeks käivad lahti)?\nEraldi küljetaskud on rohkem militaaride ja kallimate-raksemate kottide teema, seal käivad need ka korralikult lukkude-rihmadega kinni. Odavatest variantidest hoiaks pigem eemale. Kui kotil ülemine lakaklapp suureks vöö- või väikeseks seljakotiks käib ja see sihipärast kasutamist ei sega, las ta siis olla, eraldi selle järgi ise valikut tegema ei hakkaks.\nEnda eelistus koti juures on võimalikult vähe taskuid ja lisasid ning kogu kraam kotis sees hoida, praeguseks on see soov võtnud säherduse vormi - http://www.exped.com/switzerland/en/pro ... chen-green" onclick="window.open(this.href);return false;\nVana Matrix on ka alles, kui asjad ikka Expedi sisse punnitamata ära ei mahu või kaaluks 20+ kg tuleb, läheb pigem see käiku, kaalu on kotil poolteist kg Expedist rohkem.\nPostitus Postitas Tarmo » 18 Juun 2016, 21:38\nKäisin vaatasin Tõnu koti ja tahtsin endale kah, helistasin isegi Matriksisse, aga ei olnud kahjuks võimalik nädala sees Tartusse proovima minna.\nSiis sattusin Tallinnas Ülemiste Matkasporti ja proovisin seal Vaude Centauri 75 seljakotti\nhttp://matkasport.ee/msweb.nsf/pages/Va ... Seljakotid#" onclick="window.open(this.href);return false;\nIstus seljas väga hästi, ostsin ära ja olen ostuga rahul. Keha pikkuse järgi peaks see kott mulle suur olema, on aga täitsa paras, minul tüüpiline eestlase keha - pikk torso, aga lühikesed jäsemed\nKas matka sihtkoht on juba välja valitud?\nKui mina väike olin käisime vanematega Tartust rongiga Vapramäele, Taevaskotta ja maakodu on Piusa lähistel.\nTallinnast saaks rongiga (nagu aru sain, siis autot pole) hästi Aegviitu, aga Jussi järved jäävad väikeste lastega liikudes liiga kaugele, samuti Kakerdi raba.\nTarmo, kolme lapse: 3. , 5. ja 14. aastase isa.\nPostitus Postitas Metsamyhin » 18 Juun 2016, 22:18\nEttepanek sihtkoha osas:\nBalti jaamast bussiga 146 Nõvale.\n* mere äärt ja radu mööda Tallinna poole ja millalgi jälle samale bussile\n* lääne poole ja pärast tagasi Nõvale\n* lääne poole Dirhamile ja sealt bussiga 15 Haapsalu suunas või Nõvale ja seal ümber istuda 146-le\nVõib liikuda ka mööda RMK matkarada.\nSeal enamuses männimets, liivarannad, palju radu ja metsateid, piisavalt kohti kuhu märkamatult ööbima jääda.\nPostitus Postitas Jants » 18 Juun 2016, 23:01\nNõva ja Vihterpalu ümbrus on tõesti üks mõnusamaid kohti matkamiseks...just Tallinna poolt vaadates. Enda lemmikteekonnaks kujunenud paari- kolmepäevasel matkal- Vihterpalus bussilt maha- metsa teed mööda Tänavjärveni- Veskijärv- Nõva. Nõval bussipeale, või kui aega rohkem siis veel Peraküla rannas telkimisplatsil ööbimine...\nJa muidugi Liiapeksi- Aegviidu matkarada, kui varem pole seal käinud. Ma ei tea kuidas seal raja märgistus praegu on aga veel paar aastat tagasi läks gps-i vaja et õigel teel püsida...\nPostitus Postitas REGA1872 » 19 Juun 2016, 13:09\nCtirnyka kirjutas: Suurte ratastega on mul Bigriiner (jalgratas- käru) (ca 25kg ratas). Eks sellega ratta matka on hea ette võtta, kui vaid mööda teid rännata ja kuskile platsile telk püsti ajada, aga võsast sellise jurakaga, ma ei usu, et läbi saan Kerg-kärud on aga kerged ja kompaktsed kaasavõtmiseks, aga samas miinus on see, neil pisikesed rattad (ja kus siledat teed pole, seal jääks jänni). Kõhukott oleks metsas kolades ilmselt hetkel kõige kindlam ja kompaktsem lahendus.\nKiire netiotsing näitas, milline too ratas-käru välja näeb (tundus olevat sama exemplar, mille sa ostnud oled). Esimese pikema matka puhul koos lastega soovitaks ma sul soojalt seda kasutada - saad väiksema kärusse asetada ja ka mõned kodinad siia-sinna riputada. Ning siis piisab ilmselt ka 30-40 liitrisest seljakotist. Mõte, et sa lastega kusagil mööda võsa hakkad seiklema unusta kohe, tegelikkuses kujuneb ilmselt kõige karmimaks kohaks paari puujuure ületamine ja mõnest liivasest künkast üles rühkimine. Matkapiirkonda kohalesaamiseks oleks sel juhul kõige parem variant rong - seega Aegviidu kant või siis sõidad Paldiskisse ja sealt mööda mereäärseid teid Kloogani/Kloogaranda.\nKergetest kottidest ka paar lauset. Need on kerged paljuski tänu sellele, et neil puudub pea igasugune selga toetav varustus (seljaplaat, metallribad) ja seetõttu polegi nad ette nähtud eriti suurema kui 10kg koorma vedamiseks. Ning kui sa koti all midagi rippuma seod, siis juba vähem kui km pärast oled sa valmis selle kauges kaares minema viskama, sest iga sammuga suudab too ripats anda su jalgadele vähemalt kaks hoopi.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 20 Juun 2016, 16:58\nKäisin Matkamaailmas ära. Prooviti mulle erinevaid kotte. Mõõdus: 60pluss10 L ; 60pluss5 L; 50pluss 10L ja 55pluss 5L kotte.\nNeed suuremad kotid 60pluss10L ja 60pluss 5L jäid suureks. Kerged olid nad küll nii niisama katsudes, kui ka siis kui spetsialist pani mulle raskused sisse erinevatesse sektsioonidesse ja reguleeris mul seljas rihmasid igalt poolt vastavalt, aga need jäid mulle selja osast ikkagi liiga pikaks ja suureks. Lisaks puusavöö ei istunud omal kohal ja õlarihmad jäid ebamääraselt vajuvalt kandma. Kusjuures isegi need suuremad(60pluss10 /ehk 70L ja 60pluss5 /ehk 65L olid suhteliselt kerged (ei tunnetanud väiksematega kandes erilist erinevust kaalul), aga need jäid siiski valikust välja pikkusega, mis mulle selga ei hakanud ja isegi reguleerimine ei aidanud (alumine äär jäi liiga tagumikust alla, ega toetanud enam seljaosa peale ja puusadele ning seljaosa jäi kooldu oma liiga pika pikkuse tõttu, mis mu lühemale seljale ei hakanud). Need välistati minu jaoks. Spetsialist ütleski konkreetselt, et need ei istu mu seljas kuidagi. Siis prooviti mulle 50pluss10L kotti ja 55pluss 5L kotti. Need mõlemad olid iseenesest kerged. Valikusse jäi siis kaks väiksemat Summit 50pluss10 L ja Matric 55pluss5 L. Olenemata sellest, et liitrite arv oli neil sama- ehk siis kokku 60 L, nad siiski istusid erinevalt. Summit, oli rohkem pikkusesse ja Matric pigem laiusesse (lühema seljaga). Lõpuks jäi valikusse Matric 55pluss 5, sest see spetsialisti jutu järgi istus mul seljas asetuselt kõige paremini (ei jäänud seljaosalt liiga pikaks ega alla tilbendama ja õla ja puusa rihmad oma asetusega olid täpselt omal kohal, nagu peavad kehaga sobivalt olema). Aga ilmselt kui poleks seda Matric 55pluss 5 mudelit olnud, siis oleksin pidanud leppima selle Summit kotiga. Igatahes kott on mul nüüd matkamiseks ilusasti olemas ja nähes seda kotti ja seljas kandes, see mind enam ei hirmutanudki see 60L-ga. Kodus algselt vaatasin 60L prügikotti ja see ehmatas mind ära... ... Lapsele sain ka sealt Matkamaailma poest magamiskoti. (Ühel lapsel oli juba varem olemas, aga teisel oli puudu). Nüüd on ka see olemas. Teiste asjadega on aga sedasi, et ma ei ole ei telki, ega muud varustust veel kätte saanud. Ootan siiani,( kuigi eelmisel nädalal tegin tellimuse ja maksin kohe ära). See tähendab seda, et neil sisuliselt 2 tööpäeva enne Jaanipäeva aega tellimust täita. Aga juhul kui nad seda selle ajaga ei tee, siis on jama lugu. Matka asukohta ma ei ole veel välja valinud, aga vaadates teiste ideid, siis see Aegviidu ja ka Dirhami piirkonna idee tundub huvitav.\nPostitus Postitas tripp » 20 Juun 2016, 17:07\nMa saan aru, et sa tahad teha täismõõdus matka.\nEhk siis panna sellesse kotti telgi, 3 magamiskotti, 3 peno, söögiriistad, varuriided?\nSelleks on sul pigem 160 kui 60 liitrist elukat vaja.\nAga mis me ikka haugume.\nKäi ära ja muljeta pärast meilegi.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 20 Juun 2016, 17:30\ntripp kirjutas: Ma saan aru, et sa tahad teha täismõõdus matka.\nKäia ma saan siis matkal ära, kui need matka asjad ometi kätte saan (ootan neid juba kangesti) ja loodan siiski, et saan kätte õigeks ajaks.\nEnne matka pidin ju pildid tegema varustusest ja sellest, kuidas ja palju üldse suudan neid kokku komplekteerida kotiga.\nSeljakotti telki ma ei mõelnud panna, kuigi iseenesest pikkuselt mahuks. Soovitati ka poes mul telk küljepeale püsti panna nende rihmadega, mis sellel kotil on. Välja mahuks ka koti alla osasse rihmadega magamiskott panna, kuigi ka see mahutaks isegi sinna kotti ära. Ma ei teagi veel. Sel juhul pidi kompaktsem jääma (välis külgede külge kinni pannes). Ja eriti kui kotil on spetsiaalsed kohad olemas, kuhu kompresioon rihmadega kinnitada kinni, ilma, et karabiinide otsa peaks panema suuremaid asju rippuma.\nSöögiriistad, ega muu pudi-padi ruumi ei võtaks nii kui nii. Pigem võtab ruumi vesi ja toit, ning varuriideid. Endale võtan minimaalselt (1 komplekti vahetuseks). Pigem lastele võtan veidi rohkem asju (2komplekti igaks juhuks pluss väiksemale lapsele piisav arv mähkmeid). Ega vast ei teki probleemi (eeldatavasti). suurem laps võtab oma magamiskoti ise oma seljakoti ja minimaalsete asjadega. Ja väiksema varustus läheb minu kotti pluss tema magamiskott on selline oma paki kujult, nagu oleks ranits (seljakoti sangadega). Suuremal on tavalise magamiskoti tuutu kujuline magamiskott ja ümbris, (see vast ei võta erilist ruumi vedamisel). Vb neid pehmendusmatte ei tulegi matkavarustuse juurde. Saabki vaid magamiskottide sees magada. Peab siis pigem pehmema pinnase peale panema telgi paigaldades.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 23 Juun 2016, 13:01\nMe oleme siin nüüd mineku valmis Läänemaale. Lasen end autoga sinna kanti sõidutada.\nAsjad on ka koos. Minu koti kaal tuli koos asjadega 13 kg. Suurema lapse koti kaalu, mis ta selga võtab, paraku enam kaaluda ei saa, kuna viidi juba auto peale, aga temal üle paari kilo see kindlasti pole.\nVõtsin siiski väikse käru matkavarustuse hulka. Ilmselt praegu võtsin kaasa nii vajalikku, kui ka seda mida ei pruugi selle ajaga vaja minna (igaks juhuks).\nOtsustasin siiski, et kui tahan ka Haapsalus ringi vaadata ja hiljem seda ümbrust maakonnas, siis oleks käruga suuremates kohtades lihtsam, kus saab lapse peale panna ja mööda teed sõita.\nMetsavahel laagriplatsil kondamiseks panin kotti rõngaslina kõhukoti asemel. Saab sedasi metsavahel konnata ringi, kui asjad on püsti ja pole vedamist.\nTundub, et ma ei saa siia otse pilte üles laadida, kuigi tegin asjadest pildid. Siin ilmselt on vaja kuskil mingi kolmandasse kohta üles laadida, et sealt üles saaks panna.''\nIgatahe kena Jaani teile!\nTänud neile kes soovitasid 50-60L seljakotti vähemalt. Vaatasin ka kodus, et alla selle poleks kõnealla tulnud. Kuna ma pilte hetkel üles ei saa, sest mul mujal pole mingit albumit, vaid pildid ainult arvutis, siis kirjeldan juurde. Käru, mida kaasa võtan on sama suur mõõtmetelt, nagu mu 60L seljakott kokkupannes reisikotis. Muidu kui laps peal, siis pole vedamist. (Vean ainult oma seljakotti asjadega).\nSuurem laps veab oma kotti, kus tal on väike spordi joogipudel küljepeal kotil. Suupisted ja magamiskott, koos oma riietega seljakotis.\nMinul on seljakotis titeriided ja oma riided, ning toit, suupisted, nõud ja telk seljakotis koos hügieenitarvetega ja apteegi kaupadega.\nVäljapoole kotti läks kompresioon rihmade külge küljepeale minu magamiskott ja tite oma (mõlemale küljele siis). Kuna telk mahtus kenasti kotti, siis ma ei hakanud seda lisaks väljapoole panema. Kaasa võtsin väiksemale lutipudeli koos pudelitermosega kuuma veega, endale 0,5l joogipudeli ja väikse roostevaba termose kuuma veega ja primuse. Muid sööke ma ei hakka lahti kirjutama, kui vaid ainult seda, et tegin kodus põhi söögid valmis, et oleks vaid ainult soojendada.\nIgatahes tundub nii, et mahtus kõik vajalik kaasa ära. Ma katsun siis olla 3 päeva vajadusel täiendan teepeal varustust (vett või suupisteid ostan juurde.\nNäis mis matkast välja tuleb. Ilusat Jaanipäeva ja nädala lõppu! .\nPostitus Postitas Nohik » 23 Juun 2016, 14:21\nÜhesõnaga, nael kummi!\nPostitus Postitas Ctirnyka » 26 Juun 2016, 12:28\nNohik kirjutas: Ühesõnaga, nael kummi!\nTänan! Ma tagasi nüüd matkalt. Hiljem kui aega tekib ja kõik ornungisse kodus saan asjadega ja toimetustega, siis muljetan.\nRäägin kohtadest kus käisin ja mida kogesin (mida oleksin pidanud ette nägema rohkem matkates, mis oli ülearune või puudu ja mida jäi väheseks neil 3 päeval).\nPostitus Postitas mrWilson » 26 Juun 2016, 16:07\nCtirnyka kirjutas: Tundub, et ma ei saa siia otse pilte üles laadida, kuigi tegin asjadest pildid. Siin ilmselt on vaja kuskil mingi kolmandasse kohta üles laadida, et sealt üles saaks panna.''\nTegin väikese juhendi kuidas postitusse pilte lisada: viewtopic.php?f=2&t=2906" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas Ctirnyka » 26 Juun 2016, 23:56\nKuna matkavarustus viibis, siis mindud sai matkale 23.ndal juunil (kus siis selleks ajaks sain pool matkavarustust siiski kätte).\nEnne Haapsalu poole sõitu, sai veel täiendatud koti sisu Rocca al mare keskusest läbi põigates.\nSellest auto tripist, mis sai ette võetud seekord, kujunes mitme päevane matk. Üksinda siiski seekord ei rännanud lastega, vaid sai seltskonnana mindud.\nTallinna poolt Haapsalu suunas, sai käidud kõikidest paikadest Nõva piirkonnas läbi. Alles vastu südaööd sai esimesse laagripaika jõutud- selleks oli Peralepa rand. Enne 12 öösel, olude sunnil, kuna oli Jaanipäev ja enamus kohad juba hõivatud suurte seltskondade poolt kes pidutsesid, siis ainsaks kohaks Jaanipäeval kujuneski see telkimiskohana, kuna teised kohad olid juba meeletult täis (polnud vaba telkimisruumi). Hämaruses sai siis telgid üles pandud ranna luidetele. Lapsed olid ka juba väsinud, ega saanud kuidagi asu. Lõpuks kui telgid said püsti ja katelokiga soe vesi keedetud söögi jaoks enne magama minekut, siis peale seda jäid ka lõpuks lapsed magama. Vasta hommikut hakkas hoovihma sadama ja lõunaks kujunes sellest lausa paduvihm.\nAlguses oli Jaanipäeva plaaniga eesmärk hommikul paremasse kohta edasi startida (lootes, et ehk pidulised teisel päeval nendest kohtadest, kuhu alguses püsivalt peatuda soovisime, ära oleks läinud). Paraku aga paduvihm ei tahtnud kuidagi ka lõunaks järgi jääda ja siis sai võtta radikaalne otsus vastu, et saagu, mis saab... Paneme seal rannas telgid kokku ja põrutame edasi ringi vaatama. Kuna aga ma oma varustuse juurde ei saanud siiski vihmalkeepi matka ajaks,(suuremal lapsel oli vihmakindel kummi jope), siis sain ikka korralikult telke kokku pannes läbi märjaks (nii, et aluspüksteni sai läbi vettitud ja pikad püksid olid jalgade küljes kinni, koos särkidega ja jalas lirtsuvate mitte-matka-jalanõudega). Lõpuks kui asjad kokku said ja autosse joostud koos kõige oma asjadega, siis taga istmel sai sos olukorras pikad märjad püksid jalast võetud ja sedasi autos istutud, kuni sai kaugemale eemale rahvast minna metsavahele riideid vahetama. Ka lastel tuli kiirelt vahetus teha, sest paraku jope ei kaitsenud üksinda vihma eest (oleks pidanud lastele vihmakeebid kotti vaatama lisaks kõigele muule).\nMinema sõites, teepeale jäi Allikjärv, kuhu me uuesti läksime vaatama, kas Jaanipäeva pidulised on läinud, aga see koht oli ikka rahvast täis. Edasi sai sõidetud Veskijärvele, kus oli selle aja peale rahva hulk vähenenud ja meil õnnestus üks koht saada sinna. Seal olid ilusad pingid ja lauad ning pool-katusealune kus istuda, ning grillahi ja võimalus Järve vaadata ja metsa all ringi uudistada.\nMärjad telgid sai seal puidust barjääride otsa kuivama riputatud kohale jõudes, sest selleks ajaks oli suurem vihma sabin möödunud. Lõpuks kui olid ära kuivanud äärepeal telgid siis sai seal platsil männi puude alla püsti pandud.\nPriimus oli ka kaasas (enda isiklikku pole ma veel tarvitusele jõudnudki võtta, ehkki oli kaasa pakitud kotti), kuna seltskonnas oli ka teine priimus kaasas koos katelokiga, siis ei hakanud ma enda oma välja kiskuma. Keevast veest jätkus kõigile ka ühe kateloki täiega. Kaasas oli 0,5L tehniline piiritus, aga oleks võinud vabalt olla ka liitrine, sest 3ndaks päevaks jätkus sellest napilt hommiku eine valmistamiseks. 0,5L piirituse pudelit sai reeglina 2x päevas tarvitatud priimusele (muul ajal ei kasutanud seda, kui hommikuti ja õhtuti) ja napilt jätkus sellest kogusest.\nSai proovitud ka suurema lapsega kala püüda (laenati talle õnge), aga lant jäi kuskile kõrkjatesse kinni ja kadus ära, nii, et ei õnnestunudki ühtegi kala saada seekord. Märjad riided, mis eelmisest kohast sai ära seljast kooritud, sai kuivama riputatud rõõmsalt reas küll naelte otsa seina peale (poolkatusealuse äärde kuivama), kui ka puu barjääridele, oma platsi ümbruses. Midagi polnud teha, need olid tõesti nii läbi vettinud, et ei olnud mõtet kokku panna kilekotti, sest selle ajaga kui ükskord oleks linna hakanud mitme päeva jooksul liikuma, oleks need ammu koppama läinud kotis.\nTeisel päeval sai üsna väsinud oldud, et sai varem magama õhtul minna peale suurt lõkke õhtut ja grillimist, ei jõudnudki sammu hoida teistega väljas lõkke ääres. Uni tuli kiiresti ja enne hommikust piimapudelit väiksema lapse äratusega ma varem silmi lahti ei saanudki. Järgneval päeval kaasaarvatud, sai siis samas paigas telgitud. Kuna juba esimesel päeval sai tiirutatud pea kogu Haapsalu ümbrus läbi, siis järgnevalt edasi sai pigem kuskil meelispaigas paikne olla ja kohapeal ringi omal jalal vaadatud.\nToon ära siis matka puhul märkmed:\nToitu sai kaasa võetud rohkem, kui selle aja jooksul jõudis ära tarvitada (seega- oleks võinud poole vähem seda kaasa vedada).\nKaasas oli seltskonna peale kaks viie liitrist veekanistrit. (Mida siis sai joogiks tarvitatud, kui ka pesemiseks).\nIlmselt üksi lastega oleks ka piisanud 3 Liitrisest kanistrist pluss iga ühe isiklik joogipudel (minu ja laste omad).\nRiideid oleks võinud vähem kaasa võtta,(kott oleks olnud mahult väiksem seega), sest sai vaid 2 korda vahetatud selle aja jooksul sellise tempo sees rõivaid. Oleks piisanud seega ühest varupaarist riietest enda puhul (pealisriideid pean silmas).Oleks võinud olla parem jope või vihmakeep. Nagu ka mainisin, vihmakeep peaks kindlasti olema, sest õhukesed riided ja tavaline jope vettivad korralikult ära, kuid vihmakeebi saaks peale vihma kuskile lihtsalt nõrguma panna, ilma, et ise läbimärjaks saaks. Jalanõudega oli ka lugu kehvake. Kuna mul olid riidest pealisega jalanõud, siis ka lõpuks need rippusid naelte otsas kuivamas. Jalga olin sunnitud panema sos varijandina kummiplatud (mille miinus oli selles, et seal männipuude all oli sipelgaid meeletult ja ka sääski järveääres, ning söödi korralikult varbad ja sääred ära (läbi õhukeste pükste). Väiksemale lapsele oli käru peale panekuks kaasas vihmakile ja ka sääsevõrk. Matkavarustust pean ajapikku täiendama, korralike jalanõudega, vihmakeebiga ja veel üht koma teist oleks vaja...oma väiksele priimusele pean hankima kuskilt tuulekoja ja mõne nõu, millega selle peal vaaritada süüa. Magamiskotid pidasid hästi sooja. Ei saanud kurta selle üle, et kordagi suvejopes oleks pidanud magamiskotis magama. Telgid pidasid ka hästi. Matkamattidest tundsin puudust (kuna ka need mu tellimuses ei tulnud kohale ja käbide ja okaste otsas oli üsna kõva niisama magamiskotiga magada (ehkki sai mingid tekid alla laotatud lisaks). Kokkuvõtvalt siis niipalju, et lastel oli huvitav vaheldus ja ka endal oli see mõnus eemal olek kõigest. Mina aga juba kibelen uuele rännakule. Seekord aga paremini ettevalmistades ehk eelnenud matka põhjal. Järgmise tripi kavatsen teha Juuli alguse poole Pärnumaal. Häädemeeste kanti tahaks minna...\nPostitus Postitas Ctirnyka » 27 Juun 2016, 00:53\nVäikse ääremärkusena tooksin ka selle, viimati matkatud kogemusest ära, et ööbimiskoha leidmisega, valikute langetamisega ja laagri püsti panekuga väikelastega matkates, ei tasuks liiga hilise aja peale jääda. Lapsed väsivad liialt ära ja ka endal on väsitav ja keeruline viimasel hetkel kõike kiirkorras hämaruses teha.\nParem kui teha seda campimist veidi varem (paikseks kuskil jääda). Ja siis rahulikus tempos ilma lisapinge ja taga kiirustamiseta asjad paika organiseerida.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 27 Juun 2016, 01:11\nPüüdsin siis nii öelda kergmatka põhimõttel võtta vaid asjad, milleta hakkama ei saaks\nKäru ja matkakotid :)\nMatka tarbed.jpg (17.61 KiB) Vaadatud 3742 korda\nPostitus Postitas mrWilson » 27 Juun 2016, 01:20\nNo see pilt sai küll kuidagi eriti väike. Ei paista sealt suurt midagi. Ega pildi mõõtmed ei pea nii väikesed olema. Mahul on piirang 200kb.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 27 Juun 2016, 01:31\nVisuaalne külg siis asjadest, kuidas pakkisin ja asjad kokku organiseerisin\nkott koos varustusega teiselt poolt.jpg (38.19 KiB) Vaadatud 3739 korda\nkott koos magamiskottide ja muu varustusega. Telk on kotis..jpg (34.67 KiB) Vaadatud 3739 korda\nkott ja muud asjad suuremal lapsel.jpg (34.53 KiB) Vaadatud 3739 korda\nväiksema lapse varustus.jpg (35.18 KiB) Vaadatud 3739 korda\nsuurema lapse matkakoti sisu.jpg (32.34 KiB) Vaadatud 3739 korda\nMinu matkakoti sisu.jpg (34.01 KiB) Vaadatud 3739 korda\nPostitus Postitas Ctirnyka » 27 Juun 2016, 01:39\nKonkreetselt toidust ei hakanud pilte postitama (piltidel ainult riideid ja suupisteid näha, koos seljakottide ja magamiskottidega). Telk on seljakotis ja suurem toit on juba otsapidi ka kotis ja Rocca al marest läbi käies sai veel varusid kotti täiendatud. Seega tühjade kätega ei olnud minekut, pigem oli isegi kohati liigagi palju kaasa haaratud seda toidumoona, mida ka koju tagasi tulles, sai veel tarvitatud\nPostitus Postitas Ctirnyka » 27 Juun 2016, 16:52\nmrWilson kirjutas: No see pilt sai küll kuidagi eriti väike. Ei paista sealt suurt midagi. Ega pildi mõõtmed ei pea nii väikesed olema. Mahul on piirang 200kb.\nmrWilson! Järgmisel korral proovin matkale minnes veidi suuremaid pilte postitada kui 17 KB ja 2x suurem ehk 34KB on liialt väiksed Alles asi katsetamise järgus. Tänan teid juhendi eest, et sain ka teada, kuidas siia pilte üles postitada saab, ma täitsa võhik ikka.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 04 Juul 2016, 11:38\nKuna minu teema on siinkohal kergmatkamine väikelastega (eesmärk võimalikult optimaalsete asjadega ja kergemalt matkata (kui nii kui nii vaja liikuda mitme inimesega ja kompsudega ja mitte liiga palju asju kaasa vedada, vaid ainult hädapärast). Siis küsiks ikkagi ka tarpide kohta, sest telgi suhtes sain soovitusi. Telgi teemas sain juba soovitust Colemani näol (mis üsnagi normaalne telk). Ferrinosid vaatasin ka mingi aeg huvipärast, aga Ferrino 3kohalised telgid olid kitsamad ehkki kallimad kohati kui Colemani omad, aga (Ferrinol3 160cm vaid laiust (samas kui Colemani2 telk on 150cm laiust ja samas võrreldes Ferrino3 kohalise telgiga siis Coleman3 kuppeltelkidel 180cm lausa laiusega).\nJuhuks kui nt ei planeeri lastega mitmepäevast matka teinekord, vaid lihtsalt ühepäeva matkaks vihma ja tuule eest varjualust kaasa vedada võimalikult kergelt (ei hakka ju selleks ajaks niisama telki vedama lisaraskusena). Vaatan ja loen, et paljudel keppide omamine iseenesest mõistetav, aga mul ei ole ühtegi keppi (käimiseks). Tarbi puhul on ju hea kui oleks kepp saadaval, sest ei pruugi paljudes kohtades kui nt aasale kuskile minna mitte metsa, olla puid (kuhu vahele kinnitada). Osad tarbid on paljude aasadega ja üli kerged nt selline https://osta-ee.postimees.ee/varikatus- ... src=search" onclick="window.open(this.href);return false; aga see eeldab, et sul omal on keppi. Minul aga pole. Vaatasin, et ka on mingid Ferrino ja Coleman sarjast tarbid (neil üks tugikepp kaasas) aga midagi 1,3kg komplekt. Samas seda tugipostiga varianti saaks ka telgi ees kasutada, et teha nt selle all süüa vihmaga. Millist varianti soovitate? Veel on ka kolmas ehk siis telkmantel? Mida te selle kohta ütlete? Kumb oleks asjalikum tarp paljude aasade (ka pealtpoolt saaks mingi nööri läbi ajada) ja võimalustega või tugipostiga tarp (millel pole üleval pool aasasid, vaid on ainult 4 otsas, et maakülge kinnitada ja post)?\nVõi keepmantel, mida selga tõmmata lisaks vihmaga või vihmakeep eraldi mõistlikum...(kui sajab ja teha varjualuseks on see hea võimalus, aga väljas vaja ringi liikuda, siis pole mida enam selga tõmmata)?\nOeh! Võtab silmade eest kirjuks, aga samas võiks ju üks selline asi olla. Millised on teie kogemused? Mida soovitate ja millele valikus tähelepanu pöörata? Mõõtmed? Kaal? Milline valik oleks mõistlik?\nPostitus Postitas sepaonu » 04 Juul 2016, 20:25\nMinule meeldib tarp eelkõige sellepärast, et teda saab kõrgelt paigaldada ja seal all saab toimetada, sobrada seljakotis, teha süüa, jms, kasutan päevamatkadel vihma ja päiksevarjuna, telgiga koos avara lisaruumina. Matkakeppide abil telgikõrguselt paigaldatuna on ta nagu vilets telk. Mina alla 3x3m ei vaataks üldse. Kui raha jätkub, siis DD-tarpil on light versioon ka, kallim, kergem. Eestis matkates pole mu meelest mingit mõtet tokitada ja kepitada vaid mõistlik kõndida puudeni ja seal nii kõrgelt paigaldada see tarp, nagu tahtmist on. Puude vahekaugusest mittesõltumiseks on mõislik tarpiga kaasasolevale nöörile lisaks veel ca 15-20m jupp nööri kaasa võtta ja vajadusel juurde jätkata.\nPostitus Postitas Tarmo » 04 Juul 2016, 22:54\nIse tegin Abakhani kauplusest leitud kahest kangatükkist sellise 3,0 x 3,15 m ning koos nööridega ja kotiga 444 g kaaluva tarpi.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 05 Juul 2016, 00:18\nsepaonu kirjutas: Minule meeldib tarp eelkõige sellepärast, et teda saab kõrgelt paigaldada ja seal all saab toimetada, sobrada seljakotis, teha süüa, jms, kasutan päevamatkadel vihma ja päiksevarjuna, telgiga koos avara lisaruumina. Matkakeppide abil telgikõrguselt paigaldatuna on ta nagu vilets telk. Mina alla 3x3m ei vaataks üldse. Kui raha jätkub, siis DD-tarpil on light versioon ka, kallim, kergem. Eestis matkates pole mu meelest mingit mõtet tokitada ja kepitada vaid mõistlik kõndida puudeni ja seal nii kõrgelt paigaldada see tarp, nagu tahtmist on. Puude vahekaugusest mittesõltumiseks on mõislik tarpiga kaasasolevale nöörile lisaks veel ca 15-20m jupp nööri kaasa võtta ja vajadusel juurde jätkata.\nSee jupp nööri on hea idee lisaks kõige muu juurde soetamisena. Saaks jah tarbil nööre pikendada. Või telgile juurde kui vaja. Tellisin hiljuti 2mm abinööri mitmeid meetreid. Ka 3mm nööri tellisin üksjagu ja ka 4mm ja 7mm abiköit. Näis kui kätte saan. Kuskil ikka käiku läheb vajadusel. Juba eelmisel korral tundsin puudust, kui asju oli vaja väljas kuivama panna.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 05 Juul 2016, 00:27\nNagu ma pildilt juba silmadega üle lasin, siis märkasin, et Tarmo on ka kepi-mees, mida ma juba iseenesest mõistetavalt olen siin matka foorumis pidanud paljude puhul üles täheldama (kui enesest mõistetavat varustuse elementi ja osa kõige juures). Seega ikkagi eelis peitub selles, et juhul kui olud ei võimalda nööridega kuskile põhi raami kinnitada, nii kui nii ju vaiad pannakse maa sisse, seal ei olegi vahet, aga just ülemine kinnitus osa...(See on sageli tundub, et vastavalt ümbruskonnale paigaldades küsimärgiga) siis ikkagi kepi või keppide (ühe või kahe) olemasolu püstitamisel igaks juhuks käepärast vajalik või hea kui oleks võtta...? Aga kui soetada Tarp mitte see 1,3kg kaaluv. Kas siis eraldi ka saaks kuskilt osta neid poste, erineva kaaluga ja pikkusega? Ilma, et käimiskeppidesse investeerida tuleks?\nPostitus Postitas mrWilson » 05 Juul 2016, 00:31\nYoutube'st võib alati vaadata tarp'i püstitamise meetodeid: https://www.youtube.com/results?search_query=tarp+setup" onclick="window.open(this.href);return false;\n+ pildimaterjal: https://www.google.ee/search?q=How+to+s ... 965#imgrc=_" onclick="window.open(this.href);return false;\nTarp'i võib soetada 200+ euri eest kuid võib ka 50+ euri eest: http://ripptelk.ee/?product_cat=accessories" onclick="window.open(this.href);return false; Odavamad on raskemad ja robustsemad. Kallimad on kergemad ja ............. kergemed. Mida suurem tarp seda rohkem on võimalusi "voltimiseks" kuid samas on ka kaalu rohkem. Kuidas kellelegi.\nKasutaja "Ullivilli" tegeleb http://ripptelk.ee/" onclick="window.open(this.href);return false; -ga.\nKasutaja "Tavo" seisab Rootsman oü taga: viewtopic.php?f=12&t=1851" onclick="window.open(this.href);return false;\nKaval oleks näiteks mõni "Net Tent" soetada ja siis see tarp'iga katta. Mitmekülgne lahendus sest tarp'i saab mitut-setut moodi kasutada. Tahad teed lihtsa varjualuse. Tahad katad rippvoodit. Kui rippuda ei taha ning putukad tüütavad või ööbijaid on rohkem kui üks siis "Net Tent'i" ja tarp'i kooslus lahendab probleemi. Selline komplekt kaalub väga vähe, kergmatkajale igati sobilik. Ma ise piilusin pikka aega mõnda spets kergtelki kuid hiljuti hakkasin selles soovis kahtlema ja nüüd mõtlen, et just tarp ja "Net Tent" võiks olla soojal ajal hüva lahendus. http://www.americangrouch.com/2015_04_01_archive.html" onclick="window.open(this.href);return false;\nTänane kuupäev on 21 Mai 2018, 10:15


Kes on merepinna tõusuteel kõige rohkem mõjutatud? - 2021\nKeskmine merepinna tase on viimase sajandi jooksul kasvanud 4-8 tolli võrra, kusjuures viimase 20 aasta jooksul on aastamäär kahekordistunud. See on tingitud peamiselt kolmest tegurist: soojuspaisumine, liustike sulamine (või polaarjää suled) ja jää kadumine Gröönimaalt ja Antarktikast. Üldiselt mõjutavad merepinna tõusu kõige enam saareriigid, kuigi ka madala kõrgusega riigid on ohustatud. Käesolevas artiklis arutame mõningaid riike, mis on kõige tõsisemad mere tõusu tõsisele probleemile.\nTuvalu madalad rannad.\nTuvalu on saareriik, mis koosneb üheksast Vaikse ookeani saarest. Merepinna tõus on väga murettekitav, sest saared on madalad keskmiselt 6, 6 jala kõrgusel merepinnast. Riigi kõrgeim punkt on merepinnast vaid 15 jalga kõrgem. Hawaii ülikool jälgis 23 aasta jooksul rahva taset rahvas, mis algas 1978. aastal. Nende uuring näitas, et see kasvas 1, 2 mm aastas. Järk-järgulisel meretõusul ei ole reaalset ohtu korallide kõrgustikele, kuna nad ka kasvavad. Siiski, kui meri tõuseb kiiremini kui riffide kasv, tekitab saartele tõeline oht. Troopilised tsüklonid kujutavad samuti suurt ohtu Tuvalu kodanikele.\nKiribati maastikku on kliimamuutus oluliselt mõjutanud.\nKiribati on Vaikse ookeani saareriik, mis koosneb 33 atollist ja ühest üksikust saarest. Saartel on neli rühma, nimelt Banaba, Gilberti saared, Phoenixi saared ja Liinisaared. 1999. aastal veeti kaks rasket saart, mis ei olnud asustatud, veega pärast rasket El Nino mäestikku. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon on ennustanud 2100. aastaks merepinna tõusu umbes 20 tolli võrra. See muudab Kiribati suurema osa põllumaadest liiga soolalahuseks. Samuti veedetakse suur tükk. Kuigi oht, et kogu riik on vee all, on madal, on suur oht, et tsüklonid eemaldavad oma taimestiku ja struktuuride madalal asuva saare.\nPalau maastik on haavatav kliimamuutuse põhjustatud meretaseme tõusu suhtes.\nPalau on üle 700 saare, mis asuvad Vaikse ookeani saarel. Traditsiooniliselt on Palau rahvas õppinud mere ääres elama ja sõltunud sellest majanduslikult ja sotsiaalselt. Hiljuti on meri kaetud nende väikeste saartega, mis on elanikele paanikat põhjustanud. Merevee temperatuuri tõus põhjustab ka massiivset korallide pleegitamist ja seega kaotas riik umbes 30% oma korallidest. Meretaseme tõus on mõjutanud ka taimestikku ja põllumajandust selles piirkonnas, kuna merevesi on nüüd rohkem maismaal.\n9. Saalomoni Saared\nSaalomoni Saarte keldrite maja.\nSaalomoni Saared koosnevad kuuest suurest saarest ja enam kui tuhat väiksemat saart. Saared on madalal asetsevad, mis muudab need haavatavaks üha suureneva meretaseme suhtes. Vähemalt viis neist saartest on teatatud, et need on meretaseme tõusu tõttu täielikult kadunud. Teine saar, Nuatambu saar, on kaotanud rohkem kui 50% oma piirkonnast merele, jättes enam kui 15 perekonda kodutuks. Paljud pered on sunnitud rasketel juhtudel sunniviisiliselt ümber asuma sisemaale või isegi teistele saartele.\nMaldiividel kasutatakse ökoloogilisi liivakotte, et võidelda merepinna tõusuga.\nMaldiivid on saare saarestik India ookeani ääres suurest allveelaevast. Selle keskmine tase on 4 jala kõrgusel merepinnast, mistõttu on see maailma madalaim riik. Saare kõrgeim punkt on ainult 7 meetrit merepinnast kõrgemal. Seal on umbes 1100 korallisaari, mis on 26 atolli kahekordse ahela grupid, mis on jaotatud 35 000 ruut miili ulatuses. See muudab selle maailma kõige hajutatumaks riigiks. Maldiivid on maailma üks ohustatumaid riike seoses kliimamuutuste põhjustatud meretaseme ja üleujutuste tõttu. Maldiivi presidendi sõnul on süsinikdioksiidi heitkoguste jätkumisel valitsev määr, 2020. aastaks on riik vee all. Maldiivi valitsus kavatseb osta maad India, Sri Lanka ja Austraalia elanikkonna ümberpaigutamiseks. merepinna tõus.\nSeišellid eksisteerivad madalal kõrgusel.\nSeišellid koosnevad 155 saartest India ookeanis Aafrika idarannikul. Enamik mägismaa ei ole asustatud. 98% elanikkonnast elab vaid 54 saartel. Seišellide meretaseme tõusu tempo on viimase saja aasta jooksul olnud enneolematu. Meri on tõusnud seitse tolli võrra, mis on umbes 10-kordne viimase kümne aasta keskmisest. Need arengud mõjutavad tohutult riigi majandust, kuna umbes 85% majandustegevusest toimub rannikul. Kuna randade erosioon on suurenenud, mõjutab turism tõenäoliselt negatiivselt.\nToimetuskrediit: xuanhuongho / Shutterstock.com. Ho Chi Minhi linnas Vietnamis üleujutatud tänavad.\nVietnam on Hiina, Kambodža, Laose ja Tai piiriga Indochina poolsaare idapoolseim riik. Riigi rannik on üle 2000 miili. Mere taseme tõusu mõju on kõige tuntavam Mekongi jõe deltas, kus elab umbes 22% kogu elanikkonnast ja toodetakse üle poole kogu riigi toidust. Hinnanguliselt võib järgnevatel aastakümnetel 40% deltast uputada üle 10 miljoni inimese. Enamik rannikualade kodanikke on tundnud merepinna taset ja rändavad sisemaale. Põllumajandust on mõjutanud ka kõrge mulla soolsuse tase.\nBangladesh on koduks mitmetele metsadele, mis on vees osaliselt vee all.\nBangladesh asub Lõuna-Aasias, mis piirneb India ja Myanmari piiridega. Riik kogeb looduslikke õnnetusi, mis meeldivad üleujutustele, tsüklonitele, tornaadidele ja loodetorudele peaaegu igal aastal. 1991. aastal jättis tsüklon 140 000 inimest surnud ja isegi kodutuks. Aastal 1998 lahkusime üle 30 miljoni inimese, kes jäid kodutuks tõsise üleujutuse tõttu. Ka surnuks jäi 135 000 looma. Hinnanguliselt tekitab meretaseme tõus järgmistel aastakümnetel üle 20 miljoni kliimapõgeniku.\nChikugo jõe tõus Jaapanis.\nJaapan on Ida-Aasia saareriik, mis koosneb enam kui 6552 Vaikse ookeani saarest. Riik seisab silmitsi globaalse soojenemise põhjustatud meretaseme tõusuga. Hinnanguliselt sukeldub üleilmset temperatuuri 2 kraadi Celsiuse järgi rohkem kui 18 miljoni inimese hõivatud alale, samas kui tõus ulatub 4 kraadini Celsiuse järgi, jääb üle 34 miljoni inimese kodutuks. Riigi suurim linn, mis on ka pealinn Tokyo, muutub tõenäoliselt sooseks, kui merepinna tõusu ei kontrollita.\nSee on saar, mille ranniku pikkus on 1738 miili ja kõrgeim kõrgus merepinnast 3, 415 jalga. Igal aastal kasvab merepinna taseme tõus. Selle suundumuse kaks peamist põhjust tulenevad globaalsest soojenemisest. Üks neist on vee soojendamisest tingitud vee laienemine ja teine massijäätmete massiline sulamine. Mõned merepinna tõusu kahjulikud mõjud riigile hõlmavad: üleujutused, halb vee kvaliteet ja kahjulik mõju kaladele, mis on tundlikud temperatuurimuutuste suhtes.\nÜleujutus Thamesi jõest.\nÜhendkuningriik on suveräänne riik Lääne-Euroopas, mida ümbritseb Atlandi ookean. Põhja-Iirimaa on ainus osa Ühendkuningriigist, mis jagab piiri teise maakonnaga. Enamik riigi osi koosneb madalikust maastikul, kus on loode-mägine maastik. Riigi rannikualad on äärmiselt haavatavad üha suureneva meretaseme suhtes, kuna nad on madalad. Suur osa Briti elanikkonnast koosneb eakatest inimestest, kes on eriti tundlikud üleujutuste kahjulike mõjude suhtes.\nMadalmaades üleujutatud tänava kaudu sõitev auto.\nMadalmaad on Madalmaade kuningriigi peamine koostisosa. See on väga rahvaarvuga riik, mille asustustihedus on umbes 1068 inimest ruutmeetri miili kohta. Riik on ka äärmiselt madal, kus üle 26% oma maa-alast on alla merepinna - ainult umbes 50% riigist on kolm jalga üle merepinna. Riikide üleujutuste ajalugu pärineb aastast 1134, mil torm lõi Zeelandi nimelise saare. 1287. aastal suri teine üleujutus üle 50 000 inimese. Sagedased üleujutused on muutnud põllumajanduse jaoks väga keeruliseks. Riigi kõrge elanikkond muudab üleujutuse ohtlikuks. Valitsus on siiski teinud suuri investeeringuid tammide ehitamisse, et kaitsta riiki tõusva merepinna ja üleujutuste eest. Teiste võetud meetmete hulka kuuluvad merekaitsealade ehitamine ja ruum või jõe projekt, kus valitsus on ümber paigutanud elanikud mõnest piirkonnast, et võimaldada perioodilisi üleujutusi. Hinnanguliselt kulutab Madalmaade valitsus sajandi lõpuks üle 1 miljardi euro aastas üleujutuste ohjeldamiseks.


metsa eest väljas!\nFor4est on 2013. aastal asutatud metsanõustamist pakkuv ettevõte, mida juhib suure metsanduskogemusega tunnustatud metsakorraldaja. Ettevõtte põhimõteteks on terviklik teemakäsitlus, pikaajaline koostöö ning laiem vaade metsale.\nTerviklik lähenemine metsanduslikele väljakutsetele\nKui tunned end metsa asjus eksinuna, on aeg võtta ühendust asjatundjatega. Piisava teadmise ja kogemuseta pole ju ka enda seisundit mõistlik diagnoosida. Nii ka metsaga. For4est’i eesmärgiks on pakkuda pädevat taustajõudu metsandusliku probleemi tekkimisest selle eduka lahenduseni – nii palju, et anda metsaomanikule vahendid tasakaalustatud otsustamiseks, ning sedavõrd, et lõpptulemus oleks kooskõlas tema enda soovidega. Teisisõnu – et metsaomanik jõuaks ise parima lahenduse äratundmiseni.\nPikaajaline koostöö metsaomanikuga\nMetsa jätkusuutliku majandamise aluseks on järjepidevus. Seda nii majandamispõhimõtete kui inimsuhete puhul. Eks igal metsakonsultandil ole oma töömeetodid, kuid erinevad lähtekohad ja muutused partnerluses ei tohiks kajastuda metsas endas. Mets dikteerib vajalikud tegevused ise. For4est’i sooviks on kujundada metsaomanikuga pikaajaline koostöösuhe, mis põhineb jagatud arusaamal sellest, mida oleks mõistlik metsas teha või tegemata jätta. Koostöö julgustamiseks pakume esmast konsultatsiooni tasuta.\nküsi esmast konsultatsiooni\nLaiem vaade metsale\nKuna metsamajandamine on pikaajaline protsess, ei sobi metsanduses ühekordsed lahendused. Metsamajandamise lähtekohaks peaks olema pikem perspektiiv metsa säilitamisele ja metsavarude kasutamisele selliselt, et ressursid hetkeotsuste tõttu ei ammenduks. Kui koostöö toimib, lisab For4est omaniku soovi korral metsatüki oma andmebaasi, mis aitab omanikule pikemaajaliselt nõu anda ja meelde tuletada, millal võiks järgmise sammu metsa heaks ette võtta – nii ei peagi enam oma metsa pärast väga palju ette muretsema!\nHea nõu kulub alati ära. Kui erinevate kanalite kaudu ilmneb arvukalt pealetükkivaid huvilisi sooviga Sinu mets või raie ära osta, siis võiks esmalt küsida nõu. Iseendalt. Asjatundjalt. Kas mul on üldse metsaga mingid plaanid? Kui jah, siis on mõistlik oma metsast endale korralik ülevaade kujundada, et teha tasakaalukaid otsuseid. Oma metsast kõrvalseisja neutraalsete hinnangute ja tähelepanekute saamine peaks olema iga metsaomaniku huvi. Otsustad ju ikkagi Sina.\nmetsanduslikud välitööd. iga ilmaga.\nTulemuse hea taseme huvides on välitööd ikka vajalikud. Pädeva seisukoha kujundamiseks, hea nõu saamiseks ning ka metsamajanduskava koostamiseks lausa möödapääsmatud. Vahel on hea lihtsalt saada teist arvamust või kinnitust. Lihtsama tee valimise ning vananenud teabe põhjal otsustamise asemel on kindlasti mõistlik asjatundja oma metsa saata, et hetkeseisust pilt ette saada.\nmetsa hindamine. ausalt.\nKui on tekkinud ostu- või müügisoov, on tarvis metsa väärtus numbritesse panna. Kui suur on hetkel metsakinnistu turuväärtus? Kui palju maksab raiesse plaanitud kasvav mets? Kui palju maksab metsamaa? Milline puidusortiment on peidus kasvavas metsas, et planeerida vastavalt turuseisule oma metsamajandamist? Nendele ja paljudele muudele küsimustele annabki hindamine vastuse.\nAruoja, Vaibla küla\n+372 506 1146\ntegevusluba nr 007