Unistuste täitumiseks tuleb julgelt tegutseda - Sisuturundus - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n27. juuli 2020, 10:50\nAnary Roosve FOTO: Lauri Kulpsoo\nKui elu ise sunnib muutusi ette võtma, siis on paras aeg oma tõeliste unistuste juurde pöörduda. Nii juhtus ka koogipood Mandel perenaisega, kes teab nüüd omast käest, et unistuste täitumiseks tuleb vahel vanast lahti lasta, oskusi täiendada ja julgelt edasi astuda.\nLäbi oskuste tähtede poole\n9 aastat tagasi seisis Anary Roosve valiku ees, kuidas tööalaselt edasi minna. Tartu kõrgemas kunstikoolis nahadisaini tudeerinud naisel oli selja taga kümmekond aastat tegutsemist disaineri ja ettevõtjana, ent erialane karjäär ei liikunud enam soovitud suunas. „Olin just ühe projekti lõpetanud ja järgmist ei olnud veel silmapiiril. Loomult tegutsejana vajasin oma ellu uut väljakutset ja tuli otsustada, kas punnitada kuidagi edasi või alustada uuelt lehelt. Valik langes viimase kasuks,“ avab Anary oma ümberõppe tagamaid.\nNiisama spontaanselt nagu otsus kooli minna, sündis ka erialavalik. „Tartu Kutsehariduskeskuse kodulehele läksin tegelikult kindla plaaniga õppida edasi rätsepaks, see lihtsalt tundus loogiline jätk varasemale. Nagu kiuste sellele erialale parasjagu vastuvõttu polnud, aga mina ei mallanud jällegi oodata,“ naerab Anary tagantjärele. Nii jäi sõelale hoopis teine eriala ning aasta hiljem pistis noor naine kondiitripaberi tasku ja asus uut unistust püüdma.\nOma reisidel mõnd väikest ja hubast tänavakohvikut külastades oli Anary varemgi mõelnud, et miks ei võiks ühel päeval temalgi sellist olla. „See oli selline väike helesinine unistus, mille nimel ma otseselt ühtegi sammu ei astunud, aga kuskil kuklas oli ta kogu aeg olemas. Nii et kuigi kondiitriks õppimine ei olnud üldse minu esimene eelistus, aitas see tegelikult teatud mõttes otsad kokku viia,“ kirjeldab Anary. Õpinguid alustas ta juba kindla veendumusega, et oma pagariäri saab moel või teisel teoks. „Alustasin rendiköögis tellimusi täites ning unistus päris oma kohvikust sai teoks 5 aastat hiljem, kui kodu lähedal vabanesid just sobivad ruumid,“ meenutab ta Mandli algusaega. Tänaseks on koogipood tegutsenud juba 4 aastat ning võitnud paljude tartlaste südame. Endale lisaks annab Anary tööd veel neljale palgatöötajale.\nUued oskused viivad edasi\nEhkki küpsetamise kunst polnud Anaryle varemgi võõras, oskab ta hinnata kutsekoolis omandatud oskusi. „Olen üsna loominguline kokkaja, retseptiraamatus näpuga järge ei ajanud ma ei enne ega ka praegu, aga sain Tartu Kutsehariduskeskusest kaasa olulised baasteadmised, millele oma köögikatsetusi rajama hakata. Õiged töövõtted ja -vahendid - need on peamised oskused, mis eristavad endist kodukokk Anaryt kondiiter Anaryst,“ loetleb ta. „Lisaks sain õpingute käigus üle nii mõnestki kokanduslikust eelarvamusest. Näiteks võikreem, mis varem tundus mulle kõige mõttetum asi maailmas, osutus pärast õnnestunud valmistamist ja õiges kontekstis täiesti söödavaks tegelaseks,“ meenutab Anary. Kiidusõnu jagub tal ka ettevõttepraktikale, mis on õpingute üheks osaks. „Üks asi on õppeköögis nokitseda, teine asi on näha, kuidas päriselt tööd tehakse. Oli julgustav näha, et ka pealtnäha suured tegijad toimetavad kohati väga kitsastes oludes. Sain kinnitust, et pole mõtet jääda ootama ideaalseid olusid, neid ei ole olemas.“\nOska unistada, julge tegutseda\nAnaryl on mitmekordselt hea meel, et tal oli julgust oma unistuse nimel tegutseda. „Kondiitri töö ei ole üksnes magus, vaid igas mõttes täis positiivset energiat: keegi ei tule kohvikusse mossitama. Tullakse tähistama, nautima, oma sõprade ja kallitega aega veetma,“ toob Mandli perenaine välja uue ameti võlusid.\nSoov õppida ei ole tema seest aga veel kaugeltki kadunud. Anary mõtleb juba vanemkondiitri kutsest ja julgustab teisigi oma unistusi püüdma. „Unistamine on äge, eriti kui unistustele tegudega hoogu anda. Kutseharidus pakub täna paindlikke ja kõigile kättesaadavaid võimalusi õppida iseenda jaoks või kasvatada hobist välja uus karjäär. Otsige oma helesinised unistused üles, öelge kõva häälega välja ja asuge julgelt tegutsema!“\nVaata õppimisvõimalusi: https://khk.ee


Vello Leito: Eesti Statistikaamet – manipuleerija või rafineeritud kurjategija? – Ellujäämiserakond\nVello Leito: Eesti Statistikaamet –…\nOlgu rõhutatud, et maksuterror ettevõtjate kallal ei kanna esmajoones siiski mitte poliitkorrigeerimise ülesannet. Eelarvesse letaalsete vahenditega maksurahade sissepressimisel on tegelikult hoopis teine eesmärgistus, nimelt salajane eesmärgistus. Euroopa Liidu loomise taotluseks on ju rahvusriikide hävitamine, rahvuste kokkusulatamine „aeglasel tulel“. Seda ülesannet saab täita üksnes rahvusliku majanduse hävitamise kaudu, sealjuures maksuterrori ja laenumoratooriumi abil.\n3. on alanud ühiskonna tootlikuse ja kulutamise suhte iseeneslik ja kiirenev tasakaalustumine (nn iseeneslik devalvatsioon);\n– EAS toetuste tagajärjel majanduse tootlikkus ja ekspordivõime ei suurenenud, raha 7,4 miljardit 6 aasta jooksul on samahästi kui tuulde loobitud;\n– toetused rikkusid siseriiklikku konkurentsi, sest toetuste killustatuse ja väikese mahu tõttu eksport ei avanenud, küll aga lõid toetuse saanud ettevõtetele eelisolukorra siseriiklikult, mistõttu toetused kujunesid sisuliselt valitsusepoolseteks pististeks.


Väärt nõuanded: kompostimise ABC! | Nipiraamat\nVäärt nõuanded: kompostimise ABC!\nMarika Piskunova, 27. aprill 2019, 15:09\nTee endale kompostimise põhitõed selgeks ja alusta juba täna! Foto: Foto: Matton Estonia\nÄra viska toidujääke ja muid kergelt lagunevaid jäätmeid prügikasti, vaid tee neist hoopis komposti. Nii säästad loodust ega pea toitaineterikast ja väga kvaliteetset mulda enam poest ostma!\n1. Miks kompostida?\nVastus on lihtne. Omavalmistatud kompost on suurepärane looduslik väetis – selle abil saad mulla kvaliteeti parandada nii oma aiamaal kui lillepeenras, või kui sul neid pole, siis kas või toalillede pottides. Bakterite, mikroorganismide, seente ja ka vihmausside abil tekkinud toitaineterikas ja väärtuslik kompostmuld paneb su köögiviljad ja lilled paremini kasvama!\nKas teadsid, et kompostides võid oma perekonna tekitatavat prügikogust lausa poole võrra vähendada?\n2. Kuhu kompostida?\nÜks levinuimaid, kuid sugugi mitte parim viis komposti tegemiseks on pirakas kompostihunnik aianurgas. Paraku toimub ebamäärases hunnikus kõdunemine küllaltki aeglaselt, kompostikuhi kipub kiiresti läbi kuivama ja laiali vajuma, ning sellele pääsevad ligi ka loomad ja linnud. Kahtlase kujuga hunnikut ei ole ka silmal ilus vaadata, pealegi pole linnatingimustes selline kompostimisviis üldse lubatudki.\nKopsi komposter ise kokku!\nPalju parem mõte on kasutada spetsiaalset kompostimiskasti.\nVäga popid ja levinud on kaanega kaetud kolmesektsioonilised ilma põhjata puidust aiakompostrid, mille esiseinad on avatavad. Seesuguse kompostri võib ka ise kerge vaevaga valmistada, kas või näiteks vanadest euroalustest. Sel juhul on ühe sektsiooni mõõdud 80 x 80 cm.\nSellise kompostri täitmine käib järgmiselt: alusta esimese sektsiooni täitmist. Kui see on täidetud, tõsta kogu kraam järgmisesse sektsiooni ja alusta jälle esimese sektsiooni täitmisega. Kui see saab taas täis, siis tõsta teise sektsiooni sisu kolmandasse ja esimese oma teise. Nüüd saad jälle esimest tühjaks jäänud kasti täitma hakata. Kui see järjekordselt täis saab, peaks kolmandas kastis olev kompost juba kasutuskõlblik olema.\nNeile, kes kastiehitust ise ette võtta ei julge, pakuvad aiakeskused ja ehituspoed ka kõikvõimalikke puidust, traatvõrgust ja plastist mudeleid.\n3. Kuidas kompostida?\nKui kompostimisnõu olemas, tuleb järgmise sammuna leida aias selle jaoks parim koht. Hea oleks, kui kompostimahuti asuks varjulisemas kohas, kus tuul ja päike seda liiga kiiresti läbi ei kuivataks. Arvesse tuleb võtta ka seda, et peale täitmise tuleb kompostikasti ka tühjendada ja selleks on tarvis, et mahuti ees oleks piisavalt ruumi. Koht tuleks leida ka puistematerjali kastile.\nKui kast on paigas, alusta selle täitmist.\n* Kõige alumiseks kihiks laota umbes 20 cm jagu kuivanud oksi ja põhku. See tagab hea drenaaži ja õhu juurdepääsu.\n* Seejärel võid hakata kasti kihiti täitma. Lao rohelisi taimseid jäätmeid ja kuivmaterjali vaheldumisi umbes 5–8 cm paksuste kihtidena, aeg-ajalt võid lisada ka õhukese kihi mulda või valmis komposti. Kogu kompostitav materjal peaks olema ka korralikult peenestatud, 1–3 cm suurused tükid on kõige paremad. Oksi ja jämedamaid lillevarsi tükelda oksapurustajaga, lehti saad teha peenemaks muruniidukiga.\nPoollagunenud komposti valmimisel võid appi võtta sõnnikuussid, kes protsessi veelgi kiirendavad!\n4. Mida kompostida, mida mitte?\nKompostrisse võid panna:\n* niidetud muru\n* üheaastast umbrohtu\n* aedvilja-, puuvilja- ja marjajäänused\n* püsikute pealseid\n* heki pügamise jäätmeid\n* mitmesuguseid toidujäätmeid: tee- ja kohvipaksu, peenestatud munakoori, riisi- ja makaronitooteid\n* majapidamispaberit, ajalehti ja allapanu väikeloomade puurist\n* heina, õlgi, männiokkad jms.\nKompostrisse ära pane:\n* mitmeaastase umbrohu juuri (naat, võilill, põldosi ja -ohakas)\n* arbuusi-, banaani- ning tsitruseliste koori, kuna need sisaldavad palju kemikaale ja lagunevad halvasti\n* rasvu ja õlisid\n* tahma, sütt, briketti\n* kemikaale, ravimeid, fooliumi, plastmassi, läikivpaberil ajakirju jmt\nKompostis tegutsevad mikroorganismid vajavad oma elutegevuseks süsinikku ja lämmastikku, seetõttu peavad need ained olema omavahel tasakaalus. Heaks vahekorraks peetakse 60% süsinikurikast ja 40% lämmastikurikast materjali.\nLämmastikurikas materjal on:\n* haljad taimeosad ja taimsed toidujäänused\n* sõnnik ja orgaanilised väetised\nSüsinikurikas materjal on:\n* kuivanud lehed\n* hein ja õled\n* ajalehed ja papp\n* saepuru ja puuoksad\nKui lämmastikurikast materjali on liiga palju ja niiskustase liiga kõrge, hakkab kompost ebameeldivalt lõhnama. Tasakaalustamiseks lisa süsinikurikast puistematerjali ja alanda niiskuse taset.\nLagunemine toimub kõige kiiremini temperatuurivahemikus 40–55 kraadi. Selleks, et kompost soojeneks ühtlaselt, tuleb seda umbes iga kahe nädala tagant segada. Oluline on ka materjali niiskusesisaldus, see peaks jääma 50–60% juurde. Seetõttu tuleks kompostihunnikut aeg-ajalt ka kasta.\nValmis hea kompost on meeldiva mullalõhnaga, katsudes parajalt niiske ja pudeneb kergelt laiali.\nNipiraamat soovib Sulle edukat kompostimist!\n16. jaanuar 2018, 19:30\nROHELISED: teeme surnud inimestest komposti!\n17. märts 2017, 04:00


Kontrolltöö globaliseerumine - Vormid Blanketid | Geograafia - Globaliseeruv maailm\nKontrolltöö globaliseerumine (1)\nMiks on globaliseerumine kasulik arenenud riikidele ja miks arengumaadele ?\nMiks globaliseerumine on kahjulik arenenud riikidele ja arengumaadele ?\nMiks on välisinvesteeringud riikidele kasulikud ?\nMillised tegurid võivad mõjutada välisinvesteeringute paigutust ?\nMillised tootmisetapid paigutatakse arenenud riikidesse ja miks ?\nMillised etapid jäävad vähem arenenud riikidesse ja miks ?\nMillised näitajad iseloomustavad riigi globaliseerumist ?\nMillised järgmistest faktidest iseloomustavad kõrgelt arenenud riiki ?\nKontrolltöö 10 kl\nNim. Vähemalt 5 tänapäeva globaliseerumis tunnust?\nTranpordi kiire areng ja hindade odavnemine\nDigitaalne telekommunikatsioon ja infosüsteemid\nUued energiaallikad (päikesepatareid,biokütus, vesinikuenergia )\nToo näiteid kuidas Sind, Sinu peret, tuttavaid, sõpru on mõjutanud globaliseerumine.\nSuhtlemine toimub interneti vahendusel igapäevaselt sõprade, tuttavatega,kes on asunud elama välismaale.\nEi kujuta ette elu ilma telefonita. Telefoni kasutus minu peres on igapäevane. Üks lastestki omab telefoni ja hea on teada,kui saa lapse igal võimalikul momendil kätte jne.\nArenenud riikides on odav tõõjõud,et firmadel kasum ikka suureneks...sama ka odava toorainega.\nArengumaades haridustaseme, elatustaseme ja kvalifikatsiooni tõus. Infrastuktuur areneb ja paraneb .\nMiks globaliseerumine on kahjulik arenenud riikidele ja arengumaadele?\nArenenud riikides suureneb immigratsioon ja töökohad emigreeruvad\nArengumaades suureneb sõltuvus RV firmadest. Arengumaades lihtsamad, odavama tulemiga tootmisetapid .Majanduse ühekylgne areng,ühekülgne ekspordistruktuur.\nMiks on välisinvesteeringud riikidele kasulikud?\nVälisinvesteeringud kasvavad kiiresti.Peamised rahavood USA,EL ja Jaapani vahel. Tekkinud on suured rahvusvahelised finantskeskused(börsid), kus kaubedakse ööpäevläbi.\nMillised tegurid võivad mõjutada välisinvesteeringute paigutust?\nGlobaalsete investeeringutega,kus kapital liigub kiiresti ühest riigist teise, võib kaasneda riigi majandusliku tasakaalu nõrgenemine. Majanduspoliitika ei ole enam kohalikult tasandilt kontrollitav, riigi tähtsus väheneb ja suurmonopolide võimalus riikide majandust ja poliitikat mõjutada, suureneb.\nÜhenda omavahel sobivad paarid, kirjutades punktide vahele tähe\nOPEC D) Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsioon\nASEAN E) Lõuna-Ühisturg\nAPEC F) Euroopa Vabakaubanduspiirkond\nNAFTA A) Naftat Eksportivate Riikide Ühendus\nMERCOSUR B) Kagu-Aasia Riikide Assotsiatsioon\nEFTA C) Aasia- ja Vaikse ookeani Majaduskoostöö Foorum\nMaailma kalleimad kaubamärgid 2007. aastal. Nimeta tooteid, mida need firmad valmistavad.\nCoca - Cola ... üks karboniseeritud karastusjook, maailma populaarseim karastusjook ning esimene ja populaarseim koolajook .\nMicrosoft .. rahvusvaheline tarkvarafirma, mis on kogunud tuntust eelkõige oma operatsioonisüsteemiga Windows ja kontoritarkvaraga Microsoft Office. Lisaks tarkvara arendamisele, tootmisele ja müügile haldab Microsoft ka telekanalit MSNBC ja internetikeskkonda MSN. Microsoft on loonud veel üsna palju arvutimänge oma haru Ensemble Studios kaudu.\nIBM.... rahvusvaheline arvutite, tehnoloogia , ärinõustamise ja infotehnoloogia konsultatsiooni ettevõte\nProhvet911 Õppematerjali autor\nmiks globaliseerumine, coca, microsoft, mercedes, kaubamärgiks, tugevatel brändidel, malawi eksport\nKultuuriline globaliseerumine Kultuuriline globaliseerumine  toimub kultuuride segunemine, nt. eri riikide keeltesse tulnud rahvusvahelised sõnad  e-mail, jne, film...


J. Roos. Kas tänav või "uulits". Vaba Maa, 14.01.1920\nKas tänav või "uulits"\nVaba Maa, 14.01.1920 (nr 10), lk 2\nSelle pealkirja all kirjutab Joh. Aavik "Tallinna Teatajas" ja jõuab otsusele, et peaks "uulits" tarvitama, aga mitte "tänav". Huvitav, et kõige agaram keeleuuendaja ise uuenduse vastu hakkab kõnelema, mis nii ruttu ja imekiiresti läbi läks. Ja ometi võime seda üheks õnnelikumaks uuenduseks nimetada.\nJoh. Aavik nimetab seda purismiks, et "uulits" ära heideti sellepärast, et ta Vene keelest on ja "tänav" asemele võeti. Purismist ei võiks siin juttu olla. Ehk kui purismist rääkida, kas ei ole see samuti purism, kui Joh. Aavik hakkab nüüd veel nõnda hilja "tänava" vastu võitlema. Kas ehk see ka natuke naiivne pole?\nMis siis õigustab "tänavat" rohkem kui "uulitsat"? Kas mitte just see, et meie nüüd igal pool "oma" tahaksime näha? Kas ei õigusta ka see juba "tänavat", et ta nii ruttu ja imekiiresti läbi läks. Selle uuenduse juures ei kahelnud keegi silmapilkugi. Kui meil on Eestis nüüd omad linnad ja omad külad, miks ei peaks siis meil omad "tänavad" olema.\nJoh. Aavik küsib, et ei tea, kellele see mõte kõige esmalt pähe tuli, et "uulitsat" kõrvale heita ja "tänavat" asemele võtta. See ei olnud aga nii lihtne, ega tulnud nii juhusliselt. Juba paar kolm aastat tagasi võis siin ja seal kirjanduses "uulitsa" asemel "tänavat" märgata. Kui ma ei eksi, tarvitas kirjanik Tammsaare kõige esmalt "uulitsa" asemel "tänav". Niisama tegi seda ka F. Tuglas. Ja et nüüd igal pool "tänav" tarvitusel, näib nii loomulik olevat ja on tunne, kuidas võisimegi nii kaua "uulitsat" tarvitada, kui meil "tänav" olemas.\nJa nüüd Aaviku asjaolud, mis uuenduse vastu on. - 1) Uulitsat õigustab keele põline traditsioon. Vaat' see see asi ongi, et ka keeles, nagu mujalgi ei tohiks põline traditsioon niisuguseks suuruseks saada, mis edenemist takistaks. Aga kui on mõni viga või õnnetu sõna traditsiooniliseks saanud, nagu seda "uulitski" on, mis siis teha? Siit järgneb, et traditsioon ei õigusta veel igat asja, mis on, et see ka peaks jääma. Ka keeles ei peaks rohkem surnukehi sallitama, kui mujal. Keel allub samuti edenemisseadustele, nagu kõik muu, ja kas ei seisa keeleuuendus selles, et vormid ja sõnad, mis pole otstarbekohased ja on vananenud, peavad kaduma ja uued otstarbekohasemad nende asemele astuma. See on ju Joh. Aaviku enese järele nii. Miks siis siin teistsugust seisukohta võtta.\n2) "Uulitsa" ja "tänava" vahel olla teatav vahe. Jah, see näib nii olevat. Aga ligemalt vaadates ei ole ometigi nii. Teame ju, et külast on saanud alev ja alevist linn ja lõppude lõpuks on linna tänav oluliselt seesama, mis küla tänavgi. Ja vahet võib väga ilusasti teha, kui tahetakse, kui öeldakse küla tänav ja linna tänav.\n3) "Uulits" olla kõlavam kui "tänav". Noh siin vist küll palju vaielda ei maksa, kumb ilusam. Igatahes üks põhjus oli, et "tänav" nii ruttu läbi läks, et ta ilusam ja kõlavam. Aga see on ju maitse asi ja maitseid on palju.\nImelik on siin see asjaolu, et Joh. Aavik on ju suur "u" hääliku vastane, mis inetult kõlada, aga sõnas "uulits" on koguni kaks "u".\n4) Aavik peab "tänava" tarvitusele võtmist naiivseks purismiks. See ei ole purism. Rahvas viis selle uuenduse just nagu loomusunnil läbi.\nEi peaks enam mingit juttu "uulitsa" uuesti tarvitusele võtmisest olema, kui meil on "oma tänav" niihäasti omas linnas kui omas külas ja omal maal.


Mõtlemisainet Rootsist: mida ja miks naabrid teevad? : Õpetajate Leht\n10. jaan. 2020 Urve Läänemets haridusekspert - Kommenteeri artiklit\nRootsi kooliameti peadirektor Peter Fredriksson tuli vana aasta lõpus välja informatsiooniga uute õppekavade kohta. Need peaksid meilegi huvi pakkuma, arvestades 2019. aasta oktoobris-novembris alushariduse õppekavaga seoses toimunut …\nSarnaselt Soome 2016. aasta õppekavaga pani ka Rootsi kooliamet 2018. aastal oma õppekava avalikule arutelule. Koguti arvukalt asjatundjate arvamusi, mille põhjal õppekava tööversiooni ka täiendati. Hariduspoliitilisi eesmärke, mida uue õppekavaga taotletakse, on põhiliselt kaks: õpetaja töö hõlbustamine (Rootsis on puudu ligi 60 000 kvalifitseeritud õpetajat) ja võimalikult võrdse hariduskvaliteedi tagamine kõikidele õpilastele.\nKuigi Rootsis on aastakümneid järgitud detsentraliseerituse printsiipi, on praeguseks jõutud tagasi ühtluskooli vajaduse mõistmise juurde. Kvaliteedi tagamise all mõeldakse sedasama, mis on „Eesti entsüklopeedias“ märksõna „ühtluskool“ all kirjas juba 1937. aastast: võrdne juurdepääs ühesugusele hariduse sisule (igas koolis õpitakse neid aineid, mis õppekavas kirjas). Ühine õppesisu lubab ka praegu liikuda ühest koolist teise, samuti on konkreetse õppesisu alusel võimalik koostada võrreldavaid kontrolltöid ja tasemetöid, mis omakorda lubavad usaldusväärselt hinnata omandatud teadmisi ja oskusi.\nTsentraliseeritult esitatud õppesisu aitab eelkõige õpetajat. Rootsi kooliamet soovib rõhutada õppesisus neid osi, mis käsitlevad turvalisust, koolirahu (õpirahu) ja suhtekasvatust (relationships). Need omakorda võimaldaksid suuremat tähelepanu pöörata õpilase tervisele ning heaolule ja toetada teda teadlike valikute tegemisel.\nAine- ja kursusekavade arendamisel on lähtutud viiest põhimõttest: rõhutada selgemalt faktiteadmisi, kohandada kursuse- ja ainekavad paremini kooliastme, koolitüübi ja klassiga ning arvestada vastavust kohustusliku minimaalse õppeajaga; demonstreerida teadmiste ainepõhist arengut koolieelsest klassist gümnaasiumi kursusteni ning nendevahelisi seoseid; muuta teadmiste nõuded aineti senisest vähem detailseks, jäädes valdavalt teema ja põhimõistete tasandile.\nUut on veelgi – näiteks töökogemuse pakkumine nii põhikoolis (min 10 päeva) kui ka gümnaasiumis, tutvustamaks erinevaid elukutseid. Samuti peavad koolid kasutusele võtma igaks päevaks mõeldud liikumisprogrammid, nad võivad arvestada tasemetööde tulemusi kokkuvõtva hinde kujundamisel jm.\nÜleriigilisi digitaalseid tasemetöid hakatakse korraldama alates 2022. aastast. Rootsi keele ja matemaatikaoskuste arendamisele pöörati tähelepanu juba 2017. aastast, kolmas erilise tähelepanu all olev õppeaine on inglise keel. Koolikohustus algab Rootsis kuuendast eluaastast (koolieelne aasta kuulutati kohustuslikuks juba 2018), koos 9-klassilise põhikooliga omandatakse põhiharidust seega kümme aastat.\nTaotletakse, et õppekava oleks eelkõige õpetajale hea töödokument, mille fookuses on õppesisu ja arusaamisega õppimine.\nMis töötab, jääb alles\nKõige suuremad muudatused seisavad ees algkoolis, samuti on varasema hariduspoliitilise otsuse kohaselt muudetud kohustuslikuks lasteaias korraldatav ettevalmistus kooliks. Vajalikuks peetakse konkreetseid teadmisi millegi kohta, mitte pelgalt abstraktseid oskusi. Printsiibiks õppesisu arengus on selle astmeline tõus (progressioon), mida meie nimetame tavaliselt dünaamikaks – Hilda Taba määratluse järgi on see liikumine tasemelt, kes ollakse praegu, kellekski saamise poole. Selle kohaselt muutub teadmiste konkreetsuse aste vastavalt lapse edasiliikumisele vanematesse klassidesse.\nEriti oluliseks peetakse õppeaja ja -sisu mahu vastavuse järgimist. Kui algklassilaps omandab põhiteadmisi, siis edaspidi areneb seoste mõistmine erinevate teadmiste ja oskuste vahel ning liikumine tervikliku maailmapildi kujunemise poole.\nMõned olulised seisukohad lisaks. Väiksed lapsed ei pea veel midagi analüüsima ega reflekteerima, kõigepealt on vaja omandada igapäevaelu põhiteadmised. 7–9-aastased lapsed peavad omandama eelkõige lugemis- ja kirjutamisoskuse, mis lubab neil järgmistes klassides aineõpetusega toime tulla. Loomulikult on vaja ka tekstist aru saada ja küsimustele vastata.\nKogu õppesisu vaadati üle ja nt Rootsi hümn ning rootsi lastelaulud on tagasi õppekavas. Rootsis elades on vaja siiski mõista seda kultuuri ja sotsiaalset keskkonda, kus elatakse, st käsitletakse Rootsi ühiskonnale olulist ning omast, mida õpitakse ühiselt väärtustama.\nRootsis on omaette probleem õpetajate puudus, mistõttu on vaja, et ka õppekava abil oleks võimalik õpetaja tööd hõlbustada. Seetõttu on õppesisu valik ette antud, kohati juba lõimitult. Rootsis arvatakse, et Eesti ja Soome pole PISA-s edukad mitte oma õppekavade, vaid kogenud õpetajate tõttu, kellest peetakse lugu. Ja õppekava peabki olema sedavõrd kvaliteetne õpetaja töö alusdokument, et õpetajal jääks rohkem aega metoodiliste lahenduste leidmiseks oma klassi või õpilasgruppi arvestades.\nÜsna konkreetselt on kirjas, mida õpetaja peab tegema, ja ühine õppesisu on kirjeldatud eri tasanditel. Osa materjali on ainekavadest ka välja võetud ja osa on liikunud klasside ja kursuste vahel. Alles on jäänud kõik see hea ja vajalik, mis seni hästi töötanud. Hariduse põhieesmärgid, eelkõige tema humanistlik dimensioon on alles, õppekavade struktuurielemendid on samuti paigas.\nKüllap on meilgi asjakohane mõelda, miks on rootslased oma hariduspoliitikas ja õppekavaarenduses seda teed läinud. Konstruktivism ja liberaalsed ideoloogiad pole kooli- ja õppekorralduses soovitud tulemusi andnud. 9. ja 10. detsembril Tallinnas toimunud GEIS (Global Educational International Summit) seminaril, kus viibisid ka OECD ja Euroopa Komisjoni haridusliidrid, märgiti, et PISA-s on korduvalt edukad olnud need riigid, kus on osatud säilitada traditsioonilise koolikultuuri ja uuenduslike ideede rakenduse mõistlik tasakaal.\nLoodetavasti leiame uuel aastal nii oma kooliloost kui ka naabrite juurest palju õppimisväärset. Analüüsime hoolega, mida naabrid teevad, ja miks nad just nii teevad. Kui seni väga liberaalset haridust pooldav Rootsi pöördub tagasi korrastatud ning ühtlustatud üldhariduse poole, tuleks nende kogemusest ilmselt õppida, mida Eesti üldhariduses rakendada, ja seda mitte ainult heade PISA tulemuste saavutamiseks.


Eesti ja Venemaa ühine postmarkide väljaanne - meiemaa.ee\nEesti ja Venemaa ühine postmarkide väljaanne\nEesti ja Venemaa ühiseid ettevõtmisi ei toimu just üleliia sageli, see nende väheste olulisust pigem suurendab. Antarktika avastamise 200 aasta juubeli tähistamine just selline ettevõtmine on.\nTeisipäeval, 28. jaanuaril tulid mõlemas riigis käibele ühesuguse kujundusega postmargiplokid. Vene kunstniku Ivan Uljanovski kujundatud plokis on kaks marki: ühel Saaremaalt pärit Fabian Gottlieb von Bellingshauseni ja teisel Mihhail Lazarevi portree.\nKorra on Fabian Gottlieb von Bellingshauseni portree ja tema poolt Antraktika avastamisel juhitud laev Vostok ka varem Eesti postmargile jõudnud, kui 2008. aastal tähistati postmargi väljaandmisega 225 aasta möödumist tema sünnist. Endise Nõukogude Liidu ja Venemaa post on selle avastusretke juubeleid korduvalt postmarkide väljaandmisega tähistanud.\nKa seekordse juubeli puhul on Venemaal üks laeva piltidega ja sarnase kujundusega postmargiplokk möödunud aasta suvel juba ilmunud, kui möödus 200 aastat laevade Vostok ja Mirnõi reisi algusest. Hiljuti lõppenud küsitlusel tunnistati see Venemaa möödunud aasta kauneimaks postmargiväljaandeks.\nEesti postmargiploki pidulik esitlus toimus teisipäeva õhtul Eesti Meremuuseumi Lennusadamas.\nTallinnas oli kasutusel ka esimese päeva eritempel. Esimese päeva ümbriku ja maksimumkaardid kujundas meie meremuuseumi kunstnik Roman Matkiewicz.\nKui plokkide trükiarv Eestis on 14 000, siis Venemaal vaid 27 000, mis riikide suurust arvestades tundub väiksena.\nAasta kestel ilmub seal aga Eestiga võrreldes väga palju rohkem erinevaid uusi postmarke, mistõttu ei pruugi neil ühe väljaande trükiarv suur olla.\nOlgu lõpetuseks veel meenutatud, et see oli teine Eesti ja Venemaa ühine postmargiväljaanne.\nEelmine kord, aastal 2000 olid postmarkide motiiviks Peipsi järve kalad.


ISA 210 - atr\n1 ISA 210\n5.1 Auditi eeltingimused\n5.2 Auditi töövõtu tingimuste kokkuleppimine\n5.4 Auditi töövõtu tingimuste muutuse aktsepteerimine\n5.5 Täiendavalt arvesse võetavad asjaolud töövõtu aktsepteerimisel\n6 Rakendamise ja muu selgitav materjal\n6.1 Käesoleva ISA ulatus (vt lõik A1)\n6.2 Auditi eeltingimused\n6.3 Auditi töövõtu tingimuste kokkuleppimine\n6.4 Auditi töövõtu tingimuste muutuse aktsepteerimine\n6.5 Täiendavalt arvesse võetavad asjaolud töövõtu aktsepteerimisel\n7.1 Auditi töövõtukirja näidis\n8.1 Üldotstarbeliste raamistike aktsepteeritavuse kindlaksmääramine\n8.2 Jurisdiktsioonid, milles ei ole volitatud või tunnustatud standardeid kehtestavaid organisatsioone või finantsaruandluse raamistikke, mis on sätestatud seaduse või regulatsiooniga\n1. Käesolevas rahvusvahelises auditeerimise standardis (International Standard on Auditing, ISA) käsitletakse audiitori kohustusi auditi töövõtu tingimuste kokkuleppimisel juhtkonnaga ja, kus asjakohane, isikutega, kelle ülesandeks on valitsemine. See hõlmab selle kindlakstegemist, et on olemas auditi teatud eeltingimused, mille osas lasub vastutus juhtkonnal ja, kus asjakohane, isikutel, kelle ülesandeks on valitsemine. ISAs 220 käsitletakse töövõtu aktsepteerimise neid aspekte, mis on audiitori kontrolli all. (vt lõik A1)\n3. Audiitori eesmärk on aktsepteerida või jätkata auditi töövõttu ainult juhul, kui selle läbiviimise alus on kokku lepitud, läbi:\n(a) selle kindlakstegemise, kas auditi eeltingimused on olemas ja\n(b) selle kinnitamise, et audiitor ja juhtkond ning, kus asjakohane, need, kelle ülesandeks on valitsemine, mõistavad auditi töövõtutingimusi ühtmoodi.\n4. ISAdes kasutamise otstarbel on järgnevatel terminitel järgmised tähendused: auditi eeltingimused – aktsepteeritava finantsaruandluse raamistiku kasutamine juhtkonna poolt finantsaruannete koostamisel ning juhtkonna ja, kus asjakohane, nende, kelle ülesandeks on valitsemine, nõustumine eeldusega, mille põhjal audit läbi viiakse.\n5. Käesolevas ISAs kasutamise otstarbel tuleb edaspidi lugeda viiteid „juhtkond“ viidetena „juhtkond ja, kus asjakohane, isikud, kelle ülesandeks on valitsemine”.\n6. Audiitor peab auditi eeltingimuste olemasolu kindlakstegemiseks:\n(a) määrama kindlaks, kas finantsaruannete koostamisel rakendatav finantsaruandluse raamistik on aktsepteeritav ja (vt lõigud A2–A10)\n(b) hankima juhtkonna nõusoleku, et ta tunnustab ja mõistab oma kohustust: (vt lõigud A11–A14, A20)\n(i) finantsaruannete koostamise osas kooskõlas rakendatava finantsaruandluse raamistikuga, sealhulgas, kus relevantne, nende õiglase esituse osas (vt lõik A15);\n(ii) sellise sisekontrolli osas, mida juhtkond peab vajalikuks, et võimaldada finantsaruannete koostamist ilma pettustest või vigadest tuleneva olulise väärkajastamiseta (vt lõigud A16–A19) ja\n(iii) anda audiitorile:\na. juurdepääsu kogu informatsioonile, millest juhtkond on teadlik ja mis on relevantne finantsaruannete koostamiseks, nagu näiteks andmed, dokumentatsioon ja muud asjaolud;\nb. täiendava informatsiooni, mida audiitor võib juhtkonna käest taotleda auditi otstarbel ja\nc. piiranguteta juurdepääsu isikutele majandusüksuses, kellelt audiitor peab vajalikuks auditi tõendusmaterjali hankida.\nUlatuse piiratus enne auditi töövõtu aktsepteerimist\n7. Kui juhtkond või isikud, kelle ülesandeks on valitsemine, kehtestavad sellise piirangu audiitori töö ulatusele väljapakutud auditi töövõtu tingimustes, et audiitori usub, et sellise piirangu tulemuseks on audiitori poolt finantsaruannete kohta arvamuse avaldamisest loobumine, ei tohi audiitor aktsepteerida sellist piiratud töövõttu auditi töövõtuna, välja arvatud juhul, kui seda nõutakse seaduse või regulatsiooniga.\nAuditi töövõtu aktsepteerimist mõjutavad muud tegurid\n8. Kui auditi eeltingimusi ei ole olemas, peab audiitor seda asjaolu juhtkonnaga arutama. Audiitor ei tohi aktsepteerida pakutud auditi töövõttu, välja arvatud juhul, kui seda nõutakse seaduse või regulatsiooniga:\n(a) kui audiitor on määranud kindlaks, et finantsaruannete koostamisel rakendatav finantsaruandluse raamistik ei ole aktsepteeritav, välja arvatud lõigus 19 sätestatu suhtes, või\n(b) lõigu 6 punktis b viidatud nõusolekut ei ole saadud.\nAuditi töövõtu tingimuste kokkuleppimine\n9. Audiitor peab kokku leppima auditi töövõtu tingimused juhtkonnaga või nendega, kelle ülesandeks on valitsemine, nagu on asjakohane. (vt lõik A21)\n10. Lõigu 11 kohaselt peab auditi töövõtu tingimused kajastama auditi töövõtukirjas või muus sobiliku vormiga kirjalikus kokkuleppes ja need peavad sisaldama (vt lõigud A22–A25):\n(a) finantsaruannete auditi eesmärki ja ulatust;\n(b) audiitori kohustusi;\n(c) juhtkonna kohustusi;\n(d) finantsaruannete koostamiseks rakendatava finantsaruandluse raamistiku identifitseerimist ja\n(e) viidet audiitori poolt väljaantavate mis tahes aruannete eeldatavale vormile ja sisule ning avaldust, et võib esineda tingimusi, mille korral võib aruanne erineda selle eeldatavast vormist ja sisust.\n11. Kui seaduse või regulatsiooniga kirjutatakse piisavalt üksikasjalikult ette lõigus 10 viidatud auditi töövõtu tingimused, ei pea audiitor kajastama neid kirjalikus kokkuleppes, välja arvatud tõsiasja, et kohaldub selline seadus või regulatsioon ning et juhtkond tunnustab ja mõistab oma kohustusi, mis on sätestatud lõigu 6 punktis b. (vt lõigud A22, A26–A27)\n12. Kui seaduse või regulatsiooniga sätestatakse lõigu 6 punktis b kirjeldatud juhtkonna kohustustega sarnased kohustused, võib audiitor määrata kindlaks, et seadus või regulatsioon hõlmab kohustusi, mis audiitori otsustuse kohaselt on oma mõjult kõnealuses lõigus sätestatud kohustustega võrdväärsed. Selliste kohustuste puhul, mis on võrdväärsed, võib audiitor kasutada seaduse või regulatsiooni sõnastust nende kirjeldamiseks kirjalikus kokkuleppes. Nende kohustuste puhul, mis ei ole seaduse või regulatsiooniga selliselt ette kirjutatud, et nende mõju on võrdväärne, peab kirjalikus kokkuleppes kasutama lõigu 6 punktis b esitatud kirjeldust. (vt lõik A26)\n13. Korduvauditite puhul peab audiitor hindama, kas olud nõuavad auditi töövõtu tingimuste läbivaatamist ja kas on vajadus tuletada majandusüksusele meelde auditi töövõtu olemasolevaid tingimusi. (vt lõik A28)\nAuditi töövõtu tingimuste muutuse aktsepteerimine\n14. Audiitor ei tohi nõustuda auditi töövõtu tingimuste muutusega, kui selleks ei ole mõistlikku põhjendust. (vt lõigud A29–A31)\n15. Kui enne auditi töövõtu lõpetamist nõutakse audiitorilt auditi töövõtu muutmist töövõtuks, mis annab madalama tasemega kindlust, peab audiitor määrama kindlaks, kas selleks on mõistlik põhjendus. (vt lõigud A32–A33)\n16. Auditi töövõtu tingimuste muutmise korral peavad audiitor ja juhtkond leppima kokku ja kajastama töövõtu uued tingimused töövõtukirjas või muus sobiva vormiga kirjalikus kokkuleppes.\n17. Kui audiitoril ei ole võimalik nõustuda auditi töövõtu tingimuste muutusega ja juhtkond ei luba tal jätkata esialgset auditi töövõttu, peab audiitor:\n(a) taandama ennast auditi töövõtust, kui see on võimalik kohaldatava seaduse või regulatsiooni kohaselt, ja\n(b) määrama kindlaks, kas on mis tahes lepingulisi või muid kohustusi asjaoludest aruandmiseks teistele isikutele, nagu näiteks isikutele, kelle ülesandeks on valitsemine, omanikele või reguleerijatele.\nTäiendavalt arvesse võetavad asjaolud töövõtu aktsepteerimisel\nSeaduse või regulatsiooniga täiendatud finantsaruandluse standardid\n18. Kui volitatud või tunnustatud standardeid kehtestava organisatsiooni poolt kehtestatud finantsaruandluse standardeid täiendatakse seaduse või määrusega, peab audiitor määrama kindlaks, kas finantsaruandluse standardite ja täiendavate nõuete vahel on mis tahes vastuolusid. Selliste vastuolude olemasolu korral peab audiitor arutama juhtkonnaga täiendavate nõuete olemust ja leppima kokku, kas:\n(a) täiendavaid nõudeid saab täita finantsaruannetes täiendavalt avalikustatava info abil või\n(b) finantsaruannetes toodud rakendatava finantsaruandluse raamistiku kirjeldust saab vastavalt muuta.\nKui mitte ükski eespool nimetatud toimingutest ei ole võimalik, peab audiitor määrama kindlaks, kas on vajalik muuta audiitori arvamust kooskõlas ISAga 705. (vt lõik A34)\nSeaduse või regulatsiooniga sätestatud finantsaruandluse raamistik – aktsepteerimist mõjutavad muud asjaolud\n19. Kui audiitor on määranud kindlaks, et seaduse või regulatsiooniga sätestatud finantsaruandluse raamistik ei ole aktsepteeritav, aga tulenevalt sellest, et raamistik on seaduse või regulatsiooniga sätestatud, peab audiitor aktsepteerima auditi töövõtu ainult järgmiste tingimuste olemasolu korral: (Vt lõik A35)\n(a) juhtkond nõustub esitama finantsaruannetes täiendavalt avalikustatavat infot, mis on nõutav vältimaks seda, et finantsaruanded on eksitavad ja\n(b) auditi töövõtu tingimustes on kajastatud, et:\n(i) audiitori aruanne finantsaruannete kohta sisaldab asjaolu rõhutavat lõiku, juhtides kasutajate tähelepanu täiendavalt avalikustatavale infole, kooskõlas ISAga 706 ja\n(ii) välja arvatud juhul, kui audiitor on seaduse või regulatsiooniga kohustatud avaldama audiitori arvamust finantsaruannete kohta, kasutades väljendeid „kajastab õiglaselt kõikides olulistes osades” või „annavad õige ja õiglase ülevaate” kooskõlas rakendatava finantsaruandluse raamistikuga, ei sisalda audiitori arvamus finantsaruannete kohta selliseid väljendeid.\n20. Kui lõigus 19 toodud tingimusi pole olemas ja audiitor on seaduse või regulatsiooniga kohustatud võtma ette auditi töövõtu, peab audiitor:\n(a) hindama finantsaruannete eksitava olemuse mõju audiitori aruandele ja\n(b) lisama asjakohase viite sellele asjaolule auditi töövõtu tingimustes.\nSeaduse või regulatsiooniga sätestatud audiitori aruanne\n21. Mõnedel juhtudel sätestatakse relevantse jurisdiktsiooni seaduse või regulatsiooniga audiitori aruande kujundus või sõnastus vormis või terminites, mis erineb märkimisväärselt ISAde nõuetest. Selliste asjaolude korral peab audiitor hindama:\n(b) kas audiitori aruandes toodud täiendav selgitus võib vähendada võimalikku valesti mõistmist.\nKui audiitor järeldab, et täiendav selgitus audiitori aruandes ei saa vähendada võimalikku valesti mõistmist, ei tohi audiitor aktsepteerida auditi töövõttu, kui seda ei nõuta seaduse või regulatsiooniga. Sellise seaduse või regulatsiooniga kooskõlas läbi viidud audit ei ole vastavuses ISAdega. Seega ei tohi audiitor lisada audiitori aruandesse viidet selle kohta, et audit on viidud läbi kooskõlas ISAdega. (vt lõigud A36–A37)\nRakendamise ja muu selgitav materjal\nKäesoleva ISA ulatus (vt lõik A1)\nA1. Kindlustandvaid töövõtte, mis hõlmavad auditi töövõtte, võib aktsepteerida ainult juhul, kui praktiseerija leiab, et relevantsed eetikanõuded, nagu sõltumatus ja kutsealane kompetentsus, saavad täidetud ning kui töövõtul esinevad teatud tunnused. Audiitori kohustusi eetikaalaste nõuete osas auditi töövõtu aktsepteerimise kontekstis ja niivõrd, kuivõrd need on audiitori kontrolli all, käsitletakse ISAs 220. Käesolev ISA käsitleb nimetatud asjaolusid (või eeltingimusi), mis on majandusüksuse kontrolli all ja mille osas peavad audiitor ja majandusüksuse juhtkond kokku leppima.\nFinantsaruandluse raamistik (vt lõik 6 punkt a)\nA2. Tingimus kindlustandva töövõtu aktsepteerimiseks on see, et kindlustandva töövõtu definitsioonis viidatud kriteeriumid on sobivad ja kättesaadavad ettenähtud kasutajatele. Kriteeriumid on võrdlusalused, mida kasutatakse käsitletava küsimuse hindamiseks või mõõtmiseks, sealhulgas, kus relevantne, esitamise ja avalikustamise võrdlusalused. Sobivad kriteeriumid võimaldavad käsitletava küsimuse põhjendatult järjepidevat hindamist või mõõtmist kutsealase otsustuse kontekstis. ISAdes kasutamise otstarbel annab rakendatav finantsaruandluse raamistik kriteeriumid, mida audiitor kasutab finantsaruannete auditeerimisel, sealhulgas, kus relevantne, nende õiglasel esitamisel.\nA3. Ilma aktsepteeritava finantsaruandluse raamistikuta ei ole juhtkonnal asjakohast alust finantsaruannete koostamiseks ja audiitoril ei ole sobivaid kriteeriume finantsaruannete auditeerimiseks. Paljudel juhtudel võib audiitor eeldada, et rakendatav finantsaruandluse raamistik on aktsepteeritav, nagu on kirjeldatud lõikudes A8–A9. Finantsaruandluse raamistiku aktsepteeritavuse kindlaksmääramine\nA4. Asjaolud, mis on relevantsed finantsaruannete koostamisel rakendatava finantsaruandluse raamistiku aktsepteeritavuse kindlaksmääramisel audiitori poolt, hõlmavad:\nmajandusüksuse olemust (näiteks kas on tegemist äriettevõtte, avaliku sektori majandusüksuse või mittetulundusorganisatsiooniga);\nfinantsaruannete eesmärki (näiteks kas need on koostatud selleks, et täita laia kasutajateringi ühiseid finantsinformatsiooni vajadusi või spetsiifiliste kasutajate finantsinformatsiooni vajadusi);\nfinantsaruannete olemust (näiteks kas finantsaruanded on finantsaruannete tervikkomplekt või üksik finantsaruanne) ja\nkas seaduse või regulatsiooniga sätestatakse rakendatav finantsaruandluse raamistik.\nA5. Paljudel finantsaruannete kasutajatel pole õigust nõuda, et finantsaruanded oleks kohandatud vastama nende spetsiifilistele informatsioonivajadustele. Kuigi spetsiifiliste kasutajate kõiki informatsioonivajadusi ei ole võimalik täita, on selliseid finantsinformatsioonivajadusi, mis on ühised laiale kasutajateringile. Finantsaruandeid, mis on koostatud kooskõlas finantsaruandluse raamistikuga, mis on mõeldud täitma laia kasutajateringi ühiseid finantsinformatsioonivajadusi, nimetatakse üldotstarbelisteks finantsaruanneteks.\nA6. Teatud juhtudel koostatakse finantsaruanded vastavalt sellisele finantsaruandluse raamistikule, mis on mõeldud täitma spetsiifiliste kasutajate finantsinformatsiooni vajadusi. Sellistele finantsaruannetele viidatakse kui eriotstarbelistele finantsaruannetele. Ettenähtud kasutajate finantsinformatsioonivajadused määravad kindlaks neis tingimustes rakendatava finantsaruandluse raamistiku. ISAs 800 käsitletakse selliste finantsaruandluse raamistike aktsepteeritavust, mis on mõeldud täitma spetsiifiliste kasutajate finantsinformatsioonivajadusi.\nA7. Rakendatava finantsaruandluse raamistiku puudused, mis viitavad sellele, et raamistik ei ole aktsepteeritav, võivad ilmneda pärast auditi töövõtu aktsepteerimist. Kui selle raamistiku kasutamine on sätestatud seaduse või regulatsiooniga, kohaldatakse lõikude 19–20 nõudeid. Kui selle raamistiku kasutamine ei ole seaduse või regulatsiooniga sätestatud, võib juhtkond otsustada võtta kasutusele muu aktsepteeritava raamistiku. Kui juhtkond seda teeb, nagu on nõutud lõigus 16, lepitakse kokku auditi töövõtu uued tingimused, et kajastada raamistiku muutust, sest eelnevalt kokkulepitud tingimused ei ole enam täpsed.\nÜldotstarbelised raamistikud A8. Praegu ei ole ühtegi ülemaailmselt üldtunnustatud objektiivset ja autoriteetset alust, mille põhjal saab otsustada üldotstarbeliste raamistike aktsepteeritavuse üle. Sellise aluse puudumisel loetakse majandusüksuste koostatavate üldotstarbeliste finantsaruannete alusena aktsepteeritavateks finantsaruandluse standardid, mille on kehtestanud organisatsioonid, kes on volitatud või tunnustatud avaldama standardeid teatud tüüpi majandusüksuste poolt kasutamiseks, tingimusel, et organisatsioonid järgivad kehtestatud ja läbipaistvat protsessi, mis hõlmab laia huvigruppide ringi vaadete kaalumist ja arvessevõtmist. Selliste finantsaruandluse standardite näideteks on:\nrahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRSid), mille on avaldanud Rahvusvaheline Arvestusstandardite Nõukogu;\nrahvusvahelised avaliku sektori arvestusstandardid (IPSASid), mille on avaldanud Rahvusvaheline Avaliku Sektori Arvestusstandardite Komitee ja\narvestusprintsiibid, mille on avaldanud volitatud või tunnustatud standardeid kehtestav organisatsioon teatud jurisdiktsioonis, tingimusel, et organisatsioon järgib kehtestatud ja läbipaistvat protsessi, mis hõlmab laia huvigruppide ringi vaadete kaalumist ja arvessevõtmist.\nNeed finantsaruandluse standardid on sageli identifitseeritud seaduses või regulatsioonis rakendatava finantsaruandluse raamistikuna, mis reguleerib üldotstarbeliste finantsaruannete koostamist. Seaduse või regulatsiooniga sätestatud finantsaruandluse raamistikud\nA9. Lõigu 6 punkti a kohaselt peab audiitor määrama kindlaks, kas finantsaruannete koostamisel rakendatav finantsaruandluse raamistik on aktsepteeritav. Teatud jurisdiktsioonides võib seaduse või regulatsiooniga sätestada finantsaruandluse raamistiku, mida tuleb kasutada üldotstarbeliste finantsaruannete koostamisel teatud liiki majandusüksuste puhul. Kui mitte miski ei viita vastupidisele, siis loetakse selline finantsaruandluse raamistik aktsepteeritavaks selliste majandusüksuste poolt koostatud üldotstarbeliste finantsaruannete jaoks. Kui raamistikku ei loeta aktsepteeritavaks, kohaldatakse lõike 19–20.\nJurisdiktsioonid, milles ei ole standardeid kehtestavaid organisatsioone või sätestatud finantsaruandluse raamistikke\nA10. Kui majandusüksus on registreeritud või tegutseb jurisdiktsioonis, milles ei ole volitatud või tunnustatud standardeid kehtestavat organisatsiooni või kus finantsaruandluse raamistiku kasutamine ei ole sätestatud seaduse või regulatsiooniga, identifitseerib juhtkond finantsaruannete koostamisel rakendatava finantsaruandluse raamistiku. Lisa 2 sisaldab juhiseid finantsaruandluse raamistike aktsepteeritavuse kindlaksmääramise kohta sellistes tingimustes.\nKokkulepe juhtkonna kohustuste osas (vt lõik 6 punkt b)\nA11. ISAdega kooskõlas olev audit viiakse läbi eeldusel, et juhtkond on tunnustanud ja saab aru, et tal on lõigu 6 punktis b sätestatud kohustused. Teatud jurisdiktsioonides võivad sellised kohustused olla määratletud seaduse või regulatsiooniga. Mõnes jurisdiktsioonis võivad sellised kohustused olla õiguslikult või regulatiivselt vähe või üldse defineerimata. ISAd ei ole sellistes küsimustes seaduse või regulatsiooni suhtes ülimuslikud. Kuid sõltumatu auditi kontseptsioon nõuab, et audiitori roll ei hõlma kohustuse võtmist finantsaruannete koostamise või majandusüksuse sellega seotud sisekontrolli osas ning et audiitoril on põhjendatud ootus saamaks auditi jaoks vajaliku informatsiooni kuni sinnamaani, mil juhtkond on võimeline seda andma või kätte saama. Seega on see eeldus fundamentaalne sõltumatu auditi läbiviimise suhtes. Valesti mõistmise vältimiseks jõutakse juhtkonnaga kokkuleppele, et see tunnustab ja saab aru, et tal on sellised kohustused lõikudes 9–12 toodud auditi töövõtu tingimuste kokkuleppimisel ja kajastamisel.\nA12. Juhtkonna ja isikute vahel, kelle ülesandeks on valitsemine, erineb finantsaruandluse kohustuste jagunemise viis vastavalt majandusüksuse ressurssidele ja struktuurile ning mis tahes relevantsele seadusele või regulatsioonile, ning juhtkonna ja isikute, kelle ülesandeks on valitsemine, vastavatele rollidele majandusüksuses. Enamikul juhtudel on juhtkond vastutav täideviimise eest, samas isikud, kelle ülesandeks on valitsemine, teostavad järelevalvet juhtkonna üle. Teatud juhtudel isikutel, kelle ülesandeks on valitsemine, on või nad võtavad kohustuse finantsaruannete heakskiitmise osas või finantsaruandlusega seotud majandusüksuse sisekontrolli monitoorimise osas. Suuremates või avalikes majandusüksustes võivad teatud järelevaatamiskohustused lasuda isikute, kelle ülesandeks on valitsemine, alamrühmal, nagu näiteks auditikomiteel.\nA13. Vastavalt ISAle 580 peab audiitor nõudma juhtkonnalt kirjalike esitiste andmist selle kohta, et juhtkond on täitnud oma teatud kohustused. Seetõttu võib olla asjakohane teavitada juhtkonda, et oodatakse selliste kirjalike esitiste saamist koos muude ISAdega nõutud kirjalike esitistega ja, kus vajalik, koos kirjalike esitistega toetamaks muud auditi tõendusmaterjali, mis on relevantne finantsaruannete suhtes või ühe või mitme spetsiifilise finantsaruannetes sisalduva väite suhtes.\nA14. Kui juhtkond ei tunnusta oma kohustusi või ei nõustu andma kirjalikke esitisi, siis ei ole audiitor võimeline hankima piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali. Sellistes tingimustes ei ole audiitoril asjakohane aktsepteerida auditi töövõttu, välja arvatud juhul, kui audiitorilt nõutakse seda seaduse või regulatsiooniga. Juhtudel, kui audiitor on kohustatud aktsepteerima auditi töövõttu, võib audiitoril olla vaja selgitada juhtkonnale nende asjaolude tähtsust ja tagajärgi audiitori aruandele. Finantsaruannete koostamine (vt lõik 6 punkt b alapunkt i)\nA15. Enamik finantsaruandluse raamistikke sisaldab nõudeid finantsaruannete esitusviisi kohta; selliste raamistike puhul hõlmab finantsaruannete koostamine kooskõlas finantsaruandluse raamistikuga esitusviisi. Õiglase esitusviisi raamistiku puhul on õiglase esitusviisi aruandluseesmärgi tähtsus selline, et juhtkonnaga kokku lepitud eeldus sisaldab spetsiifilist viidet õiglasele esitusviisile või kohustusele tagada, et finantsaruanded „annavad õige ja õiglase ülevaate” kooskõlas finantsaruandluse raamistikuga. Sisekontroll (vt lõik 6 punkt b alapunkt i)\nA16. Juhtkond hoiab töös sellist sisekontrolli, nagu ta peab vajalikuks selleks, et võimaldada finantsaruannete koostamist ilma pettustest või vigadest tuleneva olulise väärkajastamiseta. Sisekontroll, ükskõik kui tulemuslik, saab sisekontrolli olemuslike piirangute tõttu anda majandusüksusele üksnes põhjendatud kindluse majandusüksuse finantsaruandluse eesmärkide saavutamise kohta.\nA17. ISAdega kooskõlas läbi viidud sõltumatu audit ei asenda juhtkonna poolt sellise sisekontrolli töös hoidmist, mis on vajalik finantsaruannete koostamiseks. Seega on audiitor kohustatud hankima juhtkonna nõusoleku, et ta tunnustab ja saab aru oma kohustusest sisekontrolli osas. Kuid lõigu 6 punkti b alapunktis ii nõutud nõusolek ei tähenda, et audiitor leiab, et juhtkonna poolt töös hoitud sisekontroll on saavutanud oma eesmärgi või on puudusteta.\nA18. Juhtkonna ülesanne on otsustada, milline sisekontroll on vajalik selleks, et võimaldada finantsaruannete koostamist. Termin „sisekontroll” hõlmab laia valikut tegevusi komponentides, mida võib kirjeldada kui kontrollikeskkonda; majandusüksuse riskide hindamise protsess; informatsioonisüsteem, sealhulgas sellega seotud äriprotsessid, mis on relevantsed finantsaruandluse suhtes, ja infovahetus; kontrollitegevused; ja kontroll(imehhanism)ide monitoorimine. See jaotus ei pruugi tingimata peegeldada seda, kuidas konkreetne majandusüksus võib välja töötada, rakendada ja hoida töös oma sisekontrolli või kuidas ta võib liigitada mis tahes konkreetset komponenti.15 Majandusüksuse sisekontroll (eelkõige selle arvestusraamatud ja -andmed või arvestussüsteemid) peegeldab juhtkonna vajadusi, äritegevuse keerukust, majandusüksuse suhtes esinevate riskide olemust ning relevantseid seadusi või regulatsioone.\nA19. Mõnes jurisdiktsioonis võidakse seaduse või regulatsiooniga viidata juhtkonna kohustusele arvestusraamatute ja -andmete või arvestussüsteemide adekvaatsuse osas. Teatud juhtudel võib üldine praktika eeldada vahetegemist ühelt poolt arvestusraamatute ja -dokumentide või arvestussüsteemide ja teiselt poolt sisekontrolli või kontroll(imehhanism)ide vahel. Kuna arvestusraamatud ja -andmed või arvestussüsteemid on sisekontrolli lahutamatu osa, nagu on viidatud lõigus A18, ei ole neile lõigu 6 punkti b alapunktis ii tehtud ühtegi eraldi viidet juhtkonna kohustuse kirjelduse osas. Valestimõistmise vältimiseks võib audiitori selgitada juhtkonnale selle vastutuse ulatust. Väiksemate majandusüksuste puhul spetsiifiliselt arvessevõetavad asjaolud (vt lõik 6 punkt b)\nA20. Auditi töövõtu tingimuste kokkuleppimise üheks eesmärgiks on vältida juhtkonna ja audiitori vastavate kohustuste valesti mõistmist. Näiteks kui kolmas isik on aidanud finantsaruannete koostamisel, võib olla kasulik tuletada juhtkonnale meelde, et finantsaruannete koostamine kooskõlas rakendatava finantsaruandluse raamistikuga jääb tema kohustuseks.\nAuditi töövõtu tingimuste kokkuleppimine (vt lõik 9)\nA21. Juhtkonna ja isikute, kelle ülesandeks on valitsemine, rollid auditi töövõtu tingimuste kokkuleppimisel majandusüksuse jaoks sõltuvad majandusüksuse valitsemisstruktuurist ja relevantsest seadusest või regulatsioonist.\nAuditi töövõtukiri või kirjaliku kokkuleppe muu vorm (vt lõigud 10–11)\nA22. Nii majandusüksuse kui ka audiitori huvides on, et audiitor saadab auditi töövõtukirja enne auditi alustamist, et aidata vältida valestimõistmist auditi osas. Mõnes riigis võivad siiski auditi eesmärk ja ulatus ning juhtkonna ja audiitori kohustused olla piisavalt kehtestatud seadusega, see tähendab, et lõigus 10 kirjeldatud asjaolud on seadusega sätestatud. Kuigi nendes tingimustes lubatakse lõiguga 11 audiitoril lisada töövõtukirja ainult viide faktile, et rakendub relevantne seadus või regulatsioon ning et juhtkond tunnustab ja saab aru oma lõigu 6 punktis b sätestatud kohustustest, võib audiitor sellele vaatamata pidada asjakohaseks lisada töövõtukirja lõigus 10 kirjeldatud asjaolud informatsiooniks juhtkonnale.\nAuditi töövõtukirja vorm ja sisu\nA23. Auditi töövõtukirja vorm ja sisu võivad iga majandusüksuse puhul olla erinevad. Auditi töövõtukirjas sisalduv informatsioon audiitori kohustuste kohta võib põhineda ISAl 200. Nimetatud ISA lõigu 6 punkt b ja lõik 12 käsitlevad juhtkonna kohustuste kirjeldust. Lisaks lõiguga 10 nõutud asjaolude hõlmamisele võib auditi töövõtukiri viidata näiteks alljärgnevale:\nauditi ulatuse täpsustamine, sealhulgas viide kohaldatavatele õigusaktidele, regulatsioonidele, ISAdele ning nende kutsealaste asutuste, kuhu audiitor kuulub, eetikaalastele ja muudele avaldatud seisukohtadele;\nauditi töövõtu tulemuste osas mis tahes muu info vahetamise vorm;\nfakt, et tingituna auditi olemuslikest piirangutest, koos sisekontrolli olemuslike piirangutega, on olemas vältimatu risk, et mõned olulised väärkajastamised võivad jääda avastamata, kuigi audit on nõuetekohaselt planeeritud ja läbi viidud kooskõlas ISAdega;\nauditi planeerimise ja läbiviimise korraldus, sealhulgas auditi meeskonna koosseis.\nootus, et juhtkond annab kirjalikud esitised (vt ka lõik A13);\njuhtkonna nõusolek teha audiitorile õigeaegselt kättesaadavaks finantsaruannete projekt ja mis tahes kaasnev muu informatsioon, et võimaldada audiitoril viia audit läbi kooskõlas väljapakutud ajagraafikuga;\njuhtkonna nõusolek teavitada audiitorit finantsaruandeid mõjutada võivatest faktidest, millest juhtkond võib saada teadlikuks audiitori aruande kuupäeva ja finantsaruannete väljaandmise kuupäeva vahelisel ajavahemikul;\ntasude arvutamise alus ja mis tahes arveldamiste korraldus;\ntaotlus juhtkonnale tunnustada auditi töövõtukirja kättesaamist ja nõustuda selles toodud töövõtu tingimustega.\nA24. Kui relevantne, võib auditi töövõtukirja lisada ka järgmisi punkte:\nkorralduslikud kokkulepped teiste audiitorite ja ekspertide kaasamise kohta mõnede auditi aspektide osas;\nkorralduslikud kokkulepped majandusüksuse siseaudiitorite ja muude töötajate kaasamise kohta;\neelmise audiitoriga (kui on) tehtavad korralduslikud kokkulepped esmakordse auditi korral;\naudiitori vastutuse piirang sellise võimaluse olemasolu korral;\nviide mis tahes täiendavatele kokkulepetele audiitori ja majandusüksuse vahel;\nmis tahes kohustused anda auditi tööpabereid teistele isikutele.\nAuditi töövõtukirja näidis on toodud lisas 1.\nKomponentide auditid A25. Kui emaettevõttest majandusüksuse audiitor on ka komponendi audiitor, siis tegurid, mis võivad mõjutada otsust, kas saata eraldi auditi töövõtukiri komponendile, hõlmavad alljärgnevat:\nkes määrab komponendi audiitori;\nkas komponendi kohta tuleb anda välja eraldi audiitori aruanne;\nseaduste nõuded auditi määramisega seoses;\nemaettevõtte omanduse määr ja\nkomponendi juhtkonna emaettevõttest majandusüksusest sõltumatuse määr.\nSeaduse või regulatsiooniga sätestatud juhtkonna kohustused (vt lõigud 11–12)\nA26. Kui lõikudes A22 ja A27 kirjeldatud tingimuste korral audiitor järeldab, et auditi töövõtukirjas ei ole vaja kajastada teatud auditi töövõtu tingimusi, on audiitor siiski lõigu 11 kohaselt kohustatud taotlema juhtkonna kirjalikku nõusolekut, et juhtkond tunnustab ja saab aru, et tal on lõigu 6 punktis b sätestatud kohustused. Kuid lõigu 12 kohaselt võidakse sellises kirjalikus kokkuleppes kasutada seaduse või regulatsiooni sõnastust, kui sellise seaduse või regulatsiooniga kehtestatakse juhtkonnale kohustused, mis on mõjult võrdväärsed lõigu 6 punktis b kirjeldatud kohustustega. Arvestusekspertide professioon, auditi standardite kehtestaja või auditi reguleerija võivad oma jurisdiktsioonis olla andnud juhiseid selle kohta, kas seaduses või regulatsioonis toodud kirjeldus on võrdväärne.\nAvaliku sektori majandusüksuste puhul spetsiifiliselt arvessevõetavad asjaolud A27. Avaliku sektori auditite toiminguid reguleeriv seadus või regulatsioon annab üldiselt mandaadi avaliku sektori audiitori nimetamiseks ning sätestab tavaliselt avaliku sektori audiitori kohustused ja õigused, sealhulgas õiguse omada juurdepääsu majandusüksuse andmetele ja muule informatsioonile. Kui seaduse või regulatsiooniga sätestatakse piisavalt detailselt auditi töövõtu tingimused, võib avaliku sektori audiitor sellele vaatamata leida, et põhjalikuma kui lõiguga 11 lubatud auditi töövõtukirja väljaandmine on kasulik.\nKorduvauditid (vt lõik 13) A28. Audiitor võib otsustada mitte saata uut auditi töövõtukirja või muud kirjalikku kokkulepet igal perioodil. Siiski võivad alljärgnevad tegurid muuta asjakohaseks auditi töövõtu tingimuste ülevaatamise või tuletada majandusüksusele meelde olemas olevaid tingimusi:\nmis tahes tundemärk, et majandusüksus saab auditi eesmärgist ja ulatusest valesti aru;\nmis tahes ülevaadatud või spetsiaalsed auditi töövõtu tingimused;\ntippjuhtkonna hiljutine muutus;\nomandi märkimisväärne muutus;\nmajandusüksuse äritegevuse olemuse või suuruse märkimisväärne muutus;\nseaduste või regulatsioonide nõuete muutus;\nfinantsaruannete koostamisel kasutusele võetud finantsaruandluse raamistiku muutus;\nmuude aruandlusnõuete muutus.\nTaotlus muuta auditi töövõtu tingimusi (vt lõik 14)\nA29. Majandusüksuse taotlus audiitorile muuta auditi töövõtu tingimusi võib tuleneda teenuse vajadust mõjutavate tingimuste muutusest, algselt taotletud auditi olemuse valesti mõistmisest või auditi töövõtu ulatuse piirangust, mille on kehtestanud kas juhtkond või mis on põhjustatud muudest asjaoludest. Vastavalt lõigule 14 kaalub audiitor taotlusele antud põhjendust, eelkõige auditi töövõtu ulatuse piirangu tagajärgi.\nA30. Majandusüksuse nõudeid mõjutavate tingimuste muutust või algselt taotletud teenuse olemuse valesti mõistmist võib lugeda auditi töövõtu muutuse taotlemise põhjendatud aluseks.\nA31. Seevastu ei pruugi muutust lugeda põhjendatuks, kui ilmneb, et muutus puudutab informatsiooni, mis on ebakorrektne, mittetäielik või muul viisil mitterahuldav. Selle näiteks võib olla olukord, kus audiitoril ei ole võimalik hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali debitoorse võlgnevuse kohta ja majandusüksus palub auditi töövõtu muuta ülevaatuse töövõtuks, et vältida märkus(t)ega arvamust või arvamuse avaldamisest loobumist.\nTaotlus ülevaatuse või sellega seotud teenuse muutmiseks (vt lõik 15) A32. Enne nõustumist auditi töövõtu muutmisega ülevaatuseks või seotud teenuseks, võib audiitoril, kes kaasati auditi läbiviimiseks kooskõlas ISAdega, olla vajadus lisaks lõikudes A29–A31 toodud asjaoludele hinnata muutuse mis tahes juriidilisi või lepingulisi tagajärgi.\nA33. Kui audiitor järeldab, et on olemas mõistlik põhjendus muuta auditi töövõtt ülevaatuseks või seotud teenuseks, võib enne muutuse kuupäeva läbi viidud auditi töö olla muudetud töövõtu suhtes relevantne, kuid läbiviidav töö ja väljaantav aruanne peavad olema muudetud töövõtuga kooskõlas. Lugeja eksitamise vältimiseks ei tohi seotud teenuse aruanne viidata alljärgnevale:\n(a) esialgne auditi töövõtt või\n(b) mis tahes protseduurid, mis võivad olla läbi viidud algses auditi töövõtus, välja arvatud juhul, kui auditi töövõtt on muudetud töövõtuks viia läbi kokkuleppelised toimingud ja seega viide läbiviidud protseduuridele on aruande tavapärane osa.\nSeaduse või regulatsiooniga täiendatud finantsaruandluse standardid (vt lõik 18)\nA34. Mõnes jurisdiktsioonis võidakse seaduse või regulatsiooniga täiendada standardeid, mille on kehtestanud volitatud või tunnustatud standardeid kehtestav organisatsioon, finantsaruannete koostamise täiendavate nõuetega. Nendes jurisdiktsioonides hõlmab finantsaruandluse raamistik ISAde rakendamise otstarbel nii identifitseeritud finantsaruandluse raamistikku kui ka selliseid täiendavaid nõudeid, tingimusel, et need ei ole vastuolus identifitseeritud finantsaruandluse raamistikuga. Sellega võib olla näiteks tegemist, kui seaduse või regulatsiooniga sätestatakse avalikustatav informatsioon lisaks finantsaruandluse standarditega nõutavale informatsioonile või kui need kitsendavad aktsepteeritavate valikute hulka, mida saab teha finantsaruandluse standardite raames.\nSeaduse või regulatsiooniga sätestatud finantsaruandluse raamistik – aktsepteerimist mõjutavad muud asjaolud (vt lõik 19)\nA35. Seaduse või regulatsiooniga võidakse sätestada, et audiitori arvamuse sõnastuses kasutatakse väljendeid „kajastavad õiglaselt kõikides olulistes osades” või „annavad õige ja õiglase ülevaate” juhul, kui audiitor järeldab, et seaduse või regulatsiooniga sätestatud finantsaruandluse raamistik poleks muidu olnud aktsepteeritav. Sellisel juhul on audiitori aruande ettekirjutatud sõnastuse tingimused ISAde nõuetest märkimisväärselt erinevad (vt lõik 21).\nSeaduse või regulatsiooniga sätestatud audiitori aruanne (vt lõik 21) A36. ISAde kohaselt on nõutav, et audiitor ei tohi väita audiitori aruandes, et audit on läbi viidud vastavuses ISAde nõuetega, välja arvatud juhul, kui audiitor on järginud kõiki auditi suhtes relevantseid ISAsid. Kui seaduse või regulatsiooniga nähakse ette audiitori aruande kujundus või sõnastus vormis või terminites, mis erinevad märkimisväärselt ISAde nõuetest ja audiitor järeldab, et täiendav selgitus audiitori aruandes ei saa vähendada võimalikku valesti mõistmist, võib audiitor kaaluda võimalust lisada audiitori aruandesse avaldus, et audit ei ole läbi viidud kooskõlas ISAdega. Audiitoril soovitatakse rakendada ISAsid, sealhulgas audiitori aruannet käsitlevaid ISAsid, otstarbekas ulatuses, vaatamata sellele, et audiitoril ei ole lubatud väita, et audit on läbi viidud kooskõlas ISAde nõuetega.\nAvaliku sektori majandusüksuste puhul spetsiifiliselt arvessevõetavad asjaolud A37. Avalikus sektoris võivad olemas olla spetsiifilised nõuded auditi mandaati reguleerivates õigusaktides; näiteks võib audiitor olla kohustatud andma otse aru ministrile, seadusandlikule kogule või avalikkusele, kui majandusüksus püüab piirata auditi ulatust.\nAuditi töövõtukirja näidis\nAlljärgnevalt on toodud auditi töövõtukirja näidis üldotstarbeliste finantsaruannete kohta, mis on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditega. See kiri ei ole kohustav, vaid on mõeldud üksnes juhisena, mida võib kasutada seoses käesolevas ISAs toodud kaalutlustega. Seda tuleb muuta vastavalt konkreetsetele nõuetele ja tingimustele. See on koostatud viitamiseks üheainsa aruandlusperioodi finantsaruannete auditile ja seda tuleks kohandada, kui seda kavatsetakse rakendada või eeldatakse selle rakendamist korduvauditite puhul (vt käesoleva ISA lõik 13). Iga väljapakutud kirja sobivuse osas võib olla asjakohane otsida õigusabiteenust.\nABC Ettevõtte juhtkonna asjakohasele esindajale või isikutele, kelle ülesandeks on valitsemine:\nAuditi eesmärk ja ulatus\nTe olete palunud, et me auditeerime ABC Ettevõtte finantsaruandeid, mis sisaldavad bilanssi seisuga 31. detsember 20X1, kasumiaruannet, omakapitali muutuste aruannet ja rahavoogude aruannet eeltoodud kuupäeval lõppenud aasta kohta, ja märkimisväärsete arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muud selgitavat informatsiooni. Meil on hea meel kinnitada käesoleva kirjaga meie aktsepti ja meie arusaamist selle auditi töövõtu osas. Meie audit viiakse läbi eesmärgiga, et me avaldame arvamust finantsaruannete kohta.\nMe viime oma auditi läbi kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimise standarditega (ISAdega). Nende standardite kohaselt on nõutav, et me oleme vastavuses eetikanõuetega ning planeerime ja viime auditi läbi omandamaks põhjendatud kindluse selle kohta, et finantsaruanded on olulise väärkajastamiseta. Audit hõlmab finantsaruandes esitatud summade ja avalikustatud informatsiooni kohta auditi tõendusmaterjali hankimiseks vajalike protseduuride läbiviimist. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Samuti hõlmab audit juhtkonna poolt kasutatud arvestuspoliitikate asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning ka finantsaruande üldise esitusviisi hindamist.\nTingituna auditi olemuslikest piirangutest, koos sisekontrolli olemuslike piirangutega, on vältimatu risk, et mõned väärkajastamised võivad jääda avastamata, ehkki audit on nõuetekohaselt planeeritud ja läbi viidud kooskõlas ISAde nõuetega.\nMeie riskihinnangute tegemisel võtame arvesse sisekontrolli, mis on relevantne majandusüksuse finantsaruannete koostamise suhtes selleks, et kavandada antud tingimustes asjakohaseid auditiprotseduure, kuid mitte arvamuse avaldamise eesmärgil majandusüksuse sisekontrolli tulemuslikkuse kohta. Kuid me teavitame Teid kirjalikult igast meie poolt auditi käigus identifitseeritud märkimisväärsest puudusest sisekontrollis, mis on relevantne finantsaruannete auditi suhtes.\nJuhtkonna kohustused ja rakendatava finantsaruandluse raamistiku identifitseerimine (käesoleva näite otstarbel eeldatakse, et audiitor ei ole määranud kindlaks, et seaduse või regulatsiooniga sätestatakse need kohustused asjakohases mõttes; seetõttu kasutatakse käesoleva ISA lõigu 6 punktis b toodud kirjeldusi).\nMeie audit viiakse läbi alusel, et (juhtkond ja, kui asjakohane, isikud, kelle ülesandeks on valitsemine) tunnustavad ja saavad aru, et neil on kohustus:\n(a) finantsaruannete koostamise ja õiglase esitusviisi suhtes kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditega;\n(b) sellise sisekontrolli suhtes, mida (juhtkond) peab vajalikuks, et võimaldada finantsaruannete koostamist ilma pettustest või vigadest tuleneva olulise väärkajastamiseta ja\n(c) anda meile:\n(i) juurdepääs kogu informatsioonile, millest juhtkond on teadlik ja mis on relevantne finantsaruannete koostamise suhtes, nagu näiteks andmed, dokumentatsioon ja muud asjaolud;\n(ii) täiendavat informatsiooni, mida me võime taotleda (juhtkonnalt) auditi otstarbel ja\n(iii) piiramatu juurdepääs isikutele majandusüksuses, kellelt me peame vajalikuks hankida auditi tõendusmaterjali.\nOma auditi protsessi osana nõuame me (juhtkonnalt ja, kus asjakohane, isikutelt, kelle ülesandeks on valitsemine), kirjalikku kinnitust seoses esitistega, mis on meile tehtud seoses auditiga.\nMe ootame Teie töötajaskonnalt täielikku koostööd meie auditi käigus.\nMuu relevantne informatsioon Sisestage muu informatsioon, nagu näiteks tasustamise korraldus, arveldamised ja spetsiifilised tingimused.\nSisestage asjakohane viide audiitori aruande eeldatavale vormile ja sisule.\nMeie aruande vormi ja sisu võib olla vaja muuta meie auditi tähelepanekute valguses. Palun allkirjastage ja tagastage käesoleva kirja koopia, et anda märku teiepoolsest teatavaks võtmisest ja nõusolekust meiepoolse finantsaruannete auditi korraldusega, sealhulgas meie vastavate kohustustega.\nTeatavaks võetud ja nõustutud ABC Ettevõtte nimel\n(vt lõik A10)\nÜldotstarbeliste raamistike aktsepteeritavuse kindlaksmääramine\nJurisdiktsioonid, milles ei ole volitatud või tunnustatud standardeid kehtestavaid organisatsioone või finantsaruandluse raamistikke, mis on sätestatud seaduse või regulatsiooniga\n1. Nagu on selgitatud käesoleva ISA lõigus A10, kui majandusüksus on registreeritud või tegutseb jurisdiktsioonis, milles ei ole volitatud või tunnustatud standardeid kehtestavat organisatsiooni või kus finantsaruandluse raamistiku kasutamine ei ole sätestatud seaduse või regulatsiooniga, identifitseerib juhtkond rakendatava finantsaruandluse raamistiku. Sellistes jurisdiktsioonides on sageli tavaks kasutada finantsaruandluse standardeid, mille on kehtestanud üks käesoleva ISA lõigus 8 kirjeldatud organisatsioonidest.\n2. Alternatiivselt võib konkreetses jurisdiktsioonis olla kehtestatud arvestusalaseid kokkuleppeid, mis on üldtunnustatud finantsaruandluse raamistikuna üldotstarbeliste finantsaruannete puhul, mille on koostanud selles jurisdiktsioonis tegutsevad teatud määratletud majandusüksused. Sellise finantsaruandluse raamistiku kasutuselevõtmise korral on audiitor käesoleva ISA lõigu 6 punkti a kohaselt kohustatud määrama kindlaks, kas arvestusalaseid kokkuleppeid saab ühiselt pidada üldotstarbeliste finantsaruannete aktsepteeritavat finantsaruandluse raamistikku moodustavaks. Kui arvestusalaseid kokkuleppeid kasutatakse laialdaselt konkreetses jurisdiktsioonis, siis võib arvestusekspertide professioon selles jurisdiktsioonis olla audiitorite eest kaalunud finantsaruandluse raamistiku aktsepteeritavust. Alternatiivselt võib audiitor teha selle kindlaksmääramise, kaaludes, kas arvestusalaste kokkulepete puhul ilmnevad tunnused, mis tavaliselt ilmnevad finantsaruandluse raamistike puhul (vt lõik 3 allpool) või võrreldes arvestusalaseid kokkuleppeid aktsepteeritavaks peetud olemasoleva finantsaruandluse raamistiku nõuetega (vt lõik 4 allpool).\n3. Aktsepteeritavate finantsaruandluse raamistike puhul ilmnevad tavaliselt järgmised tunnused, millest tulenevalt on finantsaruannetes esitatud informatsioon kasulik ettenähtud kasutajatele.\n(a) Relevantsus, mis seisneb selles, et finantsaruannetes esitatud informatsioon on relevantne majandusüksuse olemuse ja finantsaruannete otstarbe suhtes. Näiteks üldotstarbelisi finantsaruandeid koostava äriettevõtte puhul hinnatakse relevantsust selle informatsiooni mõistes, mis on vajalik laia kasutajateringi ühiste informatsioonivajaduste täitmiseks majandusotsuste tegemisel. Neid vajadusi täidetakse tavaliselt äriettevõtte finantsseisundi, finantstulemuse ja rahavoogude esitamisega.\n(b) Täielikkus, mis seisneb selles, et tehingud ja sündmused, kontosaldod ja avalikustatav informatsioon, mis võiks mõjutada finantsaruannetel põhinevaid kokkuvõtteid, ei ole välja jäänud.\n(c) Usaldusväärsus, mis seisneb selles, et finantsaruannetes esitatud informatsioon:\n(i) kus rakendatav, peegeldab sündmuste ja tehingute majanduslikku sisu, mitte üksnes nende juriidilist vormi ja\n(ii) annab tulemuseks põhjendatult järjepideva hindamise, mõõtmise, esitamise ja avalikustamise sarnastes tingimustes kasutamise korral.\n(d) Neutraalsus, mis seisneb kaasa aitamises sellele, et finantsaruannetes sisalduv informatsioon oleks erapooletu.\n(e) Arusaadavus, mis seisneb selles, et finantsaruannetes sisalduv informatsioon on selge ja kõikehõlmav ning seda ei saa märkimisväärselt erinevalt tõlgendada.\n4. Audiitor võib otsustada võrrelda arvestusalaseid kokkuleppeid aktsepteeritavaks peetava finantsaruandluse raamistiku nõuetega. Näiteks võib audiitor võrrelda arvestusalaseid kokkuleppeid IFRSidega. Väikese majandusüksuse auditi puhul võib audiitor otsustada võrrelda arvestusalaseid kokkuleppeid finantsaruandluse raamistikuga, mille on selliste majandusüksuste jaoks eraldi välja töötanud volitatud või tunnustatud standardeid kehtestav organisatsioon. Kui audiitor teeb sellise võrdluse ja tuvastatakse erinevused, siis otsustamine, kas finantsaruannete koostamisel kasutatud arvestusalased kokkulepped moodustavad aktsepteeritava finantsaruandluse raamistiku, hõlmab erinevuste põhjuste kaalumist ja seda, kas arvestusalaste kokkulepete rakendamine või finantsaruandluse raamistiku kirjeldus finantsaruannetes võiks põhjustada eksitavad finantsaruanded.\n5. Arvestusalaste kokkulepete kogum, mis on töötatud välja individuaalsetele eelistustele vastamiseks, ei ole aktsepteeritav finantsaruandluse raamistik üldotstarbeliste finantsaruannete puhul. Samamoodi ei ole vastavuse raamistik aktsepteeritav finantsaruandluse raamistik, välja arvatud juhul kui see ei ole teatud jurisdiktsioonides koostajate ja kasutajate poolt üldiselt aktsepteeritud.


Sajad tervisesõbrad alustavad tervisekilomeetrite kogumist - Jooksja\nTervisejooksjad Kadrioru pargis. Foto: SK Stamina\nTänavu 17. korda toimuv Tradehouse tervisejooksu ja -kõnni sari toob kokku sadu tervisesõpru, kes alustavad 24. aprillil Tallinnas Kadriorus ja 25. aprillil Vabaõhumuuseumis tervisekilomeetrite kogumist.\n„Tradehouse Ilukaubamaja jaoks on alati olnud oluline anda omapoolne panus ka ühiskonna jaoks. Oleme aastaid toetanud mitmesuguseid heategevus- ning kultuuriprojekte ja sponsoreerinud noortega seonduvaid algatusi ning sporti. Seetõttu on meil eriti hea meel, et oleme tervisejooksu ja -kõnni sarja tänavune nimisponsor,“ selgitas Tradehouse Ilukabamaja tegevjuht Laura Kuldkepp. „Usume, et liikumine teeb head ning tervisespordiga võib tegeleda igaüks. Eesmärk ei ole saavutada parimaid tulemusi, vaid muuta liikumine igapäevaseks osaks oma elust.“ lisas Kuldkepp.\nTradehouse tervisejooksu ja -kõnni sari pakub võimaluse kord nädalas sörkjooksu või -kõndi tehes kolleegide ja sõprade seltsis tööst puhata ning oma tervise eest hoolt kanda. Aprillist kuni septembrini toimub 21 kahepäevalist etappi. „2019. aastal toimuvad etapid rekordiliselt 19 erinevas kohas ja esimest korda sarja ajaloos on võimalik osaluskord kirja saada ka Helsingis“ kergitab saladusloori sarja peakorraldaja Stamina Spordiklubi eestvedaja Urmo Raiend ning lisab, et sel aastal on juurde tulnud ka urban ehk linnaetapp, mille raames läbitakse kultuurikilomeeter. Eelmisel aastal hästi vastu võetud vanalinna etapi raames on sel korral kavas korraldada ka karnevalijooks. Paljudes juba tuntud kohtades on uuendatud radasid ning tulemas on erinevaid teemaetappe.\nIgal etapil on start avatud kella 16.00-st ja rajale pääseb kuni kella 20.00-ni. See annab igale osalejale võimaluse ise valida, millal rajale minna. Finiš suletakse 20.30 ning septembris, kui õhtud muutuvad pimedamaks, suletakse start kell 19.00 ning finišisse peab jõudma 19.30. Ühe nädala sees on võimalik osalemiskord kirja saada kas kolmapäevasel või neljapäevasel etapipäeval.\nSarjaga liitumiseks on vaja moodustada nelja- või viieliikmeline tiim. Registreerida saab ka üksikosalejana. Kõik osavõtjad saavad isikliku ajavõtukiibi, mis fikseerib nende stardi- ja finišiaja ning osaluskorra. Tervisekilomeetrite kogumise motiveerimiseks on sarja 17. hooajal osalejatele ette nähtud mitmeid väärtuslikke auhindu. Parim tiim saab reisikinkekaardi väärtuses 3000 eurot. Sellele auhinnale pretendeerivad võistkonnad, kellel on kõige rohkem punkte. Igal etapil loositakse sarja partneritelt aktiivsemate osalejate vahel erinevaid auhindu. Liiklusummikute vältimiseks propageerib sari rattaga liiklemist ja etappidel on avatud ka Rademari rattaparkla. Kõigi vähemalt 10 korda rattaga etapile tulnute vahel loositakse välja jalgratas TREK.\nJuhul, kui mõnel etapil jääb osalemata, saab selle tasa teha teistel Stamina korraldatavatel rahvaspordiüritustel, milleks on Sinilille jooksud, Järvejooksude sarja etapid, Suple Sõtku Sörgi rahvatriatlonid ja Icebug Kõva Mehe Jooks. Eelmisel aastal osales sarjas üle 1500 inimese. Osalejad läksid rajale ühtekokku 21 684 korral, joostes ja kõndides kõikidel etappidel kokkuvõttes 101 628 kilomeetrit ehk 2,5 ringi ümber maakera. Uuel hooajal soovivad sarja korraldajad tuua veel rohkem inimesi joostes ja kõndides oma tervise eest hoolitsema.\nTradehouse tervisejooks ja -kõnd tutvustuse, juhendite ja registreerimistingimustega saab tutvuda: www.stamina.ee/tervisejooks ja https://www.facebook.com/Tervisejooks/


Õpilaste tagasiside - RATSUTAMISKUNST- HOBUSEGA HARMOONIAS\nMarelle (Valga): Olen suur Eda trennide fänn. Juba esimesel korral tundsin, et mõned baasteadmised ja istaku alustalad said täiendust. Ma olen küll kunagi minevikus noorte koondise tasemel võistelnud, aga mulle polnud ükski treener mõnd väga lihtsalt ja loogilist asja seletanud. Ehk, esimesest tunnist oli juba suur abi. Sain rahulikult oma hobustega edasi nokitseda ja Eda öeldud nõuanded kõrvus kaasas. Ausalt, tunnen, et olen nendest trennidest abi saanud ning enda hobustega parema kontakti saavutanud ja kindlasti on mu istak paremaks arenenud. Igal võimalusel lähen Eda trenni ja tunnen pärast, et see oli õigesse kohta investeeritud raha. \nIris (Tartu): Eda trennid on ülimalt sisukad ning õpetlikud, igast trennist võtsin ma kaasa palju teadmisi ning harjutusi edasiseks tegelemiseks. Eda seletab kõike detailselt, pöörates suurt tähelepanu nii hobuse kui ka ratsaniku biomehaanikale. Kui tekib mingi küsimus või arusaamatus, siis Eda ikkagi suudab leida viisi kuidas kõike selgeks teha. Eraldi tahaksin ma esile tuua kasu istakutrennidest. Tänu Eda harjutustele, selgitustele ning nippidele olen ma enda istakuprobleemidest, mis olid mulle mitu aastat muret tekitanud, kas lahti saanud või selle suunas liikumas. Tunnen, et ka mu hobusele on trennid kasu toonud ning minu hobune Luna tundub hetkel palju rohkem motiveeritud ning lõdvestunud olevat. Eda suudab võrdsel määral pöörata tähelepanu hobusele ja ratsanikule ning saab suureks abiks olla nii ratsutamises kui ka maatöös. Peale Eda trenne hakkasin ma palju rohkem enda tegevusi ning vigu analüüsima ja enda kehakeelt korrektsemini kasutama. Eda trennid on väga inspireerivad ning ma saan otseselt jaotada tööd enda hobusega kui "enne ja pärast”.\nLili Kolberg (Lääne- Virumaa):\n"Olen käinud Eda trennides eelmise hobusega istakuõpet saamas ning praegusega maatööd tegemas. Trennid on olnud väga õpetlikud ja sisutihedad. Eda seletab kõik alati "raku tasandil" lahti. Nüüd on mul on neljaastamine araabia täisvereline täkk, kes polnud minu juurde tulles just eriti käsitletud. Ta oli arglik ja ettearvamatu. Võiks öelda, et ma isegi veidi pelgasin tema äkilisust ja temperamenti. Eda maatöö trennidega olen suutnud ennast hobuse jaoks selgemaks teha ja seeläbi on meievaheline usaldus kasvanud hüppeliselt. Hobune on endiselt keeruline ja terav, aga samm-sammult ja Eda juhendamisel saab temast kunagi tundlik, kuid inimesele keskendunud ratsahobune! Eda on õpetanud mind hobust "kuulama" ja kehakeele abil hobusega "rääkima" nii nagu hobune sellest aru saab."\nEda väga põhjalik treener ning seda nii hobuse kui inimese osas, mida ju ongi vaja, kui tahta tõesti hobusega KOOStööd teha (versus suhtumine "Mina ütlen hobusele, mida ta peab tegema ja kui ta seda ei tee, siis on viga temas, et ta ei saa aru."). Edal on äärmiselt terav silm ning ta tunneb väga hästi hobuse ja inimese biomehaanikat. Samuti meeldib mulle tema sõbralik otsekohesus ja oskus asju läbi kujundite ja näidete selgeks teha.\n"Väga meeldiv koolitus. Sisutihe. Eda seletas kõige selgelt, samuti tegime palju praktilisi harjutusi."\n"Väga meeldiv koolitaja ja sain palju uusi teadmisi, mis aitasid enda vigu paremini näha."\n"Sain juurde uusi mõtteid, õppisin rohkem enda keha jälgima."\n"Väga tore koolitus, õpetlik ja kasulik! Sain palju häid nippe, kuidas paremini hobuse seljas istuda ja temaga ratsutada."\n"Koolitus pani rohkem mõtlema istaku olulisusele ja selle seotusele hobusele liikumisega."\n"Sain koolitusel vastuse paljudele küsimustele ning minu kehatunnetus muutus iga nädalaga üha paremaks. Oskan nüüd rohkem tähelepanu pöörata sellele, mida ja kuidas ma sadulas teen ning kuidas see hobust mõjutab."\n"Olen äärmiselt õnnelik, et sain osaleda sellel koolitusel. Sain nippe, kuidas jälgida oma keha ja mida tegema teisiti, et hobune paremini liiguks."\n"Koolitus oli väga sisukas, Eda oskas hästi seletada asju lahti."\nArma ratsatalu (Lääne-Virumaa) treener Mare Kalme:\n"Oleme juba alates 2015. aasta lõpust Edaga koostööd teinud, et oma tallis käivatele õpilastele jagada uusi teadmisi ja oskuseid. Kõik algas sellest, kui osalesin ise Eda koolitusel ja leidsin, et maatöö oleks suurepärane vahend meie talu hobustele (keda kasutame peamiselt õppehobustena ja turismis) leidmaks paremat tasakaalu ja töötamaks õiges asendis. Oma igapäevast tööd peavad hobused tihti tegema päris algajatega, mis on hobusele küllaltki raske just seetõttu, et märguanded on ebaselged. Käekõrval tööd tehes saan nad jälle tundlikumaks muuta ning seljas pole nii palju vaja käiagi (paljud ju väiksemad laste ponid). Meie õpilastele meeldib samuti Eda trennides käia, sest tunnid on väga huvitavad ja individuaalsed. Lapsed osalevad nii istakutrennides hobuse seljas kui ka käe kõrval, et mõista paremini hobuste käitumist ning enda kehakeelt. Grupid saavad alati ruttu täis ja uut trenni oodatakse suure huviga. Igal juhul jätkame oma koostööd, sest nii hea on näha, kuidas hobused seda tööd naudivad. Ning suured ja väiksed õpilased proovivad oma istakut ja märguandeid aina parandada ja täiustada. Lapsed õpivad mõistma, et ratsutamises on kogu aeg midagi õppida ja see on väga huvitav."\nKarine Rajasaar (Rapla vald):\nEda on käinud minu juures treeningtunde andmas 2016. aastast alates, mil tegin esimest tutvust ratsutamiskunsti, sirgsustreeningu ning maatööga. Seejärel olen nautinud iga hetke sellest teekonnast. Tunnen, et see on just see, kuidas tahan oma hobusega suhelda. Iga treening on sammuke lähemale kergusele hobuse liikumises ning minu teadlikusele oma keha suhtes. Edast õhkub jäägitut pühendumist ning ta teab alati, kui paljuks mina või hobune sel hetkel võimelised oleme. Igas treeningtunnis kordame üle kodutöö ning võtame ette järgmise ülesande. Eda juhendab harjutuste sooritamist taktitundeliselt, kuid konkreetselt ning annab ausat tagasisidet. Väikestest detailidest kasvab välja keeruline harjutus. Ootan iga uut tundi põnevusega ning harjutan hoolega kodutööd. Minu hobusest on saanud tundlik ja innukas treeningukaaslane, kes iga uue harjutuse võtab vastu kui väljakutse ning mille sooritamise üle ta uhke on.\n"Eda maatöö ja istakuõppe tunnid on olnud minu jaoks väga huvitavad ning arendavad. Ka minu tundlikule hobusele, kes agaralt kõikide asjade kohta arvamust avaldab, on selline lähenemine meeldinud. "\nInga Mear (Järvamaa):\n"Eda trenne sattusin ma võtma juhuslikult tänu sõbrannale, kes on klassikalise ratsutamiskunsti tulihingeline austaja ja praktiseerija ning väga entusiastlikult soovitas. Minu „hobusehullus” sai alguse siis, kui olin viie-kuue aastane. Ma ei ole kunagi tegelenud hobuspordi ega võistlemisega, vaid olen olnud 20 aastat tallimees. Niisiis, kuna pool elu on möödunud hobuste keskel, siis arvasin, et oskan ja tean... Nüüd ma muudkui avastan hoopis teistmoodi maailma koos hobustega: kuidas olla hobusele parem partner ning saavutada koostöö ja omavaheline harmoonia. Oleksin justkui nagu leidnud uue suhtlus- ja käsitlusmeetodi, mille läbi hobustest paremini aru saada ja ka ennast hobustele paremini arusaadavaks teha. Need trennid on õpetanud mind olema enda ja hobuse suhtes tähelepanelikum, kannatlikum ja hoolivam ja mis peamine, on avanud mu silmad nägemaks paljutki hobuse vaatenurgast."\nEda jäi mulle esmalt silma "Oma hobu" jaoks kirjutatud artiklitega. Hakkasin lugema tema blogi ja vaatama soovitatud viiteid. 2016 algul Eda läbi viidud istakuseminarid olid väga populaarsed, osalesin oli kasulik! Eda fänniks sain 2016 aprillis toimunud käekõrval tööd tutvustaval seminaril Sõbra tallis. Ühe osaleja vedas tema hobune kolm korda järjest maneežist välja ja Eda õpetas seejärel hobusele kombeid. Näitas leebelt, aga kindlalt, mis on lubatud ja mis mitte. Mind vaimustas kuidas ühe seminaritunni jooksul muutus „ülekäte“ lastud looma käitumine silmnähtavalt paremaks. Nägin kui olulised on õigel hetkel antud märguanded ja kuidas oskusliku järeleandmisega on võimalik hobusele stressivabalt õpetada, mida temalt oodatakse. Suve algul juhtunud õnnetuse järel ei saanud ma mõnda aega ratsutada ja hakkasin otsima võimalusi oma hobuse käekõrval treenimiseks. Esimesed tunnid õnnestus võtta Marius Schneideri seminaril kohatud Saija Autiolt 2016 sügisel ja nägin kuidas mu seni endasse sulgunud hobune hakkas Saijaga suhtlema … tahtsin ise ka sedasi osata ja asusin harjutama :) Mul on kogenud ja heade kommetega hobu, seadsin sihiks õppida harjutusi tegema nii, et neist oleks hobusele kasu ja meil oleks koos tore. Üksinda ilma treenerita pusimisse ma ei usu ja kui 2017 suvel kuulsin, et Eda on meie kanti tulemas, võtsin ühendust. Eda õpetab nii mind kui hobust ja jätab kodutöö, trennid on põnevad ja motiveerivad. Olen väga rahul ja plaanin jätkata kuni Eda jaksab ringi sõita ja trennipäevi teha.\nFoto autor: Anett Jaadla\nMarge Kaljuste (Järvamaa):\nOlen tegelenud akadeemilise ratsutamiskunstiga alates märtsist 2016. Alguse sai kõik sellest, et ostsin endale 4 aastase noore hobuse ning arvasin end olevat suuteline teda õpetama. Peale paari ebaõnnestunud katset temaga kontakti luua- või pigem teda ennast kuulama panna mõtlesin juba teisti ja otsustasin abi otsida.\nTeadsin, et minu sõbrad võtavad tunde Edalt. Kui Eda oli taas meie kanti tulemas, registreerisin ennast trenni võtma. Esimesest kohtumisest jäi mulle väga võimas mulje, Eda seletas asju lihtsas keeles ning ei andnud millegagi mõista, et saamatu olen. Nii hakkasin tasapisi pusima ja see tunne teha midagi koos oma hobusega on imeline. Kogu õpetatu /kogetu on andnud mulle enesekindlust ja innustanud alustatud teekonda koos oma hobusega jätkama.\nMarjeta Lumiste (Tartumaa):\n"Kui 2016 aastal sain endale oma esimese hobuse siis üsna pea sai selgeks, et päris omal käel ma oma hobusega suhtlemisega hakkama ei saa. Vähemalt mitte sellises kvaliteedis ja koostöös, mida ma tahtsin. Lahendust otsides ja Eda kodulehe leides, oli kohe selline õige sisetunne. Raamatutest ja youtube´i videodest võib küll vaadata harjutusi aga need ei aita sul näha ise ennast kõrvalt. Eda on aidanud mul näha väikseid detaile nii minu enda kehakeele kui hobuse omasid, mis on osutunud ülioluliseks. Teiseks meeldib mulle väga Eda paindlikkus ja taktitunne inimeste ja loomadega suhtlemisel. Ma tean, et ma võin julgelt oma muredest ja mõtetest rääkida ilma, et need saaksid halvakspanu või kuidagi negatiivset kriitikat. Pigem saavad neist toredad arutelud ja ühised lahenduste leidmised. Eda on selline haruldane treener, kellel on tugev nii praktika kui teooria nii inimeste kui loomadega suhtlemisel, ülipeen tunnetus ja sõbralik, hooliv suhtumine."\n"Olen tegelenud akadeemilise ratsutamiskunstiga alates oktoobrist 2015. Alguse sai see teekond läbi soovi teha midagi uut ja põnevat, midagi, mis ei keerleks ainult ratsutamise ümber, midagi, mis arendaks meid läbi maatöö.\nAlustasime nii tavalisest asjast nagu hobuse õige käsitlemine: tuli välja, et ei ole see nii tavaline midagi, need pisikesed halvad kombed, mis on mulle endale omaseks saanud nagu nt tirimine, olid ebavajalikud, kõik, mida vaja oli, oli väike, kuid konkreetne märguanne, mis toimis palju efektiivsemalt. Hakkasime tegema ka õiget kordetamist, kus on edasiviiv jõud ja tagasitoov jõud. Õppisin hobusega suhtlema läbi kehakeele, mitte läbi kordenööri, see oli pigem suunanäitaja. Hakkasime üksteist palju paremini mõistma, meie suhtlus muutus korraga nii palju kergemaks.\nEdasi liikusime LFS-i juurde [lühend inglise keelest: lateral bend- forward down- stepping under], see tegi silmad ette, mida peaks tähendama tegelikult tasakaalus hobune, see tõi välja ka põhilised vead, mida parandada. Vabatreening arendas samuti üksteise mõistmist. Õlad sees harjutus andis juurde tasakaalu ja keha kontrollimist läbi kergete märguannete, hobune sai end korralikult painutada. Just alustasime ka traaversi õppimisega. Samuti tegime algust ratsutamistreeningutega ning võin öelda, et vist alles nüüd hakkan aru saama, mida tähendab üks ,,hea istak”.\nMulle meeldib see koht, kuhu me oleme juba jõudnud ning olen elevil, mis meid veel ees ootab. Kõik, kes tahavad lahedat teekonna akadeemilise ratsutamiskunsti maailmas ette võtta, soovin teile kõige enam just kannatust ning nautige täiel rinnal hobusega koosveedetud aega."\nElerin Innos (Järvamaa):\n"Eda on käinud mind korra kuus juhendamas alates 2015. aasta juunikuust. Suviti palaval parmuhooajal, talvel põlvini lumes ja poris. Ilm pole vabanduseks. Tema trennides keskendume teadlikule hobukäsitlusele: kuidas suhelda oma hobusega dialoogi vormis, et mõlemad osapooled üksteisest mõistaksid. Õpin ka seda, kuidas treenida oma hobust käekõrval ja ratsutades, et ta oleks tugev, nõtke ning kergesti juhitav, kasutades eetilisi treeningpõhimõtteid hobuse tervist kahjustamata.\nEda trennis ei teki tunnet, et ma ei oska või mu hobune pole piisavalt hea. Ta lähtub nõuannete andmisel hetkesituatsioonist, ei nõua minult ja hobuselt seda, milleks me veel valmis pole. Kõige rohkem meeldib mulle see, et ta oskab hobust kuulata ja näha ning tänu tema tähelepanekutele avanevad ka minu silmad iga kord järjest rohkem.\nOlin eelnevalt ka iseseisvalt praktiseerinud maatöö harjutusi, kuid nüüd tagantjärgi mõeldes tegin neid harjutusi lihtsalt harjutustena: teadsin, et neid peab tegema- selleks et hobusega kontakti parandada- kuid tegin neid nagu korrutustabelit, ilma hobust tegelikult tähele panemata. Tänu Edale on minu ees avanenud hobusega suhtlemise täiesti uus dimensioon. Olen saavutanud oma hobusega suhtlemise, mis põhineb teineteise mõismisel, usaldusel ja koostööl. Mu hobuste silmad säravad ja see ongi kõige tähtsam!"\nKerli Kolberg (Harjumaa):\n"Olen väga rõõmus, et leidsin sellise inimese nagu Eda. Hakkasin otsima inimest, kes aitaks mul end hobustele paremini mõistetavaks teha, kui võtsime oma esimesed ponid. Mõlemad noored poisid, ratsastamata ja õpetamata. Pisike poni Killu oli alguses rohkem kahel jalal kui neljal :) Harjutasime käekõrval kõndimist ja lõpuks ka kordetamist, kuid sain aru, et miskit ei toimi- Killu jookseb lihtsalt hirmust ja ei saa tegelikult üldse aru, mida ma temalt soovin. Sain aru, et ma pean endale kedagi appi kutsuma, kes aitaks mul hobustega paremini suhelda. Minu jaoks on oluline, et õpetamine oleks loomale meeldiv protseduur ja kogemus ning, et toimuks loomulik suhtlemine loomaga. Kuigi Eda on meie juures käinud üsna vähe, olen temalt väga väga palju õppinud. See, kuidas ta suudab rahulikult suhelda nii hobuse kui inimesega, on suurepärane. Eda ei võrdle kunagi kedagi, vaid võtab just seda paari sellel hetkel nii nagu nad on ning jälgib arengut- igaüks on indiviid ja kõiki ei saa võtta ühe normi järgi. Ja just see mulle Eda puhul väga- väga meeldib, et ta muudab õppimisprotsessi meeldivaks nii hobusele kui ka inimesele. Loomulikult kõige selle juures on teadmised need, mida Edal samuti väga palju on ja mida ta lahkelt ka soovijatele jagab :). Iga kord mõtlen, kuidas see tund jälle nii ruttu läbi sai ja jään uut ootama. Olen väga tänulik, et Eda leiab aega meie juures käia ning korralda ka hobukäsitluse õpipäevi laiemale kuulajaskonnale."


Uusaastapidustuste käigus tekkinud konflikt tõi ühele osalisele kaela kriminaalsüüdistuse, kuid osapoolte kokkuleppel lahendatakse asi lepitusmenetluses.\n1. jaanuaril leidis aset vahejuhtum, mille eest sai Meelis Loik süüdistuse avaliku korra raskes rikkumises. Pidustuste käigus vägivalla ohvriks langenud naine tunnistas eile kohtus, et kuni selle vahejuhtumini oli mees tema jaoks täiesti võõras.\nMeelis Loigu nimel ei ole ühtki varasemat kriminaalkaristust ega väärtegu. Asi tuli kohtus arutusele üldmenetluse korras, kuid prokurör esitas kohtunikule 20. detsembril koostatud avalduse lepitusmenetluse kohaldamiseks, milleks olid nõusoleku andnud nii süüdistatav kui ka kannatanu.\nMeelis Loik vabandas tehtu pärast kohtusaalis viibinud naise ees ja avaldas kahetsust. Kannatanu ütles pärast kohtuistungit, et eelkõige oli kogu vahejuhtum ehmatav. “Kuressaare on tuntud kui hea turvaline linn, ent ometi võivad ka siin asjad käest minna. Hea oleks see nüüd selja taha jätta, sest kokkuvõttes pole mõtet asja nii pikaks venitada ja targem oleks see nüüd unustada,” lausus ta.\nKui lepitusmenetlus läbi läheb ja osapooled vaherahu sõlmivad, piirdub asi sellega. Kui kokkulepet ei saavutata, tuleb asja uuesti kriminaalkorras uurima hakata.


Emmeliina blogi: Uuele avatud\nJaanuar - see tühi kuu\nPead + katted\nAeg võtab kõik\nPisikese suured tööd\nElan hästi, kui ei võrdle\nMillegipärast, just sellise õige talveilmaga meenub see kooliajal õpitud luuletus. Ilmselt tuletab ta meelde väikest koolitüdrukut, kes armastas näärivaheajal koos sõbrannadega hobusemeeste peale hääletada. Ausõna! Alevisse meiereisse tõid lähedalolevate talude peremehed- loomapidajad piima hobustega. Ree peale oli visatud heinu, nende sees piimanõu ja kõike seda juhtis kasukaga ja kindlasti habemega (mis võib nüüd muidugi olla kunstlik liialdus) muhe onu.\nTuli vaid paksult riidesse panna, ikka villased retuusid alla ja paar paari dressipükse üksteise otsa. Siis veel sokid ja vildid või "hüvasti noorused". Otsa talvemantel või kasukas, mis kellelgi ja pähe "karvakas". See karvakas oli vahepealne moeüllitis, maksis mingi kümme rubla ja kõrvu sai külmal ajal alla tõmmata. No nagu mingi läkiläki moodsam variant.\nJa siis padavai meierei juurde. Aja parajaks tegemiseks võis aialt lumme hüpata ja mõõta, kes saab kaugemale või võistelda, kes julgeb ennast tagurpidi hange kukutada.\nKui piim ära antud tuli viisakalt juurde minna ja sõidule paluda. Mälestustes on kaks meest, üks sõitis ree ja teine saaniga. Saaniga oli vahvam, siis sai taga püsti seista ja seljatoest kinni hoida. Mõlemad talud olid mingi kolme kilomeetri kaugusel. Ega me päris lõpuni sõitnud, kui hobune hakkas suurelt teelt ära keerama, siis läksime maha ja hakkasime tagasi alevisse kõmpima. Küll oli külm, suust tuli rääkides auru ja telefonitraadid undasid. Seda undamist mäletan nii selgelt.\nTeine talverõõm oli soomikute ehk soome kelkudega kihutamine. Võis valida variante ja sõita kordamööda või ka üksinda. Kahekesi oli parem, sest siis sai vahepeal istuda. Keskkoolitüdrukutena käisime isegi seitsme kilomeetri kaugusel maarahvamajas peol. Soome kelkudega, ausõna. Kelgud peitsime enne peopaika kuusehekki. Ja see ei olnud sada aastat tagasi, vaid aasta oli 1972. Kel vedas, selle sõidutasid poisid öösel koju. Mina olen sellise pika soomekelgusõidu saanud.\nPostitaja: Emmeliina kell 11:04\nSildid: kolm sammu väljapoole\nKuhu küll need poisid jäid, mis on neist nüüd saanud...\n3. jaanuar 2010 14:58\nküll ükskord mõistad sa, küll ükskord mõõõõistad sa\n3. jaanuar 2010 15:20\nHuvitav. Just täna rookisin õues lund kui korraga lõi ninna mingi üdini tuttav lõhn. Ei läinud kaua kui taipasin et veidi sõnnikune hapukas aroom on hobuse lõhn. Lapsepõlvest veel ikka mäletan. Loogiliselt võttes vaevalt see lõhn reaalne sai olla. Eks ta ikka mälestuste maalt. Tükk aega seisin ja nuhutasin.\n3. jaanuar 2010 18:00\nV-August, nii ongi vist väga krõbeda külmaga. Aitab mälu teravdada mitte ei loiuta, nagu suvine leitsak. Igatahes olen taevale tänulik iga sellise lapsepõlvepildi eest.\n3. jaanuar 2010 19:21\nNaeran siin mõnusalt omaette.Alles see oli,aasta viimasel päeval,olles oma karukoopa äärses külas,avastasin,et vanadel kuuri ees päris kobe soomekas sõiduvalmis.Võtsin laenuks,mõtlesin,et hea surnuaial käia ja muidu talve nautida.Aga noorpõlves polnud ainult lumi paksem,vaid ka teise koostisega!!!!Selle talve lahtiaetud teedel oli selle riistapuuga päris raske liikuda,jalased vajusid lumme,kogu aeg kiskus vasakule,üldse ei liuelnud ega libisenud.Ja ühtegi poissi polnud isegi poe juures õlut joomas(suvel mõni veel on,aga kas ta kelku jaksaks lükata,vaevalt,sest kobedamad jäid ju peale koole linna).Nii et pool kilomeetrit enne kodu oleks sõiduriista heameelega kuuseheki taha lükanud,märtsikuuni,siis vist on lumised teed parajaks lihvitud.Küll sai pingutatud ja higistatud!\nAga endistele poistele meenutuseks-vähemalt minu abikaasa külas oli nii,et suurtel poistel sobis soomekat kasutada ainult küngastest alla laskmiseks,võisteldi,kes kaugemale.Ja selleks lasti kelk alla,ise oldi poollamades-no nagu praegu mingi suure spordi kelguala.Aga vanemad ei tohtinud sellist ekstreemsporti näha,sest soomekas oli ikkagi tarbeese!\n4. jaanuar 2010 00:29\nproua Päevalill kenasti kommenteerimas ja veel nii toredat juttu jutustamas. Muuseas, Vaala keskuses maksis soomekas mingi tuhatkaksada raha. Aga see, et et lumi oli vanasti suhkrusem, no see pole meie vanuses vist enam uudis:P\n4. jaanuar 2010 10:41\nKõigega nõus. Samad tunded, samad mälestused, samad mõtted.\nSee ongi blogides vahva, et leiad hingesugulasi.\nKõike head, Emmeliina!\n4. jaanuar 2010 14:22\noi, Helle, oled vahva pildikese lisanud. Uuel aastal uue hooga!\n4. jaanuar 2010 14:49\nOli soomekas linnapiigadelegi tuttav sõiduriist, poes ja turul oli sellega päris hää käia. Ja just alles nägin ühte papit seda lükkamas siin, tal veel vanast ajast alles...\nMinju oma paarkümmend aastat tagasi laiali lagunenud, oma lapsi olen sellega veel sõidutanud...\nAga head uut aastat kah!\n5. jaanuar 2010 01:24\naitäh Kukupai, minu ema käib praegugi soome kelguga poes. ütleb, et hea tugi ikka ja on kuhu peale kott panna.\nise vist ei oskaks enam ;P\n5. jaanuar 2010 10:01\nKallis Emmeliina! Olin pisarateni liigutatud minu armast luuletust sinu blogist lugedes. Mina lugewsi seda esimest korda mitte vanemana kui 6 aastat. See oli oi kui palju aega tagasi. Pealegi oli see esimene luuletus, mille ma pähe õppisin. Nii ilus pilt! Nägin seda hiljem palju kordi unes. Nüüd rõõmustan, et mõnele teiselegi see meeldib.\n10. jaanuar 2010 13:21\nTere Anu, oled mul siin uue aasta esimene uus lugeja. Kena, et meeldis ja mis kõige tähtsam - vanu mälestusi ellu äratas!\nKiikan nüüd ka sinu elamisse - olemisse.\n10. jaanuar 2010 14:21


Linnameeskond naasis viigipunktiga - Järva Teataja\nLinnameeskond naasis viigipunktiga\n20. juuli 2019, 8:43\nPaide Linnameeskond mängis Premium liiga 20. voorus 1:1 viiki tiitlikaitsja ja Meistrite liiga mängudes head minekut näitava Nõmme Kaljuga. Kuigi esindusmeeskond sõitis reede õhtul pealinnas peetud kohtumiselt koju viigipunktiga, näitasid nad, et suudavad arvestuslikult ja ohtlikult mängida top tiimiga.\nOodatult algas tabeli võrdsete omavaheline kohtumine Hiiu kunstmurustaadionil võitluslikult. Avapoolajal haaras kiirelt initsatiivi Paide, kes asus Kaljut domineerima ja kiiret väravat otsima. 21. minutil kandis otsing vilja ja Paide viis kohtumist 1:0 juhtima Ander Ott Valge. Kuigi avapoolajal tekitas Paide veel võimalusi, jäid need kahjuks realiseerimata.\nTeisel poolajal asus Kalju Paidet rohkem survestama ja tekitas rohkelt ruumi ohtlikeks momentideks. Kuigi Paide püsis ja proovis omakorda lahti muukida Kalju kaitseliini ja väravat, sai otsustava tabamuse kirja Sander Sinilaid, kes seisu 77. minutil õnnetust omaväravast viigistas.\nKohtumise viimastel minutitel oli mõlemal meeskonnal võimalus lüüa võiduvärav, ent 1:1 viik jäi sellest kohtumisest igati rahuldavaks. Paide jätkab 40. silmaga tabelis kolmandal real, edestades sama punktiarvuga Kaljut.\n26. juulil võõrustab Paide koduväljakul Tartu Tammekat. Kohtumine algab kell 19.30.


Kuidas jaapanlased parandasid hiiglasuure augu keset linna ainult ühe nädalaga - Eesti Päevaleht\nKuidas jaapanlased parandasid hiiglasuure augu keset linna ainult ühe nädalaga\nFukuoka neeluauk 8. novembril... ... ja sama koht täpselt nädal hiljemFoto: AP/SCANPIX\nElu vajab elamist ja töö tegemist, isegi kui juhtub ootamatu katastroof või loodusõnnetus.\n8. novembri varahommikul tekkis Jaapani Fukuoka linnas Hakata raudteejaama naabruses paiknevale tiheda liiklusega tänavale ootamatult hiiglasuur neeluauk. Tegemist oli pigem õnneliku õnnetusega, sest teadaolevalt ei saanud keegi viga.\nKuid looduse kaela selle teket ajada ei saanud. Viga tehti metrooliini pikendust maa all edasi süvendades, kuni äkitselt olid maa-alused tööd korraga kõigi näha – maapinna vajumisest tekkis ligemale 15 meetri sügavune ja 30- ja 27-meetriste külgedega auk.


MURIK – 25.10.2019 | Kasside Turvakodu\nMURIK – 25.10.2019\nKui me esimest korda Murikuga kohtusime, tundus kassipoiss üks vaikne ja vaga karvapall. Aga nagu öeldakse: “Vaga vesi, sügav põhi…”. Tänaseks on saanud Murikust üks turvakodu juhtivaid jõude ning ilmselt pole kedagi, kes sellele vastu vaidleks. Teda jagub lihtsalt kõikjale – teiste kassidega mängima, inimest rõõmustama, nõusid pesema, liivakaste koristama ja isegi kilekoti sisu inspekteerima. Murikuga võib kindel olla, et teie vahel küll saladusi olema ei saa, sest tema topib oma nina igale poole! Tõeline kassidetektiiv!\nNüüd on otsustanud detektiiv Murik hakata ajama kadunud kodu jälgi. Ta teab küll, et kuskil peab olema ka tema jaoks üks soe kodu ja hooliv pererahvas, aga seni pole ta veel neid kohanud. Murik teab, et selles kodus võiks olla natukene rohkem rahvast: seal võiks olla neid veidi väiksemaid kahejalgseid, kes oma koolitükkide vahepealt sooviksid Murikut lõbustada, õhtuti koos Murikuga ühest toast teise jookseksid ning hilisõhtul voodisse pugedes Muriku kaissu võtaksid, kassikest pea pealt musitaksid ning ütleksid: “Murik, sa oled mu parim sõber!”.\nJah, vot sellisest kodust unistabki meie krapsakas Murik. Kui Sinu peres on kooliealisi lapsi, kes igal hommikul ja õhtul söögilauas õhinal ühest nurrumootorist unistavad, siis suure tõenäosusega on see just meie kassdetektiiv Murik, keda nad igatsevad!\nMurik on kastreeritud, kiibitud ja vaktsineeritud. Turvakodus ootab uut kodu alates 27.08.2018.Murik jõudis turvakodu hoole alla Tallinna varjupaigast. Murik on olnud kodukass, tema omanik leiti ka üles peale varjupaika sattumist aga kahjuks ei soovinud ta kassi tagasi.\nVaata videot Murikust siit