Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine ja kaasamise hea tava\nEile saime Postimehe kaudu teada, et haridusministeeriumis on kooskõlastatud koolieelse lastesutuse seaduse muutmise eelnõu, milles sätestatakse mitmete teiste riikide eeskujul nüüd ka meil laste arv täiskasvanu kohta lasteaiarühmas. Kuidas on toimunud erinevate huvirühmade kaasamine ja diskussioon seaduse muudatuste üle? Millised võiksid olla võimalikud muudatused?\nKoolieelse lasteasutuse seaduses on kavas sätestada täiskasvanute ja laste suhtarvud. Näiteks sõimerühmas võib olla maksimaalselt 8 last, aiarühmas maksimaalselt 12 ja liitrühmas kuni 10 last täiskasvanu kohta.\nKohaliku omavalitsuse poolt kinnitatud lasteasutuse töötajate koosseis ja lasteaia töökorraldus peab tagama, et aktiivsel õppe- ja kasvatustegevuse ajal, sh laste õuesoleku ajal, on rühmas korraga tööl ja tegeleb lastega vähemalt üks õpetaja ning üks õpetajat abistav töötaja.\nNiisiis... toimunud on arutelud, kuidas muuta seadust, kusagil on arutatud....\nKes otsib see leiab... kus need arutelud siis toimusid? Mina pole midagi märganud, kuigi loen Õpetajate Lehe alushariduse lehekülgi lolli järjekindlusega (ja krtiseerin neid diskussiooni puudumise pärast).\nIlmunud on siiski vähemalt üks artikkel Liisa Pakostalt (Lastevanemate Liit, riigikogu kultuurikomisjon ja IRL) pealkirjaga "Lasteaiad - kas ja kuidas muuta seadust?" 28. oktoobril 2011.\nRiigikogu ja haridusministeeriumi koostöös on praegu ülevaatamisel, kas ja mida muuta koolieelse lasteasutuse seaduses (edaspidi KLS). Kui osa muudatusi on kõikidele teemast huvitatutele tundunud nii vajalikud kui ka lahendusena mõistlikud, siis mõne probleemi lahendusvariandid on tekitanud elavamat arutelu. Sestap ongi mõttekas laiema ringi käest küsida, kuidas lahendaksite olukorda teie ning millistest muudatustest hoiduksite. Kirjeldan mõningaid muresid ja nende võimalikke lahendusvariante.\nMillised teemad siis tekitasid Liisa Pakosta arvates küsimusi?\nI Kuidas suuta pakkuda vajalikul arvul kohti, sest lastel on selleks ju seaduse järgne õigus. Sellele küsimusele ilmselt lasteaiainimestel vastust ei ole. See küsimus on eelkõige kohalike omavalitsuste juhtidele.\nII Millised peaksid olema rühmad?\nLaste arv rühmas ja täiskasvanute osakaal nende kohta kõiguvad nii Eestis kui ka Euroopas. Ühel nõul ollakse selles, et mida vähem on lapsi ühe täiskasvanu kohta, seda parem. Samal ajal tuleb arvestada lapsele sobivaima arengukeskkonnaga – see eesmärk on väga jäiga rühmamoodustamise poliitikaga vastuolus.\nMida teha? Eesti eesmärk oleks olemasolevgi seadus paremini tööle saada, muutmata suhtarvusid (KLS p 6 ja 7). Selleks on mitu võimalust. Näiteks võiks rühma suuruse reguleerimise asemel piirata seda, mitu last maksimaalselt tohib rühmas ühe täiskasvanu kohta olla. Kui rühmas peaks praegu olema korraga nii õpetaja kui õpetaja abi, teeb see tavarühmas kuni kümme last ühe täiskasvanu kohta.\nTegelikult ei saa ma üleüldse isegi aru, mida Liisa selle alalõiguga öelda tahab... Mis see Eesti eesmärk siia puutub? Miks Eesti peaks tahtma mitte muuta suhtarvusid? Vastupidi, Eesti peaks just tahtma suhtarvusid muuta lastele soodsamas suunas... milleks muidu seadust muuta?\nIlmselt siit olekski pidanud diskussioon jätkuma... aga igatahes Õpetajate Lehe veergudele pole arutelust seaduse muudatuse teemal järgneva kahe kuu vältel ridagi jõudnud.\nEesti Lasteaednike Liidu lehelt viiteid toimunud aruteludele ei leia. Samamoodi ka Eesti Haridustöötajate Liidu lehelt, kes esindab päris suurt hulka meie alushariduspedagoogidest. Lisaks on meil olemas ka Eesti Alusharidusjuhtide Ühendus, aga selle kohta ma üleüldse veebist viidet ei leia.\nPika sobramise peale leian HTM dokumendi, mille nimi on "Kaasamise tööplaan"\nSeaduse muudatuse läbirääkimiste eest vastutab Tiina Peterson\nTiina.peterson@hm.ee tel 7 350 114\nKuna mul sellele dokumendile siit linkida ei õnnestu, siis teen väljavõtte olulisemast infost.\n- Keda selle eelnõu vastuvõtmine mõjutab? (vihjeks - lapsed!!!!!)\n- Mis selle eelnõu vastuvõtmisel muutub?\nLapsevanemad, koolieelsete lasteasutuste juhid ja töötajad, kohalikud omavalitsused.\nSätestatakse erivajadusega lapse õppe- ja kasvatustegevuse korralduse erisused, vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine ning hädaolukorra lahendamine lasteasutuses.\n- Millal algab eelnõu (kavandi) koostamine?\n- Kes koostamisel osalevad?\nEesti Lasteaednike Liit, Eesti Alusharidusjuhtide Ühendus, Eesti Eripedagoogide Liit, Eesti Eralasteaedade Liit, Eesti Linnade Liit, Eesti Maaomavalitsuste Liit, Sotsiaalministeerium, Siseministeerium, Politseiamet, Päästeamet\n- Millal toimub huvirühmadega konsulteerimine?\nMillal avaldatakse eelnõu osalusveebis?\nvastust ei ole\nMillal kooskõlastatakse eelnõu eÕiguses?\nTiina, aga kus on lapsed, lapsevanemad ja eksperdid?\nPlaanis on unustatud mainida lapsi kui neid, keda see seadus mõjutama hakkab ja kaasata lastekaitse liitu ja lapsevanemaid. Seega on laste ja nende vanemate õigused kavandis täiesti kaitsmata! Kuidas on kaasatud eksperdid - need, kes on uurinud olukorda lasteaedades ja saaks teha teaduslikult põhjendatud ettepanekuid? Eestis on lasteaedade kvaliteediküsimustega aastaid tegelenud nt Tiia Õun Tallinna Ülikoolist. Kas tema oli kaasatud?\nSelgub, et eelnõu aruteludesse on kaasatud vähemalt kaks teised minu poolt eelnevalt nimetatud osapoolt ja ka nt eralasteaiad. Vaikselt ja targu on toimunud diskussioon. Huvitav mida osapooled oluliseks pidasid? Kust seda teada saada?\nEraldi punktina, mida soovitakse seaduse muudatusega tagada on mainitud:\nlaste vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine\nAjalugu näitab, et teema on ülimalt aktuaalne ja peab saama lahenduse. Liisa Pakosta artikli ja haridusministeeriumi ametniku käsitus näib siiski oluliselt erinevat.\nMiks on lasteaiaõpetajate ja alusharidusjuhtide esindajad olnud eelnõu kavade tutvustamisel hiirvaiksed? Kuigi peale Lasnamäe lasteaias toimunud traagilist juhtumit on kogu Eesti avalikkusele selge, et samamoodi lasteaias jätkata ei saa?\nMul on kahju, et lasteaiaõpetajad ja -juhid on enda ja laste õiguste kaitsel niivõrd tagasihoidlikud. Tulemuseks ongi lasteaedade muutumine ühiskonna ääremaaks. Tallinna linna näide on ilmekas, sest isegi kui laps on saanud õnnetult surma, ei murdu meie linnaisad, vaid jätkavad jultunud järjekindlusega lasteaedadele eraldatavate summade kärpimist.\nLasteaiaõpetajad ja lasteaiajuhid ühinege ning hakake iseenda ja laste õiguste eest jõulisemalt seisma, aitab norutamisest! Tehke oma seisukohad avalikuks!\nTulles tagasi seaduse muudatuse juurde. 8 last sõimes täiskasvanu kohta on kaugelt liiga palju. Normaalne on pea poole vähem ehk kuni 5 last. Selline suhtearv on kehtestatud näiteks sotsiaalministeeriumi haldusalasse kuuluvale lapsehoiuteenusele. Igaüks, kes on väikeste lastega elus kokku puutunud, saab aru, et kuni kolme aastastele lastele ei piisa, kui kusagil eemal on täiskasvanud inimene. Sellises vanuses lapsed vajavad väga suurt tähelepanu ja hoolitsust. Kuni kolmanda eluaastani toimub intensiivne areng ja täiskasvanu jagamatu tähelepanu on lapse arenguks hädavajalik.\nMuudatusettepanek selle praegusel kujul on mõtetu, sest juba täna on rühmas põhimõtteliselt kaks täiskasvanut, kes lastega nö tegelevad (kuigi üks pidevalt koristab on ta ju ikkagi enamus aega lastega samas ruumis). Kuidas tagatakse sellisel moel jätkates lastele hädavajalik füüsiline ja vaimne turvalisus? Just selle eesmärgiga ju muudatusi teha tahetakse või kuidas?\nLeian, et vajame laiemapõhjalist arutelu varajaste kasvatuse teemadel. Lastele vääriliste kasvutingumuste loomine lasteaias peab olema kogu riigis prioriteediks (viide Lapse õiguste konventsioonile)! Lisaks lasteaiaõpetajate ja abiõpetajate palkadele on hädavajalik suurendada täiskasvanute arvu lastegrupis.\nKindlasti tuleb tagada, et lasteaiarühma ruumi suurus peab vastama tervisekaitse nõuetega kehtestatud määrale. Lisaks ruumile on laste füüsilisele ja vaimsele turvalisusele oluliseks mõjuriks müratase ruumis. Tänasel päeval on see paljudes rühmades kordades ületatud. Laste ja kasvatajate kuulmise sihipärasele kahjustamisele tuleb kiiresti piir panna!\nTiina Peterson, soovin jõudu ja jään ootama, millal kaasatakse tänaseni kaasamata esindusorganisatsioonid ja jõuab seaduseelnõu e-õiguse portaali kodanikele kommenteerimiseks. http://eelnoud.valitsus.ee . Palun informeerige sellest kindlasti ka avalikkust!\nLoe ka värskemat postitust septembrist 2012 pealkirjaga:\nKes vastutab lasteaialaste elude eest, kui vanemad on tööl?\nAvalik-õiguslikust meediast ja streigist...\nUngari riigitelevisooni töötajad jätkavad näljastreiki. Põhjuseks on valitsuse aina tugevnev tsensuur ja kontroll uudistes avaldatu üle. Loe pikemalt eilsest "Washington Posti" artiklist\nHungarian state TV employees continue hunger strike, say management restricting news coverage.\nKuidas on avalik-õigusliku meedia olukord Eestis? Viimane suurem skandaal, mis lahvatas rahvusringhäälingust puudutas IRLi elamislubade afääri. Sellega seotud meedia avaldustest kirjutasin eilses blogipostituses "Kas meie valitsus on julgeolekurisk?"\nPealtnägija ajakirjanikud tegid ära tohutu töö. Mihkel Kärmas ja Rasmus Kagge avaldasid oma uurimustöö tulemusena kogutud info ka ülevaateartiklis, mis ilmus 30. novembril pealkirja all "Eesti isamaalised poliitikud hangivad Vene miljonäridele elamislube"\nTulemusena lahvatas skandaal, mis tekitas IRL mainele ilmselget kahju ja pani rahva küsima, kas valitsuskoalitsioonis olevad ministrid on ikka oma kohti väärt.\nVastusena kujunenud kriisile lasi ERR eetrisse Jaanus Rahumäe kui julgeolekueksperdi, kelle arvamus avaldati 6. detsembril.\nRahumägi ütles ERR-i uudisteportaalile, et IRL-i poliitikute tegevus elamislubade vahendamisel reaalset ohtu julgeolekule ei kujutanud, kuid üldprintsiibis on selge, et elamislubadega kauplemine ei ole aktsepteeritav.\nKüll aga oli Rahumägi veendunud selles, et ükski minister tagasi astuma ei peaks, sest see oleks julgeolekurisk. "Igasugune valitsuse kõigutamine on julgeolekurisk..."\nViimase lausekatke avaldasid uudisena KÕIK suuremad meediakanalid Eestis sh kõik avalik-õiguslikud meediakanalid.\nSeega on näha, et avalik-õigusliku meedia mõju oli siin kahetine.Ühest küljest avaldati petuskeem, teisest küljest mõjutati inimesi uskuma, et valitsus PEAB jääma.\nSamas on küllalt julgeolekueksperte, kes on varem ERR öelnud, et just korrumpeerunud ametnik on julgeolekurisk. vt uudist taaskord Kärmaselt aprillist 2011 "Heldna: korrumpeerunud ametnik on julgeolekurisk."\nJulgeolekuekspert Johannes Kert andes intervjuu BNSile jaanuaris 2011 mainis koguni, et Eesti suurim julgeolekurisk on korrumpeerunud valitsus. Nagu teades ette aasta hiljem Kärmase ja Kagge saates rahvale selgunud skandaalist, kus peategelasteks just Kerdi kardetud Venemaa allmaailm ja Eesti Valitsuse tipppoliitikud.\nTäpselt aasta varem avaldab ERR intervjuu Johannes Kerdiga, mille pealkirjaks on hoopis "Kert: meie suurim julgeolkurisk on vähene patriotism." Kahjuks ka sellele intervjuule ja eksperdile aasta hiljem uudiseid tehes viidata ei taheta.\nMina ei ole ei meedia ega ka julgeolekuekspert, ometi tekib palju küsimusi meie avalik-õigusliku meedia usaldusväärsuse kohta.\nÕpetaja Lehe näitel võib väita, et on maksumaksja ühiskassast rahastatavaid väljaanded, millel on ministeeriumi poolt juhendatud väga täpselt määratud agenda. Ühest konkreetsest näitest Õpetaja Lehega seoses olen veidi pikemalt kirjutan oma blogipostituses, mille pealkirjaks küsin: "Kas Õpetajate Leht on õpetajate häälekandja?".\nMeedia usaldusväärsusest olen kirjutanud ka seoses OECD uuringute andmete tõlgendamisega. Selle näite puhul oli ERR avaldatud uudis võetud otse haridusministeeriumist.\nSamamoodi olen täheldanud ka mitmel teisel puhul, et haridusministeeriumi uudised lastakse sageli eetrisse koos vastavate skeemidega, mis on ilmselt saadud otse ministeeriumiametnikelt, kommentaare õpetajatelt, lastevanematelt, õpetajatelt või teistelt seotud osapooltelt ei küsita ega kajastata.\nNäitena sobib Jaak Aaviksoo ja haridusministeeriumi uudis gümnaasiumide vähendamiskavast. Uudist vaadates tundub juskui oleks ETV uudisteprogramm osa HTM avalike suhete meeskonnast...\nKui Harjumaa õpetajad tegid novembris haridusministrile ametliku umbusaldusavalduse, avaldas selle teate uudisena vaid Õhtuleht. Ülejäänud meedia k.a. avalik-õiguslik meedia vaikis sündmuse maha. Juhtus nagu ikka, mida pole AK-s näidatud, seda polegi justkui nagu kunagi olnud.\nKas meil on üldse probleem? Ehk peakski meie avalik-õiguslik meedia suutma kodanikele teada anda ministeeriumite saavutustest ja edastama valitsevate erakondade informatsiooni.?\nMeedia ja kommunikatsiooni doktor Jõesaar Andres kirjutab avalik-õigusliku meedia rollist alljärgnevalt:\nMilleks üldse on tarvis tagada tugeva avalik-õigusliku meedia olemasolu ja areng? Selle küsimuse vastuse teoreetilise raamistiku annab avaliku sfääri kontseptsioon (Habermas 1962; 1997). Avalik sfäär on avaliku mõttevahetuse areen, kus toimuvad debatid kujundavad avalikku arvamust, kutsuvad esile uusi ideid. Avalik sfäär peab toimima avalikust huvist lähtudes. McQuail (2010) tõdeb, et avaliku sfääri kvaliteet sõltub meedia kvaliteedist. Avalik-õigusliku meedia ülesanne on teenida avalikku huvi. Et seda teha, peab avalik-õiguslik meedia olema kvaliteetne, üldusele huvi pakkuv, ühiskonna arengule kaasa aitav diskuteerija, ideede ja mõtete vahendaja, oluliste küsimuste esitaja, erinevate huvirühmade huve silmas pidav ühiskonnas toimuva reflekteerija.\nMillal alustavad meie avalik-õigusliku televisiooni uudistetöötajad ja "Õpetajate Lehe" ajakirjanikud näljastreiki? Või toimub kodanike infoväljaga manipuleerimine nii sujuvalt ja igapäevaselt, et ERR töötajad ja Õpetajate Lehe ajakirjanikud pole ise probleemist veel arugi saanud?\nKas meie valitsus on julgeolekurisk? II\nTänases Postimehes väidavad Carri Ginter ELi õiguse dotsent ja Allar Jõks endine õiguskantsler (2001–2008), et eurokriis on vaikimisi ka põhiseaduskriis.\nValitsejate "õigustus, et erakorraline aeg nõuab kiireid otsuseid, meenutab Eesti iseseisvuse jaoks saatuslikke aastaid möödunud sajandist."\nJah, selline tunne ka minule riigikogu arutelusid ja ajalehe artikleid eemalt vaatlejale, jäänud. Ajalugu justkui läheks kordusele. Esiteks on vaikiv ajastu oma priiskamise ja ebaõiglusega ja siis järgneb teadagi mis...\nHea, et jätkub hulgaliselt arutlejaid, ajad on ju ikkagi teised. Inimesed on informeeritumad ja kodanikuühiskond vast samuti tugevam kui tol ajal.\nTulles tagasi kaasaega. Teen väljavõtteid tippjuristide täna avaldatud tekstist:\n"Ülemkogule suundunud peaminister väljendas Delfile, et Eestit Brüsselis lähipäevil tehtavad otsused eriti ei eruta."\nMinu arvates on peaministri selline arvamus ja käitumine omamoodi sümptomaatiline. Meil ei ole vaja olla kursis ei kriisi üksikasjade, EFSF tausta, võimalike edasiste tegevusplaanide ja veel jumal teab millega. See siis on see infokaitse praktikas, näib mulle.\nJõks ja Ginter leiavad, "et eurokriis tuleb lahendada. ELi aluslepingute muutmine või süvendatud koostöö valitud riikide vahel toob lauale tõsiseltvõetavad õiguslikud ohud. Kaalukausile võivad seejuures sattuda lojaalsus põhiseaduse aluspõhimõtetele ja rahaliidu tõhusus. On oluline vahe, kas Eesti võtab endale kohustuse eelarvet tasakaalus hoida või hakkab Brüsseli ametnik meie eelarvesse muudatusi tegema.\nEsitatud seletus on küll tavalisele juura kaugele inimesele ilmselt raskelt mõistetav, kuid soovitan siiski süveneda!\nNäiteks selgub artiklist, et "Kui rahvas 2003. aastal toetas ELiga liitumist, hääletas ta ka põhiseaduse täiendamise seaduse poolt (PSTS), mille kohaselt «Eesti võib kuuluda Euroopa Liitu, lähtudes Eesti Vabariigi põhiseaduse aluspõhimõtetest. Eesti kuulumisel Euroopa Liitu kohaldatakse Eesti Vabariigi põhiseadust, arvestades liitumislepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi».\nKui rahvas hääletas selle poolt, ei teadnud nad, et ühtlasi anti valgele paberile allkiri ka edaspidisteks ELi reformivateks lepinguteks. PSTSi algatajate nimel kinnitati riigikogus: «Selleks et täiendav leping kehtima saaks hakata, peab Eesti muutma täiendavalt põhiseadust ja saab seda teha üksnes rahvahääletusel.\nSeega, oht, et põhiseaduse täiendamine tooks kaasa olukorra, kus riigikogu või valitsus saaksid blankovolituse ilma rahva osaluseta nõustuda Euroopa Liidu järgnevate lepingutega, on põhjendamatu ja selline väide ei vasta tegelikkusele.» Samas on riigikogu rahva osaluseta heaks kiitnud nii ELi põhiseaduslepingu kui ka Lissaboni lepingu."\nMinu arvates väidavad nad selles artiklis, et riigikogu võib olla ületanud oma volitusi kirjutades Eesti rahva nimel alla kõikvõimalikele EU dokumentidele. Samas hoiatades, et kui selline käitumine jätkub, siis võib tulemuseks olla meie iseseisvuse ja vabaduse lõpp, ilma et me ise sellest arugi oleksime saanud...\nTuleb veenduda, kas lahendus peitub põhiseaduses või tuleb küsida Eesti rahvalt luba muuta põhiseadust. Riigiõiguslik debatt tugevdaks demokraatiat kindlasti enam kui DASA.\nEesti on ELi õiguse ülevõtmise tšempion. Nii kiitsime muretult heaks ELi põhiseadusliku lepingu, mille prantslased ja hollandlased tagasi lükkasid. Lissaboni leping kinnitati riigikogus peaaegu sisulise aruteluta. Ekspertide kohtumine põhiseaduskomisjonis kestis napilt üle tunni. Võrreldes kavandatavate muudatustega oli Lissaboni leping lapsemäng. Ka Rait Maruste möönis, et võlakriisi lahendamine on jõudnud põhiseadusliku kriisi lähedale ja vajalik on riigisisene arutelu (EPL 9.12).\nVõib tekkida pettekujutelm, et toimuv ongi ainult poliitiline küsimus. Juristidel on aga hea komme tuletada meelde, et ühiskond ei põhine üksiklahendustel. Euroopat ja Eestit valitsev lõputu pragmatism põrkub varem või hiljem pikema perspektiiviga. Ühiskonna aluseks on põhimõtted.\nPõhiseadus elab, kuni seda järgitakse, ning areneb, kuni seda uuritakse. Tegevusetuse tagajärjel lakkaks meie põhiseadus olemast usaldusväärne, vahetult kohaldatav ja üheselt mõistetav juriidiline dokument. Kui me ühel hommikul ärkame Euroopa Ühendriikides, siis soovime, et see oleks vähemalt rahva teadlik valik, mitte kogemata juhtunud äpardus," hoiatavad Ginter ja Jõks om artiklis.\nKirjutasin paar tundi tagasi siia blogisse sissekande, mille pealkirjas küsisin, kas meie valitsus on Eestile julgeolekuriskiks? Ginteri ja Jõksi tsitaate nüüd juba kolmandat korda üle vaadates, pean möönma, et ilmselt ei ole mina ainuke, kes selle järele tänasel päeval küsib...\nKas meie valitsus on julgeolekurisk?\nKuidagi liiga sageli lükatakse avalikkusele hirmutuseks ette väide, et mingi konkreetne asi on Eestile julgeolekuriskiks. Sõna julgeolekurisk on meie poliitilises diskursuses hakanud elama oma elu, kandes endas seletust kõikidele valitsusele ebameeldivatele teemadele ja küsitava väärtusega selgitustele.\nMinu arvates algas kogu see hirmutamise ja vaigistamise teema Jaak Aaviksoo artiklist „Infokonfliktid ja enesekaitse“, millest on räägitud juba alates selle ilmumisest.\nJulgeolekuriskile viitas ka SDE Nestor, kui püüdis põhjendada EFSF eelnõu toetamist riigikogus. Ometi oleks olnud loogiline eeldada just sotsidelt tasakaalustatud diskussiooni loomist avalikkusega. Ei. Mindi hirmutamise teed ja sellega kahjuks kaotati demokraatlikke väärtusi kõrgelt hindavate valijate silmis usaldust.\n6.detsembril k.a. räägib Jaanus Rahumägi Reformierakonna julgeolekueksperdina EERile, et\n"... IRL-i poliitikute tegevus elamislubade vahendamisel reaalset ohtu julgeolekule ei kujutanud"\n"Küll aga oli Rahumägi veendunud selles, et ükski minister tagasi astuma ei peaks, sest see oleks julgeolekurisk."\nJärgnevad suured pealkirjad kõikides meediaväljaannetes:\nRahumägi: igasugune valitsuse kõigutamine oleks julgeolekurisk ERR 6/12\nRahumägi: igasugune valitsuse kõigutamine oleks julgeolekurisk Delfi 6/12\nRahumägi: ministrite tagasiastumine oleks julgeolekurisk Kanal2 6/12\nRahumägi: ministrite tagasiastumine oleks julgeolekurisk Postimees 6/12\nRahumägi: ministrite lahkumine oleks julgeolekurisk Äripäev 6/12\nRahumägi: "Ministrite taandumine oleks julgeolekurisk!" Õhtuleht 7/12\nSelline jõuline poliitiline retoorika tegi mind rahutuks ja googeldasin sõnadepaari: valitsus ja julgeolekurisk.\nEsimesena tuli välja Johannes Kerdi kommentaar 16. jaanuarist k.a. , kus ta väidab täpselt vastupidist Jaanus Rahumäe laia meediakajastust leidnud "ekspertarvamusele".\nAlanud valimisaastal on Eesti jaoks suurim julgeolekurisk korrumpeerunud ja välisriigi mõju all oleva valitsuse ametisse asumine, leiab kaitseministeeriumi nõunik kindralleitnant Johannes Kert.\nKahjuks ei saa ma Rahumäge, kes kuulub Reformierakonda käesolevas küsimuses eksperdina sellisel juhul arvesse võtta. Rahumägi puhul on tegemist oma erakonna erahuvidega, mida „julgeolekuriski“ kui kaitserelva välja võttes kaitsta püütakse. Ekspert missugune!\nTegelikkuses tuleks algata põhjalik uurimine ja kõik osalised välja selgitada!\nEdasi leian Ahto Lobjakase artikli (ilmunud 15/12/2011): Euroopa rahanduskriis kui Eesti julgeolekurisk.\nLähenedes riigikaitsele “laiapõhjaliselt”, nagu viimasel ajal moes, on praegu tekkinud olukord, kus Eesti riiki ähvardava akuutse ohu ees on kaitseminister ja kaitsevägi laiemalt võimetud. Rahandusminister tegutseb teatud mõttes kaitseministri ülesannetes. Tema ülesanne on prognoosida ja võimalust mööda juhtida arenguid, mis otsustavad, kas, millal ja millistes tingimustes tõstatub Eesti jaoks küsimus sõjalise jõu kasutamisest.\nErinevalt paljudest teistest riikidest ei ole sõjaline jõud Eesti riigile lihtsalt üks vahend teiste seas, mis eristub oma ekstreemsuselt, vaid see on viimsepäevapasuna ekvivalent. Parafraseerides Carl von Clausewitzi, ei oleks sõda Eesti jaoks mitte poliitika jätkamine teiste vahenditega, vaid diplomaatia, poliitika ja üldse riigi lõpp – vähemalt mõneks ajaks.\nLobjakas püüab mõelda sisuliselt, see on hea. Vähemalt ei hirmuta niisama kolliga, vaid arutleb, miks kardame või peaksime kartma sõnaühendit "julgeolekuriskid" tegelikkuses.\nEesti senine strateegia loota välistele julgeolekutagatistele sisemiste eest hoolitsemise asemel on meid tänaseks teinud haavatavaks. Vähemuste teema on aastaid jäänud nurgas istuvaks elevandiks, mille kohta võimuerakondadel pole ammu olnud midagi sisulist öelda. Kapo lähenemine vene kogukonna liidrite tasalülitamiseks tähendab pikas perspektiivis, et valitsus ei kontrolli olukorda. Et kriisiolukorras ei ole võimudel usutavaid läbirääkimispartnereid, näitasid juba pronksiööd.\nMustad päevad pole siiski veel kohal ja ei pruugigi saabuda. Aga nende naasmise tõenäosus on piisavalt suur, et oodata valitsuselt ohu tõsiseltvõtmist, mille kohta seni märke napib. Pigem vastupidi, Eesti valitsus tundub elavat kookonis, mis on endale ilma mis tahes kriitikameeleta kootud Euroopa Liidu üha anakronistlikumaks muutuvast ametlikust ideoloogiast ja žargoonist. Meenutagem kas või Andrus Ansipi juttu euro kasvavast tugevusest või valitsuse poolt hiljuti vastu võetud Euroopa Liidu suunalise poliitika arengukava aastateks 2011–2015, mis eeldab, et Eesti edu võti peitub Lissaboni leppe eeskujulikus täitmises.\nMuidugi ei jää muud kui Ahtoga nõustuda, aga vaatame edasi.\nJevgeni Ossinovski SDE on samuti täheldanud, et julgeolekuriskidena nähakse valitsuses valesid asju. 9. detsembril k.a. kirjutab ta oma blogis pealkirja all „Riik ei soovi mittekodanike probleemidega tegeleda.“\nEile oli Riigikogus arutlusel kohmaka pealkirjaga seaduseelnõu – Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus. Menetleme samasisulist seadust juba teist korda, kuna valitsuskoalitsioon alguses nõustus ühe opositsiooni ettepanekuga ning seejärel muutis meelt, võttes eelnõu menetlusest tagasi....\nMuudatus puudutab võimalust mittekodanikel osta piiriäärsetel aladel kuni 0,2ha maad, mis praegu on riigikaitselistel põhjustel keelatud. Tegelikult ei suuda muidugi keegi korralikult ära põhjendada, mis see julgeolekurisk siis on, kui inimesed oma aiamaakoperatiivid lõpuks ära saavad erastatud. Siin on minu eilne kõne, kus räägin sellest, et mittekodanike probleemide ignoreerimine ning pelk poliitiliste punktide taga ajamine on Eestile ohtlikum kui maade ost ja müük.\nSiin siis ilmselt koalitsiooni esindajad on välja tulnud teatega, et 0,2 ha suuruse aiamaajupi erastamine on julgeolekurisk. Jevgeni leiab jällegi, et juhul, kui mittekodanikke pidevalt ignoreeritakse on see julgeolekurisk.\n17.detsembril 2010 blogivad noored keskerakondlased: Julgeolekurisk on hoopis dokumente lekitav valitsus.\n„Selle juhtumi valguses on minu meelest julgeoleku riski põhjustajaks hoopis „salajasi” dokumente lekitav valitsus, kust sellised dokumendid lekivad kogu aeg Postimehele. Kas see ei olegi siis julgeoleku risk?“ lõpetas Tammus.\nNäib, et ka sellel puhul on valitsuserakonnad välja tulnud jällegi samade relvadega, mille keskerakonna noored omakorda ümber pööravad.\nSõnal on maagia, kui järgmine kord kuulen koalitsiooniesindajate suust liitsõna julgeolekurisk, siis vaatan seda juba uue ja teravdatud pilguga. Selge on see, et meie valitsuse tänane käitumine seab ohtu Eesti julgeoleku, sest sõna julgeolekurisk algne tähendus kipub meie tipp-poliitikutel suure lahmimise peale ilmselt ähmastuma. Viimast näitab ilmekalt nn elamislubade skandaal.\nHinda Aaviksoo tegemisi haridusministrina!\nPäevaleht on algatanud traditsioonilise ministrite hindamise. Mina soovitan erilise tähelepanuga hinnata haridusminister Aaviksoo ja eksminister jutumees Lukase tegevust.\nKui endal midagi seoses hariduses viimasel ajal korda saadetuga meenuma ei hakka, siis võib facebookilehel Õpetajale vääriline palk oma mälu värskendamas käia. Oleme sinna rahva abiga kogunud märkimisväärse hulga viiteid haridusteemadega seotud artiklitele, intervjuudele ja muidugi kogunud inimeste arvamusi, kommentaare ja märkusi.\nRahandusminister Ligi on ikka olnud märkamatu mees, aga tuletaksin meelde tema esinemist EFSF eelnõud tutvustades septembri lõpupäevadel, kus just Ligi surus läbi seaduse, mille viimase versiooniga tutvumiseks jäi riigikoguliikmetel aega vähem kui 30 minutit. Panen siia lingi stenogrammini, milles Ligi "tutvustab" riigikoguliikmetele EFSF eelnõu esimest versiooni ja " vastab" tekkinud küsimustele.\nOlgu selle euro ja majanduskriisiga kuidas on, aga riigikogulaste käitumine ei olnud demokraatlik ja eriliselt hiilgas sellel nädalal muidugi hr Ligi!\nLisan siia viite minu poliitikast kirjutatud blogipostitustele, kust võib hulgaliselt lisaviiteid leida.\nKala pidi ikka peast mädanema hakkama.\nVõta nüüd siis kinni kas süüdi on rumalad poliitikud või meie, et me neil endid valitseda lubame... ilmselt saab see juhtuda ikkagi nii, et kui inimesed enam rumalusega ei nõustu, siis peavad poliitikud hakkama targematega aru pidama.\nTänaseni on kasvatusteadustes tehtu olnud sekundaarse tähendusega, sest ei kuulata isegi majandusteoreetikuid (Erik Terk ütles seda inimarenguaruannet kommenteerides), mis siis veel haridusteoreetikutest rääkida!\nAga mingil hetkel, kui poliitikud teaduslikult põhjendamata otsuseid teha ei saa, tekib huvi kasvatusteaduse järele. Sealt edasi hakatakse ka teadusega tegelejate töö ja selle töö kvaliteedi järele küsima... ehk.\nEt muuta maailma peame alustama iseendast. Lihtne ja samas nii keeruline. Täna leidsin sellise huvitava lugemise RR lehelt.\n4 põhjust, miks inimesed õigustavad ebaõiglasi ja korrumpeerunud süsteeme\nInimesed, kes tunnevad, et on süsteemis kinni ega suuda sealt põgeneda, kohanevad. Sellises situatsioonis hakkavad inimesed aktsepteerima ka olukordi, mida nad teistsugustes tingimustes viibides sugugi välja ei kannataks. Näiteks toovad autorid välja ühe uuringu, kus uuringus osalejatele öeldi, et meeste palgad nende riigis on naiste palkadest 20 protsenti suuremad. Selle asemel, et tunnistada süsteemi ebaõiglust, põhjendasid inimesed, kes tundsid, et riigist lahkumine käiks neile üle jõu, palgalõhe põhjust sooliste erinevustega.\nNii usuvad paljusid uurimistöid analüüsinud teadlased, et mida suuremas ummikseisus inimene on, seda väiksem on tõenäosus, et see inimene haarab ohjad enda kätte ja püüab enda olukorda või süsteemi muuta. Seda enam, et inimesed, kes tunnevad, et on kaotanud oma elu üle kontrolli, hakkavad toetama juhte, kes pakuvad neile näilist korda.\nTuletan meelde, et enamus meie inimesi, ei ole tänu kodanikuvabadusele, avatud piiridele ja Euroopa vabale tööjõuliikumisele enam sunnitud oludega leppima. Siit ka suurem julgus kodanikuna sõna võtta ja omale õiguspärast nõuda. Kodanikkonna suurenenud aktiivsus on asjade loogiline jätk, mis ühtlasi tähendab, et meie süsteemid, reeglid ja normid on kiires muutumises.\nHaridusministeeriumiski on aeg oma töömeetodid üle vaadata ja kiiremas korras korrektiive teha. Komme algeliste demagoogiliste võtetega kodanikke haneks püüda ja siis oma asja vaikselt edasi ajada vajub minevikku. Kas õpetajate algatatud ja vastuseta jäänud Aaviksoo umbusaldamine ei olnud poliitikutele piisavaks märgiks, et sellisel moel haridusministeeriumis jätkata ei saa?\nOotan, millal ometi alustab ministeerium tööd hariduselu sisuliseks edendamiseks ja toimub haridusministeeriumi reform ...\nKoolide sulgemisest ja haridusministeeriumi rollist\nMinu arvates on koolide üle otsustamine kohalike inimeste enda asi. Pole mõtet anda otsustamisõigust kellelegi, kes kohalikke olusid ei tunne, kes lihtsalt tuima näoga joonistab kusagil kontoris kaardile ringe arvestades põhilise argumendina majanduslikku efektiivsust või mõne juhusliku lobigrupi/partei suurrahastaja erahuve.\nKäisin hiljuti külas Lembit ja Eha Jakobsoni koolis. Osalesin terve päeva tundides ja nägin, et koolil ja koolil on tohutu vahe. Unipihal on 4 klassi, kokku 15 (või oli 14) õpilast. Soovitan käia üks päev väikeses koolis ja vaadata ise, mida see laste arengule annab... Kui keegi julgeb öelda, et Lembit ja Eha ei saa laste õpetamisega hakkama, siis kes saab? Unipiha õpetajad on maasool selle sõna traditsioonilises tähenduses. Nad on Õpetajad, kes tunnevad oma tööd, oma lapsi ja nende peresid, osalevad nii kohaliku kui Eesti elu edendamisel, on aktiivsed kodanikud, uurijad ja õpetajad!\nPraegu pannakse paljudes omavalitsustes kinni just sellised väikeseid külakoole. Näiteks on siin Pühajärve kool, mille lapsevanemad planeerivad omavalitsuse vastu kohtusse minekut, mõeldakse isegi Pühajärve valla eraldumisest Otepää vallast. Mõni aeg tagasi üritati sama Metsküla (ja kahe teise) kooliga Lihula vallas, kuid taganeti nõudest esialgu kuni järgmise aastani.\nIga kool on erilinev ja eriline oma laste, õpetajate ja lapsevanematega, kohapealsete inimeste endi asi on üheskoos kohalike juhtidega vaadata, kuidas toime saada. Kui lapsevanemad oma kooli ei usalda, siis panevadki ju oma lapsed mujale või kui lapsi enam maal ei ole, siis lõpetab kool loomulikul moel oma tegevuse.\nMuidugi võivad gümnaasiumi õpilased sõita mõned kilomeetrid päevas kaugemal asuvasse kooli, aga kui kaugele? Eesti maapiirkondades on bussiühendused enamasti olematud, näiteks minu kodukülast Altjalt käib buss Rakveresse täpselt ühe korra päevas. Lapsevanematel ei ole raha, et maksta busside ja öömaja ning toidu eest. Kahjuks.\nKutsekas on toit ja majutamine tasuta, lisaks saad veel stippi. Juba täna on kutsekal märkimisväärseid eelised gümnaasiumite ees, aga noored kõigest hoolimata ei vali seda teed.\nMinu arvates on kohaliku kogukonna enda asi, kas nad peavad gümnaasiume kolmes erinevas paigas ja transpordivad noori näiteks ühel päeval nädalas või õpetajaid, et pakkuda nõutud kolme õppesuunda katvaid ainekursusi või peavad ühte kooli ja transpordivad päevast päeva õpilasi. On ainult mõistlik, et inimesed kohapeal peavad omavahel aru ja teevad kohalikule kogukonnale parima otsuse.\nHTM asi on kontrollida õpetamise kvaliteeti, kui ei saada hakkama, siis tuleb teha märkused ja nõudmised. Kui kohapeal õpetamisega hakkama saadakse, siis ei saa ju sundida koole kinni panema, kui lapsevanemad seda ei taha. Lembitu ja Eha koolist saavad lapsed palju enam, kui tavaprogramm ette näeb. Sellised väiksed kodukoolid annavad hea alguse kogu eluks.\nIgal juhul on koolide senine reformikava pigem tõukeks kodanikuühiskonna jõulisemale arengule ja omamoodi ehk isegi toetab demokraatia kiiremat edenemist Eestis. Samas loodan, et lapsevanematel ja õpetajatel jätkub jõudu, et lisaks kõigele veel ka selle HTM tondiga võitlusesse astuda.\nLoodan, et HTM saab piisavalt jõulise vastasseisu osaliseks ja liigub järjest enam oma tõelise funktsiooni poole, milleks (minu arvates) on üleriiklik arupidamine hariduse sisu, eesmärkide jms üle, seadusandlus, koostöö, kaasamine ja järelevalve.\nTahaksin kõikidele meelde tuletada, et meie - kodanikud - ei allu mitte HTMi taktikepile, vaid HTM peab suutma olla meile vääriline koostööpartner ja hariduseluedendaja tegutsedes vastavalt kodanike vajadustele ja huvidele!\nAinult orja saab kohelda orjana!\nPeame hakkama vaatama sügavamale riigi rahakotti, mida ja kuidas kulutatakse. Kahjuks on sellist kodaniku pilku väga keeruline riigi rahadel hoida, sest meil ei ole selgeid ja igale kodanikule arusaadavaid tabeleid, jooniseid, skeeme, kust vaadata riigi raha kulutamist.\nOlen vaikselt ikka torkinud siit ja sealt, et sellised allikaid tekkiks, mille kaudu saaksime võimaluse osaleda ja aru saada. Praegu on riigieelarve kui imemasin, millest aru saamiseks ei piisa neljast aastast riigikogu rahanduskomisjonis töötamisest (ütles üks poliitik, kes sellesse seltskonda ise kuulus).\nPraegu on ainuke kodanikule arusaadav riigieelarvet kajastav leht www.minuraha.ee, aga sellel toodavad arvud on liiga üldised. Oleks vaja täpsemat jaotust. Olen neile ka paaril korral kirjutanud, et keegi võiks seda lahendust edasi arendada. Samas saaksid valdkonnas aktiivsed kodanikuühendused oma valdkonnal ise silma peal hoida. Näiteks on siin MTÜ Kodaniku Hääl Tallinnas, kes niisama lihtsalt võimalust käest ei lase, et prioriteete meelde tuletada. Kahjuks küll tänaseni on MTÜ tegevusest poliitikutel täiesti suva. Kuigi usun, et paljud poliitikud on oma mainet juba väga tõsiselt kahjustanud ja ilmselt on nende poliitikute toetajate arv, kes selle MTÜ tegevust järjekindlalt ignoreerivad, kahanevas trendis.\nKohtusin septembris kohalike omavalitsuste juhtidega, et saada koolide rahastamise teemal pisut selgust ja pean ütlema, et need skeemid näitavad, et tegelikult ei ole KOVis midagi valida, põhimõtteliselt on kõik HTMist saabuvad summad sihtotstarbelised, kas siis palkadeks, soojaks või mujale. Näiteks juhul, kui HTM muudaks ära majandamiskulude rea, siis tuleks palju koole kohe kinni panna või neile sooja eest peale maksta. Kogu rahastamise süsteem tervikuna on selline keemia, et arusaamiseks on vaja kulutada tunde... Meil on olemas seadus, mille alusel see keeruline skeem paika pannakse ja kõiki rikkumisi peaks järelevalve kaudu seadusega ettenähtud korras juba täna saama kõrvaldada. Sain Võigemasti käest terve pataka tabelitega pabereid, mille alusel siis on võimalik jälgida, mis nende rahadega õieti seal toimub... Hea meelega loeksin mõne spetsialisti selgitust, mis siis ikkagi nende haridusrahadega toimub. (Hea meelega näeksin sealjuures, et see spetsialist ei kuulu mingisse konkreetsesse huvigruppi: või ametiasutusse)\nSee, et riik asub nüüd jõuga ise koolivõrku üle kohalike omavalitsuste peade reguleerima on meie põhiseaduse räige rikkumine. Selleks, et pilt oleks vähekene demokraatlikum algatataksegi see nö "läbirääkimine", kus ainuõiged vastused on ministeeriumis jube enne alustamist olemas. Demokraatia missugune!\n"Küttis ei varja, et tegelikult on ministeeriumil olemas asutuse sees koostatud ja analüüsitud uue gümnaasiumivõrgu plaanid, milles on pakutud, kuhu ja millised koolid alles peaks jääma." (Postimehe artikkel "Riik paneb maakonnad koolivaliku ette")\nKui peaminister ütleb, et raha ei ole ja samal ajal jagatakse siia ja sinna sadu tuhandeid. Näiteks kodanikuhariduse arendamiseks juhul ,kui see käib poliitikute endi kontrollitud organisatsioone pidi, saab järgmisel aastal anda 900 000 eurot ja seda riigikogu üldisel nõusolekul! sh kuuluvad ka sotsis ja kesikud, kes muidu nõudsid, et õpetajatel võiks palka tõsta, aga nüüd on ometi vait, sest tegemist on ilmselge omakasuga. Küsimus on prioriteetides! Liigseks empaatiaks poliitikute suhtes, kes laste õigusest heale haridusele ei hooli, ma põhjust ei näe!\nÕpetajadki võiksid sarnaselt teiste kodanikuühendustega avaldada avalikult nördimust ja nõuda raha sihipärasemat kasutamist riigi tasandil!\nMida arvan õpetajate streigist, loe lähemalt siit!\nÕpetajate streik toimub!\nKirjutasin eile hariduslisti lühikese kirja:\nTäna ilmus Postimehe vahendusel teaadanne, et hakataksegi õpetajate streigiks valmistuma.... võttis aega, aga liikuma siiski saadi. Loodame parimat!\nSellele vastas Agu Laius Kodanikuühiskonna SA juht lakooniselt küsides:\nKas streigi juhtmotiiviks on survestada haridusministrit tõstma tempot koolivõrgu ümberkorraldamisel?\nNäiteid sellest, et meie juhtfiguurid valitsemise eetikast ja demokraatiast veel hästi aru ei saa on viimastel päevadel kogunenud hulgaliselt.\nLoomulikult ärritas mind (ja näib, et ka mõnda teist listlast) Agu esitatud küsimus, sest see näitab ehedalt, kuidas õpetajatega täna käitutakse... Sellist kommentaari Agult ei ootaks, pigem ootaks sisulisi nõuandeid kodanikele õpetajatele jt soovituseks. Olles ise suurte kogemustega ja pidevalt ninapidi nii võimukoridorides kui ka kodanikuliikumises sees, saaks Agu Laius olla nõu ja jõuga õpetajatele nende raskel hetkel abiks. Kodanikuühiskonna edendajana peaks osalemine sellistes Eesti arengus olulistes protsessides olema Agule lausa aukohuseks, on ta ju üks vähestest Eesti kodanikuliikumise juhtidest, kes on maksumaksjalt palgasaajaks. Ka õpetajad maksavad oma vähesest sissetulekust ju Agule palka!\nStreigi eesmärk on õpetajate riikliku palgamiinimumi viimine riigi keskmise tasemele. Koos miinimumpalga tõstmisega, peab riik tõstma ka koolide pearaha ja võrgu korrastamine jääb siis kohalike omavalitsuste siseasjaks... Kahju, et paljud ei ole aru saanud, kuidas riik koole rahastab... soovitan sellesse keerukasse rahastamismasinavärki korraks süveneda, siis on aru saada, kuidas need kaks teemat tegelikult omavahelises seoses on. Pole mõtet niisama lahmida!\nRiik kasutab praegu kujunenud kriitilist olukorda ja kodanikkonna teadmatust, et jõuliselt alustada gümnaasiumite riigistamist (loe eilsest Postimehest täpsemalt) , mis lõppkokkuvõtteks tähendaks ju paljudele lastele märgatavalt pikemat kooliteed ja täpsemalt suunatud valikuid (loe kutsekasse minek!). Tegemist on jõupoliitika ja rumalate kodanike manipuleerimise poliitikaga. Kahjuks!\nNäib, et meie juhtpoliitikud on koostöös EU "suurte tegijatega" võtnud vastu otsuse, et Eesti elanikkonda ei pea harima mitte 21. sajandi väljakutseteks, vaid industriaalajastu tööstuse ja tootmise vajadustest lähtuvalt. Milline lühinägelikkus Eesti arengu seisukohalt ja milline allhanke suurtootjate omakasu taga ajamine!\nSoovitan vaadata noorte töötute või koolikatkestajate statistikat, mis näitab ilmekalt, kui targalt riik oma noortega käitub. Miks peaks keegi unistama kutseharidusest, kui 30% noortest töötutest on just kutseharidusega, miks peaks keegi tahtma minna kutsekasse, kui seal õppimine on nii vähe motiveeriv, et ligi 30% kukub enne lõpetamist välja...??? Täpsemaid andmeid saab vaadata Eesti Lastekaitse Liidu 17. novembril 2011 korraldatud konverentsi ettekannete slaididelt, kus Praxise esindaja („Mis Sind ootab, Eestimaa laps?”) Katrin Pihor nii ilmekalt näitas, miks kutseharidus ei ole õige valik. Soovitan vaadata - Katrin modelleeris väga näitlikult värskete kooliminejate edenemise lähtudes tänasest statistikast...\nLisaks räägitakse kõikjal ammugi teadmispõhisest majandusest. Kas see on puhas riigiretoorika või mida selle all täpsemalt mõeldakse, jääb siin küsimuseks?\nKas teadjamad tegijad tuleb meil hiljem Hiinast või Venemaalt sisse tuua, et oleks kedagi, kes midagi üleüldse laiemalt näha oskaks? Selline on USA praktika, koolitame omasid näpuotsast ja põhilise ekspertiisi toome sisse mujalt, so hoiame kokku tohutult raha. See juhtub just praegu näiteks meie meditsiinis, kus väljaõppinud arstid ja õed lahkuvad, sest pole mõtet Eestis tööle minnagi... Soome ja Rootsi jt saavad kasu meie maksurahade eest. Sama juhtub veel paljudel erialadel ka ehitajate jt-ga näiteks.\nMõte, et hoida palgad sobivalt madalad suunates noorsoo kutsekoolidesse ja vaid ehk mõned väljavalitud (põhiliselt eliitkoolide kasvandikud) saavad koha tasuta kõrgkoolis, on lühinägelik!\nMina leian, et õpetajate streik on hea algus, et meie inimeste palgad tõuseksid Euroopa teiste riikidega enam-vähem sarnasemale tasemele, sest ainult nii lõppeb tänane kohutav sotsiaalne ebavõrdsus ja inimesed saavad jääda oma kodumaale. Seniks kuni meie töövõtjate esindusorganisatsioonid end liigutama ei hakka ja istuvad kui hiired urus, on Eesti püsimajäämine ohus ja seda rohkem kui kunagi varem.\nLoomulikult võib ametiühinguliikumise aadressil vanades EU riikides teha ka kriitikat, kuid meie tööturg on olnud väga kreenis, tööandjatele tehtavad soodustused on suurimad Euroopas ja töötajad maksavad makse samaväärselt Skandinaavia heaoluriikidega, saamaks vastu Aasia riikidega võrreldavaid teenuseid (nt perevägivalla vastane töö on rahastatud enam vähem 0 euroga, rahastatakse hoopis Gruusias toimuvat naiste vastase vägivalla alast tööd).\nLoodan, et õpetajate ametiühinguliikumine Eestis saab jalad alla, sest pahameel kujunenud olukorra tõttu on rahva hulgas suur. Pahased on nii lapsevanemad, õpilased, omavalitsus- ja koolijuhid kui õpetajad. Valmisolek muutusteks on olemas. Kodanikud ei tohi lasta end poliitikutel õnge võtta, vaid tuleb ise oma peaga mõelda ja otsustada, mis on meile hea ja õige... Demokraatia algab informeeritusest ja oskusest dialoogi pidada. Mulle näib, et meie poliitikutel on siin kodanikkonnalt palju õppida.\nSoovin streigi ettevalmistajatele ja streikijatele julgust ja edu!\nPs "Protestija" sai ajakirja "Times" aasta inimese auhinna. Õnnitlen kõiki, kes on õpetajate protestides osalenud või muul moel neile toetust avaldanud - olete aasta inimesed!\nKoolide sulgemisest ja htm rollist riigis kirjutan pikemalt siin. http://evelintamm.blogspot.com/2011/12/koolide-sulgemisest-ja_15.html\nKaja Land EHL tegevusest Viljandimaal\nPanen siia Kaja Landi vastuse minu tänahommikusele hariduslisti saadetud arutlusele Eesti Haridustöötajate Liidust, Aitäh, Kaja!\nLugesin huviga kõigi arvamusi ametiühingutest ja kuna teema mind ka isiklikult puudutab, siis otsustasin enda mõtteid arutellu lisada. Olen EHL-I ga seotud selle algusaegadest peale, ehk olin selle loomise\nMina olin siis uus tegija aga Sven Rondik oli tuntud juba haridus-ja teadustöötajate ametiühingu juhina varasemalt. 90-ndate algus oli põnev, kuid emotsionaalselt raske aeg selles mõttes, et a/ü-d kui komminismi kooli organisatsioonid, said pilkenooli nii paremalt, kui vasakult. Haridusministeerium ei viitsinud/soovinud läbirääkismisi pidada ja toimus ka tormiline ametiühingust väljaastumine. Imestan senimaani, et umbes 50 % liikmeskonnast alles jäi. Pean siinkohal lisama, et just tänu Sven Rondiku visadusele on Eesti Haridustöötajate Liit jõudnud niikaugele, kus ta praegu on. Iseasi, kas sellega rahulduma peab.\nOlles viimased 20 aastat kursis EHL-I esimehe valimistega, saan nentida, et ega ta (S.R) hammastega sellest kohast kinni pole hoidnud. Juba mitmete valimiste eel on ta öelnud, et tema aeg peaks lõppema, kuid, pole\njuhatuses leitud ühtegi konkreetset kandidaati, kes võiks asemele tulla, Kahjuks.\nJa nii ka maakondade- ja linnaliitudes. Mul ei ole küll kindlat statistikat, kuid paljud regionaalsed juhid on pensionil või sinna mõne aasta pärast jõudmas.Mina ise nende hulgas. Kuid ju see on vist omalaadne\nmission, mis ei luba lahkuda.Aga peapõhjus on, et soovijaid asja edasi viia silmapiiril pole.\nAga seesama püsimine liidrikohal tundub ei kannusta meid piisavalt muudatusi ette võtma.\nEhkki, jõulupakid ametiühingu raha eest peaks olema minevik. Olen seda Viljandimaa koosolekutel mitmeid kordi välja öelnud, et selline a/ü raha tagasijagamine ei anna meie ühingu arengule eriti midagi lisa. Võiks ju\nmusta kassa ellu kutsuda, kes nõukaaja rahakogumist mäletab. Ma tean, et paljud organisatsioonid korraldavad väljasõite, koolitusi ja siin on omad väljaminekud paratamatud.\nMeie , Viljandimaal, tasume oma liikmetele ITIC- kaartide eest, Viljandimaa ametiühingu liikmed saavad kolme esimese päeva eest, mil haigekassa enam ei maksa,haigustoetust töövõimetuslehe koopia esitamisel.\nMe korraldame õpetajatele ja peredele Kärstna pargijooksu, me finantseerime kahasse Viljandimaa Omavalitsusliiduga Viljandimaa Aasta Õpetaja pidulikku vastuvõttu. Koolide-ja lasteaedade usaldusisikutele\nkorraldame valdavalt uue seadusandlusega seotud ja esilekerkinud praktilistele küsimuste lahendamiseks koolitusi 1-2 x aastas. Ja siinkohal meie ressursid lõpevad! Ei ole just palju ja ei midagi uut, v.a. haigustoetus.\nMis puutub Evelin Tamme nägemusse ametiühingutest, siis olen 100%-liselt nõus, et info meie tegevusest on puudulik. Me tegutseme liiga suletud ruumis. Meie kodulehekülg vajab uuendamist siililegi selge- ja\nloodetavasti see varsti ka muutub! Suhted Õpetajate Lehega on madalseisus. Ideaalis vajaksime pressiesindajat, et meiepoolset aktiivsust tõsta, et ühiskond meid rohkem kuulda võtaks ja ehk ka uusi\nliikmeid juurde tooks, aga ka see post nõuab raha.\nÕppe-kasvatustöö sisulist analüüsi pole me kunagi ette võtnud, kui, siis on see ikka olnud seotud õpetaja töökoormusega. Meie esindajaid on küll olnud kutsekvalifikatsiooni komisjonides, ka nõukogudes, kus õppekavadega tegeletakse, kuid organisatsioonis endas me sellega ei tegele.\nÕpetajate ühiskondlik passiivsus on ka minu arvates suur! Me oleme saanud oma töö tulemusena võimalusi olla mitmete seaduste eelnõude juures, kuid valdavalt piirduvad meie ettepanekud EHL- I õigusnõuniku ja\nSven Rondiku ettepanekutega. Kui ma kutsun üles suuremale aktiivsusele, siis vastavad õpetajad , et neil on nii palju tööülesandeid, et muuks ei jätku lihtsalt aega. Ja peregi nõuab oma.\nSee ei pidanud olema kaebekiri, vaid väike analüüs kuid ma ei saanud sellega vist hakkama.\nIkka kukkus välja nii, et mina teen, aga teised mitte. Aga see asi on mul südamel olnud, sellepärast kirjutasin. Ja ma soovin, et me aktiivsemateks muutuksime. Kõlab ju EHL-I tunnuslausegi "Üheskoos suudame".\nMuigamisi meenutan lõpetuseks üht lugu 90-ndatel Viljandi KEK-is toimunud üritusest, kus külla oli kutsutud mustkunstnik Erich Udras. Rääkis hüpnoosist pikalt ja laialt. Ja küsis siis publikult : kes enda\narvates teist ei allu hüpnoosile? Olin esimeses reas ja tõstsin käe kõrgele üles. Siis heitsin pilgu selja taha ja nägin, et olin ainus... Seepeale ütles mustkunstnik : hüpnoosile ei allu ainult idioodid!\nLoodan, et ametiühinguga tegelevad teisedki i...nimesed oma arvamust väljendavad.\nTänan neid, kes lõpuni lugesid!\nViljandimaa HL esimees\nPilt: Barcelona August 1936. Women in the CNT militia full of hope, expectation and confidence.\nKapitalism on hea, pangandus veel parem - Swedbank on majandusõpetajate uus koolitaja\nKapitalism on hea, pangandus veel parem – Õpetajate Lehe päevateemana. Kuhu edasi?\n„Kapitalism on hea, raha ja pangandus veel parem – niisuguse sõnumi edastas TTÜ rahanduse ja panganduse professor Enn Listra 24.11 Tallinnas majandushariduse konverentsil õpetajatele, et need annaksid selle edasi õpilastele.“ kirjutab Karl Kello tänases Õpetajate Lehes.\nNäib, et Swedbank on võtnud õpetajate koolituse oma südameasjaks. Selleks korraldati eraisikute rahaasjade teabekeskuse poolt konverents „Majandushariduse mõtted ja võtted”. Konverentsil jagati ideid, kuidas finantsteemasid huvitavaks ja mõistetavaks muuta. Kello kirjutab, „Pankade jaoks on klientide finantskirjaoskuse taseme tõstmine muidugi eluküsimus, aga samavõrra tähtis on see eraisikute jaoks.“\nIlmselt just tänu sellistele Eesti inimesi toetavatele aktsioonidele on Swedbank kuulutatud kogunisti Eesti kõige vastutustundlikumaks ettevõtteks. Milline iroonia...\n„E24“ portaalis 29. novembril avaldatud artiklist loen, Swedbanki jätkusuutliku ettevõtluse ja koostöösuhete juht Maris Ojamuru sõnul on saavutatud tulemus indeksi esikohal kinnitus sellele, et ettevõte on õigel teel. «Swedbanki prioriteediks on olnud panustada oma tegevusega ühiskonna arengusse ja usaldusväärsesse kliendisuhtesse, lisaks ka selle temaatika edendamisse teiste ettevõtete seas,» lisas Ojamuru.\nSamal ajal kui Ameerika Ühendriikides levib võitlus inimeste kodudest välja tõstmise vastu (vt näiteks artiklit Occupys next frontier: foleclosed homes), valmistatakse ette kampaaniat 6. detsembriks, annavad Eesti inimesed oma kodud rahulikult pankadele tagasi, Swedpangale auhinna ja kutsuvad ta lastele raha teemalisi loenguid pidama. Märke Eesti kodudest, kust inimesed on välja tõstetud võib näha näiteks sellelt kodulehel www.haamer.ee.\nÄripäeva majandusuudistest loen uudist, kus Swedbank näitab hoopis teist palet. Artikli pealkirjaks on SWE: Kinnisvara ost jääb julguse taha... „ Selle aasta üheksa kuuga pole tehingute maht kinnisvaraturul võrreldes eelmise aasta sama ajaga kasvanud, küll aga on tõusnud ruutmeetrihind - 11 protsenti. Eluasemelaenu võtmine aga on Tuki sõnul tõusuteel, kusjuures kasv kiireneb. Panga eluasemelaenuportfell aga väheneb ja et vähenemine peatuks, peaks kodulaenude müük suurenema lausa 15-20 protsenti.\nSwedbanki hinnangul on Eesti inimeste laenuvõime 7 miljardit eurot, majapidamiste võetud laenude jääk on aga ligi 500 miljonit eurot.“\nSwedbanki inimesed arvavad, et inimestel on laenuvõimet küll ja küll. Ole vaid mees ja suuda kartused hajutada. Miks mitte kasutada oma müügi suurendamiseks koole ja lasteaedasid? Pealegi tuleb Swedbankil kasumi suurendamiseks kiirelt oma laenuportfelli kasvatada ja koguni viiendiku võrra. Seda ilmselt nõuavad Eesti pangainimestelt Rootsi ülemused. Kas tõesti iga hinnaga?\nÄripäev kirjutab oktoobris, et Swedbanki Eesti üksuse kasum kolmandas kvartalis oli 63,1 miljonit eurot, võrrelduna 42,3 miljoni euro suuruse kasumiga aasta tagasi. Kasum enne laenukahjumeid suurenes 7,4%, võrreldes sama perioodiga aasta tagasi.\nSealjuures on sama artikli andmetel Swedbanki tulude suhe kuludesse 0,39. Mis see pank siis ikkagi on, heatagevusega näib siin vähe ühist olevat. Pangadusprofessor Listra üleskutse kõlab kui kutse luua pankadele õpetajatest müügivõrgustik ja värvata lapsi juba koolipingist. Jutt sellest, et raha ja pangad on parim, mis leidub, on tänaste majandusarengute valguses tülgastav ja lausa kuritegelik.\nMinnes nüüd Õpetajate Lehe artikli juurde tagasi:\nSwedbanki järgmise aasta finantshariduse õppematerjalide konkursi teemaks pakkus Riigor positiivsete lugude ja huvitavate ülesannete andmepanka. Sinna võiks lisada intrigeerivaid küsimusi, näiteks mitu liigutust kulub ühe miljoni teenimiseks, kui ühe euro saab teha kaheks ühe liigutusega? (Õige vastus: 21.)\nMilliseid väärtusi tahame oma lastele õpetada? Iga kord kui mõni haridusinimene julgeb mainida kristilikke väärtusi või usuõpetust, siis tõuseb avalikkus tagajalgadele ja hakkab kohe maast viskamiseks kive korjama. Samal ajal korraldatakse kõikide rahulolevate pilkude all konverentse, kus peetavad arutelud on kordades religioossema sisuga. Mina ei tahaks, et küsimused stiilis a la „mitu liigutust kulub miljoni teenimiseks“ ja suurfirmade kaubamärgid risustaksid minu lapse haridusteed. Mulle näib, et õpetajate koolituse turu uus tegija on hunt lambanahas.\nKoolieelse lasteasutuse seaduse muutmine ja kaasam...\nKoolide sulgemisest ja haridusministeeriumi rollis...\nKapitalism on hea, pangandus veel parem - Swedbank...\nEesti Haridustöötajate Liit - kui passiivsus muutu...


Tehnilise Järelevalve Amet kontrollis avalike hoonete seisukorda üle Eesti - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nTehnilise Järelevalve Amet kontrollis avalike hoonete seisukorda üle Eesti\nSeoses möödunud aasta novembris Riias Maxima kaupluse hoones toimunud varinguga kontrollis Tehnilise Järelevalve Amet (TJA) avalike hoonete seisukorda üle Eesti.\nKontrollkampaania esimeses etapis kutsuti kokku TTÜ, Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, ehitusettevõtete, projekteerijate ja inseneride esindajatest koosnev töögrupp, et analüüsida analoogse juhtumi võimalikkust Eestis ning panna paika tegevusplaan Eesti avalike hoonete ohutuse kaardistamiseks ja õnnetuste vältimiseks.\nTeises etapis kontrollis TJA erineva kasutusega hoonete ehitustehnilist olukorda üle Eesti. Kontrollkampaania valimi koostamisel analüüsiti ca 450 hoone andmeid ning valimisse võeti eelkõige suure pindalaga, tihedas kasutuses olevad teraskonstruktsioonidega hooned, milles võis olla kasutatud Riias varisenud Maxima hoone konstruktsioonilahendusega sarnaseid elemente. Et saada võimalikult terviklikku ülevaadet ja võtta arvesse piirkondlikke eripärasid, arvati kontrollobjektide hulka nii ehitatavaid objekte, uusehitisi kui ka pikemat aega kasutuses olnud hooneid Harjumaalt, Tartumaalt, Pärnumaalt ja Ida-Eestist.\nKokku kontrolliti 20 hoonet- 12 kauplusehoonet, 3 spordihoonet, 3 avalike ürituste korraldamise hoonet, 2 tootmishoonet.\nEhitatavate ja uute hoonete puhul kontrolliti muuhulgas, kas ehitamisel on järgitud kõiki omanikule, ehitajale ja projekteerijale pandud kohustusi.\nPikemalt kasutuses olnud hoonete puhul kontrolliti eelkõige, kas hoonet on piisavalt hooldatud, konstruktsioonid on stabiilsed ja välditud nende ülekoormamist.\nHoonete ülevaatustele kaasas TJA ehituseksperdid, hoonete omanikud ning vajadusel ka konkreetse objekti projekteerijad ja ehitajad.\nKontrollitud objektidest 12-l ei tuvastatud kõrvalekaldeid projektist või ohtu hoone konstruktsioonide stabiilsusele. Ülejäänud hoonete puhul tuvastati erineva raskusastmega puudusi, millele reageeriti kas märgukirja, ettekirjutuse ning ühel juhul ka lühiajalise kasutuskeelu rakendamisega. Kontrollide käigus tuvastati kolmel juhul varisenud Riia Maxima hoone katuse kandekonstruktsioonides kasutusel olnud sõlmedega sarnaseid lahendusi.\nOlulise erinevusena saab siiski välja tuua asjaolu, et selliseid lahendusi on kasutatud vaid kergkonstruktsioonides, mitte raskelt koormatud konstruktsioonides nagu Riia Maxima hoones. Tüüpilisemaks tuvastatud probleemiks olid puudused ehitamist, hooldamist ja ehitustoodete nõuetele vastavust tõendavates dokumentides.\nVanemate hoonete puhul esines vajakajäämisi hooldamises, mis on viinud kandekonstruktsioonide korrosioonikahjustuste tekkimiseni, mis omakorda võivad süvenedes mõjutada konstruktsioonide stabiilsust. Olulisemaks probleemiks võib pidada ehituskonstruktsioonides kasutatavate poldikomplektide tugevusomaduste erinevat käsitlemist nõukoguaegsetes ja tänastes ehitusnormides, mistõttu võib tekkida olukord, kus kandekonstruktsioonides olevad poltliited on aladimensioneeritud. Selline olukord tuvastati ka ühel kontrollitud objektidest ning kuivõrd ei olnud selge, mis tüüpi polte seal on kasutatud, kohustati omanikku olemasolevad poldikomplektid asendama euroopa normidele vastavatega


Mudel: CYTOPLAN OOMEGA-3\nCYTOPLAN OOMEGA-3 TOIDULISAND\nCytoplani oomega-3 vegan toidulisand on saadud mikromerevetikast Schizochutrium sp, milles on nii EPA-t kui ka DHA-d. Kaks kapslit annavad keskmiselt 334 mg DHA-d ja 166 mg EPA-t ning on ideaalne veganitele või inimestele, kes ei söö regulaarselt oomega-3-rasvhappesisaldusega toite nagu näiteks pähkleid või avokaadot.\n* Mikrovetikast, mida on kasvatatud kontrollitud keskkonnas, elimineerides seeläbi ookeanide saastamise ohu.\n* Algusest lõpuni toodetud FDA kontrollitud asutuses, järgides kehtivat head tootmistava (Good Manufacturing Practice).\nEPA ja DHA mõjuvad soodsalt südameveresoonkonna tervisele, südame normaalsele funktsioneerimisele ja verevarustusele. Aitavad kaasa ajutööle ning on seega kasulikud õppivale noorele, väikelapse arengule ja ka täiskasvanule. Mõjuvad positiivselt keskendumisele, kiirele reageerimisele ja mõttetegevusele. On kasulikud täiskasvanule parema töökvaliteedi saavutamiseks. Võivad pidurada ületöötamisest või suurest koormusest tulenevat väsimust. Aitavad kaasa naha kaitsmisele UV-kiirte kahjulike omaduste eest, säilitades naha niiskust ja tervist. DHA ja EPA on eriti kasulikud kuiva naha korral, aidates kaasa naha tervisliku ja noorusliku välimuse hoidmiselee. Kaitsevad silmi ja mõjuvad silmanägemisele turgutavalt. Aitavad tagada tervislikku rasedust ja mõjuvad hästi veel sündimata lapse arengule.\n* DHA on osaline normaalses ajutalitluses (kasulik toime ilmneb, kui tarbida iga päev 250 mg DHA-d) ja silmanägemises.\n* Dokosaheenhape ehk DHA tarvitamine mõjub soodsalt imikute (kuni 12 kuu vanustele) nägemise arengule (kasulik toime ilmneb, kui tarbida iga päev 100 mg DHA-d).\n* Kui ema tarvitab DHA-d, siis aitab see kaasa loote ja imetatava lapse aju ja silmade normaalsele arengule (kasulik toime ilmneb, kui tarbida iga päev 200 mg DHA-d lisaks 250 mg EPA-le ja DHA-le).\n* DHA ja EPA aitavad hoida vererõhku kontrolli all (kasulik toime ilmneb, kui tarbida iga päev 3 g EPA-t ja DHA-t) ning aitavad hoida normaalset vere triglütseriidide taset (kasulik toime ilmneb, kui tarbida iga päev 2 g EPA-t ja DHA-d).\n* EPA ja DHA avaldavad positiivset toimet südame normaalsele talitlusele (kasulik toime ilmneb, kui tarbida iga päev 250 mg EPA-t ja DHA-d).\nLoe ka Tene Laulu artiklit oomega-3 rasvhappe kasulikkusest SIIT.\n1-2 kapslit päevas toiduga toidulisandina või vastavalt ettekirjutustele. Võtta koos veega.\n2 kapslit sisaldavad keskmiselt 1000 mg vegan-oomega-3, milles on 334 mg DHA-d ja 166 mg EPA-t.\nMitte ületada päevast soovitatud annust. Mitte kasutada mitmekesise toitumise asendajana. Oluline on toituda mitmekülgselt ja tasakaalustatult ning harrastada tervislikku elustiili. Mitte tarvitada maksapuudulikkuse korral. Kui võtate verevedeldajaid (näiteks Warfarin või Heparin), konsulteerige enne toidulisandi võtmist oma arstiga.\nMerevetikast Schizochytrium sp., milles DHA ja EPA, pehme geelkapsel (modifitseeritud maisitärklis, glütserool, karrageen), tokoferool (antioksüdant), päevalilleõli, askorbüülpalmitaat.\nEi sisalda nisu, gluteeni, soja, pärmi, piima, lisatud suhkruid, värv-, maitse- ja säilitusaineid.\nMitte-aktiivsed koostisosad on pehme geelkapsel (modifitseeritud maisitärklis, glütserool, karrageen), tokoferool (antioksüdant), päevalilleõli, askorbüülpalmitaat.\nKapsli suurus 15 mm\nLisainfo Hoida kuivas ja jahedas, otsese päikesevalguse eest kaitstuna. Hoida lastele kättesaamatus kohas. NETOKOGUS: 60 kapslit. Kapsli suurus 15mm. PARIM ENNE: vt purgi põhja. PÄRITOLURIIK: Suurbritannia\nSildid: CYTOPLAN, Tervisetooted, vitamiinid ja mineraalained, cytoplan omega, cytoplan oomega, omega, oomega, oomega-3, omega-3, cytoplan oomega-3, EPA, DHA, oomega-3-rasvhapped, südameveresoonkond, süda, verevarustus, ajutöö, õppiv noor, õpilane, väikelaps, täiskasvanu, keskendumine, kiire reageerimine, mõttetegevus, töökvaliteet, ületöötamine, suur koormus, väsimus, üleväsimus, UV-kiired, naha niiskus, naha tervis, kui nahk, naha nooruslikkus, nooruslikkus, silmad, silmanägemine, nägemine, rasedus, tervislik rasedus, sündimata laps, lapse areng, imikud, lapse aju, lapse silmad, vererõhk, vegan, taimne, vegantoode


Elandsvlei Estate 'i talumaja - Airbnb\nElandsvlei Estate 'i talumaja\nMookgophong, Limpopo, Lõuna-Aafrika Vabariik\nTalumajutus, mille majutaja on Nicolas\nNicolas on Supermajutaja\nElandsvlei Estate 'i talumaja on ideaalne puhkusereis suurematele rühmadele, kes otsivad privaatsust, rahu ja vaikust.\nTalumajas on 5 magamistuba koos vannitoaga ja mahutab kuni 12 inimest. Seal on 2 Braai piirkonda (üks vabaõhutegevused ja üks kaetud), samuti ilus pritsmebassein, kust avaneb vaade paljude metsiku looduse liikide sagedale rahulikule tammile!\nElandsvlei Estate asub malariavabas Unesco Waterbergi biosfääris, vaid 2 tunni autosõidu kaugusel Pretoriast (2,5 tundi OR Tambo 'st).\nTalumaja asub 2000 ha privaatses mängutalus Mookgphongi (Naboomspruit) ja Vaalwateri vahel, kus on kaelkirjakud, buffalo, eland, kudu, gemsbok, sebrad, wildebeest ja paljud teised liigid.\nKülalistel on juurdepääs kogu talumajale, Braai aladele ja basseinile. Küttepuid pakutakse külalistele .\nSelles ilusas mägikohas on palju teid ja radu, mis on ideaalsed matkamiseks, jooksmiseks ja mägirattasõiduks! Maja seisab eraldi, nii et sul on täielik privaatsus ja sa ei tülita sind oma peatumise ajal.\nElandsvlei Estate 'i tammid sobivad suurepäraselt kalapüügiks ja külalised on teretulnud proovima erinevaid liike, sealhulgas tilapia, hõrgutisi ja püüniskala. Jahipidamine on saadaval ka majutuskohas, palun saada privaatsõnum saadaolevate liikide täieliku loendi ja hinna kohta.\nIsesõidud on lubatud neile, kellel on nelirattasõit, ATV või määrdunud jalgratas. Palume, et külalised, kes seda soovivad, läheksid esmalt meiega giidiga mänguajamisele, et saaksime nendega tutvuda majutuskoha paigutusega.\nMänguautosid saab korraldada lisatasu eest 250 R inimese kohta ja need sisaldavad üle 2 tunni mängu vaatamist ning päikeseloojangu jooke ja suupisteid ilusas asukohas!\nElandsvlei Estate asub maaliliste Waterbergi mägede südames ja pakub hingematvaid vaateid igas suunas! Unesco on nimetanud Waterbergi biosfääri kaitsealaks, mis edendab selles piirkonnas elurikkust ja säästvat kasutamist.\nPassionate about the beauty and wildlife of the African bush! I have lived here on Elandsvlei Estate, a private game breeding farm with my wife, two daughters, and son since June 2016.\nMe elame kinnistul, kuid majas, mis ei ole talumajast nähtav (7 km kaugusel). Seetõttu on sul täielik privaatsus, kuid me oleme vajadusel igal ajal saadaval.\nTutvu teiste võimalustega linnas Mookgophong ja selle ümbruses


28.02-03.03.2018 toimus Prahas järjekordne CIOR YRO seminar, mille sihtgrupiks on traditsiooniliselt noored reservohvitserid NATO liikmesriikidest. EROK on juba pikemat aega suutnud hoolimata vahendite piiratusest ka Eesti lipuvärve YRO projektis rahvusvahelises pildis hoida. Selles formaadis CIOR seminari fookuses on NATO ja partnerriikide noorema põlvkonna reservjuhtide koostööharjutus kultuuriliste erinevuste tingimustes ning rahvusvahelise juhtimispraktika tutvustamine. Osalejaid oli sellel aastal Prahas 8 riigist (Prantsusmaa, Ühendkuningriigid, USA, Eesti, Austria, Saksamaa, Šveits, Soome jt) ja EROK liikmeskonda esindasid aspirandi taustaga reservjuhid Kaitseliidu Toompea malevkonna ridadest – lpn Alan Uustal-Hok ja v-srs Peeter Ilison. Eestlaste panusest reservide ettevalmistamisel ning juhtide väljaõppe tasemest peeti väga lugu ning meie võitlejad tulid tagasi koos uute kontaktidega Ühendkuningriikidest, USA-st, Austriast jt. NATO liitlasriikidest.\nSeminari põhieesmark oli integratsiooni loomise toetamine NATO ja selle partnerriikide reservohvitseride vahelise koalitsiooni keskkonnas. Seminari käigus pandi rõhku teadmiste arengule NATO riikide jõustruktuuridele ja ülesannetele ning juhtimisoskustele. YRO annab osalejatele algse kogemuse töötamises rahvusvahelises keskkonnas ning tõstis teadlikkust liitlaste olukordadest nende riikides ning töötamise viisides. Lisaeesmärgina oli seminari üks võtmeülesanne kultuuride vahelise koostöö ja kommunikatsiooni arendamine. Torkas silma, et kõigile osalenud delegatsioonidele (v.a. Soome) oli ja jäi ka peale selgitusi arusaamatuks, miks ja kuidas me Eestis teeme asju nii, et vabatahtlik riigikaitseline tegevus pole kuidagi kompenseeritud/tasustatud/hüvitatud. Samuti oli meile väga põnev kuulata arutelu suurte NATO riikide sõjavägede väljakutsetest, mis tulenevad soo-, usu- ja dieetide eripäradest. Meie rahvastiku eripära tõttu pole meil veel need eriolukorrad, -nõudmised ning nendele reageerimine veel nii aktuaalseks saanud. Sellest johtuvalt leiame, et oleks mõistlik meie partnerite kogemustest ja vigadest laiemalt õppida ning nendega koostööd tehes olla valmis võimalikeks väljakutseteks nende ennetamise näol. Näitena võib tuua küsimused, millega USA sõjavägi hetkel silmitsi seisab – kuidas reguleerida transsooliste sõdurite teenistus või tagada eridieetide (nt. taimetoitlased, halal) toitlustuse ja logistika üksuse tasemel tagamine.\nLõpetuseks, kõiki delegatsioone kutsuti osalema CIOR’i ja CIOMR’i suvisel kongressil, mis toimub 2.-5.08.2018 Quebecis, Kanadas ning kus viiakse läbi CIMEX – The Intersection of CIMIC & Technology: Exploring Information Challenges in Complex Emergencies. Viimase asjana andsid CIRO YRO komitee liikmed ning seminari korraldajad meile teada soovist teha eestlastega rohkem koostööd ning pakkusid välja sarnase/sama ürituse läbiviimist tulevikus Eestis.\nSeminaril EROK-t esindanud reservjuhid:\nlpn Alan Uustal-Hok\nv-srs Peeter Ilisson\nKokkuvõte Facebookis: https://www.facebook.com/YROWCIOR/posts/10155398122036274\n← Toompea delegatsioon Soomes.\nKuidas tütar kutsus isa lippu heiskama. →


★★★ Sinise toonid: tavalised sinised värvid ja nende kasutamine kodus ★★★\nSinine on ainus peamine värv, mis on lahedas spektris. Kõik muud värvid peavad neile lisama sinine, et vähendada nende soojust ja energiat ning suurendada nende rahulolu. Seega on sinine rahustav värv, millel on palju erinevaid mõjutusi, alates loovusest ja vabadusest turvalisusele ja usaldusele. Sinine on üsna andestamatu värv, kui tegemist on selle sisustamisega kodu sisekujunduseks, kuid siin on palju selle ühiseid toone ja kuidas need võivad teie ruumis töötada.\nSelle foto valgustuse elektriline sinine kujutab endast arktiliselt sinist värvi, mis päikesevalgust, veest ja jäädest tulenevalt eeldatavalt pähe on. See on huvitav kontseptsioon, segu rahulikust sinist ja jää külmutuskontseptsioonist, kuigi mõlemad ideed on selguse ja meditatsiooni õhkkonnas sarnased. Mõnedel juhtudel on isegi näidatud, et sinine sinine võib aidata vähendada vererõhku ja südame löögisagedust.\nMaal oleva vee värvina on sinine hõlpsasti kohandatav, et luua lahedat, selget ja värskendavat esteetikat. Vaatamata asjaolule, et vesi võtab mitmesuguseid siniseid toone, sõltuvalt erinevatest keskkonnateguritest võib peaaegu mis tahes sinist värvi (näiteks kereliin) seostada mingi veega. Fengshui võrdleb see värvi värskendusega ja selgusega.\nNagu juba öeldud, on sinine loodusmaailmas tihedad ühendused taeva ja veega. Selle tagajärjel muudab looduses esinev sinine, näiteks ookeani sinine, värske tunde. On oluline meeles pidada, et sinine, kuna unikaalne spektriosa on ainus värv, on määrava tähtsusega, et luua muid rahustava mõjuga värve.\nSee foto näitab veel veega inspireeritud bluuse kasutamist, Egeuse sinise kui voodiraami ja padjapüünistega. Ringi, kuid lihtsate mustrite ja tumedate seinte ühendamine loob hubase ja intiimse ruumi. Selle ruumi heledam, helesinine sinine hoiab teisi neutraalseid tundeid väsinud ja stabiilsena.\nSelles fotol on kujutatud erinevaid bluusi; Sapphire Blue on eriti ilus lisand. Blues on rahu ja julgeoleku toonid; kui kasutatakse erinevaid bluusi, on loodud üldine värskendav esteetika. Kui värvivalik on asjade lahe küljel, on efekt nõrgem ruum.\nSinine on disainimas maailmas äärmiselt mitmekülgne nii aktsentti värvina kui ka taustavärvi (ja kõik vahel) vahel. Sinisemate tumedamad versioonid, nagu sõjaväe sinine ja merevägi, tunnevad end mehelikumana. Need kipuvad sümboliseerima lojaalsust, jõudu ja usaldust, mis omakorda võib psüühikat rahustada.\nÜks haruldasi juhtumeid, kus sinine on toidu kujul, on marjade kujul ja isegi see on rohkem lillat kui tõeline sinine. Selle pildi padjad on elujõulised marja sinised ja lisavad seda üsna soojalt neutraalset magamistuba jahedamaks aktsendiks. Berried sinine on siin suurepärane värvivalik, sest see on siiras ja iseseisvalt visuaalne. Konföratsiooni vältimine on üks sinistest fortitest ja mis on parem koht, et infundeerida see usalduse ja aktsepteerimise tunne kui magamistoas.\nErinevad karge, kahvatu bluus täidavad seda istekohta ja efekt on peaaegu eeterlik. Hele sinine kujutab endast rahu, usku ja tervist, ja pole ime, et selle diivani kaunis jää sinine pole muuhulgas hingekosutav.\nTürkiissinine on üks meeldejäävama tooni, mis paistavad sinise ja rohelise vahel kõige enam, sõbralikult ja atraktiivsemalt. Kuigi on olemas mitmesugused türkiissinine toonid ja toonid (see tähendab, et see võib tunduda tumedam ja kergem ja endiselt türkiissinine), millest igaüks on värske ja tervislik tunne; Kuid türkiissinine kergem, vaikne versioon kipub olema vabanemiseks ja lõõgastavamaks. Valgete hulgas kasutage türkiissina, ja teil on täiesti värskendav esteetika.\nSelle värviga paremas ülemises paremas valgustuses on näha, kuidas sinist värvi, nagu türkiissinine, saab sügavamaks ja pimedamaks, võttes küpsema esteetika, ilma et kaotataks värviküllust.\nSinine nimetatakse tihti primaarvärvide loendis, kuigi see on kõigepealt kosmosesõbraliku rahulikkuse tundmine. (Võibolla on sellepärast, et populaarsete sotsiaalsete võrgustike jaoks kasutatakse raisnilille sarnast värvi.) Valguse blues on sageli lõdvestunud, mis muudab need suurepäraseks kaaslaseks looduslikele elementidele nagu puit ja kivi.\nTume, sügav, meeletu bluus nagu kuusepunane sinine on tuntud teadmiste, võimu, usalduse ja terviklikkuse tutvustamiseks. Seda tüüpi tume bluusi kasutatakse sageli ka siis, kui otsitakse vastutustunnet; siin värv töötab ilusana ehis, raamatukogus või muus fookust vajavas ruumis.\nNagu juba öeldud, on tumedat bluust suurepärased värvivalikud ruumidele, kus on soov tugevust ja usaldusväärsust läbida. Midnight blue on seas kõige tumedam sinistest toonidest ja seepärast muudab imelise seina värvi teismelise poissi magamistoa või mõne muu uuringupiirkonna jaoks.\nKoobalti särav sinine ei ole viimastel aastatel näinud mitte ainult sisekujunduse populaarsust, vaid ka kosmosejõudu. Tund on noor ja puusaluu; Nende koobaltriiulid on värskendavad, nooruslikud ja põnevad koos funny printida klassikalist must-valge ja rõhutada paar punast aktsenti.\nTeine tumedam sinine on sinine sinine ja see on sama usaldusväärne, kui need tulevad. Arvatakse, et sinine sinine, muu hulgas sinistest tumedamatest toonidest, soodustab mõtlemise ja prioriteetide tõhusust; Võib-olla saate lõõgastuda vaimselt ja teha selgemaid otsuseid, kui sinine sinine on teie keskel. Proovige lisada džempliga siniset tükki, mitte ainult teksapüksteid - mõelge prügikasti, pensüstelite hoidja või taskulambri.\nKuninglik sinine on üsna lähedane tõelisele sinisele - särav, unopologetic sinine, mis võtab keset positsiooni üsna kergesti või on rahul taustal töötama. Selle kuningliku sinise ja elevandiluuvõõriku geomeetriline struktureeritud muster annab tugeva visuaalse aluse kohevale piparmündi-rohelisele, mis on huvitav ja võimas kombinatsioon.\n"Idee ühendada sinine ja isastel väikelastel võib tulla tagasi iidsetesse aegadesse, kui poisil oli õnne. Sinine ... pidas võimu kurja vältimiseks, nii et lapsehoidjad olid sinise värviga kaetud ". Sõltumata nende alaealiste ühendustest võivad kergemad sinised toonid (näiteks kereliinid) endiselt tänapäevaseks, abstraktseks ja / või geomeetriliseks kujundiks endastmõistetavalt kaasaegse ja täiskasvanud, kui nende tumedamad sinised kaaslased.\nAh, taevas sinine. See on tervislik, see on loodetav ja värskendavalt sõbralik. Värvus on kõik asjad tulevikus heledad ja kõik asjad, mis on varem meeldinud nostalgilisele. Huvitav on see, et ükskõik milline sinine on harva seotud toiduga (või kasutatakse köögis), sest see väidetavalt vähendab söögiisu. Võib-olla sellepärast kasutatakse seda luksuslikku kesktõmmet kasutades seda kallist vaasi.\nIndigo on keeruline värv. See on üheaegselt lilla ja sinine, ja teine osa spektrist ei tundu kunagi teisel valitsevat - see on võrdselt lilla ja sinine. Mis on ehk miks indigo on nii loomupäraselt kasulik; see ei võta külgi. See lihtsalt eksisteerib, et sulle lisada oma ruumi ilusa sügava värviga.\nSinise, kiltkivi (mis on suures osas hall) sümboliseerib tugevust ja usaldusväärsust. Selle füüsilised mõjud hõlmavad: rahustav, kaosivastane, kommunikatiivne, perspektiivi indutseeriv, intuitiivne ja rahulik. Üsna kena värv, ausalt öeldes, taustal hanguda, kui uurite oma peegeldust ümmarguses peeglis.\nNagu öeldud, kasutatakse koos toiduga bluusi harva. See on tingitud nii selle haruldastest looduslikest toitudest kui ka selle loomulikust rahustavast mõjust; arvatakse, et viimane pärsib inimese isiklikku sööki. Aquamarine on aga sinine soojem versioon ja sellena võib köögis töötada selle mõnevõrra innustava olemuse tõttu.\nKollase purpurpunase sinine, küünarvarre on üks silmapaistmamaid sinine toonid, mis vähendavad stressi ja suurendavad järjestust elu kaos. Eriti kui see on ühendatud kergete looduslike toonidega, nagu näiteks kreemjas kaerahelbed, on see mõju, mis võimaldab meil hingata (visuaalset) leevendamist ja leevendust.\nTõelise taeva ja mere värvina on sinine oma valikuvõimalus disainilahenduste kujutamiseks, nagu see on ka selle basseini sinise klaasiga kohvilaud. Selle kergus laiendab ruumi tunde ja annab sellel otsekohe jaheduse, temperatuuri, hoolimata kuldsetest ja oranžest istumisnurgast.\n"Värvipistikast lähtuvalt on taskukate usaldusväärne ja vastutustundlik ning kiirendab turvalisust ja usaldust. Võite olla kindel, et sinine värv võib kontrollida ja teha asju keerulistes olukordades. Sinine värv vajab oma elus korda ja planeerimist, sealhulgas seda, kuidas ta elab ja töötab. " Saate elavdada sinise prognoositavat olemust koos värvide blokeerimisega ja / või geomeetrilise aktsenttiga.


#TBT: Kliendi ähvardused – Kristjani mõtted\nMõeldes tulevasele nädalavahetusele on mul ikka hirm astuda taaskord kelneri kingadesse. Ma pole kunagi arvanud, et minust oleks mingi suurepärane kelner peidus vaid see on see töö millega peaks üldjuhul igaüks hakkama saama. Iseasi on see kvaliteedi tase mida minult ei tasu kindlasti väga loota. Teen töö ära ja seda rahuldava tasemega, et mingit jotsi saada. Kahjuks olen inimene kes ei teinud ega tee seda tööd kuna ta naudiks vaid ikka raha pärast.\nSeega olen lubanud ennast oma endisel töökohal üheks nädalavahetuseks ärakasutamiseks kuna neil töötajate puudus ning mina ilmselt liiga pehmo, et öelda ei. See hetk kui kõne milles lõplikud päevad ja kellaajad kokkuleppisime tundsin ma juba kahetsust ennast lubada sinna tööle. Mulle meeldib eestlasi ja muid rahvused, aga need soomlased käivad nii vastu. Nende ülbus oletada, et me kõik oskame soome keelt ajab eriti harja punaseks. Ma valdan mingeid lauseid ning ei pea olema Einstein nende keele mõistmiseks kuid asi on põhimõttes. Mina ei lähe Soome eesti keeles rääkima.\nKuna vinguda ma juba oskan siis veidi ajas närvi ka venelaste suhtumine. Saan aru nendest venelastest kes tulevad kodumaalt ning viisakalt küsivad kas oskan nende keeles rääkida. Ütlen ei ning nad lepivad sellega ja suhtlus läheb ladusalt inglise keeleks. Samas need kohalikud eesti venelased on julmalt hakanud vene keeles rääkima ning öeldes neile, et ei oska siis solvuvad. Samas on linn väike ja ma tean kes oskavad eesti keelt, sest mingil määral olen ma neid kas näinud või kuidagi kellegi pidi kokku puutunud. Pärnus üldiselt ikka naljalt ei leia päris neid venelasi kes eesti keelt kohe sõnagi ei oska. Muidugi oli tegu ka slaavi restoraniga ja siis kohe on eeldus, et ma pean oskama vene keelt. Ma ei lähe sushi kohta ning eeldan, et ettekandja oskab minuga jaapani keeles rääkida.\nLisan siis siia minu eelmise aasta blogi postituse mis on umbes aasta tagasi tehtud, kui üks klient ähvardas mind tappa. Tol ajal juba tekkis pigem arutelu selleüle, et olen jotsi maias mats ning keda see ikka kotib, et keegi mind tappa tahab. Tunnistan, et olin ise ka ebaviisakas, aga selliste troppidega sa lihtsalt ei viitsi tegeleda peale pikka tööpäeva.\nKuna olen nüüd siirdunud tagasi Pärnusse siis tööd on käed jalad täis ja vaba aega napib ikka korralikult. Koguaeg on töö-kodu ja kodu-töö. Ehk olen ma juba selle koormuse all niivõrd tundetuks muutunud, et lihtsalt ei viitsigi kõigesse süveneda. Tänane tööpäev kelnerina oli ikka see tippude tipp.\nTulid siis mingid vennikesed sööma-jooma, kui üks hetk viina viies üks tüüp ütles:\n-Kui järgmine kord mind siin näed siis teed näo, et pole mind siin varem näinud.\nKui eriliseks ta nüüd siis ennast peab? Võimalik, et arm tema näos oleks asi mis võiks mingeid seoseid luua, aga üsna kindel, et ära minnes olen unustanud ta kus see või teine. Ega mina siis tagasi ennast hoidnud:\n-Enam, kui kindel, et kahe tunni pärast pole mul õrna aimugi kes sa oled.\nMa pole kindel, aga ma vist viskasin talle ikka korralikult puid alla, kuna tüüp vastas:\n-Kui sa hakkad rääkima, et tunned siis ma tapan su ära.\n-Vägevad naljad sul küll.\n-Sulle ei meeldi midagi?\n-Aa suht norm on saada tapmis ähvardusi.\nNõnda ma siis dramaatiliselt lahkusin sealt lauast ja olin isegi enda üle veidi uhke, et suutsin vastu nähvida.\nLisaks on veel mõned kentsakad olukorrad olnud. Alustaks ühes grupist kes käis söömas. Grupijuht astus minu juurde ja rääkis, et ühel tädikesel on hammastega probleeme. Esimese mõttena käis läbi, et kas mina pean nüüd tema hambaraviga tegelema? Noo ei, asi läks veidramaks. Palus, et kokk tema lihalõigu hekseldaks tükkideks. Siis juba käis peast läbi, et vaene naine ei suuda ise oma liha lõikuda ja hambad ka veel vigased. Toidu lauda viies vaatas mulle jummala vinks-vonks tädike otsa. Väe sellest oli ta veel ise ka hämmelduses, et miks tema toit meenutab koera toitu.\nTeiseks oli mul viieteistkümne inimese laud kus siis läks ühiseks maksmiseks ja üks soome piff küsis minult puhast taldrikut kuhu saaks raha panna. Ma juba jummala häpi, et kas tõesti SOOOOMLASED jätavad mulle jotsi??? Noo ilmselgelt oli neil mingi korjanduse moodi asi kus siis koguti tervet summat niiii facking täpselt, et ma sain seal ühe suure, jämeda ja ümmarguse nulli jotsi. Kas nad reaalselt arvavad, et ma teen seda tööd kuna minu palk on lihtsalt nii suurepäraselt hea? Noo vaevalt küll.Või kui klient tuleb ja tänab mind personaalselt üli hea toidu ja teeninduse eest siis nagu realt fuck off. See ei maksa mu arveid ega midagi muud. Okk, mul on hea meel, et sa ikka tänad ja blablabla, aga raha on see mis mind aitab.\nHetkel tundub, et peale tööd pole vist parim mõte postitust kirjutada, kuna tundub nagu oleksin mingi kibestunud sitane vananäss, kes ei oska enda ümber seda kõike head näha. Siiski ma olen ka inimene ja vahest võib vinguda ka 😉\nSildistatud ähvardused, kelner, kliendi, pärnu, töö\n2 kommentaari “ #TBT: Kliendi ähvardused”\n20. juuli 2017, 14:02\nMa töötasin pikka aega kassapidajana. Lõpu poole tundsin üha enam, et raha eest ka enam ei suuda 😀 Kliedid ajasid niiiiiii närvi ja mulle sattusid pidevalt täielikud vinguviiulid, ülbikud jne. Ma ei viitsinud kunagi klientidega vaielda ega õli tulle valada. Kannatasin ära ja pärast puhketoas mossitasin ning bitchisin kolleegidele 😀 Õnneks tapmisähvardusi pole saanud, aga üks meesterahvas soovis mulle kord “ilusat seksirohket nädalavahetust” 🙄 tnx nh 😀\nPingback:  #TBT: Kliendi ähvardused - Blog24


Suur suvi on käes. Kõik õitseb mühinal. Väike hirm on, et nii suure kuumaga saab kogu ilu paari nädalaga läbi. Mitmeid uusi taimi on juurde tulnud. Eile näiteks istutasin kollaste õitega Przevalski kobarpea (suured sakilised lehed ja kollane tõlvik paremal). Mõni taim õitses esimest korda, kuigi oli mu peenral juba mitu aastat elanud. Nagu see üheksaväeline.\nMõni roos on oma esimese õitsemise juba lõpetanud. Nagu see kaunis Goldlese. Ka valgetel roosidel on parimad päevad kohe läbi saamas. Tänuväärne Bella Rosa õitseb pea-aegu kogu suve. Ühed õied lõpetavad ja teised alustavad. Kordes Brilliant oma säravpunase värviga on ainulaadne. Varasematel aastatel venis ta liiga pikaks, sel aastal on just paraja kõrgusega. See lill sai sel kevadel endale privaatse peenra, et saaks sooloesinemist nautida. Nii selgus ka eksitus. naabrinaise käest ma selle taimepoja koos mitme teisega sain. Nii arvasin siiani, et see on moosese põõsas. Aga naabrinaine ütles, et hoopis kermesmari. Et moosese põõsas on üsna kapriisne taim ja küllap see oli mul välja läinud.\nPalavus on suur. Toas on mul nüüd mõnus olla, sest konditsioneer jahutab. Õues aga mööduvad mu õhtud kastmisega. Hea seegi, et tigude muret sellise ilmaga pole ;)\nHomme aga sõidan Hiiumaale maalima. Paluks sinnakanti eraldada päikselisi ilmu. Kodus võiks samal ajal sadada...\nMinu palveid võeti kuulda. Kodus sadas ühel päeval täitsa kenasti, Hiiumaal tuli sel õhtupoolikul samuti pisut vihmapisaraid, sadu ise aga toimus öösel. Hommikul ärgates ootas meid veidi jahedam ja tuulisem ilm, aga ei mingit vihma, mis meie plaane segaks. Mere ääres tahtis tuul küll molbertid ja paletid lendu viia, aga leidsime endale põõsa varjus ikkagi sobiva maalimiskoha. Mis pildi kvaliteedis puudu jäi, polnud mitte ilma süü...\nKodus olid lilled tänu tubli abiaedniku vaevale ja ka soodsale vihmasajule läinud veelgi rohkem õitsele.\nOlin ühe päevaliilia ära andnud sõbrannale ja vahepeal tekkis kahtlus, et olin vale põõsa valinud. Siiski selgus nüüd, kui õied vahepeal lahti olid läinud, et kõik oli õieti, krousitud äärtega eksemplar oli jäänud mulle, nagu plaanitud.\nPostitaja: Bianka kell 11:02\nMaapealne lilleilu- pole midagi muud kõrvale panna!\n9. juuli 2011 13:07\nVõrdlesin eelmise aasta aiavaadetega. Siis õitsesid moonid 23.juulil, nüüd on nad üsna läbi juba. Samuti on monarda ja liiliad varem õitsemas. Elulõng on aastaga palju võimsamaks muutunud.\n9. juuli 2011 16:57\nAh, neid aiapilte on tõeline nauding vaadata, praegu eriti - kõik õitseb kui meeletu.\nKüllap ka lõhnab ja sumiseb, kas pole?\n9. juuli 2011 21:02\nFloksid lõhnavad hullutavalt, teised jäävad nende varju ;)\n9. juuli 2011 22:52\nilus ja veelkord ilus. ja tore, et aia perenaine puhkust võtab. maalipuhkust.\n10. juuli 2011 23:07\nüheksaväeline on huvitav ja dekoratiivne. mõjub nii hästi Su kaunis peenras ja kaunis aias.\nkohe näha, et kunstilembese silm :)\n12. juuli 2011 08:28\nMa sain lapse!


Mihhail Saakašvili rebis end Ameerika kaelarihmast lahti\n04:54 04. Juuli 2020\n09:47 09.08.2018 (Uuendatud 13:11 09.08.2018) lühendatud link\nPääses lahti, oleks peaaegu lipsu ära söönud ja kükitas katusel. See pole märkus ulaka koolipoisi päevikus ega väljavõte meditsiinikaardist — need on mõned punktid Gruusia endise presidendi Mihhail Saakašvili teenistuslehelt. Muide kaks esimest sündmust toimusid kaunis lähestikku.\nGruusia liider rüvetas riietuseset 2008. aasta augustis, nädal pärast Lõuna-Osseetia ründamist. Kuid sõda puhkes sellepärast, et Saakašvili pääses "Ameerika Ühendriikide rihma" küljest lahti. Sellest rääkis tollasele asepeaministrile Sergei Ivanovile USA tollane riigisekretär Condoleezza Rice.\nVahetult enne neid sündmusi üritas ta Venemaad veenda, et kaelarihm on tugev ja nende lemmik kunagi punast joont ei ületata. On ebatõenäoline, et Rice oli nii lühinägelik — pigem lasi keegi rihma meelega lahti. Mihhail Saakašvili pole hoolimata sellest, et ta alustas oma riigis sõda ja läks siis teise riiki Ülemraada juurde miitingut pidama ja katuselt sõimama, siiamaani vahi all. Ukraina julgeolekuteenistus on ta korduvalt kinni pidanud, kuid ikka ta lasti vabaks, saadeti isegi riigist välja – silma alt ära. Nüüd elab Saakašvili vaikselt Hollandis.\nMis "teflonmees" ta on, kellele miski külge ei jää. Ameeriklased, kellel lase muidu ainult ennast kehtestada, annavad talle katkise kaelarihma andeks, grusiinid taluvad riigiraha raiskamist, kuid esitavad selle kohta süüdistuse alles siis, kui Saakašvili on juba riigist lahkunud, ukrainlased taluvad vaikselt mässe ja solvanguid, saates ta lihtsalt riigist välja.\nTa on nagu kakuke, kes kõikide käest ära veeres. Kuid isegi muinasjutus saadi ta lõpuks kätte. Võibolla ootab Saakašvilitki ees kuulsusetu lõpp, kuid esialgu liigub ta endiselt maailmas ringi ja korraldab suuremahulisi avantüüre. See pole lihtsalt niisama, heast peast. Võimalik, et selline rihma otsast põgenemine oli kavandatud algusest peale, kuid seda ei tunnista Ameerika võimukandjad isegi eravestlustes mitte.\nkaelarihm, lips, analüütika, poliitika, katus, Condoleezza Rice, Mihhail Saakašvili, Lõuna-Osseetia, Gruusia, Holland, USA, Ukraina


E raamatud kuidas kaalust alla võtta\nVannis soolaga kaalulangus meele\nKefirna õuna dieet\nKaalust alla purjus päeva\nSalenemisega suhkrut kiivist ja banaanist\nKuninganna toit anna\nMitu korda basseini minna kaalulangusesse\nKaaliumisisaldusega toitumine laste südames\nKehakaalu treenimine langus kodus näitajaks ilusaks\nSeeria kaalu aastat kaotada\nKõrge insuliiniga dieet kuid normaalne suhkur\nKohvi salendav nimekiri\nSapipõie dieet mereannid\nKaotad millistel kehakaalu dieeditel\nRetseptid vaheldumise dieedi düukana lava\nKas keedetud muna võib kaalust alla võtta\nVaakummasinad kaalulangus dieet toit\nNädalane köögiviljade toitumine miinus 10 kg 7 päevaks menüü iga päev\nVajutage rasva jaoks dieedi\nRavis toitumine hemlocki silmahaiguste\nKaalu tõttu vähenemine..\nKaalust pillid aitavad millised võtta alla\nLachina langetamiseks seemned\nLy 2 registreerimata külastaja, e mail: kell 14 00) Olen Teeseene värske omanik ja jook on täiesti hämmastav ei uskunudki, et nii hea. Kuidas saab paksuke Tanja Sergejeva kaalust alla võtta, kui ümberringi on nii palju ahvatlusi Kõik letid on täis kohutavalt isuäratavaid kooke ja torte. Rasedusaegne kaalulangus – Kuidas suhtuvad ämmaemandad ning ennekõike kuidas ise suhtuda rasedusaegsesse kaalulangusesse? E raamatud Kuu raamat Ilmumas Uued raamatud kuidas kõigega iseseisvalt otsast Te vabanete liigsest kaalust ja keha rasvavaru väheneb isegi poole. Raamatud on ulguma kaalus igavesti Kuidas kaalust alla võtta ja ei ole kahju tervisele millised pelmeenid Kremli Lord 39 s prayer kaalust alla võtta Dieet.\nCytoplani Blood Glucose Support toidulisandi tarvitamine vähendab magusa isu ning seda saab vajadusel võtta et kaalust alla võtta ning Kuidas see sul. Ja vee kogusega võime kaalust hoopis enam juurde võtta JA alles seejärel hakkas ta kaalust alla võtma ja läks normaalkaalu Päikesetoidu e raamatud. Phen24 vaatab pillid kaalust: Kuidas kaalust alla võtta 24 saad 2 liiki tablette kaalust alla võtta või lihtsalt uuesti oma rasva raamatud. Alguses plaanisin blogida sellest, kuidas reedel läksid pekki kõik kõik kõik asjad, mis vähegi andsid pekki minna Mis oli päeva alguses VÄGA frustreeriv, aga. Söögi tegemise raamatud vaid annab ka ideid, kuidas hoida oma toidulauda võimalikult toitainerikkana ja hoiduda Kes ei tahaks magusaga kaalust alla võtta. Raamatud; Trennikollektsioon trenn – lubadus kaalust alla võtta ja pöörata tiirlevale küsimusele vastupidisest – kuidas kaalust juurde võtta ning.\nKuidas on see võimalik ja mida sel juhul ette võtta eesmärgiga kaalust alla võtta E Raamatud; Füsioteraapia. Teie lugu, kuidas kaotasid kaalu sina – jagaks ise oma edukat lugu, kuidas kaalust alla sain- aga kahjuks pole see mul õnnestunud, olen juba hullumas ja. Kuidas pillid mu ära rikkusid? ESIMENE See oli lõpp Ta püüdis meeleheitlikult mäletada, kuid midagi ei meenunud Pilt katkes ja ta leidis end keset sügavat sinkjat pimedust. Kui soovid kaalust alla võtta, Kui sul on ikka veel raske kaalus alla võtta, Minu raamat Blogiarhiiv kuidas kontroll oma treeningkava üle enda kätte võtta. Kevadväsimus, ülekaal, külmetus või mõni tõsisem haigus Oled ka sina vahest mõelnud, miks üks või teine häda sind ikka ja jälle külastab, kuigi enda. Raamatud Naised, toit ja jumal kuidas kasutate toitu enda põhiuskumuste väljendamiseks kui selleks, et kaalust alla võtta. Nüüd kõik raamatud meie veebipoest ja e raamatud ei õnnestu kaalust alla võtta 231 ª Lisa IV Kuidas tagada piisav proteiinivaru. Mis pani mind lõplikult nende võtmise lõpetama ja mis olid tulemused? Minu puhul pole tegu wc poti kallistamise tagajärel toimuva langemisega vaid just olen muutnud endale märkamatult radikaalselt oma söömisharjumusi.\nPessimismi põhjendus * Pessimismi põemonlik Jumal Pessimismi põhjustavad näistjan Valdma Jan mastusest. RAAMATUD Laienda oma 14 november sain kätte 95 se numbri ja rasvasisaldus kukkus esmakordselt alla 20 võtta 5 kg kaalust alla ja harjutada tõusude. Sa päriselt ei kujuta ette, et on olemas olukordi, kus inimesel pole väga midagi ette võtta oma olukorra parandamiseks Näiteks osaline töövõime kaotus. Raamatud & sündmused; kuidas on õige Ma ei taju seda õiget rütmi ja suunda Kui ma ei kiirusta, siis ei jõua mis aitab kaalust alla võtta. Kuidas võtta kuue nädalaga kaalust a Näita Tasuta e raamatud Kuidas võtta kuue nädalaga kaalust alla kuus kilo. Laulja Anne Loho jutustab väga avameelselt kordadest, kus tal on olnud piisavalt  õnne ja pealehakkamist,  pääsemaks elu ja tervisega.\nPäris niisama ehk suurendades puhke oleku energiakulu, pole suurt lootust kaalust alla võtta Kuidas on nii, et mõni võib endale kõike lubada. Kuidas aitate sügavas depressioonis lähedast – Inimene, kelle eluteele on palju raskusi sattunud ja ta on neist küll välja tulnud, kuid väga muutunud Varem. Kuidas trenni tehes mitte kaalust alla võtta Üldse lähen ma varsti ja teen iseenda blokki kirjutise raamatud, mis mulle ei meeldi, ja autorid Kuidas vótta kaalust alla Töö ja perekond Isadele Koolilaps Tervis Videod Sisuturundus KKK Raamatud võtta või mitte alla võtta ei peagi üldse. Simeonsi dieet – Kas keegi on seda läbi teinud? RAAMATUD Pakkumised Pakkumised kuidas kolmeteistkümne energiakokteili» abil sooritada lihtsaid järelikult ka kaalust alla võtta. Kuna need sõltuvad sihtkohast ning kaalust Tellimiseks tuleb võtta ühendust E raamatud ei kuulu E raamatunäidist saab alla laadida siit. Liigse kehakaalu korral tuleks püüda alla võtta mis aitab kaalust alla võtta Kuidas on nii, et mõni võib endale kõike lubada. Niisiis alustada tuleks sellest, mis on söömishäire ja kuidas erineb see dieeditamisest Söömishäirete keskmeks on kehakuju ja kaalu ülemäärane. Aga miks ka mitte see väljakutse vastu võtta kuidas seda e toit aitab kaalust alla võtta küll. 7] Eesti k Praha sillal kasvab rosmariin, keegi ei taha lillekest kasta või hoolitseda, ta kunagi ei õitse. Kirjeldus Mida kasulikku raamatust leiad Olulised eesmärgid Aitame sul püstitada õiged eesmärgid — sellised, mis sind edasi viivad ja tõepoolest ka täituda. Suhted Anne Loho imelised pääsemised. Kuidas võtta kuue nädalaga kaalust alla kuus kilo Aastatepikkuse kaalunõustaja kogemusega Ulrika Davidsson ja Ola Lauritzson on koostanud raamatu, mis pakub. Lae alla tasuta e raamat kuidas Nutribulletit kasutades kaalust alla võtta Kõik teised e raamatud on saadaval siin. See on kaalust alla võtmise viga nr 1 Hea nipp, kuidas Kaalus juurde võtmine käib aeglaselt ja kaalust alla võtmine käib alla pole vaja võtta.\nMiks ma neilt enam maha ei saanud? Milline näeb välja maksatsirroosi suremine alkohoolikul – Tere, kas keegi on näinud pealt ja julgeb kirjeldada, kuidas kulgeb inimese suremine, kes on oma. Kuidas kaalust alla võtta, kui antipsühhootikumidega prinimaesh Kuidas kiiresti kaotada kaalu ja mitte saada kaalu jälle Kuidas lose kaal raamatud borodina. Raamatu autoriks on Patricia Grant kasutatud raamatud pealkirjaga Hingamine hävitab kuidas kolmeteistkümne järelikult ka kaalust alla võtta.\nKui võtan kaalust alla; teenin rohkem raha Mõtle sellele, kuidas Sa ennast tunned E raamatud on pdadan tellitud e raamatu d. Kuidas planeerida oma päeva niimoodi kui Sul on kindel soov ja tahtmine kaalust alla võtta Kõik raamatud > Sekretar ee Facebookis. Siin ei ole mingeid trikke ega valesid Siit leiad hoopis 14 teaduspõhist nõksu, kuidas kaalust kiirelt ja ohutult alla võtta. Kuidas läbi viia vaimne enesetapp kui saame aja maha võtta lihtne juurde võtta, aga kaalust alla saada on raske Kui mulle juba tundu. PÄIKESETOIT - söö LIHTSALT ja KERGELT vali rohkelt puuvilju ja marju - toitu, mida ei ole vaja muuta, keeta, maitsestada ja mille lõhn, värv, maitse meid köidab. Kaalust alla võtta on võimalik ka palju lihtsamalt kuidas kaalu langetada ja kaalust juurde võtmist pidurdada ilma dieedita: 1 Raamatud Naised, toit ja. E raamatud kuidas kaalust alla võtta. Kui soovite kaalus, ei ole nagu mina ja kulutada õnn erinevate dieedi raamatud, nad ainult lõpuks garaažis Kuidas kaalust alla võtta Forskolin 250. Aitab kaalust alla võtta Võtta 150 g magneesiumkloriidi helbeid ühe jalavanni kohta Ehk saite mõningaid ideid kuidas seda protseduuri mõnusamaks ja. Paluks kogemusi jagada.\nKasvatamiseks õhukesteks toiduaine õige variant\nTäiskasvanute pankrease põletikuga dieet\nToit 6 koos podagraga jalgade retseptidel\nTaimetoitlane nädala kehakaalu tõus\nTselluliidivastane ravim kodus õunasiidri äädika abil\nMitu korda nädalas pead kehakaalu langetama\nKehakaalu langetamine iga päev\nKas te võite kaotada marju ja puuvilju\nKaalus 10 minutit päevas\nSalat oad retsept kaalulangus\nKaalus alla 14 kg 20 kg kohta\nKas keisrilõike ajal on rasva eemaldamine kõhupiirkonnast võimalik\nToitumine mis on cd l\nTurchin langus kehakaalu\nPirni tüüpi salenemise meetodid


Asi pole sinus, asi on minus, ehk millal tasub vahetada tööhaldustarkvara - Uku\nby Uku | juuli 1, 2020 | Uudised\nIga uus algus on ilus – kõik tundub nii õige ja silmapiiril terendab tõotus veelgi paremast homsest. Aja möödudes hiilib aga hinge kahtlus. Teine pool ei tee siiski kõike, mida lubas ning alguses kokku lepitu kipub tasahilju muutuma. Kuni ühel hetkel, ei tunne sa teie suhet enam äragi ning küsid endalt, kuidas sa siia üldse jõudsid.\nEi, me ei räägi romantikast. Me räägime Sinu tööhaldustarkvarast.\nKäesolevas artiklis toome välja kolm ohumärki, et Sinu tööhaldustarkvara ei ole sulle enam sobiv.\n1. Tööhaldustarkvara on sulle liiga võimas\nTurul on lai valik kõikvõimalikke tööhaldustarkvarasid, mis lubavad ühes süsteemis ära katta kõik vajadused projektijuhtimisest arvepidamiseni ning lõpuks kontori lilled ka ära kasta. Okei, äkki see viimane on liialdus, ent kahtlemata on tegemist ülivõimekate tööriistadega.\nSamas pole valikute ja võimaluste küllus alati hea. Inimesed ei taha tegelikult palju valikuid, vaid ühte asja, millega töö tehtud saab. Mida võimsam on tarkvara, seda keerulisem on seda kasutama õppida ning just endale vajalikud funktsioonid välja valida ja ära seadistada. Sama mure kordub tagatipuks iga uue töötaja lisandumisel.\nEestis raamatupidamisbüroode poolt kasutatava Scoro tarkvara näol on tegemist just sellise liiga võimeka lahendusega. Finantstiimi tööhalduseks ei ole mõistlik kasutada tarkvara, mille osaks on näiteks võimekas projektihaldus, meedia broneeringute haldamine või müügitiimi aruanne.\nKui tegelikult kasutad oma tööhaldustarkvara võimekusest vaid murdosa, ei pruugi nii keeruka süsteemi käigus hoidmine tegelikult mõistlik olla.\n2. Tööhaldustarkvara ei vasta su töö spetsiifikale\nNagu öeldud, on iga probleemi lahenduseks olemas palju universaalseid tööhaldustarkvarasid, alates meeskonna suhtluse korraldamisest ning lõpetades projektijuhtimisega. Samas on igal erialal omad nüansid, mida üldkasutuseks mõeldud tööriistad toetada ei oska – pealtnäha teevad need kõike, aga vajalikes küsimustes puudub sügavus. See aga häirib pikema aja jooksul üha enam.\nKonkreetse töö spetsiifikale vastav tööriist on üles ehitatud just selle valdkonna vajadusi silmas pidades. Hea õnne korral võib turult leida nišitoote, mille kasutamisel tekib tunne nagu tegemist oleks sulle mõeldud rätsepalahendusega. Parimal juhul see seda ongi!\nUku on just raamatupidajatele loodud kasutajasõbralik tööhaldustarkvara. Nende kasutajatugi ei tegele vaid murede lahendamisega, vaid on spetsialiseerunud just finantstiimide töökorralduse efektiivsemaks muutmisele ja kasumlikumale ettevõtte juhtimisele. Ukut eristab Scoro-laadsetest tarkvaradest see, et tootearendusse on aktiivselt kaasatud kliendid ning büroode soovid võimalusel täidetakse.\n3. Scoro ei ole raamatupidamisbüroole oma hinda väärt\nRahast rääkimine pole tabu ning kes veel peaks rahast rääkima, kui mitte raamatupidajad.\nHind ei ole sama, mis väärtus ning väärtus on teadagi väga subjektiivne. Tööriist võib olla ükskõik kui võimekas, ent kui seda sinu ettevõtte töös rakendada ei saa, pole uhke lahendus sulle kõiki neid tulesid, kelli ja vilesid väärt.\nAjapikku võib kallivõitu tööriistast koguneda aga arvestatav lisakulu, sest sinu tööks vajalikud moodulid ei kuulu isegi baashinna sisse vaid nende kasutamise eest tuleb eraldi juurde maksta. Näiteks tuleb Scoro kasutamisel isegi aja mõõtmise eest iga kasutaja kohta 5 eurot juurde maksta. Uku teab, mis on raamatupidajale oluline ning aja mõõtmine ja korduvülesanded on ka tasuta paketi hinna sees.\nEriti halb on lugu siis, kui pärast keerukat juurutamist tarkvara kasutamine ootamatult kallimaks muutub. Ootamatute hinnaüllatuste vältimiseks tuleks tarkvara valikul mõelda kindlasti selle peale, kui palju on hinnakirjas eraldi hinnastamisele kuuluvaid mooduleid.\nSpetsiaalne raamatupidamistarkvara võib olla oluliselt kasutaja- ning hinnasõbralikum. Näiteks on Ukus olemas kõik raamatupidaja tööks vajalikud funktsioonid, ent turul leiduvate üldiste tööhaldustarkvaradega võrreldes on see kordi soodsam. Uku kasutamine hoiab 10-liikmelise tiimi puhul aastas kokku tuhandeid eurosid. Samuti on Uku juurutamine kiire, mugav ning täiesti tasuta.\nUku kasutama hakkamine võtab kogu meeskonnal vaid ühe päeva ja saad Ukut 30 päeva proovida täiesti tasuta.