Store Kaukasus
Store Kaukasus (, Бөјүк Гафгаз, بيوک قافقاز; , Didi K'avk'asioni ;  , Bolshoy Kavkaz, nogle gange oversat som " Kaukasus Major ") er den største bjergkæde i Kaukasusbjergene.

Bjergkæden strækker sig over omkring 1.200 km. fra vest-nordvest til øst-sydøst, mellem Taman-halvøen i Sortehavet til Absheron-halvøen i Det Kaspiske Hav: fra det vestlige Kaukasus i nærheden af Sochi på den nordøstlige kyst af Sortehavet og når næsten til Baku ved det kaspiske hav.

Geografi 
Bjergkæden er traditionelt opdelt i tre dele:

 Det vestlige Kaukasus, mellem Sortehavet og Mount Elbrus
 Det centrale Kaukasus, mellem Mount Elbrus og Mount Kazbek
 Det østlige Kaukasus, mellem Kazbek-bjerget og Det Kaspiske Hav

I det vådere vestlige Kaukasus er bjergene stærkt skovklædte (løvskov op til 1.500 meter over havet, nåleskov op til 2.500 moh og alpin tundra over trægrænsen). I det mere tørre østlige Kaukasus er bjergene for det meste træløse.

Grænsen mellem Europa og Asien 
Kaukasus' vandskel anses også af nogle for at være grænsen mellem Østeuropa og Vestasien. Den europæiske del nord for vandskellet er kendt som Nordkaukasus; den asiatiske del mod syd som Transkaukasien eller Sydkaukasus, som er domineret af bjergkæden Lille Kaukasus, og hvis vestlige del konvergerer med det Østanatolien.

Ruslands grænse med Georgien og Aserbajdsjan løber langs det meste af Kaukasus' længde. Georgiens militære hovedvej (Darialkløften) og Trans-Kaukasus hovedvejen krydser bjergkæde i højder på op til 3.000 moh.

Vandskel 
Kaukasus-vandskellet var grænsen mellem Kaukasus-provinsen i det russiske imperium i nord og Osmannerriget og Persien i syd i 1801, indtil den russiske sejr i 1813 og Gulistan-traktaten, som flyttede grænsen til det russiske imperium. godt ind i Transkaukasien. Grænsen mellem Georgien og Rusland følger stadig vandskellet næsten nøjagtigt (bortset fra Georgiens vestgrænsen, som strækker sig syd for vandskellet, og bortset fra en smal stribe territorium i det nordvestlige Kakheti og det nordlige Mtskheta-Mtianeti, hvor Georgien går nord for vandskellet), mens Aserbajdsjan i sit nordøstlige hjørne har fem distrikter nord for vandskellet (Khachmaz, Quba, Qusar, Shabran og Siazan).

Toppe 

 Elbrus, 5.642 moh.  er det højeste bjerg i Europa.
 Dykh-Tau, 5.205 moh. 
 Shkhara, 5.201 moh. 
 Koshtan-Tau, 5.151 moh. 
 Shota Rustaveli, 4.859 moh. 
 Kazbek (Mkinvartsveri), 5.047 moh. 
 Tebulosmta,4.493 moh. 
 Diklosmta, 4.285 moh. 
 Bazardüzü, 4.466 moh. 
 Babadag, 3.629 moh. 
 Katyn-Tau, 4.979 moh. 
 Pik Pushkina, 5.033 moh. 
 Janga, 5.051 moh. 
 Tetnuldi, 4.858 moh. 
 Ushba, 4.710 moh. 
 Ailama, 4.525 moh. 
 Mount Karakaya, 3.646 moh. , det højeste bjerg i Skalisty-kæden

Bjergpas 

 Darialkløften
 Marukhis Ugheltekhili  )
 Pereval Klukhorskiy  ,
 Mamison Passet  ,
 Jvris Ugheltekhili  ,
 Dübar Passet  ,

Kilder og henvisninger 

 Kort fra en.wiki med bjergtoppene markeret (Linkene på kortet går til en.wiki)

Bjergkæder i Europa
Kaukasus' geografi
Ruslands geografi
Aserbajdsjans geografi
Georgiens geografi