Minkkommissionen
Minkkommissionen (formelt Granskningskommissionen om sagen om aflivning af mink) var den af Folketinget den 23. april 2021 nedsatte granskningskommission til at undersøge Minksagen.<ref name="gransk2">Martine Amalie Kragh (16. oktober 2021). "Minkene kan give Mette Frederiksen en ubehagelig vinter – men næppe med de følger, som oppositionen drømmer om". Information.</ref> 

Granskningskommissioner er en ny undersøgelsesform med parlamentarisk forankring. Granskningskommissionens medlemmer bestod af landsdommer Michael Kistrup (formand), professor Helle Krunke fra Københavns Universitet og advokat Ole Spiermann fra advokatfirmaet Bruun & Hjejle. Efter indstilling fra kommissionens formand blev advokat Jakob Lund Poulsen udpeget som udspørger i maj 2021. Minkkommissionen aflagde beretning til Folketingets Granskningsudvalg 30. juni 2022.

 Baggrund 
I efteråret 2020 rapporterede Statens Serum Institut om et tidsmæssigt sammenfald mellem lokal forekomst af smitte blandt mink og mennesker i Nordjylland, og beskrev i den forbindelse en række virusvarianter, heriblandt en virusvariant SSI kaldte cluster 5. Den 3. november 2020 leverede instituttet en risikovurdering, hvori et foreløbigt forsøg med cluster 5-virusvarianten beskrevet på 1½ side, var lagt til grund for en vurdering af effekten af fremtidige covid-19-vacciner, og hvori instituttet som konklusion vurderer, at

Om aftenen den 3. november 2020 blev der afholdt møde i regeringens koordinationsudvalg. På mødet deltog bl.a. ministrene og departementscheferne for Statsministeriet, Finansministeriet, Udenrigsministeriet, Skatteministeriet, Sundheds- og Ældreministeriet og Miljø- og Fødevareministeriet, fra Justitsministeriet deltog kun departementschefen da justitsministeren var syg. På mødet blev det besluttet, at alle mink i Danmark skulle aflives. "Beslutningen følger ikke de to indstillinger i materialet, men følger målet i en Operationsplan (BN 284). Operationsplanen var bilag til coveret." "I aktdetaljerne er planen benævnt "Nødplan"."

Den 4. november 2020 holdt statsminister Mette Frederiksen pressemøde. På pressemødet udtalte statsministeren, at "Den muterede virus – via mink – kan indebære den risiko, at den kommende vaccine ikke kommer til at virke, som den skal." med henvisning til det foreløbige forsøg med cluster 5-virusvarianten. Statsministeren udmeldte, at alle mink skulle aflives samt at "så iværksættes der nu en nødplan for aflivning, som håndteres i regi af Den nationale operative stab under politiets kommando og med bistand fra Forsvaret, fra Beredskabsstyrelsen og fra Hjemmeværnet."

Den 6. november udstedtes ordren om, at alle mink skulle aflives, til minkavlerne i skriftlig form. At der bl.a. manglede lovhjemmel til at kunne kræve mink uden for smittezonerne aflivet, blev offentligt tilkendegivet efter den 7. november 2020.

Folketingets udvalg for forretningsorden besluttede den 11. november 2020, at en uvildig undersøgelse af minksagen skulle finde sted. Et politisk flertal enedes den 10. december 2020 om at få etableret en ny undersøgelsesform kaldet en granskningskommission samt at få minksagen undersøgt ved hjælp af en sådan. Den 23. april 2021 nedsatte Folketinget Granskningskommissionen om sagen om aflivning af mink eller Minkkommissionen.

 Kommissorium 
Granskningskommissionen havde ifølge Kommissorium for en granskningskommission om sagen om aflivning af mink'' til opgave at:

Kommissionen skulle fokusere særligt på de 14 dage op til pressemødet, hvor beslutningen blev meddelt offentligheden samt, hvordan ministrene og andre relevante personer reagerede, da de blev bekendt med, at der var problemer med en manglende lovhjemmel. Endvidere skulle foretages en selvstændig vurdering af om der var lovhjemmel til at træffe beslutningen og om nogen kan drages til ansvar for forløbet. "Granskningskommissionen skal dog ikke foretage retlige vurderinger til belysning af spørgsmålet om ministres ansvar," Kommissionen skal ikke inddrage det sundheds- eller veterinærfaglige grundlag for at træffe beslutningen.

Den 19. november 2021 vedtog Folketingets Granskningsudvalg et tillægskommissorium, hvorefter kommissionen skal undersøge politiets brug af et action card, som de talte ud fra når de ringede til minkavlere med oplysning om, at mink skulle aflives. Det skal undersøges af hvem og hvorfor det blev besluttet, at politiet skulle kontakte minkavlerne uden for smittezonerne og hvem der besluttede at udarbejde actioncardet og hvornår.

Kommissionens undersøgelser 

Efter kommissionens indledende arbejde med gennemgang af omkring en million dokumenter påbegyndte kommissionen afhøringer af vidner den 7. oktober 2021. I alt har 74 personer afgivet vidneforklaring, fordelt på 7 ministre, 3 særlige rådgivere, 55 embedsmænd, 7 politifolk og 2 personer tilknyttet minkbranchen. Afhøringerne foregik på Retten på Frederiksberg.

I forbindelse med afhøringen af en række embedsmænd blev der fremlagt en række sms'er, hvor statsministeriets departementschef Barbara Bertelsen har tilkendegivet, at sagen kan "være livsfarlig" for regeringen og opfordrer til, at Fødevareministeriet og Sundhedsministeriet påtager sig ansvaret. I forlængelse heraf udtrykte kommissionen ønske om, at sms'er, der var blevet slettet på blandt andre Bertelsens og statsministerens telefoner, bliver gendannet. Mette Frederiksen havde overfor flere medier nægtet at svare på spørgsmålet om, hvornår og hvordan den automatiske sletning blev besluttet. På et pressemøde den 3. november oplyste hun, at sletningen startede senest i sommeren 2020 efter rådgivning fra Barbara Bertelsen, hvilket denne bekræftede, da hun blev afhørt den 18. november 2021. Politiet forsøgte efterfølgende at genskabe de slettede sms'er, men meddelte den 15. november 2021 til regeringen at det ikke var lykkedes. Et resultat Mette Frederiksen besuttede at vente med at offentligøre til den 17. november 2021, dagen efter kommunalvalget.

Flere embedsmænd tilkendegav ved afhøringerne, at de klart havde advaret om, at der ikke var lovhjemmel til at kunne kræve alle mink aflivet. Minkkommissionen modtog på ottende afhøringsdag, et notat udarbejdet af fire bisiddere, heriblandt bisidderne for statsministeren og dennes departementschef. I notatet vurderer de fire advokater at der var hjemmel til at kunne kræve mink uden for   smittezonerne aflivet, med henvisning til, "at MFVM’s vurdering ikke har et grundlag i lovens forarbejder," 
I forhold hertil, bemærkes det i et notat udarbejdet af professor Andreas B. Ehlers fra Københavns Universitet, "at en sådan hjemmel ikke kan udlæses af forarbejderne og lovhistorikken til husdyrholdlovens § 30 som anført af bisidderne". Sidstnævnte notat, der er udarbejdet på foranledning af Kopenhagen Fur blev tilsendt Minkkommissionen på afhøringsdag 31.    

Den 13. november bevidnede to embedsmænd over for kommissionen," at Fødevareministeriet havde tilkendegivet, at "en total nedslagtning inklusive af alle avlsdyr, vurderes at være fatal for branchen". Angiveligt blev denne vurdering støttet af Justitsministeriet og sendt "opad i systemet". Barbara Bertelsen forklarede ved afhøringen den 18. november, at hun havde fået en sætning slettet i oversigtsmaterialet (det såkaldte cover), fordi "fatalt" ikke er en faglig vurdering. Hun forklarede ligeledes, at hun ikke havde set et bilag, der satte tvivl om lovhjemlen, fordi bilaget var fremsendt få minutter før det møde i koordinationsudvalget, hvor beslutningen blev truffet. Selv blev hun først gjort opmærksom på justitsministeriets vurdering 3 dage senere.

Afhøringen af Magnus Heunicke viste, at sundhedsministeren havde taget håndskrevne notater fra mødet i koordinationsudvalget, hvor beslutningen om at alle mink skulle aflives, blev taget. Han forklarede blandt andet, at Johan Legarth havde indledt mødet med at hævde, at Statens Serum Institut havde tilkendegivet, at alle mink skulle aflives af hensyn til folkesundheden. Dette notat blev modsagt af statsministerens stabschef, Martin Justesen, som ikke havde opfattet, at Legarth havde udtalt dette, og han tilføjede, at det ville være meget usædvanligt, hvis en embedsmand indledte et sådant møde med at fremlægge en konklusion.

Statsminister Mette Frederiksen blev afhørt den 9. december. Hun understregede, at der ikke var nogen, som på mødet den 3. november 2020 havde nævnt den manglende lovhjemmel, og at dette var en fejl. Hun ville dog ikke bebrejde nogen, fordi der ifølge hendes opfattelse vil blive begået fejl i krisesituationer.

Tilblivelsen af BN 284, der først i den version der blev udsendt den 7. november 2020 om aftenen arbejdede med tre zoner, var et centralt emne ved flere af afhøringerne. Blandt de fremlagte dokumenter var bl.a. sms-korrespondance om en "Enkel plan:" fra den 2. november 2020 og hvordan Justitsministeriets departementschef tænkte at minkplanen skulle se ud.       

I Miljø- og Fødevareministeriets redegørelse vedrørende manglende lovhjemmel, er datoen for hvornår den daværende fødevareminister kendte til manglende lovhjemmel angivet til den 7. november 2020. Ved afhøringerne, er en række dokumenter blevet fremlagt, hvor datoen for dette kendskab er angivet til den 5. eller den 6. november 2020 og i en fremlagt sms-korrespondance fra perioden mener den daværende minister selv at datoen er den 5. november 2020. I forhold til forløbet omkring redegørelsens udarbejdelse, er en række dokumenter med oplysninger herom blevet mørklagt af regeringen med henvisning til "hensynet til at sikre regeringens interne og politiske beslutningsproces" 

Forløbet i Statsministeriet den 7. november 2020 om formiddagen, hvor ministeriet formelt blev varslet om hastelovforslaget hvoraf manglende lovhjemmel fremgik, var et centralt emne i de senere afhøringer. Bl.a. kom det frem at statsministeren bestilte pressemødet den 7. november 2020 kl. 16:00, hvor den daværende fødevareminister en time før start godkendte en orienteringssag om bl.a. manglende lovhjemmel og hvor minkavlerne fik besked om at dette er "noget, der skal gå stærkt. Og vi har derfor sat en målsætning om at aflivning af alle mink i Danmark skal være overstået den 16. november," uden at det blev nævnt, at der manglede lovhjemmel.

Reaktioner 
Kort efter at beslutningen blev taget, blev der af flere juraprofessorer rejst kritik af, at beslutningen ikke havde den fornødne lovhjemmel, og den blev omtalt som et brud på Grundloven.

Ligeledes støttede partierne i oppositionen et borgerforslag om, at der skal rejses en rigsretssag mod Mette Frederiksen, selv om kommissionsundersøgelsen endnu ikke var afsluttet.

Sms'er, der indgår i administrativ sagsbehandling, er som påpeget af bl.a. Statsministeriet omfattet af journaliseringspligten. Manglende journalisering af relevante dokumenter er et brud på offentlighedsloven.

Beretning 

Minkkommissionen afleverede sin beretning, på 9 bind, til Folketingets Granskningsudvalg den 30. juni 2022 kl. 11. Den samlede beretning, som er offentliggjort på Folketingets hjemmeside, er på 4.759 sider fordelt på 9 bind, udgøres af beretningen (bind 1-5, 2.820 sider), bilag (bind 6, 290 sider) og forklaringsdokumenter (bind 7-9, 1.649 sider). 

Beretningen fastslog, at der ikke var hjemmel til at kræve alle mink aflivet, og konkluderede sammenfattende om statsminister Mette Frederiksen;
Kommissionen udtalte, at Statsministeriet havde handlet "meget kritisabelt i forløbet, som førte til den grove vildledning af minkavlere og offentlighed og den klart ulovlige instruks til myndigheder i forbindelse med pressemødet den 4. november 2020". Samtidigt fandt kommissionen, at Statsministeriet havde taget en "overordnet og styrende rolle i den forcerede proces, som ledte frem til pressemødet den 4. november 2020, og at statsministeren førte an på pressemødet og selv udmeldte regeringens beslutning om aflivning af alle mink, selv om beslutningen ressortmæssigt hørte under Miljø- og Fødevareministeriet". Yderligere konkluderede den, at Fødevareministeriet havde handlet "særdeles kritisabelt", og at 10 embedsmænd kunne drages til ansvar for uagtsomhed og forseelser, heriblandt Statsministeriets departementschef Barbara Bertelsen, Miljø- og Fødevareministeriets departementschef, Henrik Studsgaard og rigspolitichef Thorkild Fogde.

Kommissionen fandt endvidere, at tidligere fødevareminister Mogens Jensen som led i forløbet har afgivet urigtige oplysninger til Folketinget, idet kommissionen i rapporten fandt, at den daværende minister fik kendskab til den manglende hjemmel 5. november 2022, men i et samråd i Folketinget den 11. november 2020 oplyste, at dette skete "i weekenden".

Liste over embedsmænd

Efterspil

Politisk efterspil 
Allerede to dage før offentliggørelsen af kommissionens beretning meldte Mette Frederiksen ud, at hun forventede en "voldsom kritik" af regeringen, men konkluderede samtidigt at der ikke var grundlag for at nedsætte en advokatvurdering af, om involverede ministre havde pådrage sig noget juridisk ansvar. Dette i forlængelse af, at Weekendavisen 23. juni havde bragt et udkast til beretningen fra Minkkommissionen, der rummede hård kritik af Miljø- og Fødevareministeriet samt Statsministeriet. Samme dag som kommissionsberetningen udkom 30. juni, meddelte samtlige borgerlige partier, at de støttede at rejse en ekstern advokatvurdering af rapporten med henblik på at afsøge om inddragede ministre kunne drages til juridisk ansvar, mens Enhedslisten afviste dette. 

Dagen efter afviste Socialistisk Folkeparti en advokatvurdering, mens Mette Frederiksen på et pressemøde beklagede de fejl, der var sket i sagen, men ikke så nogen grund til at gå videre med en advokatundersøgelse.

2. juli afviste også Radikale en advokatundersøgelse, hvormed der ikke var flertal for at nedsætte en sådan. Til gengæld krævede de Radikale, at Mette Frederiksen skulle udskrive folketingsvalg efter sommerferien, og senest ved folketingets åbning 4. oktober 2022. Ellers ville partiet stemme for et mistillidsvotum mod regeringen. Den følgende dag kommenterede Mette Frederiksen at hun ingen kommentarer havde til, hvornår folketingsvalget blev udskrevet.

5. juli tildelte et flertal i Folketingets Granskningsudvalg bestående af Socialdemokratiet, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten en næse til Mette Frederiksen og Mogens Jensen for deres rolle i sagen.

Den 24. august 2022, efter rådgivning fra Medarbejder- og Kompetencestyrelsen, blev Barbara Bertelsen tildelt en disciplinær advarsel, Johan Legarth en irettesættelse samt blev Thorkild Fogde og Henrik Studsgaard fritaget for tjeneste og indkaldt til tjenestelige forhør.

Den 31. oktober 2022 meddelte Medarbejder- og Kompetencestyrelsen, at landsdommerne Jens Hartig Danielsen, Annette Dellgren og den pensionerede højesteretspræsident Thomas Rørdam skal stå for de officielle tjenstlige forhør af den suspenderede rigspolitichef Thorkild Fogde og departementschef Henriks Studsgaard. De disciplinære undersøgelser forventes afsluttet i foråret 2023.

Den 29. november 2022 meddelte Esbjerg Kommune, at Henrik Studsgaard fra 1. januar 2023 bliver ny direktør for deres Teknik- og Miljøafdeling, hvilket skabte vrede blandt minkavlere. Dagen efter meddelte Medarbejder- og Kompetencestyrelsen, at disciplinærsagen mod Henrik Studsgaard var afsluttet som følge af, at han ikke længere var ansat i staten.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Minkkommissionens hjemmeside
 

Danske kommissioner
Etableret i 2020