Kontaktopsporing
Inden for sundhedsvæsenet er kontaktopsporing (kontaktsporing, smitteopsporing, smittesporing, contact tracing) en proces til identifikation af personer, der kan være kommet i kontakt med en inficeret person (vedkommendes "kontakter") og efterfølgende indsamling af yderligere information om disse kontakter. Ved at spore kontakter fra inficerede individer, teste dem for infektion, isolere eller behandle de inficerede og spore deres kontakter igen, har initiativerne til formål at reducere infektioner i befolkningen. Sygdomme, for hvilke der ofte udføres kontaktopsporing, inkluderer tuberkulose, vaccineforebyggelige infektioner som mæslinger, seksuelt overførte infektioner (inklusive HIV), blodbårne infektioner, ebola, nogle alvorlige bakterieinfektioner og nye virusinfektioner, for eksempel SARS-CoV, H1N1, og SARS-CoV-2). Målet med kontaktopsporing er:

 At afbryde den igangværende transmission og reducere spredningen af en infektion
 At advare kontakter om muligheden for infektion og tilbyde forebyggende tjenester eller profylaktisk pleje
 At tilbyde diagnose, rådgivning og behandling til allerede inficerede personer
 Hvis infektionen kan behandles, da at hjælpe med at forhindre af den oprindeligt inficerede person igen bliver inficeret
 At lære om epidemiologien for en sygdom i en bestemt befolkning

Kontaktsporing har i årtier inden for sundhedsvæsenet været en søjle for kontrol med overførbar sygdom. Udryddelsen af kopper blev f.eks. ikke opnået ved universel immunisering, men ved udtømmende kontaktsporing for at finde alle inficerede personer.
Det blev efterfulgt af isolering af inficerede individer og immunisering af det omgivende samfund og kontakter i fare for at blive smittet med kopper.

I tilfælde af sygdomme med usikkert infektiøst potentiale udføres kontaktsporing undertiden for at lære om sygdomskarakteristika, herunder infektiøsitet. Kontaktsporing er ikke altid den mest effektive metode til behandling af infektionssygdomme. I områder med høj sygdomsprævalens kan screening eller fokuseret test være mere omkostningseffektiv.

Partnerunderretning, også kaldet partnerpleje, er en delmængde af kontaktsporing, der specifikt sigter mod at informere seksuelle partnere om en inficeret person og imødekomme deres sundhedsbehov.

Referencer

Se også 
 Appen Smitte|stop – Karantæne

Eksterne henvisninger 
  Scholia har en emne-profil for Contact tracing, kontaktopsporing (Q1128437)
 "Smitteopsporing hos nære kontakter" fra Sst.dk, 14. maj 2020. Sundhedsstyrelsen
 "COVID-19: Opsporing og håndtering af nære kontakter"  fra Sst.dk, 3. februar 2021. Sundhedsstyrelsen
 "Coronaopsporing" fra Stps.dk. Styrelsen for Patientsikkerhed
 Appen 'smitte|stop' fra Smittestop.dk. Udviklet af Sundheds- og Ældreministeriet, Styrelsen for Patientsikkerhed, Sundhedsstyrelsen, Statens Serum Institut, Digitaliseringsstyrelsen og Netcompany. Smittestop-appen (skrevet Smitte|stop) blev udgivet 18.juni 2020 og opdateres løbende
 The Doctor's World; Sex, Privacy And Tracking H.I.V. Infections fra Nytimes.com, The New York Times af Lawrence K. Altman, M.D. 4. november 1997.
 "Development of a Contact Tracing System for Ebola Virus Disease – Kambia District, Sierra Leone, January–February 2015" fra Cdc.gov, Centers for Disease Control and Prevention, 25.august 2017



Sygdomsforebyggelse
Epidemiologi
Pandemier