Lovforarbejder
Lovforarbejder (også kaldet lovmotiver) omfatter udtalelser, betænkninger og almindelige bemærkninger eller specielle bemærkninger samt spørsmål til ministeren og ministerens svar. Forarbejder blev til i forbindelse med lovforslagets behandling i Folketinget og i udvalg. Lovens forarbejder inddrages, når retsanvender anvender subjektiv fortolkning til at fastslå lovgivers intention med at vedtage loven. Det skal præciseres, at lovforarbejder ikke udgør en retskilde, men derimod blot anvendes til subjektiv fortolkning. Det er værd at huske, at der er en tradition for at anvende subjektiv fortolkning i dansk ret; især forvaltningsmyndighed anvender subjektiv fortolkning.

Det kan volde vanskeligheder at finde en lovs forarbejder. Især en lov, som er blevet til ved implementering af et EU-direktiv, kan have forarbejder, som vanskeliggør tilgængelighed og forståelse.

Efterarbejder 
I den juridiske litteratur er det omdiskuteret, om der også findes efterarbejder. En lovs efterarbejder omfatter senere udtalelser og tilkendegivelser, som et folketingsmedlem eller et udvalg har fremsat efter, at loven er blevet vedtaget. Blandt de mest nævneværdige fortalere for at anvende begrebet efterarbejder var Henrik Zahle.

Se også 
 Lovfortolkning
 Lov
 Jura
 Retsvidenskab

Litteratur 
Mads Bryde Andersen: Ret og metode. 2002. Gjellerup. .

Bo von Eyben: Juridisk Ordbog. 14. udgave. 2016. Karnov Group. 

Carina Risvig Hamer & Sten Schaumburg-Müller (red.): Juraens verden − metoder, retskilder og discipliner. 2020. Djøf Forlag. 

Carsten Munk-Hansen: Den juridiske løsning - introduktion til juridisk metode.  2. udgave. 2021. Djøf Forlag. 

Henrik Zahle: Rettens kilder. Christian Ejlers. 1999.

Referencer 

Jura
Retsvidenskab
Forvaltningsret
Juridiske begreber