"

 Hyvä Jim Handerson, olkaa hyvä ja lukekaa artikkelin 09:58 16. heinäkuuta 2012 fightingagainstlies painos. Ymmärrät, että mitä olen maininnut. 

Oktay Sinanoğlu (s. 2. elokuuta 1934 Bari, Italia) on turkkilainen tutkija, joka on erikoistunut teoreettiseen kemiaan ja molekyylibiologiaan. Omaelämäkerrallisessa kirjassaan, jonka nimi on ""The Turkish Einstein Oktay Sinanoglu Book""[1], hän kuvailee itseään seuraavasti: ""Henkilö, joka oli maailman nuorin professori viimeisten 300 vuoden aikana""[2] ""tieteen huipulla Yhdysvalloissa""[3] ""mies, joka saavutti tason, jolla hän voi sanoa: ""Olen Jumala"" tieteessä""[4] ""Yhdysvaltojen herra""[5] ja ""Turkin Einstein""[6].

Lapsuus ja lukioaika (1934-1953)

Sinanoğlu syntyi 2. elokuuta 1934 Italian Barissa, jossa hänen isänsä (Nüzhet Haşim Sinanoğlu) toimi pääkonsulina. Vuonna 1939 - toisen maailmansodan alkaessa - perhe palasi Turkkiin. Hän valmistui lukiosta Turkissa vuonna 1953. Tämän lukion nimi oli ""Ankara Maarif College"" vuodesta 1951 lähtien.[7] Tämän koulun matematiikan, fysiikan, kemian ja biologian kursseja olivat vuodesta 1949 lähtien antaneet englantilaiset opettajat englannin kielellä.[8][9] Sinanoglu oppi englannin kielen erittäin hyvin tässä lukiossa.

Palveli Yhdysvaltain sotilastiedustelussa 18-vuotiaana.

Omaelämäkerrallisessa kirjassaan ""Turkish Einstein Oktay Sinanoglu Book"", joka julkaistiin Turkissa turkin kielellä (ensimmäinen painos lokakuussa 2001 ja 70. painos huhtikuussa 2011, bestseller: 150 000 kappaletta), hän totesi, että kesälomalla 1952-1953 hän hakeutui JAMMATiin ""Joint American Military Mission for Aid to Turkey"". (jonka nimi muutettiin JUSMMATiksi vuonna 1958)[10][11][12] saadakseen työtä kääntäjänä. Yhdysvaltain armeijan esikunta Ankarassa hyväksyi hänen hakemuksensa, ja hänet lähetettiin palvelukseen Erzurumiin salaisen G2-sotilastiedustelun agenttien kersantti Kowalskin ja kersantti Petersonin kääntäjäksi[13]. 1953 valmistuttuaan lukiosta hän sai Fulbright-ohjelmasta stipendin kemian opiskeluun Yhdysvalloissa.[14] Sopimuksen mukaan opiskelijat valitsi Yhdysvaltain koulutustoimikunta Turkissa, mutta stipendin rahoituksen antoi Turkin hallitus, koska turkkilaiset opiskelijat palaavat valmistuttuaan Yhdysvaltoihin opettajiksi Turkkiin. Sinanoglu lähetettiin näillä odotuksilla Yhdysvaltoihin.

Yliopisto-opiskelija Yhdysvalloissa (1953-1960)

Hän saapui New Yorkiin 25. syyskuuta 1953.[15] Edellä mainitun omaelämäkerrallisen kirjansa mukaan hän viipyi vuoden Missourissa [selvennys tarvitaan], minkä jälkeen hän lähti Kaliforniaan ja valmistui Kalifornian yliopistosta Berkeleystä vuonna 1956 kemiantekniikan diplomi-insinööriksi. Sen jälkeen hän suoritti kahdeksassa kuukaudessa maisterin tutkinnon MIT:ssä korkeimmalla arvosanalla (1957), ja tämän jälkeen hän suoritti kahdessa vuodessa tohtorin tutkinnon Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä (1959)[16] Tämän jälkeen hän suoritti vuoden mittaisen post doc -tutkijan tehtävän Lawrencen säteilylaboratoriossa Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä (1959-1960)[17], joten hänen oppikouluaikansa päättyi vuonna 1960.

Stipendisopimuksen ja asevelvollisuuden rikkominen Yhdysvalloissa asumista koskevan velvoitteen vastaisesti.

Vuoden 1953 stipendisopimuksen mukaan Sinanoglu oli velvollinen valmistumisensa jälkeen palaamaan Turkkiin opettamaan kemiaa turkkilaisille opiskelijoille.18 Sinanoglu totesi omaelämäkerrallisessa kirjassaan seuraavaa: ""Paluu Turkkiin opettamaan englanninkielistä kemiaa turkkilaisille opiskelijoille oli kuolemaakin pahempi, kauhea ja häpeällinen asia. İn sijaan jäädä Yhdysvaltoihin ja opettaa kemiaa amerikkalaisille opiskelijoille englannin kielellä oli kunniallisempi asia. Minä vannoin sen: En palaa Turkkiin; jään Yhdysvaltoihin ja ryhdyn kemian opettajaksi amerikkalaisiin yliopistoihin."[19] Sinanoglu siis rikkoi vuoden 1953 stipendisopimusta eikä palannut Turkkiin. Mutta oli toinenkin ongelma: maansa asevelvollisuuslakien mukaan Sinanoglun oli opintojensa päätyttyä vuonna 1960 palattava Turkkiin täyttämään 18 kuukauden asevelvollisuus. Rangaistus stipendisopimuksen rikkomisesta oli sakko: rahasumman maksaminen. Mutta rangaistus asepalvelusvelvollisuuden rikkomisesta oli passin ja viisumin peruuttaminen; tätä rangaistusta ei voinut maksaa rahalla noina vuosina (1960-luvulla). Hän totesi omaelämäkerrallisessa kirjassaan: ""Teoreettinen fyysikko Feza Gursey kirjoitti minulle kirjeen, jossa hän kutsui minut Turkin Ankaraan perustettavaan Lähi-idän tekniseen yliopistoon. En kuitenkaan voinut palata Turkkiin asevelvollisuuden vuoksi. Jos menisin Turkkiin, olisin sotilaana 2-2,5 vuotta."" Helppo tapa jäädä Yhdysvaltoihin oli mennä naimisiin ja tehdä lapsi kyseisessä maassa.

Lyhyt ensimmäinen