tiede melaniinin 
käyttäjä: Aton Crow Ajattelin, että tämän tiedon pitäisi olla paljastava http://www.assatashakur.org/forum/afrikan-wholistic-health/11932-melanin-story-chinese.html

Melaniinitekijät

Karanja Keita Carroll

Yksi afrikkalaisen/mustan psykologian kiistanalaisimmista alueista on melaniinin rooli tietyillä teorian ja tutkimuksen aloilla. Vaikka tämä aihe on kiistanalainen ja saa jotkut itse asiassa jättämään tämän tutkimuksen huomiotta, meidän on jatkuvasti tutkittava kriittisesti teorioita ja tutkimuksia, joita tuotetaan tämän biologisen elämän kemikaalin ympärillä. Azibo (2002) väittää itse asiassa, että "tämä tutkimusalue ansaitsee parhaan oppineisuutemme, ei tietämättömän, käsistä lähtevän ja valkoisia tunteita kunnioittavan pilkantekomme" (s. 429). Azibon lausuman mukaisesti tässä esseessä pyritään systemaattisesti käsittelemään melaniinin roolia ihmisissä ja erityisesti afrikkalaisissa. Tässä esitetyt tiedot osoittavat myös yhteydet, joita afrikkalaiset/mustat psykologit pystyvät luomaan melaniinin ja afrikkalaisten käyttäytymistoimintojen välillä. 

Melaniini voidaan määritellä kosmoksessa esiintyväksi pigmenttiluokaksi. Etymologisesti termi tulee kreikan kielen sanasta melanos, joka tarkoittaa mustaa (Barnes, 1988). Melaniinia on neljää päätyyppiä: eumelaniini, faemelaniini, allomelaniini ja neuromelaniini. Kukin melaniinityyppi edustaa erilaista koostumusta ja sijaintia kehossa. Kolmea ensimmäistä melaniinityyppiä esiintyy kaikkialla kehossa, mutta neuromelaniini on ainoa melaniinityyppi, jota esiintyy aivoissa (Owens Moore, 1995; King, 1991a, 1991b). Melaniinin tärkein ominaisuus on sen kyky imeä, säilyttää, varastoida ja uudistaa energiaa.

Ymmärtääksemme melaniinin merkityksen ihmisen optimaaliselle toiminnalle meidän on tarkasteltava ihmisen luomisen perusteita. Tämä prosessi tunnetaan nimellä alkionmuodostus. Bynumin (1999) mukaan,

Alkion syntymisen tai kohdussa olevan alkion kehittymisen aikana tapahtuu mielenkiintoinen kehitysvaihe. Hedelmöitymisen jälkeen naisen munasolu alkaa jakautua sikiön solurykelmäksi, jota kutsutaan blastulaksi. Alkuperäisessä blastulassa avautuu kolme erillistä solukerrosta, uloin kerros eli ektodermi, sisempi kerros eli endodermi ja mesodermi... Ektodermikerros sisältää melaniinia suurina pitoisuuksina koko alueellaan (Pearse, 1969; Pearse & Takor, 1976). Vain 28 tuntia hedelmöittymisen jälkeen ekotodermi on siirtynyt blastulan sisälle ja alkanut muodostaa hermostoputkea. Embroygeneesin0 aikana tämä hermostoputki kehittyy aivojen ja selkärangan esiasteeksi. Hermostoputki avautuu selkäytimeksi, putken pää eli hermoruston keskikohta kehittyy aivoiksi, ja mikä erittäin tärkeää, putken varrella olevat solut kehittyvät valoherkiksi melanosyytteiksi, joista lopulta kehittyvät kaikki sisäeritysrauhaset, esim, käpylisäke, aivolisäke, lisämunuainen, syöttösolut, hypotalamus, kilpirauhanen, lisäkilpirauhanen, haima ja muut, jotka kehittyvät ruoansulatuskanavaan, keuhkoihin ja sydämeen (King, 1990; Welbourn, 1977). (p. 148-159)

Vaikka tämä Bynumin laaja lainaus osoittaa selvästi melaniinin roolin embroygeneesi-prosessissa, on ymmärrettävä, että ilman melaniinia tässä prosessissa elämä ei ala.

Tämän laajan lainauksen perusteella voimme myös nähdä, kuinka monilla alueilla melaniini vaikuttaa ihmisen elimistöön. Blastulan tärkein kerros on ektodermi, joka luo hermostoputken, hermoruston ja epidermiskerroksen. Hermostoputkesta ja hermorangasta muodostuu aivot ja selkäydin (keskushermosto/CNS) sekä ulkoiset aistielimet (korvat, silmät). Epidermiskerros muuttuu epidermikseksi ja epidermiskudoksiksi. Keskushermosto ohjaa elimistön aisti-, hermo-lihas- ja hormonielimiä. Keskushermoston heikentyminen vaikuttaa ihmisen herkkyyteen, liikkeisiin ja tietoisuuteen (Owens Moore, 1995). Tämän ektodermiä koskevan keskustelun perusteella näemme, että kuten afrikkalaisessa maailmankuvassa todetaan, kaikki liittyy toisiinsa ja on yhteydessä toisiinsa. Tällä on syvällinen vaikutus melaniinin vaikutukseen käyttäytymisen toimintaan.

Tästä hyvin yleisestä yleiskatsauksesta voimme tunnistaa melaniinin roolin koko ihmiskehossa. Merkittäviä alueita, joilla on paljon melaniinia, ovat muun muassa epidermis, hiukset, silmät, korvat ja aivot. Aivoissa, erityisesti aivorungossa, coloreuksen paikassa, substantia nigrassa, aivolisäkkeessä ja käpyrauhasessa (Barnes, 1988; King, 2001a, 2001b). 

Melaniinin rooli alkionmuodostuksessa luo perustan melaniinin esiintymiselle koko ihmiskehossa. On korostettava sitä, että kaikilla organismeilla on melaniinia, mutta melaniinin jakautumisen taso ja osuus heijastaa tiukasti ihmisen historiallista suhdetta ympäristöönsä (Lasker, 1969).