"Kun Kiinan sisällissota päättyi, kommunistinen puolue otti Manner-Kiinan hallintaansa ja perusti Kiinan kansantasavallan 1. lokakuuta 1949. Kuomintang (ja Kiinan tasavalta) vetäytyi Taiwaniin. 
Vaikka taistelut, joihin kuului kommunistien hyökkäys useille rannikkosaarille (sekä menestyksekkäästi että epäonnistuneesti), Kiinan tasavallan ilmavoimien Shanghain ja muiden rannikkokaupunkien pommitukset sekä Lounais-Kiinassa jäljellä olevien Kuomintang-joukkojen sissikampanja, jatkuivat seuraavat vuodet, Korean sodan alkaessa valvontalinjat olivat jo jyrkästi piirretty: Kuomintangin johtama Kiinan tasavallan hallitus, joka oli nyt Taipeissa, hallitsi Taiwanin saarta, joitakin ympäröiviä saaria ja useita Fujianin rannikon edustalla sijaitsevia saaria. Tämä umpikuja toteutettiin Yhdysvaltojen hallituksen avustuksella, joka Korean sodan alettua muutti politiikkansa, jonka mukaan Chiang Kai-shekin Kuomintang-hallinto hylättiin kommunistien edessä, Taiwanin suojelemiseksi mantereelta tulevaa hyökkäystä vastaan ensimmäisessä Taiwanin salmen kriisissä.
Molemmat hallitukset kiistelivät 1990-luvulle asti siitä, että ne olivat Kiinan ainoa laillinen hallitus. Kun taistelut olivat suurelta osin ohi, tärkeimmäksi taistelukentäksi tuli diplomaattinen. Ennen 1970-lukua vain harvat ulkomaiset hallitukset tunnustivat Kiinan kansantasavallan. Ensimmäiset hallitukset, jotka tunnustivat sen Kiinan hallitukseksi, olivat neuvostoblokin maat, liittoutumattomien liikkeen jäsenet ja Yhdistynyt kuningaskunta (1950). Muutos käynnistyi vuonna 1971, kun Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous karkotti Tšiang Kai-šekin edustajat kieltäytymällä tunnustamasta heidän akkreditoitumistaan Kiinan edustajiksi. Useimmat muut hallitukset, myös Yhdysvallat, tunnustivat pian Kiinan kansantasavallan. Kiinan tasavalta jatkoi Kiinan kansantasavallan kanssa, jotta se tunnustettaisiin Kiinan lailliseksi hallitukseksi.
1990-luvulta lähtien Taiwanin itsenäisyyden virallista tunnustamista ajava kasvava liike on kuitenkin tehnyt Taiwanin poliittisesta asemasta hallitsevan kysymyksen, joka on korvannut keskustelun Kiinan laillisesta hallituksesta. Yksi merkittävä mielipide Taiwanissa on, että Kiinan tasavalta ja Kiinan kansantasavalta ovat molemmat suvereeneja ja muodostavat siten "kaksi Kiinaa" tai "yksi Kiina, yksi Taiwan". Kiinan tasavallan presidentin Chen Shui-bianin nykyinen hallinto on tämän teorian kannalla, ja sen vuoksi se on suurelta osin luopunut kampanjasta Kiinan tasavallan tunnustamiseksi Kiinan ainoaksi lailliseksi hallitukseksi. Sen sijaan se kampanjoi sen puolesta, että Kiinan tasavalta liittyisi Yhdistyneisiin Kansakuntiin vain sen tosiasiallisen alueen - Taiwanin ja lähisaarten - edustajana.
"