"

 Uusia katsausartikkeleita ihmisen populaatiogenetiikasta, jotka perustuvat muinaisen DNA:n tutkimuksiin. 

Wikipediassa on paljon mielenkiintoisia artikkeleita, jotka perustuvat ihmisen molekyyligenetiikan meneillään olevaan tutkimukseen, jonka avulla voidaan jäljittää eri puolilla maapalloa asuvien ihmisten sukujuuret. Olen lukenut ihmisgenetiikan yliopistollisia oppikirjoja "huvikseni" 1980-luvulta lähtien, ja vielä pidempään olen käynyt osavaltioni lippulaivayliopiston laajassa biolääketieteellisessä kirjastossa etsimässä tietoa ihmislääketieteestä ja terveydenhuoltopolitiikasta. Koska oletuksena on, että paremmista lähteistä syntyy parempia artikkeleita, kun me kaikki täällä teemme yhteistyötä tietosanakirjan rakentamiseksi, ajattelin ehdottaa joitakin lähteitä, joiden avulla voidaan parantaa ihmisen geneettistä historiaa käsitteleviä artikkeleita ja niihin liittyviä artikkeleita. Wikipedian ohjeet luotettavista lähteistä lääketieteessä tarjoavat hyödyllisen kehyksen lähteiden arvioimiseksi. 

Luotettavia lääketieteellisiä lähteitä koskevissa ohjeissa muistutetaan toimittajia siitä, että "on tärkeää, että kaikentyyppisissä artikkeleissa esiintyvä biolääketieteellinen tieto perustuu luotettaviin, kolmansien osapuolten julkaisemiin lähteisiin ja että se heijastaa täsmällisesti nykyistä lääketieteellistä tietämystä."" 

Ohjeissa muistutetaan luotettavia lähteitä koskevien Wikipedian yleisten ohjeiden mukaisesti, että kaikkien "Wikipedia-artikkelien tulisi perustua luotettaviin, julkaistuihin toissijaisiin lähteisiin"." (korostus alkuperäisessä). Ne määrittelevät hyödyllisellä tavalla lääketieteen ensisijaisen lähteen sellaiseksi, jossa kirjoittajat ovat suoraan osallistuneet tutkimukseen tai dokumentoineet henkilökohtaisia kokemuksiaan. Toissijainen lähde sen sijaan sisältää yhteenvedon yhdestä tai useammasta ensisijaisesta tai toissijaisesta lähteestä, yleensä yleiskatsauksen lääketieteellisestä aiheesta vallitsevasta käsityksestä. Wikipedian yleisissä ohjeissa kerrotaan, että ""Artikkeleiden tulisi tukeutua toissijaisiin lähteisiin aina kun mahdollista. Esimerkiksi katsausartikkeli, monografia tai oppikirja on parempi kuin primääritutkimusartikkeli. Primäärilähteisiin tukeuduttaessa on syytä noudattaa äärimmäistä varovaisuutta: Wikipedioiden ei tulisi koskaan tulkita primäärilähteiden sisältöä itse.""" 

Kahdessa tunnetuissa lehdissä julkaistussa ihmisen populaatiogenetiikkaa käsittelevässä katsausartikkelissa kootaan yhteen analyysi monista viimeaikaisista ihmisen DNA:ta koskevista tutkimuksista, mukaan lukien muinaisilta henkilöiltä peräisin oleva DNA. 

Aiemmat tätä asiaa koskevat tutkimukset perustuivat suppeampiin näytteisiin (vähemmän geenejä ja vähemmän ihmisyksilöitä, jotka olivat peräisin harvemmilta alueilta ja vasta viime aikoina). Kun kerätään yhä enemmän näytteitä useammista geeneistä useammilta yksilöiltä useammasta paikasta ja useammalta ajalta, molekyylitodisteet tekevät yhä selvemmäksi, että ihmiset ovat liikkuneet edestakaisin maapallon pinnalla ja sekoittaneet geenejä pitkien etäisyyksien päähän siitä lähtien, kun heidän varhaisimmat esi-isänsä muuttivat pois ihmisen kotiseudulta Afrikasta.   (keskustelu, ) "