"
(Toivottavasti tämä on oikea tapa vastata)
Hyvä kysymys. Ei tietenkään, mutta se nostaa pääomaa. Entäpä tämä ajatuskokeilu: mitä jos maksua ei suoriteta jatkuvasti? Tarkoitan tätä vain retorisesti. Tosiasia on, että maksujakson ja koronkorkojakson ei tarvitse olla lainkaan yhteneväiset; koronkorkojakso on sopimus. Toivon, että ilmaisen tämän oikein, enkä tee tätä päivittäin, mutta käsitykseni on tämä:
 Koronkorotus on sinänsä puolivuosittainen, mutta se voidaan laskea milloin tahansa.
 Jos siis myöhästyt kolme päivää (eikä lyhennysvapaata aikaa ole jne.), maksettava määrä lisätään pääoman määrään tältä ajalta. Jos kysyt pankilta (ja heidän järjestelmänsä ovat ajan tasalla), voit määrittää uuden pääoman, joka on vanha pääoma plus maksettava määrä plus kyseiseen päivään mennessä kertynyt korko.
 Jos maksat kolmantena päivänä, maksat korkoa alkuperäiselle pääomalle ja kolmen päivän viivästyneelle maksulle kuuden kuukauden korkokannan mukaan (ilmaistuna päivien murto-osana / kuusi kuukautta).
 Itse asiassa tämä on periaatteessa sama kuin korko tietylle summalle x prosentin vuotuisella korolla y päivän ajan. Maksaisit korkoa pääomalle kertaa x % kertaa y/365. Sitä ei vain koroteta välipäiviltä (esimerkiksi päivittäin).
 Miksi kuusi kuukautta jne. Minulla ei ole aavistustakaan. Se oli yleissopimus kauan sitten, ja se on pysynyt, ja luulen, että jossain vaiheessa ""he"" päättivät vaatia pankkeja jne. laskemaan lainat ja laskelmat samalta pohjalta, pikemminkin kuin todellinen vuosikorko.
 Pointtina on, että mikä tahansa korko/kompoundointijakso voidaan valita, laskelmat ovat vain ylimääräistä työtä, joka usein johtuu sopimuksesta/säännöksistä. Toivottavasti tämä on selvää. "