"

Aivan. No, näin olen tehnyt juuri nyt. 

Muutettu jakson otsikko ""moderni filosofia"" muotoon ""filosofiset aiheet"", jotta artikkeli vastaisi paremmin Lacin ehdotusta. Teksti lukee siellä edelleen historiallisella tavalla, mutta sen ei pitäisi häiritä esitettyjen laajempien teemojen ja ajatusten esittelyä. Filosofiset aiheet -osion yksi kappale siirrettiin yhden kappaleen verran ylemmäs historialliseen osioon, alaotsikon ""moderni länsimainen filosofia"" alle.
Rationalismi - empirismi -alajaksossa annettiin harhaanjohtavasti ymmärtää, että Locke oli ""naturalisti"" ja Hume ensimmäinen empiristi. Tämä on selvästi väärin, joten muutin sen.

Jotain ongelmallista: lause ""Tänä aikakautena uskonnollisella filosofialla ei ollut suurta merkitystä maallisen filosofian taisteluissa"" on joko harhaanjohtava (jos oletetaan, että ""maallinen filosofia"" tarkoittaa ""joka ei päällisin puolin liity Jumalaan jne."") tai triviaalisti totta (jos oletetaan, että sama tarkoittaa ""täysin uskonnotonta filosofiaa""). Jos oletetaan ensin mainittu ja jos "tämän aikakauden" katsotaan tarkoittavan "nykyaikaa", vastakohtana voidaan pitää sitä, että Descartes oli täysin uskonnollinen; että Jumala oli yksi hänen selkeistä ja selkeistä ratkaisuistaan Meditaatioiden dilemmoihin. Locken yleisesti sekulaarissa poliittisessa näkemyksessä oli suuri panostus uskontoon: mies oli sitä mieltä, että ateisteihin ei voi luottaa, ja hän pyrki puolustamaan uskonnollista suvaitsevaisuutta perusteilla, joiden ei tarvinnut myöntää uskonnon erehtyvyyttä. Tekstissä jo mainittu räikeämpi esimerkki Berkeleystä on vähättelyä: kyse ei ole vain hänen kiistelemisestään Newtonin kanssa, vaan pikemminkin aivan kaikesta, mitä Berkeley sanoi, jota ei voitu erottaa hänen uskonnollisista näkemyksistään (mukaan lukien hänen teoriansa näkemisestä). Malebranche on toinen esimerkki. Käsitykseni mukaan uskontoon vetoamisesta ei tapahtunut aitoa ""viilenemistä"" ennen myöhäismodernia aikaa. Suosittelen siis lauseen poistamista.  "