"

Tuo on hyvä huomio.  Haluan ensin käsitellä sitä Marshall Hodgsonin näkökulmasta.

Sivilisaatio on jokseenkin mielivaltainen termi, joka määritellään usein kielellisesti suppeasti.  Tällä on tietenkin rajansa.  Toisaalta mitä laajemmin sivilisaatio määritellään, sitä useampia alaryhmiä sen on sisällettävä.  Lopulta alamme nähdä sivilisaatiot ryhmittyminä, jotka ovat hyödyllisiä käsillä olevan tarkoituksen kannalta.  Ja viime kädessä sivilisaatiot, kuten uskonnotkin, ovat itsemääriteltyjä.

Hodgson katsoo, että islamin maat muodostavat maailmanlaajuisen sivilisaation.  Hän kutsuu islamia maailmansivilisaatioksi kirjansa The Venture of Islam otsikossa: Conscience and History in a World Civilization.

Toisen näkökulman saan H. Patrick Glennin teoksesta Legal Traditions of the World, jossa hän puhuu perinteestä ja identiteetistä.  Kaikki ei ole mielivaltaista perinteen tai sivilisaation määrittelyssä.

Glenn siteeraa Fernand Braudelia, joka puhuu sivilisaation ""perusrakenteesta""; ""niistä sivilisaation elementeistä, joita ei voida muuttaa ilman perustavanlaatuista muutosta tai todennäköisemmin ilman itse perinteen katoamista."".  Soveltamalla tätä kriteeriä islamilaiseen sivilisaatioon, ymmärtää välittömästi, että tämä rakenne on islamin uskonto.

Yhteenvetona voidaan todeta, että kun tarkastellaan islamin maita, sen umman käsitettä, yhteisiä perinteitä, yhteistä arabian uskonnollista ja usein maallista kieltä ja todellakin yhteistä islamin uskontoa, vaikuttaa loogiselta yhtyä niihin, jotka näkevät islamilaisen maailmansivilisaation ääriviivat.

  "