" Huomautus: Olen laittanut keskustelun Talk:Yttriumissa seuraavaan osioon, jotta laiskat muokkaajat eivät ole
 on klikattava linkkiä nähdäksesi, mistä hän puhuu.

[muokkaa] Jaksollinen ryhmä
Ovatko ryhmän 3 alkuaineet varmasti Sc, Y , La, Ac? EI Lu!!! Katso esimerkiksi pitkä jaksollinen järjestelmä. Petergans (talk) 

Molemmat käytännöt ovat yleisiä ja aiheuttavat usein keskustelua. Ryhmän 3 elementtiartikkeli pyrkii selittämään tarinaa. Itub (keskustelu)  
Yleinen? En ole koskaan nähnyt sitä. Lu on lantanidi kaikissa tavanomaisissa epäorgaanisissa teksteissä, Greenwood & Earnshaw, Cotton & Wilkinson, Housecroft & Sharpe, Shriver & Atkins ... Keskustelu on päättynyt kauan sitten. Petergans (talk)  
J. Chem. Ed., jossa jatketaan keskustelua (La:n ja Ac:n sijoittamista ryhmään 3), ja siinä siteerataan muutamia kirjoja ja artikkeleita, jotka noudattavat päinvastaista käytäntöä. Katso [1]. Samassa numerossa on myös neljä kirjettä tästä aiheesta [2] Itub (talk).  
Uskomatonta! 50 vuoden aikana, jonka olen työskennellyt kemistinä, en ole koskaan ennen eilistä nähnyt jaksollista järjestelmää, jossa Lu olisi muualla kuin lantanidien sarjassa. Web-alkuaineet on minulle ensimmäinen kerta, ja mitä minuun tulee, se on vain yksi esimerkki webin hölynpölystä. IUPAC laittaa La:n Y:n alle. Siinä ei ole mitään epäselvyyttä, vain se, että lantanidisarja alkaa muunnoksellisesti La:lla ja kirjoitetaan yleensä erikseen. Petergans (talk)  
Tämä ei ole hölynpölyä verkossa. 1980-luvulta lähtien on julkaistu monia oppikirjoja, joissa Lu on sijoitettu Y:n alle (en osaa sanoa, ovatko ne enemmistö vai vaikutusvaltaisimmat). Vain yksi esimerkki: Wulfsbergin epäorgaaninen kemia. Wulfberg selittää perustelunsa alaviitteessä. Tässä JCE:lle lähettämässään kirjeessä kirjoittajat tutkivat 35 oppikirjaa niin sanottujen ""kärpäslehtisten jaksollisten taulukoiden"" osalta. Jos tarkastellaan kirjeessä olevaa kuviota, vuodesta 1984 lähtien julkaistuista oppikirjoista 7 laittaa La:n Y:n alle, 7 laittaa Lu:n alle ja 2 laittaa kaikki 15 lantanidia kuten IUPAC. IUPAC:n taulukko on epäselvä. Se ei laita Y:n alle mitään tiettyä alkuainetta, vaan kaikki lantanidit! Itub (talk)  
Olen ymmälläni. Luulin, että alkuaineet laitetaan samaan ryhmään, koska niillä on sama elektroninen kokoonpano. Sc:n, Y:n, La:n ja Ac:n kolmiarvoisilla ioneilla on jalokaasun elektroninen konfiguraatio. Lu(III):lla ei ole. Miten se voidaan laittaa samaan ryhmään? (Älä vastaa tähän). Seison sanan hölynpölyä!Petergans (talk)  
Uskallan vastata pyynnöstäsi huolimatta. Suhtaudun asiaan suhteellisen neutraalisti, koska se on mielestäni pitkälti mielivaltainen yleissopimus, mutta leikin mielelläni paholaisen asianajajaa. 1) jaksollinen järjestelmä on laadittu ennen elektronikonfiguraatioiden tuntemusta, ja joskus tehdään poikkeuksia kemiallisten ominaisuuksien nimissä (tai mielestäni jopa asettelun nimissä), kuten esimerkiksi heliumin sijoittaminen neonin yläpuolelle berylliumin yläpuolelle sen sijaan, että se sijoitettaisiin berylliumin yläpuolelle (vaikka joissakin taulukoissa He sijoitetaankin Be:n yläpuolelle!) 2) Y:n ja La:n elektronikonfiguraatioiden välinen suhde on olennaisesti sama kuin Al:n ja Ga:n välinen suhde: Al ja Ga ovat molemmat s2p1, mutta Ga:lla on täysi d-kuori, jota Al:lla ei ole; Y ja Lu ovat molemmat s2d1, mutta Lu:lla on täysi f-kuori, jota Y:llä ei ole. Kolmiarvoisella Lu:lla on myös jalokaasukonfiguraatio siinä mielessä, että sillä ei ole s- ja p-elektronia valenssikuoressa, kuten kolmiarvoisella galliumilla. 3) jos tarkastellaan neutraalia atomia, La:lla on sama konfiguraatio kuin Y:llä, mutta se on poikkeus siinä mielessä, että se ei noudata Aufbaun sääntöä. Emme kuitenkaan siirrä kuparin ja palladiumin kaltaisia alkuaineita toiseen ryhmään vain siksi, että ne sattuvat poikkeamaan aufbausta. La:n sijoittamisesta Y:n alle on myös se pieni haittapuoli, että jaksollisen järjestelmän pitkässä muodossa on epäjatkuva d-lohko, joka näyttää mielestäni hieman oudolta. Itub (talk)  
(ei sisennystä) Vastakohtana tälle väitteelle on se, että Mendelejevin hengessä alkuaineet ryhmitellään yhteen kemiallisten yhtäläisyyksien vuoksi. Siksi elektroninen konfiguraatio ""ryhmän hapetusasteessa"" ratkaisee, ei atomien konfiguraatio. Cu on klassinen esimerkki [Ar]4s13d10 atomissa, mutta Cu(I):ssä 4s:n ja 3d:n suhteelliset energiat ovat päinvastaiset ja s-elektroni menetetään metallin hapettuessa, joten Cu istuu mukavasti Ag:n ja Au:n kanssa samaan ryhmään. Au:n osalta f-elektronit jätetään huomiotta, koska ne kuuluvat täytettyyn 4-kuoreen, joka koostuu 4s:stä, 4p:stä, 4d:stä ja 4f:stä.

Voimme kiistellä tästä loputtomiin, mutta minua huolestuttaa nyt se, että WP:ssä kaikkien alkuaineiden osalta käytetyn pitkän jaksollisen järjestelmän peruskuva asettaa Sc:n ja Y:n Lu:n yläpuolelle ja esittää La:n ja Ac:n omana ryhmänään. Mielestäni tämä on harhaanjohtavaa, koska se ei erota selvästi lantanidien ja aktinidien sarjaa pääryhmän alkuaineista ja siirtymämetalleista. long-form periodic