"Poistan seuraavan jakson kahdesta syystä:

""Jotkut antropologit ja sosiologit suhtautuvat menetelmään kriittisesti, koska se mittaa persoonallisuuden piirteitä englannin kielen synonyymien adjektiivien perusteella ja jättää siten huomiotta kielen mahdollisen kulttuurisen rakentumisen. Se, että faktorianalyysissä käytettiin pelkästään englantia, on myös kiistatta esimerkki etnosentrismistä. Lisäksi sosiologit kritisoivat sitä, että teoria vain vahvistaa stereotypioita ja jättää huomiotta sosiaaliset tekijät, jotka ovat saattaneet johtaa piirteiden esiintymiseen tietyissä ihmisryhmissä. Vaikka esimerkiksi naisilla on osoitettu taipumus miellyttävyyteen, tämä pätee todennäköisesti useimpiin alisteisiin yksilöihin. Tämän piirteen sitominen naisiin psykologisella tasolla vahvistaa sitten vain uudelleen eriarvoisuutta antamalla ymmärtää, että erot ovat olemassa pikemminkin ihmisluonteesta johtuvia kuin sukupuolen sosiaalisen rakentumisen tuloksena."""

1. Siinä annetut tiedot ovat virheellisiä. Olen tarkistanut tieteellisen tutkimuksen varmuuden vuoksi, ja faktorianalyysissä ei *ei* käytetty pelkästään englantia, ja Big Five -faktoreiden olemassaolo ja luonne on validoitu useissa maanosissa. Tässä on ote McCrae & Hofsteden kiehtovasta artikkelista Personality and Culture Revisited: Linking Traits and Dimensions of Culture (2004):

""Englanninkielisessä maailmassa NEO-PI-R-mittarilla tehdyissä tutkimuksissa on todettu, että yksilölliset erot tekijöissä ovat vakaita suurimman osan aikuisen elämänkaaresta, että itsearvioinnit ovat yleensä yhtäpitäviä tarkkailijoiden arvioiden kanssa ja että viisi tekijää sekä niitä määrittelevät erityispiirteet ovat vahvasti periytyviä. 1990-luvulla tutkijat eri puolilla maailmaa alkoivat kehittää mittarin käännöksiä 2, mikä mahdollisti kulttuurienvälisen tutkimuksen. Useat tutkimukset osoittivat, että monissa eri kulttuureissa havaittiin pitkälti sama faktorirakenne (McCrae & Costa, 1997), että persoonallisuuspiirteiden keskiarvojen kehityssuuntaukset nuoruusiän ja myöhemmän iän välillä
aikuisuudessa näyttää olevan yleismaailmallinen (McCrae ym., 1999), ja
että kulttuurien välillä havaittiin samanlaisia sukupuolieroja (Costa,
Terracciano, & McCrae, 2001)."""

Tässä ovat edellä mainitut asiaankuuluvat lainaukset; jos löydät ne, suosittelen katsomaan niitä:

McCrae, R. R., & Costa, P. T. Jr. (1997). Persoonallisuuspiirteiden rakenne ihmisen universaalina. American Psychologist, 52, 509-516.

McCrae, R. R., Costa, P. T. Jr., Lima, M. P., Simões, A., Ostendorf, F., Angleitner, A., et al. (1999). Persoonallisuuden ikäerot aikuisiän aikana: Parallelit viidessä kulttuurissa. Developmental Psychology, 35, 466-477.

Costa, P. T., Jr., Terracciano, A., &McCrae;, R. R. (2001). Persoonallisuuspiirteiden sukupuolierot eri kulttuureissa: Robust and surprising findings. Journal of Personality and Social Psychology, 81, 322-331.

Tässä yhteydessä mainittakoon vielä, että eräs alistettujen henkilöiden ryhmä - vangit - osoittaa persoonallisuusprofiileissaan alhaisia Agreeableness-pisteitä. Myös teini-ikäisillä on alhaisempi Agreeableness kuin aikuisilla. En siis usko, että on ""todennäköisesti totta useimpien alistettujen yksilöiden kohdalla"", että heillä on korkea miellyttävyys. Itse asiassa näyttää siltä, että ekstroversiolla on itse asiassa enemmän tekemistä sosiaalisen dominanssin kanssa kuin sovinnollisuudella. (Miehet saavat muuten korkeammat pisteet ekstrovertoituneisuuden assertiivisuuden osa-asteikolla, kuten edellä mainitussa viimeisimmässä tutkimuksessa todettiin).

2. Sen lisäksi, että se on virheellinen, en pidä yllä olevasta lausunnosta, koska se osoittaa puolueellisuutta. Se, että psykometrinen tutkimus ""vahvistaa stereotypioita"", ei osoita, että tutkimus olisi huono tai väärä; sen sijaan se tukee näiden stereotypioiden totuutta. Sillä, ovatko naiset geneettisistä tai ympäristöön liittyvistä syistä miellyttäviä, ei ole merkitystä sen kannalta, onko miellyttävyys pätevä ja universaali psykomentrinen konstruktio. Ja vaikka sosiologit ja antropologit saattavatkin olla tyytymättömiä näihin tutkimustuloksiin, se ei tietenkään muuta tosiasioita.

Toivottavasti tämä selitys on riittävän perusteellinen, jotta tulevien väittelyjen tarve voidaan välttää.

 22:26, 25. huhtikuuta 2005 (UTC)

On selvää, että kohta on puolueellinen johonkin suuntaan; sitä kutsutaan loppujen lopuksi kritiikiksi. On kuitenkin arvostettavaa muokata väitteitä uudelleen sen sijaan, että ne poistettaisiin kokonaan, kuten esimerkiksi siirtoni ohjata takaisin sanasi ""havaittu"", joka viittaa asian faktuaaliseen totuuteen, takaisin neutraalimpaan määritettyyn termiin, ja palautukseni kuormitetulle yrityksellesi aloittaa kritiikki-osio sanalla ""Vaikka yleinen yksimielisyys viisitekijämallin puolesta on vahva, erimielisyyksiä on edelleen olemassa."".

Ja miten Big Five alun perin rakennettiin, ellei sitten englannin sanakirjan persoonallisuuspiirteiden faktorianalyysin avulla? Niin olin lukenut. Jos myöhemmin on yritetty selvittää, onko muitakin