"== Keskustellaan rekombinaatiosta ==

Huomasin äskettäin, että tässä artikkelissa käytetään "geneettistä rekombinaatiota" viittaamaan rekombinaatioon, joka tapahtuu meioosin aikana ja saa aikaan geneettistä monimuotoisuutta organismien välillä.  Tämä ei välttämättä pidä paikkaansa: geneettinen rekombinaatio voi viitata myös NHEJ:hen (non-homologous end joining) tai V(D)J-rekombinaatioon, joista kumpikaan ei tietääkseni tapahdu meioosin aikana eikä tuota periytyvää geneettistä monimuotoisuutta organismien välillä.  Tämän huomioon ottamiseksi olisi mielestäni hyödyllistä korvata sanat "geneettinen rekombinaatio" sanoilla "homologinen rekombinaatio", joka on geneettisen rekombinaation tyyppi, johon tässä artikkelissa viitataan.  Mitä mieltä muut ovat tästä?  Ainoa haittapuoli, jonka näkisin olevan, olisi hieman vähemmän lukijaystävällinen sana "homologinen". Tätä näyttää kuitenkin selventävän 'Sukupuoli ja rekombinaatio' -osion ensimmäinen lause, jossa vedotaan lauseeseen: ""Sukupuoliset organismit voivat myös vaihtaa DNA:ta kahden samanlaisen kromosomin välillä geneettisen rekombinaation liittyvässä prosessissa.""".  Jos sanan "homologinen" saavuttamattomuus olisi itse asiassa haittapuoli, luulen, että se korvattaisiin enemmän kuin hyvin lukijalle esitettävän tiedon suuremmalla tarkkuudella.

Yritin eilen ottaa tämän muutoksen käyttöön, mutta se palautettiin.  Tuon palautuksen yhteenvedossa toimittaja totesi: "homologinen ei sisällä translokaatioita, duplikaatioita, fuusioita jne.""  Olen esittänyt perusteluni sille, miksi pitää olla täsmällinen, juuri edellä, mutta olin utelias toisesta virkkeestä.  Jos homologinen rekombinaatio sulkee pois translokaatiot, duplikaatiot, fuusiot jne., niin selittyykö se jotenkin muunlaisilla geneettisillä rekombinaatiotyypeillä, kuten NHEJ- tai V(D)J-rekombinaatiolla?  Ymmärtääkseni homologisen rekombinaation epäonnistuminen meioosissa tuottaa periytyviä kromosomitranslokaatioita, fuusioita ja geeniduplikaatioita.    

Mielestäni olet oikeassa, tarkempi on parempi, koska lauseessa viitataan nimenomaan kromosomien yhteensopivuuteen. Olen muotoillut sen uudelleen seuraavasti: Homologiseksi rekombinaatioksi kutsutussa prosessissa sukuelimet vaihtavat DNA:ta kahden samanlaisen kromosomin välillä. Olen lisännyt edelliseen jaksoon ajatuksen yleisestä rekombinaatiosta lisäämällä, että mutaatioihin voi liittyä suurten DNA-osien monistuminen, yleensä geneettisen rekombinaation kautta.   

 Charles Darwin -elokuva "liian kiistanalainen uskonnolliselle Amerikalle 

""Charles Darwinista kertova brittielokuva ei ole löytänyt yhdysvaltalaista levittäjää, koska Darwinin evoluutioteoria on tuottajan mukaan liian kiistanalainen amerikkalaiselle yleisölle."""    

Tuo naurattaa. Älkää yrittäkö saada evoluutiota näyttämään avuttomalta uhrilta, jonka kimppuun uskonnolliset hullut hyökkäävät. Evoluutioteoriassa on monia porsaanreikiä, mutta Amerikka ei ole mitenkään uskonnollinen; olen järkyttynyt, että amerikkalainen tuottaja kieltäytyi elokuvasta. -Edellisen allekirjoittamattoman kommentin lisäsi (talk - contribs) 

Anteeksi, en vain ymmärrä, miten evoluutio voi olla kiistanalainen aihe - evoluutio on kaikkialla ympärillämme, niin yksinkertaista se on. Ihmiset, joilla on taipumus vastustaa tällaisia elämän perustavanlaatuisia perustotuuksia, eivät yleensä ymmärrä aiheen syvyyttä niin, että ymmärtäisivät sitä, vaan pikemminkin pinnallista puolta, jolla he perustelevat ymmärtämättömyyttään. Kaikki eivät ole hyviä luonnontieteissä, joten joillakin ihmisillä on taipumus valita pinnallinen tapa kritisoida jotakin asiaa, jos he eivät ymmärrä sitä. Esimerkki: olen surkea esilaskennassa, joten kritisoin esilaskennan näkökohtaa perustellakseni ymmärtämistäni - ymmärrättehän, mitä tarkoitan?

Ei kuulu tähän. Evoluutio-artikkeli ei käsittele Charles Darwinia, elokuva ei käsittele evoluutiota, ja luomisen ja evoluution väliselle kiistalle on oma sivunsa. Älkää kirjoittako sosiologista nippelitietoa biologia-artikkelin keskustelusivulle. (Evoluutioteoriassa ei myöskään ole ""porsaanreikiä"") - "