"

Ilmoitus
Olen verrannut Helgan alkuperäistä versiota ja Helgan tiivistettyä versiota toisiinsa, kuten lupasin.  Rehellisyyden nimissä Helga väitti vain tiivistäneensä, ei kirjoittaneensa artikkelia uudelleen. tässä hän on täysin oikeassa.  Ongelmana on kuitenkin se, että tämä tiivistäminen ei tee artikkelista millään tavalla vähemmän tekijänoikeusrikkomusta.  Kirjoitettuna tätä ei pitäisi missään nimessä sisällyttää sivustolle, IMO.  Olen lisännyt artikkelin alla olevaan tekstiin kysymyksiä ja kommentteja (lihavoituna), joihin on mielestäni vastattava, jotta artikkeli olisi hyödyllinen eikä vain yksi tapa todistaa, että Kopernikus oli preussilainen.  Tästä huolimatta olen todella sitä mieltä, että tämä ei ansaitse kuin pari riviä Kopernikus-artikkelissa.  Kiitos kaikille, jotka kärsivät kanssani ja auttoivat minua tekemään tämän työn.  Helga, auta minua vastaamalla kysymyksiin ja ehkä jopa tekemällä hieman enemmän tutkimusta, jotta voimme yhdessä tehdä tästä hyvin kirjoitetun, merkityksellisen artikkelin. 

Kopernikus Ermlandin hallintovirkamiehenä ja Preussin kolikkouudistus

Nikolaus Kopernikus on nykyään maailmankuulu tähtitieteilijä, mutta kotonaan hänellä oli monta eri hattua. Muiden tehtäviensä ohella hän oli muun muassa Nicolaus Copernicus Thornensis Prussus Mathematicus, preussilainen matemaatikko Thornista. 

Tämä ei todellakaan ole mikään virka, en usko, että häntä ei palkattu kaupungin matemaatikoksi.  Lisäksi minusta uusille lukijoille pitäisi olla ainakin jonkinlainen yhteys siihen, miten koko Ermeland/Tornio/Preussi -juttu toimii, on hyvin hyödytöntä olettaa, että lukija tietää, että toinen on kaupunki, toinen alue, toinen ruhtinaskunta jne....

Kopernikuksen käsikirjoituksessa on merkintä joulukuulta 1603, jossa todetaan osittain ...Nicolai Copernick Canonici Varmiensis, in Borussia Germaniae mathematici....
Missä käsikirjoituksessa? Tämä vaikuttaa satunnaiselta kommentilta, eikä siinä ole paljon järkeä.  

Sen lisäksi, että Nikolaus Kopernikus toimi kirkon kanonina ja lääkärinä kansalleen, hän työskenteli muiden Preussin osavaltioiden kanssa kolikkouudistuksen parissa. 
Vielä kerran, viite?  Mitkä Preussin valtiot?  Mitä tämä tarkoittaa käytännössä?

Tilanne Preussissa ja muualla Euroopassa reformaatiota edeltävinä vuosina, sen aikana ja sen jälkeen muuttui hyvin epävarmaksi ja sekavaksi. 
Kopernikus kuoli vuonna 1543, paljon ennen Augsburgin rauhaa Vaikka tämä väite pitää paikkansa, en ole varma, miten kirkon kanonisti, lääkäri, tähtitieteilijä jne. Kopernikus sopii tähän.  

Preussissa oli kaupunkeja, jotka taistelivat sen puolesta, että katolisen teutoniritarikunnan hallitus säilyisi, ja toisia, jotka taistelivat paavin vallan poistamiseksi ja protestanttisiksi tulemiseksi. Tänä aikana Puolan kruunulla, jota pitivät hallussaan liettualaiset Jagellot, jotka olivat naimisissa keisarillisten Habsburgien kanssa, oli jonkin verran rajallista vaikutusvaltaa Preussin politiikkaan. Sigismund I halusi, että Preussin kaupungit luopuisivat oikeudestaan lyödä kolikoita. Preussin johtavat kaupungit Thorn, Danzig ja Elbing ilmoittivat, etteivät ne koskaan luopuisi yksittäisten kaupunkiensa oikeudesta lyödä kolikoita. Kolikoiden lyöminen oli keisarin antama oikeus, ja tästä oikeudesta luopuminen merkitsisi suvereniteetin menettämistä. 

Tämä auttaa selittämään jotakin edellisestä, sillä se luo katolisen ja protestanttisen konfliktin.  Kysymykseni: 

Mitä kaupunkeja, jos sellaisia oli, teutonit hallitsivat tuolloin vai oliko se koko Preussi?  
Liittyykö tämä jotenkin joko toiseen Thornin sopimukseen tai Preussin Albrektin luopumiseen teutonisten ritarien suurmestarin virasta?  Muiden sivustolla olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että Albrechtin ja hänen perillistensä ja TK:n välillä on saattanut olla jonkinlainen kiista toimivallasta, sillä TK:t alkoivat saada suurmestareitaan keisarillisella nimityksellä (ja keisarillisesta, lue Habsburgien suvusta).
Miten Jagiellot sopivat tähän?  Johtuuko heidän osallisuutensa siitä, että heillä on kaukainen yhteys Habsburgiin, kuten Helga vihjaa, vai siitä, että (kuten muista artikkeleista tiedämme) alueen asukkaat olivat jossain vaiheessa pyytäneet Puolan hallitsijoilta apua teutoniritareiden kukistamiseksi?
'''Voisiko mainittujen kaupunkien vastalauseilla olla jotain tekemistä sen kanssa, että ne ovat Hansan jäseniä, ryhmän, joka on tunnetusti mustasukkainen itsenäisyydestään ja etuoikeuksistaan?".  Vastauksena kauan odotettuun keisarilliseen kommenttiin, eli siihen, että vastalauseet liittyivät keisarillisen oikeuden ja lain rikkomiseen, sanon, että se on paskapuhetta.  Hansakaupungit pelasivat säännöllisesti asemaansa keisarien ja muiden hallitsijoiden välissä Keisarit saattoivat myöntää niille itsenäisyyden paikallisesta hallinnosta, mutta kaupungit taistelivat kovasti pitääkseen keisarit poissa liiallisesta määräysvallasta.  Ne, kuten rikkaat pankkiirit, kuten Fuggerit ja Welserit, käyttivät taloudellista vaikutusvaltaansa niin paljon kuin mahdollista vaikuttaakseen th