"osavaltiot, jotka ovat suuremman liittovaltion suvereenin valtion suorassa valvonnassa".  

Jos tarkastellaan Yhdysvaltain perustuslakia, sekä johdanto-osassa että II artiklassa viitataan toistuvasti ja johdonmukaisesti "Amerikan yhdysvaltoihin".  Ympäröivän sanamuodon perusteella on selvää, että perustajat viittasivat yhteen ainoaan oikeudelliseen kokonaisuuteen ja uskoivat muodostavansa tällaisen kokonaisuuden.  "Amerikan Yhdysvallat" on siis liittovaltion hallituksen virallinen nimi.  Yhdysvaltojen laissa on myös monia pykäliä, joissa viitataan ""Amerikan yhdysvaltoihin"".

 20:49, 18. helmikuuta 2005 (UTC)

 Niihin viitataan sekä perustuslaissa että muissa asiakirjoissa nimellä "Yhdysvallat", koska ennen vuotta 1787 ne olivat puoliksi itsenäisiä.  Tällöin amerikkalaiset hämärtivät valtion ja kansakunnan määritelmiä, jotka muu maailma onnistuneesti erottaa toisistaan.  Perustuslaki oli sellaisten osavaltioiden yhdistyminen ""Unioniksi"", jotka leimasivat omaa rahaansa, kävivät kauppasotia keskenään, kieltäytyivät luovuttamasta rikollisia vain siksi, että he sattuivat ylittämään osavaltioiden rajan, jne. ja näin niistä tuli ""United"".  Sisällissotaan asti (erityisesti etelässä) ajateltiin, että osavaltio voisi helposti erota, jos se ei hyväksyisi sitä suuntaa, johon perustuslakia oltiin repimässä.  Etelä-Carolina yritti erota 1830-luvulla jne.  Amerikan yhdysvaltojen perustuslaki on nimetty sellaiseksi yksinkertaisesti siksi, että aluksi 13 osavaltiota kokoontui sopimaan siitä.   Tämä tapahtui aikana, jolloin Uusi Englanti harkitsi liittovaltioartiklojen jättämistä ja New Yorkista Maineen ulottuvan kokonaisuuden luomista.  Kun Appalakkien länsipuolella olevat Amerikan valtionosat suunnittelivat tai yrittivät perustaa omia pieniä tasavaltojaan (ja joitakin kuningaskuntia).  Jos osavaltiot eivät olisi kokoontuneet yhteen ja päättäneet laatia uutta asiakirjaa konfederaatiolleen ja sen sijaan pysyivät Annapolisin jälkeen olemassa vuoden 1775 ""Articles of Confederation"" nojalla, unioni olisi todennäköisesti hajonnut pian vuoden 1800 jälkeen (ellei jo aikaisemmin), ja nykyään näkisimme karttoja, joissa olisi muita 50 osavaltiosta koostuvia paikallistuneempia konfederaatioita (joista kuka tietää, olisiko niitä edes 50).  Käsityksesi valtioiden välisistä suhteista ennen vuoden 1787 perustuslakia on rajallinen.  Muutaman valtuutetun suuttuminen olisi muuttanut maailmanhistorian viimeiset kolme vuosisataa tavalla, jota tuskin voimme kuvitellakaan. - 21:01, 18. helmikuuta 2005 (UTC)

Minulla on historian kandidaatin tutkinto Yhdysvaltojen arvostetuimmasta julkisesta yliopistosta.  Olen hyvin tietoinen kaikista mainitsemistanne tosiasioista, erityisesti unionin herkästä hauraudesta sen ensimmäisen vuosisadan aikana.  Tunnen myös kaikki erilaiset mitä jos -skenaariot.  

Minulla ei ole koko päivää aikaa kirjoittaa keskustelusivuille.  En pitänyt tarpeellisena kerrata kahden vuosisadan mittaisen Amerikan historian mutkikkaita yksityiskohtia vain selittääkseni, miten pääsimme nykyiseen oikeudellisten fiktioiden ja poliittisten realiteettien sikalaan.  Mutta kiitos, että teit sen puolestani.  

Kun sanoin edellä ""sanamuodossa"", viittasin siihen, että perustuslaissa käytetään johdonmukaisesti määräistä artikkelia ""the"" monikossa olevan osoittavan adjektiivin ""these"" sijasta.  Mutta selvitit jotain, jonka laiminlöin, nimittäin sen, miksi perustuslaissa on viitattava yhdistyneisiin valtioihin eikä esimerkiksi ""the United State"".

 08:11, 19. helmikuuta 2005 (UTC)

 Ilkivallalta suojaaminen 

Tiedän, että ilkivalta on nyt harvinaista, mutta onko se välttämätöntä?  En usko, koska niin monet ihmiset katsovat tätä sivua joka tapauksessa...  (keskustelu) 20:31, 20. joulukuuta 2004 (UTC)

 Republikaanit ja uskonnolliset juutalaiset 

Anteeksi.  "Politiikka"-osiossa on seuraava lause:

Republikaanit saavat yleensä enemmän rahoitusta ja tukea yritysryhmiltä, uskonnollisilta kristityiltä ja juutalaisilta sekä maaseudulla asuvilta amerikkalaisilta, kun taas demokraattinen puolue saa enemmän tukea ammattiliitoilta ja etnisten vähemmistöjen ryhmiltä.

Historiasta leikattiin pois lause ""ja juutalaiset"" ja sitten se palautettiin välittömästi.  Nyt olen hieman hämmentynyt.  Historiallisesti katsottuna, kun juutalaisia pidetään äänestäjäkuntana, heillä on taipumus kallistua demokraattien puolelle.  Tässä analyysissä juutalaisia on kuitenkin aina pidetty yhtenä etnisenä ryhmänä, eikä uskonnollisia juutalaisia ole eroteltu uskonnottomista juutalaisista.  Siksi kysymykseni:

Onko kenelläkään todisteita siitä, että uskonnolliset juutalaiset äänestävät yleensä republikaaneja (tai demokraatteja)?

- 21:28, 2004 joulukuun 30. päivä (UTC)

 Sosiaaliset kysymykset 

Lisäsin lisää tietoa Yhdysvaltojen vankiloista ja vankitilanteesta. Voit vapaasti tarkistaa