Väittää, että Lazar Kolisevskin perhe oli bulgarialaista alkuperää.

Kun joku väittää makedonialaista henkilöä bulgarialaiseksi, se on loukkaus makedonialaisia kohtaan, ja se on samanlaista tai pahempaa, kun joku kutsuu bulgarialaista tataariksi. Kolisevski on aina ilmoittanut, että hänellä on makedonialaiset sukujuuret.
Hän oli tehnyt paljon estääkseen bulgarialaisen kansallismielisen propagandan, joka väitti monia Makedonian kansakunnan piirteitä bulgarialaisiksi.
Näitä näkemyksiä ei ole olemassa todellisuudessa. Nämä näkemykset ovat peräisin 1800-luvun romanttisesta liikkeestä Balkanin uusissa kansakunnissa, kuten Serbiassa, Bulgariassa ja Kreikassa. Sen jälkeen, kun ne itsenäistyivät ottomaanien valtakunnasta 1800-luvulla ja Makedonia oli ottomaanien vallan alla 1900-luvun alkupuolelle asti, kaikki nämä naapurivaltiot harjoittivat Makedoniassa asuvia ihmisiä kohtaan assimilaatiopolitiikkaa. Tämän politiikan tuloksena syntyivät ensimmäinen ja toinen Balkanin sota, kun Makedonian alue otettiin haltuun ottomaanien valtakunnalta ja jaettiin näiden naapurimaiden kesken. Uusien hallitsijoiden mukaan näitä alueita asuttivat serbit, bulgarialaiset ja kreikkalaiset.
Bulgaria sai pienimmän osan, mikä oli syy toisen Balkanin sodan aloittamiseen.
Nämä politiikat todella kuuluvat menneisyyteen, ja niiden pitäisi levätä rauhassa siellä.
Makedonian kansan vapautumisen ja liittovaltion Makedonian julistamisen jälkeen osana Jugoslaviaa sen oli ensimmäistä kertaa lähihistoriassaan julistettava kansallisuutensa, kielensä ja kulttuurinsa sellaisena kuin he sen kokevat: makedoniksi.