"

Kysyin lähteistä uteliaisuuttani, en heikentääkseni sanojasi.  Jamaikan kontekstissa se, mitä sanot, on totta - sen perusteella, mitä siteerasin (ja jonkin verran muuta lukemista), sanoisin, että ""Taino"" on parempi kuin arawak Suur-Antillien osalta, koska se on tarkempi tässä kontekstissa.  Tainoa käytetään nimenomaan Karibianmeren pohjoisosan arawakan-kansasta - joten se on arawakan-kansan osajoukko (eikä siten vaihdettavissa keskenään).  Tainoa voitaisiin pitää yhtenä "heimona" arawakan-kieliperheen sisällä.  Saarten karibit olivat toinen ryhmä, samoin mantereen lokonot.  Arawakanien kieliperhe on yksi Etelä-Amerikan suurimmista - Brasilian, Perun, Bolivian ja koko Karibianmeren alueella.  Termiä taino ei tietääkseni käytetä pohjoisen Karibian alueen ulkopuolisista ryhmistä.
Hispaniolan ja Puerto Ricon arawakan-kansoilla oli kehittyneimmät kulttuurit ja mahtavimmat päällikkökunnat.  Sikäli kuin minä tiedän, nimen Taino käyttö koskee näitä ryhmiä (klassiset tainot) ja heidän sukulaisnaapureitaan (itäiset tainot ja läntiset tainot).  Kyse ei ole sanasta sinänsä, sillä he eivät luultavasti käyttäneet sitä itsestään muuten kuin ilmoittaakseen olevansa ""ystäviä"" espanjalaisille.  Pohjois-Karibialla oli oma kulttuurinsa... ennen kuin katsoin asiaa, luulin, että Bahaman Lucayanit eivät kuuluneet tähän ryhmään, mutta olin väärässä.  Sanat toimivat vain, jos ne voidaan sovittaa todellisiin merkityksellisiin käsitteisiin.
Termi "" Igneri "" on käytetty "" Island Arawaks "", joka edelsi Island Caribs Pienillä Antilleilla.  Tämä ryhmä muodosti luultavasti saarikaribien perusväestön, ja siitä syntyi ""Kalinago"". (tai naisten kieli) saarikaribien kieli.  Miehet puhuivat joko karibin kieltä tai karibiin perustuvaa pidgin kieltä, mutta ilmeisesti siinä oli paljon arawak-sanoja.
Perinteinen näkemys saarikaribien asemasta tunkeutujina on viime aikoina kyseenalaistettu ankarasti.  Eräässä lähteessä on esitetty kolme teoriaa heidän alkuperästään.  Perinteinen niistä (ja se, jonka sain koulussa jne.) oli "karibien syrjäyttämismalli", jonka mukaan karibit tunkeutuivat ja syrjäyttivät alkuperäisen arawak-väestön Pieniltä Antilleilta ja olivat levittäytymässä pohjoiseen espanjalaisten yhteydenoton aikaan.  Toinen on ""Arawak-jatkuvuus"" -malli, jonka mukaan Pienempien Antillien arawakit saivat karibi-pidginin kaupankäynnin kautta Manner-Antillien karibien kanssa.  Kolmas on verkkomalli, jonka mukaan Manner-Karibit siirtyivät Pienille Antilleilleille ja sulautuivat arawak-väestöön Englannin normannien valloitukseen verrattavassa mallissa.  Sain sen vaikutelman, että nykyiset tutkijat kallistuvat tähän suuntaan.  Eräässä lähteessä viitattiin 1600-luvun asiakirjoihin, joissa viitataan kahteen "karibiryhmään" Grenadalla, Galiniin (luultavasti Kaliña/Karinya eli mantereen karibit) ja Caraïbesiin (saarikaribit).  Lisäksi aikalaislähteissä viitataan Suur-Antillien Tainoihin, jotka pakenivat espanjalaisten joukkomurhia ja liittyivät saarikaribien joukkoon.  Espanjalaisten kaudella saarikaribit muuttuivat Puerto Ricon tainojen vihollisista heidän liittolaisikseen espanjalaisia vastaan.  (Tärkein lähde: Raiders and Traders: Caraïbe Social and Political Networks at the Time of European Contact and Colonization in the Eastern Caribbean - Ann Cody Holdren, 1998, väitöskirja, UCLA; McGinnisin väitöskirjassa - jota siteerataan edellä - on paljon lainauksia Kolumbuksen päiväkirjoista ja muista aikalaislähteistä).
Arawak (tai aruaca), kuten mainitsin, tulee sanasta aru, joka oli Lokonon sana maniokkijauholle.  
En ole historioitsija, yritän vain parhaani mukaan selvittää, mitä ensisijainen kirjallisuus kertoo.  Taino-sanan käyttö on tavanomaista Suur-Antilleilla, mutta se, onko se ""täsmällistä"", on kokonaan toinen asia.  McGinnis huomauttaa, että Kolumbus oli hyvin valikoiva siinä, miten hän tulkitsi tietoja - jos olitte vihamielisiä, ihmisraajat olivat todiste siitä, että olitte karibialaisia, mutta jos olitte ystävällismielisiä, hänen kylästä löytämänsä pääkallot olivat hautajaisia.  Tietysti koko ajatus karibien alkuperästä on kiistanalainen.  Mutta perinteistä näkemystä ei suinkaan hyväksytä kyseenalaistamatta.  Se tekee historiasta nykyään niin jännittävää.   23:40, 12. tammikuuta 2005 (UTC)"