Hei. Käyn läpi esimerkin sinulle.  Useimmissa länsimaisissa talouksissa investointeihin lainattu raha on verovähennyskelpoista.  Toisin sanoen sinua verotetaan vain liiketoimintaan tai investointihankkeeseen liittyvistä nettovoitoista, kuten omaisuuserien, käteisen, joukkovelkakirjojen tai hyödykkeiden "carry trade" -kaupasta.

Oletetaan siis, että hypoteettinen "carry trader", kuten rahoitusalan tiedotusvälineissä tyypillisesti kuvataan, lainaa jeniä 0 %:n korolla ja sijoittaa Yhdysvaltojen valtionlainoihin tai yön yli -reposopimuksiin 5,25 %:n korolla.  Kuulostaa kannattavalta kaupalta, eikö niin?  Lue lisää.

Oletetaan nyt, että kyseinen elinkeinonharjoittaja maksaa 40 prosentin marginaaliveroa.  Ja ajatelkaa, että Japani on ollut deflaatiossa viime vuodet, deflaatiovauhti on ollut -1 %.  Samaan aikaan Yhdysvaltain inflaatio on ollut noin 2,5 prosenttia.

Jenin reaalikustannus verojen jälkeen = nimelliskustannus verojen jälkeen - inflaatiovauhti.
USD-varojen "reaalituotto" = nimellinen verojen jälkeinen tuotto - inflaatioaste.

Joten jenilainan osalta laskelma on 0 % * (1-40 %) = 0 % - (-1 %) = 1 %.
USD-sijoitus = 5,25 % (1-40 %) = 3,15 % - 2,5 % = 0,65 %.

Yhdysvaltain dollarin sijoituksen reaalituotto on siis 0,65 %, kun taas jenilainan reaalikustannus on 1 %.  Koska jenilainauksen reaalikustannus ylittää USD-sijoituksen reaalituoton, niin sanotulla "carry-kaupalla" ei pitäisi olla voitto-odotuksia.

Hedge-rahastot ja muut institutionaaliset toimijat ovat yleensä riittävän älykkäitä olemaan osallistumatta toimintaan, josta ei ole odotettavissa voittoa.

Näin ollen voidaan väittää, että kaikki rahoitusalan "tiedotusvälineissä" tai jopa "Economistissa" esiintyvä puhe niin sanotusta kannattavasta "carry trade" -kaupasta on täyttä hölynpölyä.  On totta, että jotkut keinottelijat ovat saattaneet lyödä vetoja jeniä vastaan (ja menestyneet hyvin) viime vuosina 90-luvulla puhjenneen kuplan jälkeen, mutta tällaisen sekoittaminen kannattavaan "carry trade"-kauppaan on järjenvastaista.