On mielenkiintoista pohtia, missä tämä siirtymä tapahtuu koheesioon perustuvan ja pelkästään repulsioon perustuvan sifonin välillä. Jos tyhjiössä toimivaa sifonia aletaan laskea ilmakehään, alemman säiliön yläpuolella olevassa putkessa oleva neste on puristuksessa ja ilman jännitystä, jos sen korkeus säiliön pinnasta on pienempi kuin barometrinen korkeus kyseisessä ympäristön paineessa. Barometrisen korkeuden yläpuolella oleva neste on jännityksessä. Näin ollen matalissa paineissa oleva sifoni tai erittäin korkea sifoni voi toimia samanaikaisesti sekä ketjumallilla että ilmakehämallilla! Mutta kun barometrinen korkeus ylittää sifonin harjan, mikä on tyypillistä käytännön sifoneissa, jännitystä ei enää olisi, eikä ketjumallia enää sovellettaisi.