toukokuu 2011 (UTC)
Olisi vaikeaa luokitella työkaluja sekä niiden käyttötarkoituksen että käyttötarkoituksen vastaisen toiminnan perusteella, mutta samaan aikaan ruuvimeisseleitä käytetään hyvin usein väärin maalipakkausten avaamiseen.
En ole myöskään löytänyt mitään lähdettä, joka luokittelisi (tai edes määrittelisi riittävän hyvin, jotta luokittelun voisi tehdä) työkaluja. Minusta meidän kannattaisi ehkä luoda oma määritelmämme, ei alkuperäisen tutkimuksen mielessä, vaan puhtaasti tietosanakirjan paremman järjestämisen vuoksi. Tässä on ajatus (vain alkeellinen ajatus): sanotaan, että on olemassa passiivisia ja aktiivisia työkaluja. Passiiviset työkalut eivät aiheuta mitään konkreettista vaikutusta, näitä ovat mittalaitteet, tikkaat, taskulamput, jakkarat, puristimet (ellei niitä käytetä murskaamiseen), tunkit, dekantterilasit, nauhurit(?). Aktiivisilla työkaluilla on konkreettinen vaikutus: porat, kynät, vasarat, kynsileikkurit, lastat, lapiot. Yleisesti ottaen työkalut vaikuttavat materiaaliin (vaikkakaan eivät välttämättä tiettyyn materiaaliin, kuten taskulamppu vaikuttaa useimpiin asioihin): lyijykynät vaikuttavat paperiin, munanvatkaimet kananmuniin, sahat puuhun tai metalliin, saumauspistoolit saumausaineeseen, pensselit maaleihin, dekantterilasit kemikaaleihin. Ajatellaanpa siis korjausnestesäiliötä: kannen sisäpuolella oleva pieni sivellin on aktiivinen työkalu, säiliö on passiivinen työkalu ja valkopyyhe on materiaali. Nämä ovat vain joitakin filosofisia ajatuksia, joita olen työstänyt ja jotka saattavat antaa meille jonkinlaisen lähtökohdan.   01:14, 8