"4. Tämä viimeinen yhteenveto on osittain peräisin teoksen Haslett, B. B., & Samter, W. (1997) luvuista kaksi, kolme ja neljä. Lapset kommunikoivat: ensimmäiset 5 vuotta. Mahwah, N.J.: Lawrence Erlbaum Associates, Inc. 
Toisen luvun Nonverbaalinen viestintä: sen alkuperä ja kehitys pääajatuksena on lapsen ympärillä tapahtuvien tapahtumien, kuten katseiden ja eleiden vuorovaikutuksen, kasvojen ilmeiden ja tunneilmaisun muokkaamisen, tiedostaminen. ""Iän myötä lasten koodaus- (viestien lähettäminen) ja dekoodaustaidot (viestien tulkitseminen) lisääntyvät. Silti lapset ovat parempia dekoodaamisessa kuin koodaamisessa, mikä viittaa siihen, että nonverbaalinen ymmärtäminen edeltää tuottamista"""" (Haslett, B. B., & Samter, W., 1997, s. 35). Tämä tosiasia edustaa ihmisten välistä viestintää ja sitä, miten se paranee iän myötä lapsilla. 
Kolmannen luvun, Kielen kehitys, pääkohtana on lapsen ympäristöön perustuva sosiaalinen kehitys. ""Lasten nonverbaaliset kommunikaatiotaidot, erityisesti ne, jotka kehittyvät vuorovaikutussynkroniassa aikuisten hoitajien kanssa, ennakoivat niitä keskustelunvaihtoja, jotka ovat tyypillisiä ihmissuhdeviestinnälle."" (Haslett, B. B., & Samter, W., 1997, s. 57) Hyvä ihmissuhdeviestintä alkaa alusta alkaen lapsen viestinnästä, joka on pääasiassa nonverbaalista, ja siten se heijastuu kehitystaitoihin, joiden avulla voidaan saavuttaa korkeatasoinen viestintä. Tässä luvussa käsitellään myös kielenkehityksen vaiheita, mikä on hieman vaihtoehtoinen ajatus selittää osa ihmissuhdekehitysprosessista. Vaiheisiin kuuluvat esikielellinen kehitys, puheen havaitseminen/tuottaminen, semanttinen kehitys, yksityinen puhe ja ensimmäiset sanat. 
Myös neljännen luvun pääajatus, Sanallisen viestinnän kehittäminen ja sen merkitys lasten erilaisten kommunikatiivisten strategioiden omaksumisessa tavoitteiden saavuttamiseksi. Pääpaino on ""keskustella kommunikatiivisesta tarkoituksellisesta kehitysvaiheesta"" vauvojen ""kehittyvistä kyvyistä hallita kommunikatiivisia taitojaan"". (Haslett, B. B., & Samter, W., 1997, s. 105). Kaikki kolme lukua edistävät tiiviimpää ymmärrystä kielestä, miten se edistää ajatuksia pienten lasten interpersonaalisen kommunikaation kehityksestä.
  

"