, kuten lupasin, tässä on lyhyt keskustelu erilaisista tislaustyypeistä, joita käytetään hiilivetyjen jalostusteollisuudessa, jonka tunnen hyvin ... eli öljynjalostamoissa, petrokemian laitoksissa, maakaasun jalostuslaitoksissa (maakaasunesteiden, jotka tunnetaan nimellä NGL) ja muussa hiilivetyjen jalostusteollisuudessa. Näillä teollisuudenaloilla on luultavasti vähintään 80 prosenttia kaikista olemassa olevista teollisista tislauskolonneista.

Myös muilla teollisuudenaloilla, kuten lääketeollisuudessa, alkoholin tislausteollisuudessa ja hienokemianteollisuudessa, käytetään melko paljon tislausta, mutta en tunne näitä teollisuudenaloja.

Tärkeimmät teollisen tislauksen tyypit: Jatkuva fraktiointi tai (jatkuva tislaus) ja panostislaus. Jatkuvan fraktioinnin teollisille tislaustorneille ovat tyypillisiä suuret, pystysuorat, sylinterimäiset pylväät, kuten voidaan nähdä öljynjalostamon valokuvassa, joka on esitelty artikkelissa Fraktiotislaus. Huomattakoon, että jatkuvuudella tarkoitan ympärivuorokautista toimintaa 1-3 vuoden ajan ennen kuin se suljetaan väliaikaisesti huoltotöiden ajaksi ... ja kyse on tornista, jonka halkaisija vaihtelee noin 65 senttimetristä 6 metriin ja korkeus noin 6 metristä 60 metriin tai enemmän.

Jatkuvan jakotislauksen primääritislaustyypillä on monia alalajeja, kuten: 

 Fraktionaalinen tislaus
 Tyhjiötislaus
 Azeotrooppinen tislaus 
 Uuttotislaus
 Höyrytislaus

Edellä mainitut osajoukot olisivat suunnilleen samaa kokoluokkaa kuin ensisijaiset jatkuvan fraktioinnin tornit. Tyhjiötornit edellyttävät vahvistusta (joka saadaan aikaan useilla tornin ulkopintaa ympäröivillä teräspalkeilla), jotta ne kestävät ulkoilman paineen ja sisäisen tyhjiön välisen paine-eron. 

Teollisissa tislaustorneissa käytettävien höyryn ja nesteen kosketukseen joutuvien lokeroiden tai levyjen osalta on lähes mahdotonta selittää kuplakorkki- tai venttiililokeroita (tai teräslevystä valmistettuja rakennepakkauksia) ilman piirustuksia tai valokuvia.  Tarvitsemme jonkun, joka voisi tehdä tällaisia piirustuksia. Tarvitsemme myös jonkun, joka voi tehdä piirustuksen tyypillisestä kattilatyyppisestä keittimestä, jota käytetään yleisesti tislaustornin lämmöntuottona (vaikka on olemassa muitakin keittimiä, kuten polttouuneja, vaaka- tai pystysuoria lämmönvaihtimia, bajonettilämmönvaihtimia jne.)

Lopuksi, jos tarkastellaan yksinkertaista piirrosta, jonka tein tyypillisestä jakotislaustornin yläpuolisesta järjestelmästä artikkelissa Fraktiotislaus, piirrosta on pidennettävä niin, että siinä näkyy syöttövirran tulo (noin tornin keskikorkeudella) ja tornista poistuva ja kattilan keittimeen tuleva pohjakeitto .... , jolloin lopullinen nestemäinen pohjakeittotuote poistuu kattilan keittimestä ja keitetty höyry palaa keittimestä takaisin torniin. -