"

PNRS, ihminen. PNRS, ihminen. PNRS>ihminen. Ainoa ongelma on se, että analogiasi ei enää tässä vaiheessa korreloi sen reaalimaailman asian kanssa, jota sen oli tarkoitus analogisoida. Kyse ei ole siitä, että olemme havainneet PNRS:t kahdesti ja todenneet niiden olevan ihmisten tuottamia, joten kolmas havaitsemamme PNRS on todennäköisesti ihmisen tuottama. Pikemminkin se reaalimaailman tieto, joka meillä on siitä, miten elämä kehittyi maapallolla, kuvaisi analogiaa, jonka mukaan havaitsimme useita PNRS:iä, ja ne kaikki osoittautuivat luonnonilmiöiden tuottamiksi. Jossain ID-artikkelissa sanotaan, että ID:n ei ole tarkoitus korvata (lisää luettelo evoluution osatekijöistä) ja että nämä osatekijät on jo osoitettu tieteellisesti osaksi luonnollista prosessia. Nuo ovat PNRS:iä, jotka todistetusti ovat syntyneet pulsareiden oudon järjestelyn seurauksena, eivät avaruusolentojen elämänmuotojen. Bakteerien lippulaput ovat tässä analogiassa vain yksi PNRS. Ja vaikka emme ehkä vielä pysty tieteellisesti selittämään niitä, meillä on useita muita monimutkaisia PNRS:iä, joiden tiedämme syntyneen luonnollisesti, joten sen sijaan, että hyppäisimme siihen johtopäätökseen, että ""suunnittelija loi lippulaput"", tiede sanoo: ""lisätietoja ei tiedetä"". Tuntuu siltä, ettet ymmärrä erästä käsitettä: tiede on kärsivällinen tuntemattoman edessä. tiede käsittelee tuntematonta koko ajan. Mutta se, että jokin asia on tuntematon, ei tarkoita, että tieteen mielestä olisi välttämätöntä tehdä johtopäätöksiä tai määritellä itsensä uudelleen. luonnontiede on määritellyt itsensä empiiriseksi, havainnoitavaksi ja toistettavaksi tiedoksi. Ja se on toiminut melko hyvin parin viime vuosisadan ajan, vaikka ensimmäiset luonnontieteilijät eivät tienneet käytännössä mitään, ja kaikki oli tuntematonta tiukasta tieteellisestä näkökulmasta katsottuna. Jos ID:tä tarkasteltaisiin puhtaasti tieteellisestä näkökulmasta ja jätettäisiin huomiotta kaikki poliittiset tarkoitusperät, ID on niin kärsimätön ""tietää"", että se hylkää vuosisatojen tieteelliset käytännöt löytääkseen jonkin vastauksen, joka perustuu subjektiivisiin mittareihin kuten ""oikeutettu mahdollisuus"" tai ""todennäköinen selitys"". Tiede on aivan liian kärsivällinen antaakseen periksi niin nopeasti tuntemattoman luonnonilmiön edessä.  "