"

Simon Schaman kirjan The Power of Art mukaan Guernica maalattiin vastauksena artikkeliin, jonka Picaso näki ranskalaisessa sanomalehdessä. Ensimmäinen rivi viittaa siihen, että hän työskenteli jo projektin parissa, kun pommit putosivat. Hän oli sopinut tekevänsä "poliittisesti suuntautuneen maalauksen" vuoden 1937 Pariisin messuille, mutta hän oli päättänyt, mitä hän aikoi tehdä vasta Geurnican tapahtumien jälkeen. Teoksen innoittajana oli etusivun valokuva helvetinmullistuksesta.

 

""Mahdollisesti apokryfikirja""
Leikkasin tämän artikkelista.

Guernicasta liikkuu tarina, joka on mahdollisesti apokryfinen. Toisen maailmansodan aikana saksalainen upseeri näkee ensimmäistä kertaa Picasson läsnä ollessa kopion maalauksesta.  Ihmettelevään sävyyn hän kysyy Picassolta: "Teitkö sinä tämän?", ja Picasso vastaa: "Ei, sinä teit."

Jos se on ""melko todennäköisesti apokryfikirja"", eikä meillä ole siihen viittausta, se ei kuulu artikkeliin.   | Talk 02:33, 14. joulukuuta 2004 (UTC)
Paitsi että tämä on erittäin laajalti uskottu ja todettu.  Muistan kuulleeni vastaavaa, kun olin Pradossa. - 02:40, 14. jouluk. 2004 (UTC)
Sitten jonkun pitäisi pystyä löytämään ainakin lainaus kerrotusta anekdootista. (& oliko Guernica koskaan Pradossa? Se oli 80-luvun alussa Pradon lisärakennuksessa ja siirrettiin sitten Reina Sofiaan, eikö?))   | Talk 07:32, 14. joulukuuta 2004 (UTC)
Duh, niinhän minä tarkoitin sanoa. Siitä on 4 vuotta, kun olin siellä.  Luulisi, että joku voisi löytää lähteen, jonka mukaan tuo on yleinen anekdootti. - 13:32, 14. jouluk. 2004 (UTC)

Tarkin löytämäni versio on se, että Picasson oletetaan sanoneen tämän vuonna 1937 vastatessaan Saksan suurlähettiläälle Otto Abetzille, joka vieraili Picasson ateljeessa. Sitten on versioita, joissa Picasso jakaa postikortteja (joskus jopa nimikirjoituksin varustettuja) saksalaisille, kun hän sanoo tämän sutkautuksen, mutta suosituin on luultavasti se, jossa nimettömänä pysyttelevä saksalainen upseeri tuo/näkee postikortin/valokuvan. Mikään näistä sivustoista ei tietenkään mainitse lähteitä, mutta tässä on mielenkiintoinen lisäys:
Picasso oli luultavasti itse vaikuttanut siihen, että Barr ja muut olivat käsittäneet hänen käyttäytyneen melko rohkeasti koko sodan ajan, kun hän kertoi heti vapautuksen jälkeen Newsweek-lehden amerikkalaiselle kirjeenvaihtajalle, että sinä päivänä, kun saksalainen armeijan upseeri oli tunnistanut hänen studionsa seinään kiinnitetyn Guernican luonnoksen ja kysynyt häneltä: "Teitkö sinä sen?", Picasso oli kylmästi vastannut: "Ei, sinä teit sen". 
Nyt tarina on peräisin Picassolta itseltään ja se on kerrottu Newsweekille, mikä tekee tästä versiosta paljon uskottavamman kuin muut, sillä on vaikea nähdä, miten Abetzille tai upseeriryhmälle annettu vastaus ei olisi paremmin dokumentoitu, kun taas on yhtä vaikea nähdä, miten yhdelle nimettömälle saksalaiselle upseerille annettu vastaus voisi olla lainkaan tunnettu. Valitettavasti mikään muu sivusto ei vahvista Newsweekin tietoja. Olen lähettänyt sähköpostia Newsweekin toimittajille ja pidän teidät ajan tasalla. Olisi hienoa, jos joku voisi tarkistaa joistakin Picasso-elämäkerroista, mainitaanko niissä kyseinen anekdootti (ja mitä lähdettä ne antavat, jos antavat).  13:14, 25. huhtikuuta 2005 (UTC)
 Voimme toki vedota siihen, että Picasso itse kertoi (mahdollisesti apokryfisen) tarinan. Se tekee repliikistä hänen omansa, vaikka ei olekaan selvää, että hän todella sanoi sen väitetyissä olosuhteissa.   | Talk 16:05, 26. huhtikuuta 2005 (UTC)
 Kyllä, jos Picasso todella kertoi sen. Toistaiseksi mikään lähde ei tue tuota sivustoa (tai edes vain toista tuota versiota), joten en ole kovin innostunut siitä. Muuten koko juttu on yhtä apokryfinen kuin ennenkin.  - Talk 16:46, 26. huhtikuuta 2005 (UTC)
 Jos joku on valmis kirjastotyöhön: vanhoja Newsweeksejä on melko helppo löytää.   | Talk 06:31, 27. huhtikuuta 2005 (UTC)

 Alastomuus? 

Palautin tämän Category:Maalauksia, jotka sisältävät alastomuutta, Category:Maalauksia -luokkaan. On selvää, että se, että maalauksessa näkyy yksi alaston naisen rinta, on hyvin vähäinen seikka maalauksessa; kukaan hyvin outo pakkomielteinen ei etsisi sitä sieltä. Se on ensisijaisesti poliittinen teos sodasta. Voisin perustella, että se on täydellinen esimerkki siitä, että alastomuus ei aina ole alastomuutta, mutta mielestäni riittää, kun sanon, että