Käännös

Koska olen tutustunut näihin kahteen perinteeseen, en pysty päättämään, kumpi niistä kattaa määritelmän paremmin.Se, miten määrittelemme vapauden, riippuu monista tekijöistä - kulttuurista, koulutuksesta, ympäristöstä ja yksilön omasta käsityksestä siitä, missä vapaaehtoinen vapaus päättyy ja oikeudellinen alkaa.Katsotaan kuitenkin, miten ranskalainen määritelmä on käännetty englanniksi.Myönnän, että tämä ei kuulu erikoisalaani, ja se saattaa olla paikoin kirjaimellinen.

Vapaus tarkoittaa sitä, että voi toimia oman tahtonsa mukaan ilman, että joku muu rajoittaa sitä. 

negatiivisesti jonkun toisen henkilön harjoittaman alistumisen, orjuuden ja pakottamisen poissaolona.

positiivisesti kuten: rationaalisen olennon autonomia ja spontaanius; ihmisen vapaaehtoinen käyttäytyminen perustuu vapauteen ja on määritelty vapaaksi.

Tämä käsite nähdään ihmisen toiminnan abstraktina ja normatiivisena arvona ja samalla kiinteänä todellisuutena.Nämä kaksi näkökulmaa kietoutuvat toisiinsa monin tavoin ja voivat johtaa luokitteluvirheisiin.Vapauden käsitteestä voi siis syntyä lukuisia sekaannuksia.On siis tarpeen erottaa tämän sanan eri merkitykset toisistaan.

Vapautta voidaan pitää ihmisen ominaisuutena, hänen tahtonsa ominaisuutena ja luonnollisten ja positiivisten oikeuksien ehtona, mutta myös hänen velvollisuuksiensa ehtona; vapaaehtoisten tekojen tehokkaalla toteuttamisella on ulottuvuus, joka ei olisi mahdollinen ilman jälkimmäistä.Nämä kaksi ajatusta ihmisen olemassaolosta eivät välttämättä ole yhteensopivia.Esimerkiksi oikeudellisten vapauksien olemassaolo voidaan tuntea, mutta sen todellisuus (olemassaolo teoissamme) ja olemus (käsitys siitä, että meillä on se käsityksemme) aiheuttavat ongelmia.  

Ensimmäistä kohtaa voitaisiin käsitellä sosiaalipoliittisessa tutkimuksessa; toinen kohta muodostaa sen metafyysisen perustan ja erityisesti vapauden filosofisen ymmärryksen.Tämä artikkeli on jaettu kahteen osaan tämän ymmärryksen helpottamiseksi.Ensimmäinen osa kattaa filosofiset näkökohdat - käsittelee vapauden metafyysisiä käsitteitä - ja toinen osa sosiologiset näkökohdat.On kuitenkin pidettävä mielessä, että nämä kaksi näkökohtaa liittyvät toisiinsa.

Vapaus tarkoittaa sitä, että voi toimia oman tahtonsa mukaan ilman, että joku muu rajoittaa sitä. 

negatiivisesti jonkun toisen henkilön harjoittaman alistumisen, orjuuden ja pakottamisen poissaolona.

positiivisesti kuten: rationaalisen olennon autonomia ja spontaanius; ihmisen vapaaehtoinen käyttäytyminen perustuu vapauteen ja on määritelty vapaaksi.

Tämä käsite nähdään ihmisen toiminnan abstraktina ja normatiivisena arvona ja samalla kiinteänä todellisuutena.Nämä kaksi näkökulmaa kietoutuvat toisiinsa monin tavoin ja voivat johtaa luokitteluvirheisiin.Vapauden käsitteestä voi siis syntyä lukuisia sekaannuksia.On siis tarpeen erottaa tämän sanan eri merkitykset toisistaan.

Vapautta voidaan pitää ihmisen ominaisuutena, hänen tahtonsa ominaisuutena ja luonnollisten ja positiivisten oikeuksien ehtona, mutta myös hänen velvollisuuksiensa ehtona; vapaaehtoisten tekojen tehokkaalla toteuttamisella on ulottuvuus, joka ei olisi mahdollinen ilman jälkimmäistä.Nämä kaksi ajatusta ihmisen olemassaolosta eivät välttämättä ole yhteensopivia.Esimerkiksi oikeudellisten vapauksien olemassaolo voidaan tuntea, mutta sen todellisuus (olemassaolo teoissamme) ja olemus (käsitys siitä, että meillä on se käsityksemme) aiheuttavat ongelmia.  

Ensimmäistä kohtaa voitaisiin käsitellä sosiaalipoliittisessa tutkimuksessa; toinen kohta muodostaa sen metafyysisen perustan ja erityisesti vapauden filosofisen ymmärryksen.Tämä artikkeli on jaettu kahteen osaan tämän ymmärryksen helpottamiseksi.Ensimmäinen osa kattaa filosofiset näkökohdat - käsittelee vapauden metafyysisiä käsitteitä - ja toinen osa sosiologiset näkökohdat.On kuitenkin pidettävä mielessä, että nämä kaksi näkökohtaa liittyvät toisiinsa.