"

 NPOV vaaditaan  

Artikkeli vaikuttaa minusta enemmänkin "sankarilliselta" kertomukselta sodasta kuin tietosanakirjamaiselta teokselta, joka pyrkii NPOV:hen.  
Esimerkiksi Neuvostoliiton ja Suomen suhteet ja politiikka -osion alkulauseet: 
""Neuvostoliiton osallistuttua Suomen sisällissotaan vuonna 1918 ei virallista rauhansopimusta allekirjoitettu. Vuosina 1918 ja 1919 suomalaiset vapaaehtoisjoukot tekivät kaksi epäonnistunutta sotilaallista hyökkäystä Venäjän rajan yli"""
Suomen doktriini on upotettu sen ensimmäiseen lauseeseen, jossa sidotaan ""Neuvostoliiton osallistuminen"" sisällissotaan ajatukseen, että se edellyttää ""rauhansopimusta"", ja käytetään sitten tätä sekavaa logiikkaa ikään kuin se olisi a priori peruste Suomen sotilaallisille hyökkäyksille Venäjälle. (Venäjän osallistuminen oli ehkä puolet Saksan osallistumisesta ja molemmat yhdessä muodostivat noin 10 % päähenkilöistä. Sisällissodassa kuoli 35% enemmän suomalaisia kuin talvisodassa)
Suomen ortodoksinen oppi on artikkelin arvoitus, vaikka se sisältää kaikki NPOV:n kannalta tarpeelliset tiedot.  Esimerkiksi Suomen itsenäistymistä koskevassa selostuksessa jätetään mainitsematta, että boshevikkien politiikkana oli autonomian myöntäminen, ja sen sijaan tapahtuma kerrotaan sankarillisin termein: 
""Ensimmäisen maailmansodan syttyminen ja Venäjän keisarikunnan romahtaminen antoivat Suomelle mahdollisuuden; 6. joulukuuta 1917 Suomen senaatti julisti kansakunnan itsenäiseksi."""
Boshevikkien politiikan tunteminen saa tällaisen opillisen sankaruuden kuulostamaan ontolta.
Artikkelin läpikäyminen ja jokaisen esimerkin mainitseminen puolueellisuudesta ja viittausten puuttumisesta veisi aivan liian kauan, mutta ehkä yksi tai kaksi esimerkkiä eri näkökulmista voisi selventää asiaa. 
Artikkelissa todetaan: 
""Neuvostoliitto muutti ulkopolitiikkaansa Suomea kohtaan 1930-luvun lopulla. Neuvostoliitto ryhtyi tavoittelemaan tsaarin Venäjän maakuntien takaisinvaltausta"".".
Molemmissa osissa tarvitaan todennettavissa oleva(t) viite(t).  Mikä tämä muutos oli? Missä muodossa se tapahtui? Millä tavoin voidaan sanoa, että uusi Venäjä ""pyrki takaisinvaltaukseen""?  Onko tällainen luonnehdinta neutraali?  Kokonaisuus vaatii kontekstualisointia, koska historia ei ole yksinkertainen syy-seuraus-nollasumma-sarjakuvayhtälö, ja mihin tahansa tilanteeseen on monia taustatekijöitä.  Tässä tapauksessa lännen taloudellisen ja poliittisen politiikan keskeinen rooli Venäjän vallankumouksessa (kuten aiemmin Ranskan vallankumouksessa) on tuotava selvästi esiin.  Kuitenkin vihjailevista väitteistä lähtien artikkeli siirtyy vääristelemään sitä, mikä imo NPOV-artikkelin kannalta olisi keskeinen asia: 
""Neuvostoliiton johto uskoi, että vanhalla valtakunnalla oli ihanteellinen turvallisuus ja alueelliset omistukset, ja halusi, että vastikään ristitty Leningradin kaupunki nauttisi samanlaisesta turvallisuudesta."".
"Vanha valtakunta" annetaan ymmärtää, että se on syynä pikemminkin kuin jokin oikeutettu turvallisuushuolenaihe, vaikka näitä huolenaiheita käsitelläänkin yksityiskohtaisesti jälkikäteen.  
Minusta vaikuttaa siltä, että keskeinen näkökohta tämän kaiken ymmärtämisessä on puskurivaltioiden sosiaalipoliittinen käsite.  Jälleen kerran, artikkeli sisältää kaikki tarvittavat tiedot.  Se on vain esitetty muussa kuin NPOV-muodossa, joten se päätyy suomalaisen doktriinin hyvän ja pahan miehen ammuskeluun OK Corralissa.  
Uskon, että länsimaissa instituutio kohteli Suomea puskurivaltiona, joka seisoi sen ja uuden sosialismin/kommunismin vaikutuksen välissä.  Uskon, että Suomi nautti tästä asemasta johtuvista taloudellisista eduista, jotka päättyivät hiljattain kylmän sodan päättymisen myötä.  
Kun kaikki nämä asiat otetaan huomioon ja tehdään avoimiksi, eikä artikkeliin lisätä mitään, seuraavia kohtia voidaan pitää avaimena sodan puhkeamisen ymmärtämiseen.
""Huhtikuussa 1938 NKVD:n agentti Boris Jartsev otti yhteyttä Suomen ulkoministeriin Rudolf Holstiin ja pääministeri Aimo Cajanderiin ja ilmoitti, että Neuvostoliitto ei luota Saksaan ja että sotaa pidetään mahdollisena näiden kahden maan välillä. Puna-armeija ei odottaisi passiivisesti rajan takana, vaan ""etenisi vihollisen eteen"". Suomen edustajat vakuuttivat Jartseville, että Suomi oli sitoutunut puolueettomuuspolitiikkaan ja että maa vastustaisi aseellista hyökkäystä. Jartsev ehdotti, että Suomi luovuttaisi tai vuokraisi joitakin Suomenlahdella sijaitsevia saaria Leningradin meriyhteyden varrella. Suomi kieltäytyi.   
Riippumatta siitä, mitä tuolloin sanottiin, historia näyttää minusta yksinkertaisimmalla tavalla tallentavan tuomionsa näiden kahden osapuolen kannoista.  Suomen käyttäytyminen toisen maailmansodan aikana oikeutti sen, että Suomi joutui maksamaan sotakorvauksia.  Venäjän arvio Suomen todellisesta asemasta (ja aikeista?) tuli oikeaksi.   
Mielestäni NPOV-ongelma voitaisiin helposti ratkaista tasapainottamalla johdantoa hieman ja atte