"

Muut lähteet vahvistavat NE:n artikkelit asiasta. Olle Engstrand (Tukholman yliopiston fonetiikan professori), ""Fonetikens grunder"" (""Fonetiikan perusteet""), 2004, s. 120 (minun käännökseni):

Kaikissa kielissä on enemmän tai vähemmän merkittäviä alueellisia ääntämisvaihteluita. Ruotsin kielessä on eroja vakiokielen puhutuissa lajikkeissa ("""skandinaavinen"", ""gutnilainen"" tai ""dalecarlialainen"") sekä tietyille kaupungeille [""stadsmål""], kuten ""Stockholmska"" tai ""Göteborska"", ominaisia muunnelmia. ""Murteella"" Ruotsalaiset murteentutkijat viittaavat paikallisiin murteisiin ["""bygdemål"", """landsmål""], joiden suora perimä voidaan jäljittää vanhaan norjaan, joka on yhteinen kaikkien muiden skandinaavisten murteiden kanssa - nämä muodostavat jatkumon, kun taas erilliset """kansalliskielet"", kuten ruotsi, tanska ja norjankieli, ovat suhteellisen tuoreita rakenteita.

Tämän vahvistaa Claes-Christian Elert (Uumajan yliopiston fonetiikan professori 1969-1988) kirjassaan ""Allmän och svensk fonetik"". (""Yleinen ja ruotsalainen fonetiikka") sivuilla 34-35. Seuraavassa on joitakin valikoituja kohtia (jälleen minun käännökseni):

Ruotsin kielialueella on pitkään ollut olemassa puhekielisiä variantteja, joita käytetään vain tietyissä yhteisöissä ja joihin Keski-Ruotsin puhutut variantit tai kirjoitettu kieli ovat vaikuttaneet vain vähän. Nämä ovat aitoja murteita [lihavoitu fontti on kirjassa].

[...]

Kielen laji, jonka kävijä yhteisössä useimmiten kohtaa, ei ole aito murre, vaan reginaalinen puhekielinen laji [jälleen Elertin lihavointi]. Joskus puhutaan vakiokieltä, jossa on alueellisia vaikutteita. Toisin kuin aidot murteet, alueelliset variantit ovat taivutukseltaan ja syntaksiltaan lähes identtisiä keskeisen standardikielen [""det centrala riksspråket""] kanssa. Myös sanasto on yleensä jokseenkin identtinen, vaikka paikallisia poikkeamia esiintyykin. Ennen kaikkea vokaalien ja konsonanttien ääntäminen sekä prosodia poikkeavat alueellisissa variaatioissa standardikielestä. Yleensä ne ovat samanlaisia kuin saman alueen aidot murteet. Alueelliset standardimuunnokset eivät eroa toisistaan yhtä paljon eri yhteisöissä kuin aidot murteet.

Jos tulkitset näitä lainauksia hyvin suurpiirteisesti (eli et sen mukaan, mitä kirjoittajat ovat tarkoittaneet), voit ehkä tukea SIL:n väitteitä, mutta et lukuja. Väitteitä siitä, että skandinaavinen alueellinen variantti on erillinen kieli, tukevat vain Lång ja kourallinen skandinaavisia regionalisteja, jotka käyttävät täysin valheellisia perusteluja ja väittävät usein, että nimen pitäisi olla skåneländska (karkeasti ""terra skandinaavinen""). Se, että se olisi vain tanskan murre, on myös äärimmäisen spekulatiivista, ja se pitäisi vähintäänkin luokitella yksinkertaisesti ""itäskandinaaviseksi"". Käytännössä ruotsalaiset ymmärtävät sitä todennäköisesti paljon helpommin kuin tanskalaiset.

 14:39, 5. toukokuuta 2005 (UTC)"