"

Oireet:
Kuume
vapina
nivelkipu
oksentelu
aneamian oireet
hemoglobinuria
pistely

ennaltaehkäisevät toimenpiteet:
riippuvainen hyönteisten vektorin valvonnasta ja hävittämisestä .
Tällä hetkellä ei ole olemassa keinotekoisia ehkäisykeinoja.
Taudin leviämisen estämiseen tai yksilöiden suojelemiseen alueilla, joilla malariaa esiintyy endeemisellä tavalla, käytetään muun muassa ennaltaehkäiseviä lääkkeitä, hyttysten hävittämistä ja hyttysenpistojen estämistä. Malariaa ehkäisevää rokotetta ei tällä hetkellä ole, mutta se on aktiivinen tutkimusalue.

Joitakin malarian hoitoon käytettäviä lääkkeitä voidaan käyttää myös sen ennaltaehkäiseviin ominaisuuksiin, mutta ne on otettava päivittäin tai viikoittain. Näitä lääkkeitä käyttävät harvoin ne, jotka asuvat malariaa runsaasti esiintyvässä ympäristössä, ja niitä käyttävät yleensä matkustajat, jotka vierailevat alueilla, joilla malaria on erittäin aktiivista.
Kiniiniä käytettiin 1700-luvulta lähtien malariaa ehkäisevänä lääkkeenä. Tehokkaampien vaihtoehtojen, kuten kinakriinin, klorokiinin ja primakiinin, kehittäminen 1900-luvulla vähensi kiniinin käyttöä. Nykyäänkin kiniiniä käytetään edelleen klorokiinille resistentin Plasmodium falciparum -bakteerin sekä malarian vakavien ja aivovaiheiden hoitoon, mutta sitä ei yleensä käytetä malarian ennaltaehkäisyyn.

Nykyaikaisia ennaltaehkäisevästi käytettäviä lääkkeitä ovat mm. meflokiini (Lariam®), doksisykliini (saatavana yleisvalmisteena) ja atovaquone proguanil hydrochloride (Malarone®). Käytettävän lääkkeen valintaan vaikuttavat yleensä se, millaisille lääkkeille alueen loiset ovat vastustuskykyisiä, sekä sivuvaikutukset ja muut näkökohdat. Ennaltaehkäisevä vaikutus ei ala välittömästi lääkkeiden ottamisen aloittamisen jälkeen, joten malarian endeemisillä alueilla tilapäisesti vierailevat henkilöt aloittavat lääkkeiden käytön yleensä 1-2 viikkoa ennen saapumistaan ja jatkavat sitä 4 viikkoa lähtemisen jälkeen (atovaquone proguanil -lääkkeen käyttö on aloitettava vain 2 päivää ennen lähtöä ja sitä on jatkettava 7 päivää sen jälkeen).

Tartunnanlevittäjien torjunta on hyödyllisin tapa estää malarian leviäminen.
Ponnistelut malarian hävittämiseksi hävittämällä hyttyset ovat onnistuneet joillakin alueilla. Malaria oli aikoinaan yleinen Yhdysvalloissa ja Etelä-Euroopassa, mutta kosteikkojen kasvualustojen kuivattaminen ja parempi hygienia yhdessä tartunnan saaneiden ihmisten seurannan ja hoidon kanssa poistivat malarian vaurailta alueilta. Vuonna 2002 Yhdysvalloissa raportoitiin 1 059 malariatapausta, joista kahdeksan kuoli. Viidessä näistä tapauksista tauti oli tarttunut Yhdysvalloissa. Malaria hävitettiin Yhdysvaltojen pohjoisosista 1900-luvun alussa, ja DDT-torjunta-aineen käyttö poisti sen etelästä vuoteen 1951 mennessä. 1950- ja 1960-luvuilla toteutettiin merkittäviä kansanterveyspyrkimyksiä malarian hävittämiseksi maailmanlaajuisesti torjumalla hyttysiä valikoivasti alueilla, joilla malariaa esiintyi laajalti.[12] Näillä ponnisteluilla ei kuitenkaan ole toistaiseksi onnistuttu hävittämään malariaa monista kehitysmaiden osista - ongelma on yleisimmin levinnyt Afrikassa. Yhdysvallat saattaa itse kohdata malarian leviämisen tulevaisuudessa, kun ilmastonmuutos (lämpeneminen) johtaa hyttysten toiminta-alueiden laajenemiseen.

Hyttysverkot ja hyttysten puremien ehkäisy

Hyttysverkot auttavat pitämään hyttyset poissa ihmisten ulottuvilta ja vähentävät siten huomattavasti malarian tartuntaa ja leviämistä. Verkot eivät ole täydellinen este, joten ne käsitellään usein hyönteismyrkyllä, jonka tarkoituksena on tappaa hyttynen ennen kuin se ehtii etsiä tien verkon ohi. Hyönteismyrkyllä käsiteltyjen verkkojen (ITN) arvioidaan olevan kaksi kertaa tehokkaampia kuin käsittelemättömät verkot.[16] Koska Anopheles-hyttyset ruokailevat yöllä, suositeltavin menetelmä on ripustaa suuri ""sänkyverkko"" sängyn keskikohdan yläpuolelle siten, että se laskeutuu alaspäin ja peittää sängyn kokonaan.

Hyönteismyrkyllä (usein permetriinillä) kyllästettyjen hyttysverkkojen jakelu on osoittautunut erittäin tehokkaaksi malarian ehkäisymenetelmäksi, ja se on myös yksi kustannustehokkaimmista ennaltaehkäisymenetelmistä. Verkkoja saa usein noin 2,50-3,50 Yhdysvaltain dollarilla (2-3 euroa) muun muassa YK:lta ja Maailman terveysjärjestöltä.

Jotta verkot olisivat mahdollisimman tehokkaita, ne olisi kyllästettävä hyönteismyrkyllä uudelleen kuuden kuukauden välein. Tämä prosessi aiheuttaa huomattavan logistisen ongelman maaseudulla. Olyset-niminen uudentyyppinen kyllästetty verkko vapauttaa hyönteismyrkkyä noin viiden vuoden ajan[17], ja se maksaa noin 5,50 Yhdysvaltain dollaria. ITN-verkkojen etuna on se, että ne suojaavat verkon alla nukkuvia ihmisiä ja tappavat samalla hyttysiä, jotka joutuvat kosketuksiin verkon kanssa. Tämä tappaa vaarallisimmat hyttyset. Jonkin verran suojaa annetaan myös muille, myös samassa huoneessa nukkuville ihmisille, jotka eivät nuku verkon alla.

Valitettavasti malarian hoitokustannukset ovat korkeat suhteessa tuloihin, ja sairaus johtaa palkkojen menetykseen. C