"

 muutama ehdotus aiheesta ""Taloudellisen arvon mittaaminen ajan mittaan"". 

Ymmärrän täysin, että tämä on keskeneräinen työ, mutta ajattelin, että muutamat ehdotukset voisivat olla hyödyllisiä. Laitan joitakin erityisiä ehdotuksia keskustelusivulle, mutta yleisemmin:

 Älkää käsittäkö tätä väärin, mutta mielestäni kirjoitustyylisi heijastelee usein liikaa akateemisuutta - aivan kuin kirjoittaisit akateemiseen lehteen. Wikipedian kohdeyleisö on kuitenkin erilainen kuin joukko akateemisia tutkijoita, joten olisi huolehdittava siitä, että vältetään tarpeetonta nimikkeistöä ja jargonia sekä ""akateemista sanamuotoa"" yksinkertaisten muotoilujen hyväksi. Vielä tärkeämpää on mielestäni olla varovainen sellaisten termien ja käsitteiden sisällyttämisessä tekstiin, joita ei ole aiemmin määritelty ja jotka eivät ehkä ole maallikkolukijalle tuttuja, esimerkiksi ""sosiaaliset kustannukset"" tai ""sosiaalinen tuotanto"".
 "Sosiaalisesta tuotannosta" puheen ollen olisi hyödyllistä standardoida terminologia, kun sitä käytetään. Vaikuttaa esimerkiksi siltä, että "yhteiskunnallisen tuotannon osuuksilla" viitataan eri luokkien (työläiset, kapitalistit, maanomistajat jne.) tulo-osuuksiin - jos näin on, se pitäisi ilmaista selvästi, jos ei, ero pitäisi selventää. Samoin artikkelin otsikkoa ja johdantokappaletta verrattaessa luulen, että erehdyt erittelemään ""taloudellista arvoa"" ja ""sosiaalista arvoa"", jotka voivat olla/ovat erillisiä käsitteitä. Koska olen luultavasti lähestynyt tätä asiaa eri taustalta, ihmettelen myös, mikä on tarkalleen ottaen ""sosiaalisen tuotteen"" ja tavanomaisempien tuotannon mittareiden, kuten BKT:n, tulojen jne. välinen suhde.
 ""Sekä nykyiset että historialliset palkkahintasarjat ovat luonnostaan kiistanalaisia, sillä ne kertovat työväenluokan ihmisten elintasosta.""" - En ole varma, ovatko nykyaikaiset palkka- ja hintasarjat todella ""luonnostaan"" kiistanalaisia siinä mielessä, että monet tutkijat hylkäävät ne suoralta kädeltä; ainakaan se ei tunnu sopivalta sanalta tässä yhteydessä. Samoin en usko, että syy, miksi ne ovat kiistanalaisia tai miksi niitä pidetään tärkeinä, on se, että ne koskevat ""työväenluokan ihmisiä"". Ne koskevat tietenkin kaikkia yhteiskunnan jäseniä heidän luokka-asemastaan riippumatta. Samalla tavalla ajatus ""taloudellisesta arvosta"" voi viitata kokonaisuuksiin, kuten yrityksiin, hyväntekeväisyysjärjestöihin, kansakuntiin tai jopa fyysisiin esineisiin, kuten koneisiin ja laitteisiin.
 BKT-osuus ja esimerkkeinä annetut kysymykset eivät oikeastaan liity toisiinsa. Esimerkiksi kysymys ""mikä oli 50 000 punnan investoinnin vaihtoehtoiskustannus vuonna 1840?"" ei ilmeisesti liity suoraan kysymykseen ""mikä oli pääoman yhteiskunnallinen voima vuonna 1840?"".
 Joitakin ideoita laajentamista varten: "Ehkä jotain aggregaatio-ongelman kaltaista (vaikka tuo artikkeli kaipaakin vielä paljon työtä). ""Palkkojen hintasarjoja"" voidaan laajentaa keskustelemalla siitä, miten tällaisia tietoja yleensä kerätään (btw, en ole varma, mitä "reaalihinta" tarkoittaa tässä yhteydessä. Yksittäisen tavaran hinta jaettuna hintaindeksillä?). Historiallisia palkkahintasarjoja varten on saatavilla myös paljon tietoja Alankomaista ja vähäisemmässä määrin Ranskasta ja Saksasta. Lisäksi useista eri yhteiskunnista on saatavilla satunnaisia tietoja, jotka eivät muodosta varsinaista sarjaa, mutta tarjoavat "tilannekuvia" taloudesta/yhteiskunnasta ajassa (aina muinaisesta Sumerista asti). Aggregaattien ajallisen vertailun suurimpana vaikeutena on kulutuskorin ja ajankäytön muuttuva luonne, erityisesti uusien tavaroiden käyttöönotto ja vanhojen katoaminen (kuten Malleus edellä mainitsee) - tätä olisi myös käsiteltävä tarkemmin ja tehtävä selvemmäksi.

En todellakaan haluaisi tunkeutua sisään ja muokata uutta artikkelia, kun sitä vielä kirjoitetaan, joten ajattelin, että olisi parempi tuoda joitakin ehdotuksia tänne. Kiitos.  "