"
 ==Kommentoitu aineisto==
Tätä artikkelia ohjattiin reilun kolmen vuoden ajan. Sitten seuraava aineisto lisättiin 18. syyskuuta 2007. Poistin seuraavat asiat. ...  
==Miksi "uusdarwinismi"==
 
Uusdarwinismista ei ole olemassa yhtä teoriaa. Termiä käytetään yleisesti viittaamaan nykyisin hyväksyttyihin valtavirran käsityksiin evoluutiosta, joita ei voida oikein kutsua "darwinistisiksi", koska useimmat geneetikot eivät enää hyväksy Darwinin hypoteesia luonnonvalinnan edellyttämän variaation synnystä, jota hän kutsui pangeneesiksi.

Darwin havaitsi teoriaansa liittyvän useita ongelmia, joita hän ei kyennyt ratkaisemaan. Vuonna 1859, kun hänen uraauurtava teoksensa Lajien synty julkaistiin, DNA:sta tai geeneistä ei tiedetty mitään eikä solubiologiasta juuri mitään. Hän ei osannut käsittää mutaatiota, jota nykyään pidetään evoluutioprosessin uuden materiaalin lähteenä. Hänen pangenesis-teoriansa, jonka hän julkaisi teoksessa The Variation of Animals and Plants under Domestication, esitti hypoteesin, jonka mukaan hänen kuvittelemansa geenien edeltäjät, gemmulat, kuljettivat tietoa seuraavaan sukupolveen kerääntymällä sukusoluihin tai zygootteihin ja että ne muuttuivat sen mukaan, miten niitä käytettiin tai jätettiin käyttämättä niissä elimissä, joista ne olivat irronneet. Vaikka Darwin ei tunnustanut olevansa velkaa Lamarckille, tämä oli pohjimmiltaan eräänlainen lamarckilaisuus, jonka useimmat valtavirran tiedemiehet nykyään hylkäävät.

Kirjansa nimestä The Origin of Species (Lajien synty) huolimatta Darwin ei selittänyt lajinmuodostusta, ja hän tunnisti ongelman. Jotta luonnonvalinta voisi tuottaa sopeutuvaa evoluutiota, hän katsoi, että valinnan aineistona olevien muutosten yksittäisissä organismeissa oli oltava pieniä. Vain silloin peräkkäiset sukupolvet voisivat edetä kohti jonkin ominaisuuden optimaalista tilaa. Jos muutokset, oli niiden alkuperä mikä tahansa, olisivat liian suuria, ne jatkuvasti "ylittäisivät" toivotun optimaalisen tason ja tuottaisivat ikuisesti huonosti sopeutuneita jälkeläisiä. Tämä pienten muutosten vaatimus eli asteittaisuus näytti johtavan vakaannuttavaan valintaan, joka ei ollut sopusoinnussa sen havaitun tosiasian kanssa, että eri lajit ovat jotenkin irtautuneet toisistaan ja muuttuneet hyvin erilaisiksi keskenään.

Darwin oletti myös, että ominaisuudet olivat seurausta "sekoittuvasta perimästä" eli molempien vanhempien osuuksien sekoittumisesta. Kirjassaan The Variation of Animals and Plants under Domestication (Eläinten ja kasvien vaihtelu kotieläinjalostuksen aikana) hän esittelee runsaasti todisteita eläinten ja kasvien kasvattajilta sekä yleisiä kokemuksia ihmisten jälkeläisistä, jotka viittaavat siihen, että yleensä syntyy jonkinlainen keskiarvo kahdesta vanhemmasta, vaikka hän tunnusti urheilulajit tai takaisinkääntymiset poikkeukseksi, joka oli hänelle arvoitus. Hän ei nähnyt, miten tällainen sekoittuminen voisi johtaa mihinkään muuhun kuin variaation asteittaiseen laimenemiseen, lopulta jopa häviämiseen, mikä oli ristiriidassa lajinmuodostuksen mahdollisuuden kanssa >.

== Historia ja käyttö ==
Ukrainalainen I. I. Schmalhausen käytti termiä uraauurtavassa teoksessaan Factors in Evolution (Evoluution tekijät), jota hänen kollegansa Theodosius Dobzhansky, jota Steven J. Gould kuvasi modernin evoluutiosynteesin keskeiseksi vaikuttajaksi, kuvaili erittäin tärkeäksi synteesin kannalta. Hän sanoo (s. 175): ""Lamarckilaiset perustivat teoriansa jo olemassa olevan yksilöllisen sopeutumiskyvyn olettamukseen eivätkä tutkineet sen alkuperää, kun taas uusdarwinistit pitivät sitä merkityksettömänä, koska he olettivat, että yksilöllisen sopeutumiskyvyn tuloksilla, koska ne eivät ole periytyviä, ei ole evolutiivista arvoa.""" Hän sanoo myös (s. 198): ""Valitettavasti genetiikan viimeaikaiset edistysaskeleet ovat edistäneet uusdarwinististen käsitysten leviämistä. Lisäksi sopeutuville muutoksille ei yleensä ole annettu mitään sijaa evoluution tekijöiden joukossa."""

Laajasti käytetyssä koulukirjassa Biology a Functional Approach sanotaan: ""Darwinin teoriaa, joka on arvioitu uudelleen nykyaikaisen genetiikan kannalta, kutsutaan toisinaan uusdarvinismiksi."""

Richard Dawkins käyttää termiä viitattaessa nykyisiin ajatuksiin, sanomalla ""tämä ajatus tarkoittaa melko monimutkaista sekoitusta asioita"", mutta ei nimenomaisesti erota sitä modernin synteesin ajatuksista.

Steven J. Gould, yksi nykyajan eniten julkaistuista evoluutioteoreetikoista, käytti usein termiä uusdarvinismi. 

Kreationistisissa artikkeleissa viitataan usein termiin neodarwinismi, mikä on saanut jotkut ihmiset päättelemään, että termi on kreationistien keksintö.