::::: En ole akateemikko, mutta olen lukenut joitakin James Thompsonin ja Heiner Rindermannin kaltaisten ihmisten tutkimuksia ja todennut, että ne ovat täynnä motivoitunutta päättelyä. Nämä ihmiset etsivät tietoja, jotka vahvistavat heidän ennakkoluulojaan, ja jättävät huomiotta kaiken, mikä ei vahvista heidän ennakkoluulojaan. Sitten he esittävät tiedot epärehellisellä tavalla, irrotettuna kaikesta asiayhteydestä ja vivahteista, yrittäen hukuttaa lukijansa valheellisilla korrelaatioilla.  

 Annan yhden konkreettisen esimerkin Thompsonilta, Rindermanilta ja muilta, jotta ette luule, että yritän torjua heitä epäoikeudenmukaisesti. 

 http://www.iratde.org/issues/1-2009/tde_issue_1-2009_03_rindermann_et_al.pdf 
 
 Päällisin puolin tämä näyttää kiihkottomalta tieteelliseltä tutkimukselta. Mutta kun luet sitä huolellisesti, löydät esimerkiksi tällaisia väitteitä: 
 
 "SAS:sta poiketen Skandinavia ei saavuta kognitiivisessa eliitissä yhtä hyvää sijoitusta (11. Suomi IQ 121, 12. Suomi IQ 121). Viro IQ 121 [Baltian maat lisätään tähän], 16. Ruotsi IQ 120, 25. Tanska IQ 118, 34. Latvia IQ 117, 38. Liettua ÄO 116, 39. Islanti IQ 116, 41. Norja IQ 116). Ehkä homogenisoiva koulutuspolitiikka, joka edistää heikompia mutta heikentää korkeasti koulutettuja oppilaita, johtaa pienempään keskihajontaan ja alhaisempiin arvoihin lahjakkaiden alaryhmien kohdalla. Parempia ovat perinteiset Kansainyhteisön maat" 
 
 Toisin sanoen Skandinavia menestyi huonommin kuin heidän ennakkoluulojensa mukaan pitäisi, joten he keksivät tälle ad hoc -ympäristöperustaisen selityksen ("homogenisoiva koulutuspolitiikka"). Outoa, miten he eivät anna muille maille mahdollisuutta epäillä. 

 Ja tämä: 
 
 "Kazakstan näyttää olevan liian hyvä kognitiivisessa osaamistasossa. " 
 
 Toisin sanoen tiedot eivät vahvista heidän ennakkoluulojaan. 
 
 Ja tämä: 
 
 "Tiedoissa on joitakin poikkeamia, kuten patenttien vähenevä määrä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Sveitsissä tai patentoimattomat vuodet Norjassa (muutettu puuttuviksi arvoiksi). Nobel-palkintoja näyttää myös myönnettävän poliittisin perustein, esimerkiksi Saksan Nobel-palkintojen määrä on vähentynyt huomattavasti vuodesta 1933 alkaen (Nobel-palkinnot myönnetään elämäntyöstä eikä yhdestä yksittäisestä saavutuksesta kuluvana vuonna); väestömäärään suhteutettuna ruotsalaiset näyttävät saavan Nobel-palkinnon helpommin, yhdysvaltalais-amerikkalaiset huonommin." 

 Poikkeuksellista ei ole se, että nämä ihmiset ilmeisesti päättivät jo etukäteen ja etsivät vain tietoja, joiden avulla he voisivat antaa ennakkoluuloilleen tieteellisen objektiivisuuden varjopuolen, jotta he voisivat vahvistaa ontuvia vetoomuksiaan ennakkoluuloihin ja säästäväisyyteen. Kuten sanoin, monet näistä perinnöllisyystutkimuksista ovat täynnä motivoitunutta päättelyä ja vahvistusvinoumaa. Kun tarkastelee KAIKKIA tietoja puolueettomasti, ei vain perinnöllisyystutkijoiden poimimia tietoja, huomaa, että kuva on paljon monimutkaisempi kuin he maalailevat.