Joitakin faktoja makedonialaisista, jotka ovat yksinomaan kreikkalaisia: 

 Aleksanteri Suuren kavallus ... ...:  Viime aikoina jopa Aleksanterin isä Filippus on myös kaapattu: 
 "Kun Makedonia nimesi Skopjen lentokentän Aleksanteri Suuren mukaan vuonna 2007, se vaikutti kertaluonteiselta tapaukselta Kreikan ärsyttämiseksi. Viime aikoina hallitus on kuitenkin laajentanut politiikkaa, jota oppositio kutsuu "antiikalisoinniksi". Kreikkaan johtava päätie on nimetty uudelleen Aleksanterin mukaan ja kansallinen urheilustadion hänen isänsä mukaan, ja Skopjen keskustaan on suunnitteilla pystyttää valtava Aleksanterin patsas." 
 The Economist 2. huhtikuuta 2009 
 Jopa suosittu mutta muka vakavasti otettava aikakauslehti Archaeology, Archaeological Institute of American julkaisu, julkaisi hiljattain (tammi-helmikuussa 2009) artikkelin nimeltä "Owning Alexander:  Makedonia esittää vaatimuksensa antiikin valloittajan perinnöstä". 
 
 jota kutsuttiin antiikissa Paioniaksi:  Maantieteellinen tilanne käy selvästi ilmi Liivin kertomuksesta roomalaisen Makedonian provinssin perustamisesta vuonna 146 eKr. (45.29.7 ja 45.29.12).  Barnous-vuoren ja Orbelos-vuoren pohjoispuolella sijaitseva maa oli paionilaisten asuttama.  Näiden vuorten muodostama luonnollinen este on tunnustettava.  Barnousin (nykyinen Voras tai Kaimaktsalan) korkeus on 2524 metriä, kun taas Orbelosin (koko Strymonin itä- ja länsipuolelle ulottuva vuoristo; läntinen harju on nykyinen Beles tai Kerkini, jonka korkeus on 1474 metriä) korkeus itään päin on enimmillään 2211 metriä. 
 Strabon (7. frag 4), joka kirjoitti muutama vuosi ennen Kristuksen syntymää, on vieläkin ytimekkäämpi todetessaan, että Paionia sijaitsi Makedonian pohjoispuolella ja että ainoa yhteys toisesta toiseen kulki (ja kulkee nykyäänkin) Axios- (tai Vardar-) joen kapean rotkon kautta. 
 

 
 ei muodosta viestintäyhteyttä:   M. Sivignon, teoksessa M. Sakellariou (toim.) Makedonia (Ateena 1982) 15. 
 
 Filippos II alisti heidät: Diodoros Siculus 16.4.2 Ks. myös Demosthenes (Olynthian 1.23), joka kertoo, että makedonialainen Filippos "orjuutti" heidät, eivätkä he siis selvästikään olleet makedonialaisia.  Isokrates (5.23) toteaa saman asian. 
 
 ainakin 2 500 vuoden ajan:  Ks. esimerkiksi Herodotos 5.17, 7.128, et alibi. 
 
 noin tuhat vuotta Aleksanterin kuoleman jälkeen:  Pohl, "Justinianus and the Barbarian Kingdoms", teoksessa Michael Maas (toim.), Age of Justinianus (Cambridge 2005) 469-471; niiden tuhoisasta kulkureitistä Kreikassa 580-luvulla, ks. teos Anna Avramea, Le Péloponnèse du IVe au VIIIe siècle, changements et persistances (Paris 1997) 67-80. 
 
 perusteellisesti ja kiistatta kreikkalaisia: historian isän sanoin "satun tietämään, että [Aleksanterin esi-isät] ovat kreikkalaisia" (Herodotos 5.22).   Ei ole varmaa, milloin Aleksanteri I kilpaili Olympiassa, mutta se tapahtui varmasti vuosien 504 ja 496 eKr. välisenä aikana. Hän vahvisti helleeniset juurensa jäljittämällä esi-isänsä Argokseen ja lopulta Herakleen.  Tästä johtuvat muun muassa Arkelaoksen ja Amyntaksen kolikot, joissa on Herakleen pää, jolla on Nemean leijonan nahka. 
 

  
 
 Euripides - joka kuoli ja haudattiin Makedoniaan: Thucydides apud Pal. Anth. 7.45; Pausanias 1.2.2; Diodoros Siculus 13.103.  Jotkut nykyaikaiset tutkijat epäilevät tätä perinnettä, mutta eivät sitä, että Euripides olisi viettänyt aikaa Makedoniassa. 
 
 Filippos, voitti useita ratsastusvoittoja Olympiassa ja Delfoissa: Plutarkhos, Alexander 3.9 ja 4.9; Moralia 105A.   Filippos mainosti voittojaan ja siten kreikkalaisuuttaan lyömällä voittojen muistoksi kolikoita.  Alla on hopeakolikko, jonka etupuolella on Olympos Zeuksen pää ja kääntöpuolella Filippoksen voitokas hevonen, ja siinä on kreikankielinen nimi "Filippoksen".  Kultakolikko, jonka etupuolella on Delfoin Apollon pää ja kääntöpuolella Filippoksen voittoisa kaksihevosvaunu, jossa on jälleen kreikankielinen nimi "Filippoksen". 
 
 ............ 
 
 järjestää Pythian kisat:  Diodoros Siculus 16.60.2. 
 
 Ateenan valtuuskunta:   Katso muun muassa Demosthenes, De Falsa Legatione, ja Aischines, De Legatione.  Juuri Demostenesin Filipposta vastaan esittämät tiradit (esim. 9.30-35, jossa hän kutsuu Filipposta "ei ainoastaan kreikkalaiseksi, ei kreikkalaisen sukulaiseksi eikä edes barbaariksi jostain paikasta, jota voidaan kutsua hyväksi") ovat synnyttäneet käsityksen, että makedonialaiset eivät olleet kreikkalaisia, mutta Demostenesillä oli taipumus kutsua kaikkia vihollisiaan barbaareiksi, jopa ateenalaisia kollegojaan (esim. 21.150). 
 
 Toinen pohjoiskreikkalainen, Aristoteles:   Koska Aristoteleen kotikaupunki Stageira perustettiin 7. vuosisadalla eKr. ennen kuin makedonialaiset olivat kehittäneet valtakuntaansa, Aristoteleen ei voida sanoa olleen syntyperäinen makedonialainen, vaikka hänen isänsä Nikomachos oli Diogenes Laertion 5.1. mukaan Amyntas III:n (393-369) ystävä ja lääkäri.  Filippos oli myöhemmin