" 

 == Täydellinen ehdotus artikkelin uudelleenkirjoittamiseksi == 

 (Minulla ei ole mitään tekemistä avaruussyntaksin kanssa. Olen arkeologi ja teen parhaillaan väitöskirjaa, jossa käytän tilasyntaksin menetelmiä analysoidakseni muinaisen asutuksen suunnitelmaa - tämä on vain pieni osa tutkimustani). 

 Mielestäni tämä artikkeli ei tee oikeutta sille, mitä avaruussyntaksi on, kuten eivät myöskään tämän keskustelusivun eri kommentit. Ymmärrän, että useimmat ihmiset tuntevat teorian kaupunkisuunnittelun kautta ja pitävät tilasyntaksia kaupunkisuunnittelun sovellettuna menetelmänä. Artikkelin kaksi ensimmäistä lausetta ovat kuvaavia:  

 ""Termi tilasyntaksi käsittää joukon teorioita ja tekniikoita, joilla analysoidaan tilakokoonpanoja. Sen kehittivät Bill Hillier, Julienne Hanson ja kollegat The Bartlett, University College Londonissa 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa työkaluksi, jonka avulla kaupunkisuunnittelijat voivat simuloida suunnitelmiensa todennäköisiä sosiaalisia vaikutuksia.""" 

 Ensinnäkin "joukko teorioita ja tekniikoita tilakokoonpanon analysoimiseksi" on määritelmänä liian suppea. Toiseksi, kaupunkisuunnittelijoiden auttaminen ei ollut lainkaan syy tilasyntaksin kehittämiseen.  

 Nähdäkseni tilasyntaksi on ennen kaikkea teoria tilan ja yhteiskunnan välisestä suhteesta. Tämä on luettavissa Hillierin ja Hansonin teoksen The social logic of space (1984) johdantoluvussa. Siinä (ja monissa muissa kohdissa) he väittävät, että sosiologiassa, sosiaalimaantieteessä ja antropologiassa, muutamia mainitakseni, vallitseva paradigma ei onnistu kuvaamaan eikä selittämään tarkasti ihmisten ja heidän rakennetun ympäristönsä välistä suhdetta. Koska Hillier käsittelee kirjoituksissaan monia yhteiskuntatieteiden vaikutusvaltaisia teorioita (Durkheimista Levi-Straussiin ja Giddensiin), hänen tavoitteensa ovat selvästi paljon laajemmat kuin vain tarjota kaupunkisuunnittelijoille hyödyllisiä työkaluja.  

 Itse asiassa teoria, jolla on jonkinlaista merkitystä kaupunkisuunnittelun kannalta, on vain vahinko, sivutuote, joka on syntynyt teorian testaamisesta reaalimaailman tilanteissa. Jossain vaiheessa havaittiin, että aksiaalikartan integraatioarvot vastasivat hyvin havaittuja jalankulkijoiden ja tiettyjen maankäyttömuotojen yhteenlaskettuja liikkumisvirtoja (Hillier et al. julkaisivat näiden tutkimusten ensimmäiset keskeiset havainnot vuonna 1993). Tämän jälkeen tehtiin monia muita tällaisia tutkimuksia, joissa testattiin myös muita muuttujia, mutta yleensä samoihin tuloksiin. He päättelivät siis, että akselilinjoilla voidaan enemmän tai vähemmän ennustaa ihmisten läsnäoloa ja liikkumista kaupunkiverkoissa. He olivat aluksi yhtä ymmällään tästä kuin eräs edellä tällä keskustelusivulla kommentoijista: ""Miksi tilan aksiaalisen organisaation pitäisi olla niin perustavanlaatuinen?"""" Hillier et al ihmettelevät vuoden 1993 artikkelissaan (s. 62). Vuosien kuluessa kehitettiin hypoteesi, jonka mukaan tämä liittyi tapaan, jolla ihmiset kognikoivat tilaa ja tilasuhteita, jotka vastoin yleistä oletusta eivät ensisijaisesti määräydy metristen tekijöiden mukaan. Viimeaikainen kognitiivinen tutkimus tienhakukäyttäytymisestä alkaa vahvistaa tätä kuvaa.  

 Myös käyttäjän jmanooch väite, jonka mukaan ""SS-myyjät ja tutkijat väittävät, että he voivat tehdä kaikki nämä asiat [todellisten kaupunkisuunnittelun ongelmien ratkaiseminen], mutta he eivät voi"", ei mielestäni ole oikeastaan oikeudenmukainen arvio tilasyntaksista. Voin tietysti olla väärässä, koska minulla ei ole näkemystä kaupunkisuunnittelualan ammattikunnan työelämän dynamiikasta. Mutta tämä lainaus heidän vuoden 1993 artikkelinsa lopusta saattaa edustaa paremmin heidän näkemystään tilasyntaksin hyödyllisyydestä kaupunkisuunnittelussa: "Se ei kerro suunnittelijoille, mitä tehdä. Se auttaa heitä ymmärtämään, mitä he ovat tekemässä". 

 Lyhyesti sanottuna (liian myöhäistä..): tämä artikkeli on kirjoitettava perusteellisesti uudelleen.  

 1. Sen on sijoitettava tilasyntaksiteoria suhteessa muihin yhteiskunnallisiin teorioihin, jotka käsittelevät tilan ja yhteiskunnan välistä suhdetta.  
 2. Sen on edustettava uskollisemmin avaruussyntaksitutkimuksen historiaa ja alkuperäisiä tavoitteita.  
 3. Siinä on keskusteltava sen myöhemmästä vastaanotosta tai käytöstä eri (akateemisilla ja soveltavilla) aloilla, ei ainoastaan kaupunkisuunnittelun ja -suunnittelun alalla (vaikka sillä on selvästi ollut suurin vaikutus juuri täällä).  
 4. Ja tietysti olisi käsiteltävä systemaattisesti kritiikkiä, jota tilasyntaksin teoria ja menetelmä ovat saaneet, mukaan lukien Hillierin ja muiden vastaukset. Nyt se sisältää vain hyvin epätarkan katsauksen Rattin 2004{{cite journal|last1=Ratti|first1=C|title=Urban Texture and Space syntax: some inconsistencies|journal=Environment and Planning B: Planni