" 

 ===Yritetään vahvistaa edellä mainittua=== 
 Mikä on syy ja mikä on seuraus? Jos ajatellaan, että mantereet kelluvat joka hetki kuin kiekot ilmakiekkopöydässä - äärimmäisen hidastetusti - niin kerran liikkeelle lähdettyään ne jatkavat liikkumistaan, kunnes ne pysähtyvät. Tämä edellyttää sivuttaiskiihtyvyyttä, joka saa ne liikkeelle, riittävän liikemäärän syntymistä, jotta ne pysyvät liikkeessä tektonisen toiminnan aiheuttamaa vastusta vastaan, ja puhtaasti mekaanista energian absorptiota törmäysten aikana. Nämä törmäykset voivat siis aiheuttaa kuoren imeytymistä (subduktio), taittumista (törmäys) tai ""pomppimista"" (mantereet voivat osua toisiinsa, jolloin niiden liike voi kääntyä päinvastaiseksi tai ne voivat kääntyä pyörimään, kuten kaksi ilmakiekkoa, jotka osuvat toisiinsa). 

 Jos jatkat tätä päättelyä, näyttää siltä, että ei ole juurikaan syytä, miksi superkontinentti ylipäätään jakautuisi. Vaikka näyttääkin siltä, että lämpövaikutukset saattavat heikentää mantereen kuorta, jos se halkeaa keskellä mannerta, tarvittaisiin valtava työntövoima, jotta asiat saataisiin liikkeelle, koska superkontin on oltava hyvin ankkuroitunut ja sillä on oltava maksimaalinen inertia. Voisi olettaa, että muodostuisi vulkaaninen harju, joka "valuu yli", eikä varsinaisesti synnyttäisi tektonisia laattoja, tai että vulkaaninen toiminta rajoittuisi ikuisesti laattojen reunoille.  Liikkeelle lähdettyään kyseisen superkontin osat kuitenkin liikkuisivat muiden voimien puuttuessa ympäri maapalloa ja kohtaisivat sitten uudelleen eri kokoonpanossa. "Muut voimat" ovat se, mikä mutkistaa asioita. 

 Alkuperäisessä repeämässä käytettävissä olevaa alkuperäistä energiaa ei tunneta, eikä myöskään repeämän tapahtumapaikan ympärillä olevien kivien jäykkyyttä (työskentelemme aina ajassa taaksepäin ja toteamme, että repeämä näyttää tapahtuneen siellä ja täällä). Se näyttää myös olevan suuntautunutta, epäjatkuvaa ja epävakaata (katsokaa, mitä Afrikalle, Etelämantereelle ja Australialle näyttää tapahtuneen niiden jakautuessa Pangaiasta - Intia kiiruhtaa pohjoiseen, Australia lentää länteen, Etelämanner siirtyy etelään ja Afrikka liikkuu hieman pohjoiseen, kun taas Madagaskar liikkuu päinvastaiseen suuntaan (tai mahdollisesti pysyy siellä, missä oli, mutta se on yksityinen mielipide). Lisäksi ei voida olettaa, etteivätkö nämä tapahtumat vaikuttaisi vastapainona muualla - mantereen siirtymisen on aiheutettava häiriöitä sen kaikilla reunoilla, ja tämä ympäri maapalloa, joten yksi repeämä voi vaikuttaa toiseen. Jos mannerlaatta siirtyy vaikkapa itään, aiheuttaako se repeämiä länsireunallaan, ja toimiiko tämä "perämoottorina", joka kiihdyttää sitä? Lisäksi koko maapallo on liikkeessä, se pyörii akselinsa ympäri, ja siihen liittyy gravitaatiovoimia, jotka voivat myös vaikuttaa maankuoren laattojen leviämiseen. Kyseessä on monikappaleongelma, johon liittyy aivan liian monta tekijää, jotta voisin maallikkona analysoida sitä vain ylimmällä tasolla. 

  "