"Kylmä kognitio"[edit] 
 Kylmä kognitio on lähinnä tunnevaikutuksen puute kognitiivisessa prosessissa.[1] Kylmää kognitiota käyttävään päätöksentekoon liittyy todennäköisemmin logiikkaa ja kriittistä analyysia.[2] Kun yksilö siis osallistuu tehtävään kylmää kognitiota osoittaessaan, ärsykkeet ovat todennäköisesti emotionaalisesti neutraaleja eikä ""testin lopputulos ole motivaation kannalta merkityksellinen"" yksilölle.[1] Esimerkki kriittisestä päätöksestä kylmää kognitiota käyttäen olisi keskittyminen todisteisiin ennen johtopäätösten tekemistä. 

 Kylmä arviointi[muokata] 
 Viileät tehtävät ovat neutraalisti affektiivisia ja mittaavat toimeenpanotoimintoja, kuten kognitiivista joustavuutta ja työmuistia. Toisin sanoen näiden tehtävien suorittamisesta ei ole mitään voitettavaa tai menetettävää. Kuumat tehtävät mittaavat myös toimeenpanevia toimintoja, mutta nämä tehtävät aiheuttavat emotionaalisesti merkittäviä seurauksia[3]. 

 Itse järjestetty osoittaminen: Tässä tehtävässä osallistujille esitetään joukko kohteita. Näiden esineiden sijainti muuttuu sitten satunnaisesti kokeesta toiseen. Osallistujia ohjeistetaan osoittamaan yhtä näistä esineistä, mutta heitä pyydetään sitten olemaan osoittamatta samaa esinettä uudelleen. Jotta osallistujat suoriutuisivat tästä tehtävästä hyvin, heidän on muistettava, mitä kohdetta he osoittivat, ja käytettävä tätä tietoa päättäessään seuraavista vastauksista. 

 Wisconsin Card Sort Task (WCST): Wisconsin Card Sort Task: Wisconsin Card Sort Task -tehtävässä osallistujien on lajiteltava kortteja, jotka eroavat toisistaan ulottuvuuksiltaan (muoto, väri tai numero). Osallistujille ei kuitenkaan kerrota, miten ne lajitellaan. Ainoa palaute, jonka he saavat, on se, onko vastaavuus oikea vai ei. Osallistujien on löydettävä sääntö ulottuvuuden mukaan. Kun osallistuja on löytänyt tietyn määrän oikeita kortteja, ulottuvuus muuttuu ja hänen on löydettävä uusi sääntö uudelleen. Tämä edellyttää, että osallistujat muistavat käyttämänsä säännön ja muuttavat kognitiivisesti sääntöä, jonka mukaan he lajittelevat. 

 Dimensional Change Card Sort Task (DCCS): Osallistujien on lajiteltava ärsykekortit joko muodon tai värin perusteella. Heidät ohjeistetaan ensin lajittelemaan yhden ulottuvuuden (väri) perusteella kokeessa, ja sitten se vaihtuu toiseen (muoto) seuraavassa kokeessa. Käytetään myös ""Switch"" -kokeita, joissa osallistujan on vaihdettava sääntöjen välillä edestakaisin yhden kokeen aikana. Toisin kuin WCST:ssä, sääntö on nimenomaisesti ilmoitettu eikä sitä tarvitse päätellä. Tehtävässä mitataan, kuinka joustavasti osallistujat pystyvät vaihtamaan sääntöjä. Tämä edellyttää osallistujien siirtymistä lajittelun ulottuvuuksien välillä. 

 Hot Page[muokata] 
 Kylmä ja kuuma kognitio muodostavat kahtiajaon toimeenpanevassa toiminnassa. Toimeenpanevaa toimintaa on pitkään pidetty yleisenä kognitiivisena toimintana, mutta sen erottamista ""kuumiin"" affektiivisiin näkökohtiin ja ""kylmiin"" kognitiivisiin näkökohtiin on tuettu.[4] On tunnustettu, että toimeenpaneva toiminta kattaa useita kognitiivisia tehtäviä, mukaan lukien työmuisti, kognitiivinen joustavuus ja päättely aktiivisessa päämäärän tavoittelussa. Kuuman ja kylmän kognition erottelu viittaa siihen, että toimeenpaneva toiminta voi toimia eri yhteyksissä eri tavoin.[3] Kuumaa ja kylmää kognitiota on sovellettu kognitiivisen psykologian, kehityspsykologian, kliinisen psykologian, sosiaalipsykologian, neuropsykologian ja muiden psykologian tutkimusalojen tutkimuksessa. 

 Hot cognition on hypoteesi motivoituneesta päättelystä, jossa henkilön ajatteluun vaikuttaa hänen tunnetilansa. Yksinkertaisesti sanottuna kuuma kognitio on tunteiden värittämää kognitiota.[5] Sen ehdotetaan liittyvän kognitiiviseen ja fysiologiseen kiihtymykseen, jolloin henkilö reagoi herkemmin ympäristötekijöihin. Koska se on automaattista, nopeaa ja tunteiden ohjaamaa,[6] kuuma kognitio voi näin ollen aiheuttaa vääristynyttä ja heikkolaatuista päätöksentekoa.[7] Kuuma kognitio voi esiintyä vaihtelevasti politiikassa, uskonnossa ja muissa sosiaalipoliittisissa yhteyksissä moraalisten kysymysten vuoksi, jotka ovat väistämättä sidoksissa tunteisiin.[8] Kuuman kognition ehdotti alun perin Robert P. Abelson vuonna 1963. Ajatuksesta tuli suosittu 1960- ja 1970-luvuilla. Esimerkki kuuman kognition aiheuttamasta puolueellisesta päätöksestä olisi valamiehistön jäsen, joka jättää huomiotta todisteet, koska tuntee vetoa vastaajaan[5]. 

 Kehitys ja neuroanatomia[edit] 
 Suorituskyky kuumassa ja kylmässä suoritettavissa tehtävissä paranee nopeimmin esikouluiässä[3], mutta paranee edelleen nuoruusiässä. Tämä tapahtuu samanaikaisesti sekä rakenteellisen että toiminnallisen kehityksen kanssa, joka liittyy prefrontaaliseen aivokuoreen.[8] PFC:n tiettyjen alueiden uskotaan liittyvän sekä kuuman että kylmän kognitioon. Kuumaa kognitiota hyödynnetään todennäköisesti tehtävissä, jotka edellyttävät tunteiden tai motivaation säätelyä, sekä ärsykkeen motivoivan merkityksen uudelleenarvioinnissa. Prefrontaalisen aivokuoren ventraaliset ja mediaaliset alueet (VM-PFC) ovat mukana näissä tehtävissä. Kylmän kognition ajatellaan liittyvän toimeenpaneviin toimintoihin, joita herättävät abstraktit, dekon