" voi muodostaa dimeerejä myös muiden alkuaineiden, kuten halogeenien bromin, kloorin ja jauhon kanssa.  

 Kirjoitan ensin tänne, koska en ole asiantuntija ja ajattelin, että se kaipaisi tarkistusta ja parannusta (tietysti wikipedian puitteissa ja ohjeiden mukaisesti =). Onko ajatuksia? Kiitos.-   

 :En minäkään ole excimer-asiantuntija, mutta teksti näyttää kohtuulliselta. Ainoa asia, jota ehdotan lisättäväksi, on pari esimerkkiä heteroatomisista eksimereistä/eksklipseistä, kuten halogeenien kanssa. (Ksenonidimeeri ei loppujen lopuksi ole yhdiste!).    
 ::Kiitos.-   

 == Ääntäminen == 

 Seuraavalle riville on merkitty, että se tarvitsee viittauksen: 
 :( Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Yhdysvalloissa) 
 Koska se ei ole artikkelin kannalta olennainen, siirrän sen tänne, kunnes sopiva viittaus löytyy. Anteeksi.-   

 :Oxford Dictionary of English antaa ääntämys on , mutta ei tee eroa Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä. 

 : 

 ==Radonfluoridi== 
 Tiedän, että tämä ei ole oleellista artikkelin kannalta, mutta historiaosassa mainitaan joitakin jalokaasuyhdisteitä, muun muassa radonfluoridi. Linkki johtaa radondifluoridiin. Muiden yhdisteiden kohdalla annetaan myös kaava. En muuttaisi mitään, koska viite on nimetty ""radonfluoridi"". Tiedän, että tämä ei ole oleellista artikkelin kannalta, kunhan kysyn...    
 :Linkki osoittaa oikeaan paikkaan. Valitettavasti toimittaja suoritti siirron radondifluoridiin. Korjaus pitäisi tehdä uudelleenohjaukseen, eikä tänne. Eli jonkun pitäisi kirjoittaa artikkeli radonfluoridista. Myös ksenon tetra- ja heksafluoridia on olemassa, joten ehkäpä aiheesta pitäisi laatia yleisempi artikkeli?-   
 ::Kiitos, siitä oli todella paljon apua. Katson mitä uudelleenohjaukselle voisi tehdä.    
 :::Viitteessä sanotaan, että he valmistavat radonfluoridia, jonka koostumus on tuntematon. Kyseessä on voinut olla difluoridi; minun on tarkistettava, onko se tunnistettu myöhemmässä julkaisussa.    

 == Ominaisuusväite on virheellinen. == 

 Väite, jonka mukaan ksenonin violetti väri neonvalossa johtuu suuresta määrästä sinistä, on mielestäni väärä. Näiden viitteiden https://kb.osu.edu/dspace/bitstream/1811/5654/1/V71N06_343.pdf ja A Comparison of Rare-Gas Flashlamps - J. R. Oliver ja F. S. Barnes I.E.E.E.E. Journal of Quantum Electronics mukaan hyvin pienillä virrantiheyksillä, kuten neonvalon virrantiheyksillä, suurin osa ksenonienergiasta keskittyy lähi-infrapuna-alueelle, jossa voimakkaimmat piikit ovat 800-1000 nanometrin alueella, taustanaan melko tasaisesti jakautunut jatkumosäteily (valkoista valoa), joka himmenee sinistä lähestyttäessä. Purppuranpunainen väri johtuu silmän kyvystä (vaikkakin juuri ja juuri) kuvata hyvin voimakasta lähi-IR- säteilyä 750 ja 800 nm:n välillä. Kuten Oliver/Barnesin tutkimuksessa todetaan: "Ksenonlampun valolla on epäsäännöllinen värisävy. 
 mutta jatkuva spektri. [] Spektrijakauma 
 ksenonlampun säteilyn käyrät pienemmillä virrantiheyksillä näyttävät yleensä 
 huomattava määrä energiaa lähi-infrapuna-alueella. Virrantiheyden lisääminen voi suosia näkyvän ja ultraviolettisäteilyä. 
 alueilla lähi-infrapunasäteilyn kustannuksella.""" Suuremmat virrantiheydet, kuten salamalampuissa ja kaarilampuissa esiintyvät, tuottavat siis harmaakappaleen säteilyä, jonka keskipiste on vihreässä (tuottaen valkoista valoa), ja vielä suuremmat tiheydet tuottavat mustan kappaleen säteilyä, jonka keskipiste on sinisessä. Kun virrantiheydet kasvavat, ksenonin spektri asettuu mustan kappaleen säteilijän spektriin, jonka värilämpötila on 9800 kelviniä (tavallaan taivaansininen), kuten tässä lähteessä mainitaan: http://optoelectronics.perkinelmer.com/content/RelatedLinks/CAT_flash.pdf .   

 [[Kuva:Xenon_high_speed_flash_and_extern