" 

 Здраво, Node! Etsin jotain hyvää esimerkkiä serbian ja zlatiborian kielten erosta. Niinpä päätin kääntää Wikipediasta englannin kieltä käsittelevän artikkelin ensimmäisen osan molemmille kielille. Nyt en tiedä, kuinka hyvin ymmärrät kyrillistä kirjoitusta, mutta kaikki eri sanat ja lausekkeet zlatiborian kielessä ovat lihavoituja: 

 ENGLISH: 

 Englannin kieli on länsigermaaninen kieli, joka on saanut alkunsa Englannissa vanhasta englannista (anglosaksista), joka puolestaan kehittyi kielistä, jotka siirtolaiset toivat mukanaan nykyisen Pohjois-Saksan ja Tanskan alueilta. Se on toiseksi yleisin äidinkieli, ja sitä puhuu maailmanlaajuisesti noin 340 miljoonaa ihmistä. Englannilla on lingua franca (diplomaattikieli) -asema monissa osissa maailmaa, mikä johtuu Yhdistyneen kuningaskunnan sotilaallisesta, taloudellisesta, tieteellisestä, poliittisesta ja kulttuurisesta vaikutuksesta 1700- ja 1800-luvuilla ja Yhdysvaltojen vaikutuksesta 1900-luvulla. Se on laajimmin opittu toinen kieli, mikä johtuu suurelta osin Britannian imperiumin entisestä laajuudesta 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa sekä Yhdysvaltojen valtavasta vaikutusvallasta, jota se on viime vuosikymmeninä harjoittanut radion, television, elokuvan, tieteellisten julkaisujen ja Internetin kautta. 

 Historia 

 Englannin kieli juontaa juurensa kielistä, joita puhuivat germaaniheimot, jotka muuttivat nykyisen Pohjois-Saksan ja ehkä Tanskan alueelta nykyisen Englannin alueelle. Nämä heimot on perinteisesti tunnistettu friisiläisiksi, englantilaisiksi, saksilaisiksi ja juutalaisiksi. Anglosaksisen kronikan mukaan noin vuonna 449 Brittein saarten kuningas Vortigern lähetti kutsun "anglien sukulaisille". (Hengestin ja Horsan johtamat englantilaiset) auttamaan häntä pickejä vastaan. Vastineeksi englantilaiset saivat maita Kaakkois-Englannista. Lisäapua pyydettiin, ja vastauksena ""tulivat miehet Ald Seaxum of Anglum of Iotum"" (saksit, englantilaiset ja juutit). Kronikassa kerrotaan, että tämän jälkeen tuli runsaasti uudisasukkaita, jotka lopulta perustivat seitsemän kuningaskuntaa. Nykyaikaiset tutkijat pitävät suurinta osaa tästä tarinasta legendana ja poliittisesti motivoituna. 
 Nämä germaaniset valloittajat hallitsivat alkuperäisiä kelttiläisiä puhuvia asukkaita, joiden kielet säilyivät suurelta osin Skotlannissa, Walesissa, Cornwallissa ja Irlannissa. Näiden valloittajien puhumat murteet muodostivat niin sanotun vanhan englannin kielen, joka oli hyvin samankaltainen kieli kuin nykyaikainen friisin kieli. Myöhemmin siihen vaikutti vahvasti myös pohjoisgermaaninen kieli vanhan norjan kieli, jota puhuivat pääasiassa Koillismaalle asettuneet norjalaiset (ks. Jorvik). Englannin kieli, Englanti ja Itä-Anglia ovat peräisin englantilaisiin viittaavista sanoista: Englisc, Angelcynn ja Engleland. 
 Normanien vuonna 1066 tekemän valloituksen jälkeisten 300 vuoden ajan Englannin kuninkaat puhuivat vain ranskaa ja käyttivät sitä hovin kielenä. Monet ranskan kielen sanat omaksuttiin vanhaan englantiin, ja jotkut sanat kaksinkertaistuivat saksin kielen sanojen kanssa (esimerkiksi härkä ja naudanliha, lammas ja lampaanliha). Vanha englanti menetti myös suurimman osan taivutusmuodoistaan, ja tuloksena oli keski-englanti. Vuoden 1500 tienoilla suuri vokaalisiirtymä muutti keski-englannin nykyenglanniksi. Tunnetuimmat säilyneet teokset vanhasta ja keskieurooppalaisesta englannista ovat Beowulf ja Geoffrey Chaucerin The Canterbury Tales. 
 Nykyaikainen englanti, tässä artikkelissa kuvattu kieli, alkoi nousta William Shakespearen aikoihin. 

 Luokittelu ja sukulaiskielet 

 Englannin kieli kuuluu indoeurooppalaisen kieliperheen germaanisen haaran läntiseen alahaaraan. Englannin lähin elävä sukulainen on skotti (lallans), länsigermaaninen kieli, jota puhutaan pääasiassa Skotlannissa ja osassa Pohjois-Irlantia. Englannin tavoin skotti on suora jälkeläinen vanhan englannin kielestä, joka tunnetaan myös anglosaksisena. 
 Skotlannin jälkeen lähimmät sukulaiskielet ovat friisinkieli, jota puhutaan Alankomaissa ja Saksassa, ja nykyaikainen alfasaksi, jota puhutaan pääasiassa Pohjois-Saksassa. Muita vähemmän läheisiä sukulaiskieliä ovat hollanti, afrikaans, saksa ja skandinaaviset kielet. Monet ranskan kielen sanat ovat ymmärrettävissä myös englantia puhuvalle (ääntäminen ei tietenkään aina ole identtistä), sillä englanti on omaksunut valtavan määrän sanastoa normannien kielestä normannien valloituksen jälkeen ja ranskasta myöhempinä vuosisatoina; tämän seurauksena huomattava osa englannin sanastosta on melko lähellä ranskan kieltä, mutta siinä on joitakin pieniä oikeinkirjoituseroja (sanojen loppuosat, vanhojen ranskalaisten oikeinkirjoitusten käyttö jne.) sekä satunnaisia merkityseroja. 

 SERBIAN: 

 Eнглески језик је западно-германски језик који је настао у Енглеској од старог енглеског (англо-саксонског), који се развио од језика које су донели досељеници из регија у данашњој северној Немачкој ja Данској. То је други најкориштенији матерњи језик, са око 340 милиона корисника широм света. Енглески има статус lingua franca (дипломатски језик) у многим деловима света, због војног, економског, научног, политичког и културолош.