"1.Tässä testissä käytetään porakonetta, jolla maaperän lujuus esitetään N-arvona ajamalla näytteenotin maahan 30 cm:n matkalle liukuvasaran iskujen avulla, ja N-arvon resoluutio on 1 m:n tarkkuudella, joten tiedot edustavat vain 30 % koko syvyydestä.  
 's Comment: ongelma ei oikeastaan liity testiin, vaan Japanissa käytettyyn menetelmään, jolla testitulokset raportoidaan. Yhdysvalloissa yhden N-arvon ei katsota edustavan koko yhden metrin pituista väliä, vaan ainoastaan 30 cm:n (tai lyhyempää) väliä, jonka yli näytteenottimella ajettiin. 
 's kommentti: Ymmärrän. Tämä koskee vain Japania, ja Yhdysvaltojen siviiliteollisuus analysoi maata peräkkäin, mutta lähde huomauttaa myös, että väli ei aina ole 30 cm. Tämä näyttää olevan totta myös Yhdysvalloissa. Ja poistamisen sijasta voisi huomauttaa, että tämä on Japanin siviiliteollisuuden ongelma.  

 2. Mitatut tiedot eivät ole lineaarisesti skaalautuvia eivätkä normaalijakautuneita, vaan logaritmisesti normaalijakautuneita. 
 's Comment: ei oikeastaan tarkoita mitään - ""skaalaus"" ja ""jakauma"" eroavat toisistaan.  
 : Maaperän lujuus vaihtelee hyvin laajasti N-arvosta nollaan ja superkovaan kallioon, ja jos tutkijat haluavat analysoida laajan tietovalikoiman, asteikon on oltava eksponentiaalinen. 

 3. Menetelmän työntekijät ovat niin alkeellinen menetelmä, jossa lasketaan liukuvasaran iskujen määrä, ettei sillä voida kerätä tarkkoja tietoja heikoista maakerroksista. 
 's Comment: Menetelmän alkeellisuus ei ole *syy* siihen, miksi se on epätarkka heikoissa maaperissä. 
 's kommentti: Lähteessä ei käytetä termiä "primitiivinen". Lähteessä sanotaan "ongelmallinen N-arvo nolla". Mutta vasara käyttää kiihtyvää voimaa, ja voimakas voima pyrkii ajamaan kaiken pois.  
 Voidaan huomata, että on suuri ero siinä, miten voimaa kohdistetaan asiaan käyttämällä moukaria ja poraa ja puristamalla se hitaasti ulos. Tulokset rajoittuvat kokonaislukuihin tietyn ajovälin osalta. Tämä on hyvin totta, ja lekan käyttö on ongelman lähde. 
 Onko tällä 2000-luvulla tai huipputeknologian vuosisadalla moukarin käyttö ja iskujen laskeminen kehittynein menetelmä analysoida herkkää ja herkkää asiaa, kuten maaperää?  Siksi käytin *primitiivistä.* 

 Tästä perustuu toiseen asiakirjaan, mutta se tukee pointtini. 
 Vaikka SPT:n N-arvo mitattaisiin peräkkäin, moukari ajaa näytteenottimen sisään kiihtyvällä vauhdilla. Jos paikalla on soraa, joka on helppo murtaa porakoneella, N-arvo on soran ja kyseisen paikan keskiarvo.  Jos sora on suhteellisen vahvaa, isku kuluttaa soran koko pinta-alaa, joten heikon kerroksen kohdalla mitataan soran koko pinta-ala, ja tuloksena saatava N-arvo on suurempi myös heikon kerroksen kohdalla. 

 Liukuva kerros, joka aiheuttaisi maanvyörymän, on muutaman senttimetrin paksuinen ja liukuu veden mukana, joten liukuvia kerroksia ei voida havaita tavanomaisella tunkeutumismenetelmällä. 

 Viime aikoina on tapahtunut monia maanvyörymiä tästä syystä; porauskoneella on hyvin vaikea havaita näitä liukuvia kerroksia. Menetelmällä ei varsinkaan voida havaita 0-3 N-arvon heikkoja kerroksia. 

 Jotkut sanat olisivat voineet olla voimakkaita, mutta en usko, että ne olivat lainkaan väärin. 
 Uskon, että keskustelu on välttämätöntä kaiken parantamiseksi. Otan mielelläni vastaan palautetta. Kiitos. 

 ''''''   

 ==Jatkokeskustelu== 
 "