== Merkitys == 
 Seuraavassa on hahmoteltu suunnitelmani tämän artikkelin "merkitys"-osiota varten.  
 === Merkityskysymys eli "kartoitusongelma" === 
 Sanojen oppimisessa "kartoitusongelmalla" tarkoitetaan kysymystä siitä, miten lapset liittävät kielen muodot asioihin, joita he kokevat maailmassa.  Golinkoff, R. M., Hirsh-Pasek, K., Bloom, L., Smith, L. B., Woordward, A. L., Akhtar, N.,...Hollich, G. (2000). Sanojen oppijaksi tuleminen: Keskustelua leksikaalisesta omaksumisesta. New York: Oxford University Press. Maailmassa on loputtomasti esineitä, käsitteitä ja toimintoja, joihin sanoja voitaisiin liittää. Miten kielenoppija siis saattaa sanojen kartoitusprosessin onnistuneesti päätökseen? Tähän kysymykseen on tutkittu useita vastauksia. Jotkut teoreetikot uskovat, että lapsilla on sisäänrakennettuja rajoitteita, jotka auttavat heitä kartoittamaan sanoja maailman käsitteisiin Clark, E. V. (2009). Leksikaalinen merkitys. Teoksessa E. L. Bavin (toim.), The Cambridge Handbook of Child Language (s. 283-300). New York: Cambridge University Press. . Sosiaalipragmaattisissa teorioissa ehdotetaan, että hoitajat toimivat asiantuntijoina auttaakseen lapsia sanojen kartoitusprosessissa . Lisäksi on ehdotettu yleisiä näkemyksiä sekä emergentististä koalitiomallia selittämään, miten lapset kartoittavat merkityksiä sanoihin .  
 ==== Rajoitteita koskevat teoriat ==== 
 -Yleiskatsaus teorioihin 
 ===== Keskinäinen poissulkeminen (ME) ===== 
 -Keskustelen tässä tavoista, joilla ME-virhe saattaa vaikuttaa lasten sanojen oppimiseen, mukaan lukien disambiguointivaikutus, korjausvaikutus, hylkäysvaikutus ja rajoitusvaikutus Merriman, W. E., & Bowman, L. L. (1989). Keskinäinen eksklusiivisuusharha lasten sanojen oppimisessa. Monographs of the Society for Research in Child Development, 54(3-4, Sarjanumero 220)... Käsittelen myös kolmea ristiriitaista kantaa kirjallisuudessa ME-virheeseen liittyen: että lapset ovat alusta alkaen puolueellisia, että lapset eivät koskaan ole puolueellisia ja että lapset hankkivat ME-virheen varhaislapsuuden aikana .  
 ===== Ominaisuudet ja suhteet ===== 
 -Tässä jaksossa käsittelen lasten kiinnittämää huomiota ominaisuuksiin ja suhteisiin ja erityisesti esineiden muotoon Clark, E. V. (1993). Leksikon omaksuminen. New York: Cambridge University Press. .  
 ===== Koko kohde Oletukset ===== 
 -Kirjallisuuden mukaan lapset todennäköisimmin kiinnittävät merkinnän kokonaiseen esineeseen, toisin kuin kokonaisuuden osaan tai ominaisuuteen.  
 ===== Taksonomiset oletukset ===== 
 -Lapset olettavat, että etiketeillä erotetaan kohteiden luokkia, ei niinkään näitä kohteita ja niihin liittyviä asioita.  
 === Sosiaalipragmaattiset teoriat === 
 -Tämä teorioiden haara väittää, että hoitajan katse, kehon kieli, eleet ja hymy saattavat auttaa pikkulapsia saamaan vihjeitä asiayhteydestä ymmärtääkseen sanan merkityksen. Vaikka pääpaino on yleensä aikuisten roolissa merkityksenantoprosessin ohjaamisessa, jotkut teoreetikot ovat esittäneet, että myös lapsella on tärkeä rooli tässä vuorovaikutuksessa .  
 ===== Yhteinen huomio ===== 
 -Kirjallisuuden mukaan yhteinen huomio on tärkeä mekanismi, jonka avulla lapset oppivat yhdistämään sanat maailmaan ja päinvastoin.  
 ===== Pragmaattiset oletukset ===== 
 -Lapset saattavat omaksua joitakin samoja pragmaattisia oletuksia kuin aikuiset oppiakseen sanojen merkityksen. Käsittelen tässä kahta esimerkkiä näistä oletuksista, konventionaalisuutta ja kontrastia. 
 === Toimialueen yleiset näkymät === 
 Tämän näkemyksen mukaan lapset eivät tarvitse periaatteita tai rajoitteita kehittääkseen onnistuneesti sana-maailma-suhteita. Sen sijaan lapset huomaavat kohteet, toimet tai tapahtumat, jotka ovat kontekstissa kaikkein merkittävimpiä, ja yhdistävät ne sitten sanoihin, joita käytetään niiden läsnä ollessa useimmin.  
 === Emergentistinen koalitiomalli === 
 -Lapset kartoittavat uusia merkintöjä uusiin esineisiin käyttämällä erilaisia ympäristössä olevia vihjeitä. Lapset tulevat käyttämään erilaisia vihjeitä edetessään maailman oppimisen tiellä.  
 === Yhteenveto === 
 -Tässä yhteydessä ehdotan, että ala heijastaa kiistanalaisia näkökulmia siihen, miten lapset kartoittavat merkityksiä reaalimaailman tapahtumiin, esineisiin ja tekoihin.  
 

  
 == Viitteet ==