"::Loondog, olen samaa mieltä joidenkin muiden toimittajien kanssa, jotka sanovat, että tämä artikkeli kaipaa paljon työtä, ja mainitsemasi kohdat heijastavat sitä jossain määrin, koska niitä ei ole esitetty kovin hyvin. Mutta mielestäni olet lukenut tämän kohdan ainakin osittain väärin. 
 :::#Jos elintarvikkeiden alhaisemmat hinnat johtuvat rikkaiden maiden (eli Yhdysvaltojen ja EU:n) tuista, köyhien maiden viljelijät eivät voi saada todellista markkinahintaa. Keskeinen seikka, johon artikkelissa viitataan, on se, että alhaisemmat hinnat johtuvat tuista, eivät tehokkuudesta. Tämän vuoksi Brasilian kaltaiset maat ovat tehneet WTO:ssa valituksia Yhdysvaltojen puuvillan vientitukia vastaan. Viimeksi kuulin, että Yhdysvallat oli hävinnyt tapauksen, mutta kieltäytyi noudattamasta sääntöjä, kunnes Dohan kierros oli saatu päätökseen. (En ole varma, pitääkö tämä edelleen paikkansa, mutta luulen, että se pitää paikkansa). 
 :::#En ole varma, sanoisinko, että monikansallisten yritysten harjoittama "hyväksikäyttö" liittyy välttämättä niiden maksamiin palkkoihin. Vain ne, joilla ei ole pääomaa, joutuvat valitsemaan ""tee työtä tai kuole nälkään"", joten pääoman omistajien ja muiden kuin omistajien väliset sopimukset eivät ole aidosti vapaaehtoisia. Tätä epätasa-arvoista neuvotteluvoimaa voidaan pitää riiston perustana. Kyse ei kuitenkaan ole yksittäisen työnantajan, kuten ulkomaisen monikansallisen yrityksen, harjoittamasta riistosta, vaan järjestelmällisestä riistosta. Luulen, että tämä on se, mikä on matalista palkoista sinänsä käytävän keskustelun taustalla, mutta sitä ei ole esitetty kovin selkeästi, IMO. 
 :::#Keynesiläisestä näkökulmasta katsottuna työpaikkojen siirtäminen ryhmästä A ryhmään B, jossa ryhmä B:n palkka on pienempi, yksinkertaisesti vähentää kokonaiskulutusta, koska se tarkoittaa, että tuloja on siirretty paitsi ryhmälle B myös heidän työnantajalleen, jolla on korkeammat tulot ja pienempi kulutusalttius. Joten kyllä, autatte luomaan keskiluokan Intiassa ja vahingoitatte sitä esimerkiksi Yhdysvalloissa, mutta kokonaistulos ei ole hyvä. Tämä osa artikkelista perustuu vuonna 1986 julkaistuun lehtiartikkeliin, joka on tässä yhteydessä ikivanha viittaus, mikä on toinen ongelma, joka minulla on tämän osan kanssa (sen lisäksi, että se on epäselvä).   

 "