Vielä kerran, kiitos viittauksista. En ole lukenut Chalmers Johnsonilta mitään sitten 1980-luvun. Japanin tutkimiseni keskittyy pääasiassa Meijiin ja sitä aikaisempaan aikaan. Entä te? Vaikuttaa siltä, että olet akateemisessa maailmassa, jossa lähestymistapa on monitieteinen.  
 ::::Olen kanssasi samaa mieltä rahoitusjärjestelmästä, mutta se on korruptoiva voima, joka ei ole olennainen osa mallia. Muistakaa, että Reaganin aikana aloitettu ja Clintonin aikana huipentunut sääntelyn purkaminen kumosi lama-ajan järjestelmän koko yhteiskunnan vahingoksi ja korporatistisen oligarkian eduksi, joka yrittää saada aikaan uusfeodalistisen korporatismin muodon modernin, dynaamisen yhteiskuntamallin sijaan, joka perustuu individualismiin ja dynaamiselle mallille ominaiseen yhteiskunnan ja yksilön väliseen palautesilmukkaan. Imperiumimalli on jotain, josta olisin samaa mieltä, mutta itse analogia ei vie pidemmälle kuin perusymmärrykseen siitä, että elämme aikakautta, jossa on yhtäläisyyksiä siihen. Ennen sääntelyn purkamista oli enemmän vakautta ja vähemmän hassua rahaa. 
 ::::I kritisoi aikoinaan finanssialan ja poliitikkojen välistä salaliittoa, jonka tarkoituksena on saada heidät näyttämään siltä, että he tekevät hyvää työtä talouden alalla, jotta heidät valittaisiin uudelleen. Minusta termi "hassun rahan talous" on hyödyllinen puhuttaessa korttitalosta, jonka ovat luoneet finanssiala ja korruptoituneet poliitikot, jotka molemmat tavoittelevat lyhyen aikavälin voittoa.  
 :::: Ja sotateollisuuskompleksin kasvava osuus BKT:stä on toinen näkökohta, mutta se on tullut merkitykselliseksi vasta kylmän sodan jälkeen, koska ennen sitä Yhdysvaltojen etumatka Neuvostoliittoon nähden oli se, että hallitus pystyi rahoittamaan yksityistä tutkimusta ja kanavoimaan suurimman osan löydöksistä puolustusteollisuuteen, mutta onnistui kuitenkin saamaan tarpeeksi teknologiaa valumaan kuluttajatasolle, jotta se sekä paransi kuluttajien elämää että kasvatti taloutta. Nyt yliopistojen lukukausimaksut nousevat monissa maissa, ja koulutus on joko keskivertokansalaisen ulottumattomissa tai huono sijoitus, koska siihen liittyy nepotismia, joka liittyy uudelleenkeskittämiseen. Kaikki nämä tekijät oikosulkevat takaisinkytkentöjä. 
 :::: Joka tapauksessa, sen sijaan, että pitäisin mallin teoreettista kehystä vääränä, näen virheitä mallin toteutuksessa. Yksi Kreikan mallin merkittävä piirre on se, että poliittinen valta oli hajautettu kansalaisille, toisin sanoen se oli täysin hajautettu. Yksi kuvaamasi finanssistumisilmiön ominaispiirteistä on resurssien hajauttaminen, mikä puolestaan luo samalla kyvyn keskitetympään valvontaan. Mielestäni Habermas on havainnollistanut tätä joukkoviestimien osalta teoksessa The Structural Transformation of the Public Sphere.  Ubikwit