"==Katsoin läpi ilmastoherkkyyttä koskevat muka riippumattomat havainnointirajoitukset=== 
 Kaikki lainaukset, mukaan lukien (yllättäen) Shaviv, perustuvat jossain määrin malleihin, ja Shaviv tukeutuu nimenomaisesti Gregoryyn osan työstään osalta.  Gregory tukeutui nimenomaisesti malleihin arvioidessaan valtameren lämpövirtaa 1800-luvun loppupuolella ja perusti muut oletukset mallien näkemyksiin ja tuloksiin.  Annan tukeutui malleihin analysoidessaan maunderin minimiä ja oletti myös virheellisesti, että maunder oli riittävän pitkä aika tasapainon saavuttamiseen, mikä on ristiriidassa ilmastositoumustutkimusten kanssa, jotka arvioivat sen kestoksi lähemmäs 1000 vuotta.  

 == AR4 == 

 Neljännen IPCC:n luonnoksen mukaan nykyiset mallit suosivat noin 3 celsiusasteen ilmastoherkkyyttä, ja vaihteluväli on kaventunut aiemmista versioista. Katso sivu 8-42: ""Kuten luvussa 10 käsitellään, nykyisen sukupolven AOGCM-mallit kattavat tasapainoilmastoherkkyyden vaihteluvälin 2,1-4,4 °C (keskiarvo on 3,2 °C, taulukko 8.8.1, luku 10, laatikko 10.2)""". Tämä sivu olisi päivitettävä vastaamaan uudempaa työtä ainakin sen jälkeen, kun IPCC:n lopullinen luonnos on julkaistu.    

 : Parempi käyttää SPM:ää, joka on julkaistu. Olen päivittänyt sivun   

 == Perustaso == 

 Olisi hyvä, jos annettaisiin hieman enemmän tietoa (mahdollisesti linkkejä muihin artikkeleihin) muutoksista, jotka muodostavat hiilidioksidin kaksinkertaistumisen.  Tästä artikkelista ei käy selvästi ilmi, että lämpötila liittyy CO2:een logaritmisesti, tai miksi näin oletetaan olevan, joten se saattaa (kaltaisilleni ihmisille, jotka arvelevat, että kyseessä on lineaarinen suhde) herättää kysymyksiä siitä, milloin ja mistä kaksinkertaistuminen mitataan (280 ppm? 380 ppm?).  Voisi myös olla selkeämpää, miten N20, CH4 jne. sisältyvät yhteen CO2-parametriin. Kiitos, jos joku voi lisätä tämän.    

 : Artikkelissa ei puhuta T-CO2-log-suhteesta, eikä ole selvää, että sen pitäisi puhua siitä. Perusviiva: Kaikki ajattelevat 280:aa, mutta en ole varma, onko se tarpeen.   

 Olen samaa mieltä siitä, että pakotteen logaritminen riippuvuus CO2-pitoisuudesta tarvitsee perusteluja.  On mielenkiintoista pohtia, millaista viilenemistä seuraisi, jos logaritminen suhde pätee sekä hiilidioksidin vähenemiseen että lisääntymiseen. Maapallon lämpötila laskisi absoluuttiseen nollaan, ennen kuin CO2-pitoisuus saavuttaisi nollan.    

 == Schwartz == 

 Poistin Schwartzin . Se on liian uusi, ja lähes epäilemättä väärässä.    

 Vastustan POV:n vertaisarvioidun kirjallisuuden poistamista.    

 : Jos et näe ilmeisiä virheitä, olet osoittanut olevasi epäpätevä kommentoimaan. Jos näet virheet ja haluat sisällyttää sen siitä huolimatta, olet epärehellinen.   

 :: , lue uudelleen Wikipedia:Oletetaan hyvässä uskossa. Katso myös Climate Insensensivity and AR(1) Models . Asia ei näytä olevan niin selväpiirteinen kuin oletat.    

 ::: En oleta mitään, vaan ainoastaan osoitan kaksi mahdollista johtopäätöstä, jotka vaikuttavat minusta tyhjentäviltä. En löydä antamastasi linkistä mitään tukea Schwartzin analyysille. Siitä huolimatta se on vain yksi pieni artikkeli, joka tuskin edustaa tieteellistä mielipidettä.    

 Olin kirjoittanut seuraavan kappaleen: 

 Schwartz (2007) kehitti uuden menetelmän maapallon ilmastoherkkyyden laskemiseksi koko maapallon energiatasapainomallin avulla. Tämän mallin mukaan ilmastoherkkyys voidaan määrittää empiirisesti aikavakiona, joka kuvaa maapallon keskimääräisen pintalämpötilan vaihteluita (määritetään kyseisen suureen aikasarjojen autokorrelaation perusteella) jaettuna ilmastojärjestelmän tehokkaalla lämpökapasiteetilla (määritetään valtamerten lämpösisällön ja maapallon keskimääräisen pintalämpötilan aikasarjoista). Perustuu [http://www.agu.org/pubs/crossref/2008/2007JD009586.shtml Sca.