" 

 :Hei! No, on hyvin tiedossa, että latina putosi pois virallisesta käytöstä hallinnossa 7. vuosisadalla, kun suurin osa latinankielisistä maakunnista menetettiin (Afrikka, Spania, suuri osa Illyricumista, suurin osa Italiasta), mutta jo 6. vuosisadalla kreikka oli liikkeellä (Justinianuksen Novellae) oikeudellisissa ja hallinnollisissa tarkoituksissa (vrt. Oxford Dictionary of Byzantium, s. 1175 aiheesta ""Language""). Latina säilyi toki Balkanilla yksittäisissä saarekkeissa (vlaakit, kuten aivan oikein huomautat), mutta ei missään tapauksessa ""virallisena"" kielenä. Ja suurinta osaa Balkanista hallitsivat 7. vuosisadan puolivälistä lähtien slaavit ja bulgarit, jotka eivät käyttäneet latinaa lainkaan. Sen sijaan on säilynyt joitakin ensimmäisten bulgarialaisten hallitsijoiden kreikankielisiä kirjoituksia. Latinalaisten kirjainten käyttö kolikoissa ei ole vakuuttava argumentti latinan kielen käytön puolesta. Bysantilaiset olivat perinteikkäitä, erityisesti keisarillisissa seremonioissa, protokollassa ja edustuksessa, johon kuuluvat myös keisarilliset kolikot. Jos luet De Ceremoniis -teosta, löydät useita säilyneitä latinankielisiä akklamaatioita (turmeltuneessa muodossa) 4.-6. vuosisadalta, mutta ne ovat juuri sitä: säilyneitä seremoniallisia akklamaatioita, eivät todisteita elävästä kielestä. Sama pätee myös kolikoihin, eli ne noudattavat menneisyyden malleja. Latinaa tunsivat 900-luvulle tultaessa vain muutamat hyvin koulutetut miehet ja hyvin pinnallisesti ne ammatit, joissa se oli säilynyt terminologiassa, eli lakimiehet ja sotilaat (käskyjen muodossa). Mitä tulee translitterointiin, noudatan tavanomaista tieteellistä käytäntöä translitteroimalla diftongit kokonaan eikä foneettisesti (tätä käytettiin artikkelissa jo aiemmin). Mitä tulee ""tyhjiin laatikoihin joidenkin kreikkalaisten kirjainten sijasta"", en ymmärrä, mihin viittaat. Ystävällisin terveisin, "