Hvad skal indrapporteres og Hvad skal ikke?
I den nye klassifikation af utilsigtede hændelser vil der være klare retningslinjer for, hvilke hændelser der skal rapporteres og hvilke der ikke behøver at blive rapporteret. Nogle eksempler på hændelser, der typisk skal indrapporteres, inkluderer:\n\n1) Medicineringsfejl, såsom forkert medicin, dosis eller administration til patienter.\n2) Kirurgiske fejl, som f.eks. forkerte operationer, efterladelse af medicinsk udstyr i patienter eller skader på organer under operationer.\n3) Diagnosticeringsfejl, herunder forsinket, mangelfuld eller forkert diagnose.\n4) Kommunikationsproblemer mellem sundhedspersonale eller mellem personale og patienter, der fører til fejl i behandlingen eller plejen.\n5) Hændelser relateret til manglende overholdelse af hygiejnestandarder eller infektionskontrol.\n\nHændelser, der ikke nødvendigvis skal rapporteres, kan omfatte:\n\n1) Mindre fejl, der ikke har nogen konsekvenser for patientens helbred, og som hurtigt opdages og rettes.\n2) Hændelser, der er relateret til patientens egen adfærd eller valg, og som ikke skyldes handlinger eller mangler fra sundhedspersonalet.\n3) Hændelser, der er registreret som en del af en rutinemæssig overvågning eller audit, og som ikke anses for at have en væsentlig indvirkning på patientens sikkerhed eller pleje.\n\nDet er vigtigt at bemærke, at retningslinjerne for indrapportering kan variere mellem forskellige institutioner og sektorer, og det er altid bedst at konsultere den specifikke politik eller vejledning for den pågældende organisation.\n\nI sidste ende er formålet med rapporteringen at lære af utilsigtede hændelser og forbedre patientsikkerheden. Sundhedspersonale bør derfor opfordres til at rapportere de hændelser, der bidrager til denne målsætning, og at indrapportere så nøjagtigt og detaljeret som muligt for at maksimere mulighederne for læring og forbedring.