Skjult krigsminne har kommet til syne i sanden – unike bilder viser hvordan det så ut
Et skjult krigsminne har dukket opp i sanden på Hellestø. Gamle bilder viser hvordan jærstrendene var stengt av.  – Langs hele jærkysten var strendene dekket av piggtråd under krigen. Det var en sammenhengende sperring mellom Brusand og Tungenes, sier Erik Ettrup.  Krigshistorikeren fra Rennesøy har blant annet skrevet boka «Festung Stavanger». Det tyske forsvarsanlegget på jærstrendene har han god kunnskap om.  Forrige helg oppdaget turgåere en rekke trestokker som bølger, vær og vind hadde gravd fram fra sanden på Hellestøstranda.  Funnet har vakt stor oppmerksomhet etter at det først ble omtalt i Aftenbladet.  Onsdag var prosjektleder Arve Jaatun i Jæren friluftsråd på plass ved funnstedet og kunne konstatere at det er snakk om et kulturminne fra krigens dager.  Stokkene som stikker opp fra sanden, er gjerdestolper som det har vært bundet piggtråd på.  Lørdag var det rundt 12 påler som stakk opp rundt 20–30 centimeter fra sanden, fordelt på en strekning på rundt 30 meter. Da Aftenbladet var på stedet, var antallet redusert til ni, og to av de resterende var i ferd med å forsvinne. Viste seg for 55 år siden Aftenbladet har fått innspill om at konstruksjonen også kom til syne i 1969 før den atter ble begravd i sanden.  I denne artikkelen får du se bilder av hvordan det tyske forsvarsverket på jærstrendene så ut under krigen.  Bildene er tatt av tyske tropper og stammer fra det tyske statsarkivet Bundesarchiv Koblenz, og er gjort tilgjengelig av Militærhistorisk forening i Rogaland. – I mars 1943 bestemte tyskerne at de skulle stenge av jærstrendene. Før det var strendene i hovedsak åpne. Noen plasser var det kystfort og bunkere, hvor det var stengt av. På Hellestø kan det ha vært piggtråd før 1943, forteller Erik Ettrup.  Bygget etter faste standarder Bildene i artikkelen er fra Solastranda og Regestranda, men konstruksjonen på Hellestø har trolig vært identisk med sperringene som er dokumentert fra nabostrendene.  – De brukte samme standard på Hellestø. Piggtrådsperringene ble satt opp av ingeniørsoldater som hadde lært hvordan de skulle gjøre det på skolen i Tyskland. I feltbøkene var det forklart hvordan dette skulle gjøres, sier Ettrup Tyskerne fryktet invasjon Årsaken til at avstengingen av Jæren skjedde i 1943, er ikke tilfeldig. På det tidspunktet hadde krigslykken til Hitler snudd. Tyskerne hadde tapt i Stalingrad og i Afrika, og nazistene sto nå foran en forsvarskrig.  Tyskerne fryktet en alliert invasjon på Jæren, og langs hele kysten ble det satt opp piggtrådsperringer. Områdene hvor det ble satt opp gjerdesperringer, ble som regel minelagt.  – Hvis ikke var det bare for fienden å klippe seg gjennom piggtråden, sier Ettrup.  Han understreker at det ikke er fare for at det skal dukke opp miner på funnstedet på Hellestø.  – Det er god oversikt over hvor mange miner som ble lagt ut og hvor mange som ble plukket opp igjen etter krigen. Noen steder ble enkelte miner liggende igjen, men Hellestø var ikke blant dem.  Lengste i Norge Forsvarsanlegget langs jærstrendene er det lengste sammenhengende tyske forsvarsanlegget i landet, og et av de lengste i Europa. Mange steder er dette ennå godt synlig i landskapet. Etter krigen ble de fleste helt eller delvis fjernet. Interiør, kanoner, minefelt og piggtråd ble tatt bort, og bygg ble revet. Nå er det stort sett bare betongkonstruksjoner og formasjoner i terrenget som er bevart. «Hitlertennene» på Brusand er ett av mange spor etter forsvarsverket på Jæren.  Kilde: «Ei kulturhistorie for Rogaland», publisert på nettsidene til Rogaland fylkeskommune. 
Turgåere har oppdaget et krigsminne som kom til syne på Hellestøstranda. Det er snakk om trestokker som ble brukt som gjerdestolper for piggtråd under 2. verdenskrig.  Krigshistorikeren Erik Ettrup forteller at strendene langs jærkysten var dekket av piggtråd under krigen, som en sammenhengende sperring mellom Brusand og Tungenes.  Jærstrendene ble stengt av tyskerne i 1943, på et tidspunkt der krigslykken til Hitler hadde snudd. Tyskerne fryktet en alliert invasjon på Jæren, og satte opp piggtrådsperringer langs hele jærkysten. Anlegget langs jærstrendene var det lengste sammenhengende tyske forsvarsanlegget i Norge, og et av de lengste i Europa.