Vård för nära två miljarder ska skäras bort: ”Ofattbart”
Sahlgrenska ska kapa 1,7 miljarder kronor av sin budget – besparingar som motsvarar 2 000 av sjukhusets anställda.  Patienternas säkerhet är i fara, larmar vårdpersonal. – Hur länge kan man kalla sjukvård för sjukvård, säger Hanna Kataoka, ordförande för Läkarföreningen på Sahlgrenska. Larm om den svenska sjukvården kommer från hela landet. 17 av 21 regioner har underskott, men den ekonomiska kris som Sveriges största sjukhus befinner sig i är – enligt sjukhusdirektören själv – historisk.  Beskedet om rekordsmällen kom redan i december och exakt hur sparkravet kommer att slå är inte klart. Men nu kommer mer uppgifter om hur besparingarna kommer att slå. Klart är att sjukvården kommer att drabbas, säger Hanna Kataoka, överläkare i psykiatri och ordförande för Läkarföreningen på sjukhuset.  – Svårt sjuka som måste läggas in kommer inte alltid få plats och patienter som inte vårdats klart kan tvingas skrivas ut. Vi hanterar sjukdomar som är potentiellt dödliga. Jag vill inte tvingas undersöka vilka konsekvenser de här besparingarna kommer att få, säger hon. 91 anställda larmar från förlossningsvården I hennes egen verksamhet, den psykiatriska vården, ska 90 miljoner kronor sparas – en summa som enligt henne motsvarar cirka fyra vårdavdelningar. I en debattartikel i GP varnar flera av hennes kollegor för att fler patienter riskerar att dö.  GP har tidigare rapporterat om att minst två av nitton ambulanser dras in, med längre väntetider som följd.  Även förlossningen och akuten för gravida och nyförlösta har fått besked om att de drabbas. I ännu en debattartikel i GP larmar 91 anställda om att det kommer att bli omöjligt att bedriva en säker förlossningsvård om besparingarna genomförs.  ”Att försöka rädda en orimlig budget går nu före arbetsmiljö, patientsäkerhet och de födandes upplevelse”, skriver de i artikeln.  Det historiska underskottet beror på de skenande kostnaderna i inflationens spår. Ökade kostnader för läkemedel, material och hyror – och uppräkningar av pensioner.  ”Det värsta sedan 90-talskrisen” Cecilia Dalman Eek (S), styrelseordförande för Sahlgrenska, kallar det för en historisk ekonomisk kris. – Det här är ett historiskt allvarligt läge för sjukvården i hela Sverige och för Sahlgrenska. Det är det värsta jag varit med om sedan 90-talskrisen.  Hon säger att det kunnat vara ännu värre och lyfter att den rödgröna majoriteten i Region Västra Götaland skjutit till 1,5 miljarder extra i budgeten för 2024 för att dämpa dråpslaget. Hon lägger ansvaret på regeringen. – Vi har gjort en enorm satsning men sjukvården är delat ansvar mellan regioner och staten. Ulf Kristersson har sagt i en debatt att han ”följer situationen noga”. Men han gör inget, säger Cecilia Dalman Eek. Sjukhuset kommer behöva ”dra ner överallt”, enligt henne. Sjukhusledningen har lagt fram en lista på cirka 900 sparåtgärder som ännu inte är offentlig och inte presenterats för personalen.  Underskottet motsvarar en minskad personalstyrka på 2 000 anställda, av totalt 17 000 i dag. Men det innebär inte att så många sägs upp, försäkrar Dalman Eek. – Sjukhuset arbetar med naturlig avgång, ingen kommer att sägas upp.  Man gör också allt för att inte dra ner på barnmorskebemanningen på förlossningen, säger hon.  Sjukhuset: Ska inte ta bort vård I första hand handlar det om att se över organisationen, minska administration och slussa ut patienter som i dag vårdas på sjukhuset men hör hemma i primärvården eller är kommunernas ansvar.  – I uppdraget ingår inte att vi ska ta bort vård. Men patienter som söker sig till oss kan behöva få vård i andra delar av sjukvårdssystemet, säger Boubou Hallberg, sjukvårdsdirektör på Sahlgrenska.  Kan man som patient i Västra Götaland lita på att man får den vård man behöver när man behöver den?  – Vi kommer upprätthålla vår förmåga att ge både Västra Götalands invånare och våra andra patienter den vård de behöver inom vårt uppdrag. Vi har också nationella uppdrag när det gäller till exempel hjärtkirurgi, så det är väldigt viktigt att vi är ett robust sjukhus.  Hanna Kataoka är inte imponerad över svaren från vare sig politiker eller sjukhusledning. Hon tycker att de försöker dölja hur allvarligt läget är för Sahlgrenska. Det är oundvikligt att nedskärningarna kommer att drabba patienterna.  – Det är nästan två miljarder kronors vård som ska skäras bort men vi ska fortfarande ge den menar de. Men de måste vara ärliga mot människor – vilken vård är det vi ska sluta ge?  Enligt henne har gränsen redan nåtts för hur mycket man kan spara in. – Skär man ner en symfoniorkester är det tillslut ingen symfoniorkester längre. Hur länge kan man kalla sjukvård för sjukvård?  Vill se politisk samling för sjukvården Under pandemin blev det tydligt att sjukvården inte hade tillräcklig beredskap för en allvarlig kris. Att sjukvården tvingas spara i ett läge när hela samhället uppmanas rusta sig för krig är ofattbart, tycker Hanna Kataoka, som vill se en politisk samling regionalt och nationellt.  – Under pandemin fick företagen stöd, det borde vara lika självklart att stötta sjukvården nu. Det är ofattbart att den här tondövheten får fortsätta.   Aftonbladet har sökt Ulf Kristersson via hans pressekreterare. I en tidigare artikel säger dock sjukvårdsminister Acko Anckarberg i ett skriftligt uttalande att det är en tuff ekonomisk situation för regionerna.  Hon lyfter fram att regeringen gett ett sektorsbidrag på tre miljarder kronor riktat till sjukvården.  ”40 procent i reformutrymmet gick till välfärden. I förra budgeten fick de sammanlagt 30 procent av budgetutrymmet. Den här regeringen prioriterar välfärden och Sveriges patienter. Vi följer utvecklingen noga och kommer inte lämna sjukvården i sticket.”
Sahlgrenska sjukhuset ska spara 1,7 miljarder kronor, vilket motsvarar 2 000 anställda, något som kan äventyra patientsäkerheten. Sjukhusledningen har framställt en lista med cirka 900 sparåtgärder som ännu inte offentliggjorts eller presenterats för personalen. Överläkare Hanna Kataoka, ordförande för Läkarföreningen på Sahlgrenska, befarar att svårt sjuka patienter kommer att drabbas och kritiserar bristen på tydlighet om vilken vård som kommer att dras in.