Røyklukt i luften? Det kan være skogbrannene i Canada.
Skogbrannene i Canada fører til enorme klimagassutslipp. I New York er det målt historisk lav luftkvalitet som følge av brannene. Røyken siver også inn over Norge. Røyken fra de enorme skogbrannene som herjer Canada, har denne uken innhyllet New Yorks skyline i tett smog.  Den dårligste luftkvaliteten som noen gang er målt i byen, ble registrert onsdag, skriver New York Times.  Siden 1999 har det amerikanske miljødirektoratet EPA registrert luftkvaliteten i landet. Tall over 100 på luftkvalitetsindeksen fører gjerne til at det utstedes helseadvarsler for barn, eldre og andre risikogrupper. Verdier over 300 anses som skadelige for alle. Indeksen går ikke høyere enn 500. Onsdag var luftkvalitetsindeksen i New York på 413. Enda høyere var den i Philadelphia, der indeksen natt til torsdag lå på 447. New York deler nå ut munnbind til innbyggerne. New York-guvernør Kathy Hochul ber folk holde seg hjemme. – Dere må ikke gå ut for å gå en tur. Dere må ikke trille babyen, sa Hochul onsdag kveld. Har nådd Norge Men røyken er også blitt sendt i skyer mot Skandinavia. Ifølge NILUs beregninger har røyken beveget seg over Grønland og Island siden 1. juni. Onsdag når den Norge.  På observatoriet i Birkenes har NILU registrert økende konsentrasjoner av såkalte aerosoler, altså små partikler i luften.  – Vi vil kanskje se noe dis eller lukte røyk, sier seniorforsker Nikolaos Evangeliou.  – Vi tror imidlertid ikke at mengden partikler i luften her i Norge vil være stor nok til å være helseskadelig, legger han til.  Store utslipp, paradoksal effekt Skogbranner er ikke uvanlig i Canada om sommeren, men i år kommer de tidligere og er større enn vanlig: Brannene i mai har alene ført til klimagassutslipp på 54,8 millioner tonn CO₂. Det er dobbelt så mye som forrige rekord for mai måned, og mer enn hele Norge slipper ut på ett helt år.  Et uvanlig tørt og varmt mai-vær har satt fyr på skogene i Canada. Et stadig varmere klima gjør at forskerne venter flere skogbranner i årene fremover.  Dette er likevel ikke nødvendigvis en dårlig nyhet for klimaet.  Brannene som svir av skogen, kan paradoksalt nok ha en liten kjølende effekt.  Forklaringen handler blant annet om bartrær, løvtrær og solskjerming. Men først:  Det er ingen tvil om at skogbranner har katastrofale konsekvenser for naturen, menneskers sikkerhet og økonomien. Å brenne av skog er altså på ingen måte noe å anbefale som et klimatiltak. Og det er ikke alltid helt gitt i hvilken retning klimapilen vipper.  – Disse brannene vil ikke ha noen stor påvirkning på klimaet, men de blir litt som en minivulkan med en svakt avkjølende effekt, sier seniorforsker Øyvind Seland ved Meteorologisk institutt.  Årsaken er at partikler fra røyken slynges ut i atmosfæren. Der legger de seg som et isolerende «teppe» som skjermer for solstrålingen. Dette vil gi en lokal og midlertidig avkjølende effekt. Hvor stor den blir, avhenger blant annet av partiklenes refleksjonsevne og hvor høyt de havner.  Partiklene kjøler mer enn de varmer Men skogbranner har også effekter som drar i motsatt retning. Sotpartikler kan sveve gjennom atmosfæren og legge seg på is og snødekte overflater. Soten gjør overflaten mørkere, som gjør at den absorberer mer stråling fra solen. Det bidrar til økt oppvarming.  Likevel virker partiklene totalt langt mer kjølende enn oppvarmende på klimaet, mener forskere ved Nanjing-universitetet i Kina. Faktisk er den nedkjølende effekten fra partiklene 50–300 prosent sterkere enn den varmende effekten, ifølge studien. Den ble publisert i 2020 i Journal of Climate.  Kan gi mer klimavennlig skog Skogen som vokser frem igjen etter brannene, kan også faktisk bidra til å binde mer CO₂ enn det som ble frigjort i brannen.  På den måten kan skogbrannen bidra til å redusere mengden CO₂ i atmosfæren, viser en studie gjort av forskere ved Northern Arizona University. De studerte skogen som vokste tilbake etter skogbranner i Alaska.  Forskerne fant ut at brannene flere steder bidro til å endre jordsmonnet, ved at de øverste jordlagene ble svidd av. Det endret igjen hvilken type trær som vokste opp. Flere steder fikk skogsområder som før var dominert av bartrær, en stor andel løvtrær.  Fordi løvtrær krever mer karbon enn bartrær for å gro tettere ved, fant forskerne at løvskogen kunne lagre rundt fem ganger så mye karbon som barskogen den erstattet. Den nye skogstypen mer enn kompenserte for utslippene fra brannene, skriver New Scientist, som omtalte studien i 2021. Regnestykket blir et annet om det er regnskog som brenner. Men på denne måten kan enkelte skogbranner faktisk bidra positivt til klimaregnskapet, ifølge forskerne. 
Skogbrannene i Canada har forårsaket historisk dårlig luftkvalitet i New York.  Brannene har ført til klimagassutslipp på 54,8 millioner tonn CO₂, dobbelt så mye som tidligere rekord for mai og mer enn Norges årlige utslipp. Brannene kan paradoksalt nok ha en kjølende effekt på klimaet, siden røykpartikler skjermer for solen.