Derfor har en israelsk invasjon i Gaza latt vente på seg
Hensynet til gislene er én av flere grunner til at Israel ennå ikke har invadert Gaza. To og en halv uke er gått siden Hamas’ angrep på Israel, der over 1300 ble drept. Mange ventet en rask invasjon på Gazastripen. Men til nå har Israel nesten utelukkende angrepet fra luften. En kampanje som ifølge palestinske helsemyndigheter har krevd tusenvis av sivile liv. Opplysninger som er vanskelig å etterprøve. Enorme ressurser er blitt mobilisert for å klargjøre for en invasjon. Blant annet er 360.000 reservister blitt mobilisert. 200.000 mennesker er påvirket av evakueringer fra Gaza og Nord-Israel. Kostnadene er enorme, og Israel kan ikke opprettholde en slik situasjon i altfor lang tid fremover. Onsdag ettermiddag melder Wall Street Journal at Israel vil utsette en bakkeinvasjon etter amerikansk press. Her er fem grunner til at en bakkeinvasjon sitter langt inne for israelske myndigheter. 1. En bakkekrig er blodig og vanskelig Også ved tidligere oppgjør med Hamas har Israel vært lite villig til å gå inn på bakken. – Israel har historisk sett ment at å slåss i byområder i Gaza kan være krevende, sier Seth J. Frantzman til Aftenposten. Han er adjunkt ved Foundation for Defense of Democracies og har arbeidet som forfatter og journalist fra Jerusalem. Den israelske hæren er rett og slett usikker på om de kan sikre en enkel og rask seier over Hamas. Det skyldes blant annet de mange tunnelene Hamas kan gjemme seg i. Det kan derfor være fristende å holde seg til flyangrep og enkelte operasjoner med spesialstyrker, slik Israel har gjort til nå. Men situasjonen er annerledes denne gangen. Angrepet 7. oktober er det alvorligste Israel har opplevd. Regjeringen har lovet å fjerne Hamas. Den sjokkerte befolkningen har en forventning om at det løftes holdes. 2. Gislenes liv står i fare Under angrepet 7. oktober tok Hamas og Palestinsk islamsk jihad over 220 gisler. I Israel er det nå uenighet om hvorvidt man bør angripe raskt, eller om man først bør forhandle for å få så mange gisler som mulig frigitt. Fire gisler er blitt frigitt til nå. Det er blitt rapportert om forhandlinger for å få frigjort ytterligere 50 gisler, de som har utenlandsk pass. Den israelske regjeringen har ikke vært helt klar på hva de vil gjøre. Jo lengre tid det går uten at det blir en invasjon, desto flere spørsmål kan det bli stilt om hva som gjøres for å få fri gislene, inkludert dem som kommer fra andre land. – Hamas bruker de utenlandske gislene, de gamle og barna, sier Frantzman. – De jobber sammen med Qatar for å kunne utnytte et forhandlingskort overfor Vesten. Hensikten er å forhindre en stor invasjon.  3. Israel må styrke forsvaret på flere fronter Israels ledere vet at i det øyeblikket en bakkeinvasjon starter i Gaza, så risikerer de å bli angrepet fra flere fronter. Erkefienden Iran har sagt at en utvidelse av krigen er «uunngåelig». Den største bekymringen er at Iran-støttede Hizbollah i Libanon skal angripe med sine titusener av soldater og 150.000 missiler. Israel må også være forberedt på å forsvare seg ved en tredje front, mot Syria. For Israel vil det ideelle være å håndtere én konflikt av gangen. Først ta seg av Hamas og deretter forholde seg til andre trusler fra Iran-støttede grupper, slik som Hizbollah. Hvis Israel opplever at de vil kunne klare å holde den nordlige fronten, mens USA avskrekker Iran med en stadig større militær tilstedeværelse, så kan det fremskynde en invasjon i Gaza. 4. Press utenfra President Joe Biden mener Israel har rett til å forsvare seg etter angrepet fra Hamas. Utad legger den amerikanske administrasjonen vekt på at det er Israel som må bestemme om og når de skal invadere i Gaza. USA har likevel bedt Israel om å utsette en invasjon, ifølge flere medier. Amerikanerne mener det trengs mer tid til gisselforhandlinger, leveranser av nødhjelp til palestinerne og til å finne ut hvordan man kan unngå flere sivile tap, ifølge The New York Times. Amerikanerne mener de også trenger mer tid til å forberede seg på mulig angrep på amerikanske interesser i regionen. Press fra USA, Israels viktigste støttespiller, er vanskelig å ignorere. – Israels ledere forsøker å unngå en regional konflikt og ønsker støtte fra Vesten, sier Frantzman. Den humanitære situasjonen på Gazastripen er på bristepunktet. Det kommer stadig sterkere krav om en våpenhvile, blant annet fra FN. Spørsmålet er om Israel kan stå imot. 5. Påstander om politisk uenighet I mediene spekuleres det på om det er uenighet i Israels øverste ledelse om veien fremover. Det hevdes at det både er uenighet innad i regjeringen. og at det er uenighet mellom statsministeren og ledelsen i den israelske hæren. – Uenigheter skaper spenninger, også mellom statsminister Benjamin Netanyahu og forsvarsminister Yoav Gallant, mener kommentator Amos Harel i den venstrevridde avisen Haaretz å vite. Tidligere toppgeneraler stiller spørsmål ved om den israelske hæren vil ha et klart mål dersom de går inn i Gaza. Men, sier en kilde i den israelske regjeringen til Al-Monitor, Israel har egentlig ikke noe valg. De må vise at de fremdeles er en stormakt i regionen. «Enhver som skader Israel slik Hamas gjorde, må forstå at de må betale en enda høyere pris», sier regjeringskilden.
Israel har ennå ikke invadert Gaza etter Hamas-terrorangrepet 7. oktober, men heller bombet fra luften og drept tusenvis av mennesker.  Utfordringene med bakkekrig, behov for forsvar på flere fronter, internasjonalt press og politisk uenighet i Israel er blant grunnene.  Over 220 gisler, inkludert flere med utenlandsk pass, kan være i fare ved en bakkeinvasjon. Forhandlinger om frigivelse pågår. 