Ny studie gir håp: – Kan bety at færre barn blir født for tidlig
En ny studie kan føre til endringer i svangerskapsoppfølgingen.  – Årlig i Norge får over 400 kvinner så alvorlig svangerskapsforgiftning at barnet må forløses før 37 uker er gått. Noen barn blir født veldig for tidlig, noen kvinner blir kjempesyke. Det sier Kjell Åsmund Blix Salvesen, spesialist i fødselshjelp og kvinnesykdommer, og seksjonsoverlege ved Kvinneklinikken, St. Olavs hospital.  Han har ansvaret for en studie om risikoutredning for svangerskapsforgiftning, som denne uken ble godkjent.  Den kan føre til at svangerskapsoppfølgingen i Norge endres.  I studien skal det undersøkes om screening for svangerskapsforgiftning tidlig i svangerskapet kan oppdage de fleste tilfeller av sykdommen – og de skal studere «ressursmessige og organisatoriske forhold» ved å innføre screening for alle gravide i Norge.  Studien skal finne sted i Trondheim, og der kan alle gravide kvinner som samtykker til det, bli med og screenes i uke 11–14 for svangerskapsforgiftning.  Dette gjøres blant annet ved å ta en blodprøve og ultralydundersøkelse av blodårene i livmor.  Data fra screeningen legges inn i et dataprogram som beregner individuell risiko ut fra en algoritme.  Kvinner med høy risiko for svangerskapsforgiftning vil få tilbud om behandling med blodfortynnende og vil følges tettere opp under svangerskapet.  – Tall viser at over 60 prosent av kvinner med høyrisiko, ikke får svangerskapsforgiftning om de behandles, sier Blix Salvesen.  Kan spare 17 millioner I en rapport fra Folkehelseinstituttet (FHI) fra desember 2022 kom de frem til at tidlig screening kan være mer hensiktsmessig forebygging av svangerskapsforgiftning.  FHI skriver i rapporten:  Preeklampsi medfører økt risiko for tidlig fødsel og for sykelighet og død hos mor og barn. I dag vurderes risiko for preeklampsi på grunnlag av ulike karakteristika ved den gravide, samt historikk fra eventuelle tidligere svangerskap. Den prediktive nøyaktigheten av dagens vurdering er begrenset og gir ikke optimalt grunnlag for å identifisere kvinner med høy risiko for preeklampsi senere i svangerskapet. – Vi gjør 600 000 svangerskapskontroller hvert år, men vi bruker de ressursene feil, mener seksjonsoverlege Blix Salvesen.   – Alle kontroller gjøres mot slutten. Hele poenget må være å sette inn ressurser tidlig så man kan forebygge, fortsetter han. Med forutsetningene FHI legger til grunn i analysen, mener de at screening kan føre til 173 unngåtte tilfeller av tidlig svangerskapsforgiftning – og en total besparelse for helsetjenesten på 17 millioner kroner per år.  Beslutningsforum har vedtatt at før en slik screening endelig kan innføres i Norge, må det foreligge en studie.  I vedtaket står det at implementeringsstudien skal evalueres og legges til grunn for eventuell beslutning om innføring.  REK (Regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk) godkjente denne uken søknaden om å gjennomføre studien.  Viktig for kvinners helse senere i livet Blix Salvesen tror studien vil vise at det er hensiktsmessig med tidlig screening av gravide – og begrunner det med lignende studier gjort i andre vestlige land.  Han opplyser også om at kvinner som får svangerskapsforgiftning kan ha høyere risiko for hjerte- og karsykdommer når de blir eldre.  – En screening kan bidra til å forebygge dette. Han mener derfor også at en innføring av tidlig screening for alle gravide i Norge er viktig – ikke bare for å forhindre skader og senskader hos barn som blir for tidlig født, eller for den gravide kvinnen som blir syk, men også for kvinnens helse senere i livet:  – Dette kan bety at færre barn blir for tidlig født, og at kvinner får lavere risiko for hjerteinfarkt og slag senere i livet.  Han håper å komme i gang med studien før jul.  Blix Salvesen understreker imidlertid at norsk helsevesen er gode på å håndtere svangerskapsforgiftning.  – Ingen kvinner har dødd av dette i Norge de siste ti år. Vi er kjempeflinke på å håndtere det, men vi kan bli enda bedre om vi tar i bruk denne metoden. 
En ny studie kan potensielt føre til endringer i hvordan svangerskapsoppfølging håndteres i Norge. Studien vil undersøke effekten av tidlig screening for svangerskapsforgiftning blant gravide kvinner. Screening vil involvere blodprøver og ultralyd i uke 11-14 av svangerskapet. I henhold til en FHI-rapport, er det potensial for å spare 17 millioner kroner årlig i helsevesenet ved å unngå tidlig svangerskapsforgiftning gjennom tidlig screening. Professor Kjell Blix Salvesen mener at tidlig screening ikke bare kan minimere risikoen for tidligfødsler, men også redusere risikoen for hjerteinfarkt og slag hos kvinner senere i livet. Studien har nå fått godkjenning fra Regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk (REK), og er planlagt å starte før jul.