Lønnsveksten i fjor var likere enn det ser ut for
For store grupper var lønnsveksten nesten helt lik i fjor. Men det ser ikke slik ut ved første blikk på tallene. Frem mot lønnsoppgjøret starter i mars vil tallene for ulike gruppers lønnsvekst svirre gjennom debatten. Men da gjelder det å ha lest fotnotene i rapporten fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU). Rapporten viser lønnsveksten i fjor for ni ulike hovedgrupper av arbeidstagere. Ved første blikk viser første tabell i TBU-rapporten at den varierte fra 3,9 prosent i varehandelen til 6,4 prosent for statsansatte. I det sentraliserte norske systemet for lønnsforhandlinger er dette et stort sprik. Men tabellen har en samling fotnoter som er nesten like stor som tabellen. De gir grunnlag for å lage en korrigert tallrekke for den prosentvise lønnsveksten fra 2022 til 2023. Tall etter fotnoter Aftenposten har laget en slik korrigert tallrekke. Der er spriket med to unntak snevret inn til 5,0–5,9 prosent.  Unntakene er industrifunksjonærer og finanstjenester. De hadde lønnsvekst under 5 prosent i fjor. I den korrigerte tallrekken er: Begrensede forskjeller TBU- leder Geir Axelsen til Aftenposten la frem rapporten 16. februar. – Den korrigerte tallrekken viser at det er begrensede forskjeller i lønnsveksten, både mellom hovedgrupper og i forhold til rammen i frontfaget, sa han til Aftenposten da. Industrien er frontfaget. Næringen forhandler først og setter normen for de andre lønnsforhandlingene. NHO og LOs anslår rammen i frontfaget etter at lønnsoppgjøret i industrien er over. For 2023 var den anslåtte veksten i denne rammen 5,2 prosent. Den korrigerte lønnsveksten for de fleste hovedgruppene legger seg rundt dette anslaget. – Tallene viser at lønnsdannelsen fungerer omtrent som det skal. Frontfaget er en norm, men hverken gulv eller et tak, sa Axelsen. Korrigert for bonus I den korrigerte lønnsveksten for 2023 for industrifunksjonærene og varehandel er det sett bort fra nedgangen i bonus i fjor. Korrigert for dette blir veksten i årslønnen høyere enn ved første blikk, særlig innen varehandel. Bonus er penger like gode som andre penger. Men korrigeringen for svingende bonus forteller noe om den underliggende lønnsveksten. Korrigert for streik De kommuneansatte var i streik i 2022. Ny lønn etter streik blir først utbetalt når konflikten er over. Streiken forskjøv starttidspunktet for ny lønn , og derfor ble lønnen i 2022 lavere enn den ellers ville ha vært. De lave startpunktet for kommuneansatte gjorde at veksten i 2023 fremstår som høy. Korrigert for dette går den prosentvise veksten i 2023 ned. For ansatte i undervisning er nedgangen stor. Korrigert for særskilte grupper Den siste korrigeringen er gjort ved å se på særskilte grupper innenfor hovedgruppene statsansatte og ansatte ved sykehusene.  Dermed blir gjennomsnittlig lønnsvekst mer dekkende for det store flertallet: To henger bak I den korrigerte oversikten over lønnsveksten er det to hovedgrupper som ble hengende bak i fjor: Sivilingeniører i industrien og bankansatte. Eller sagt med TBUs ordbruk: Industrifunksjonærer i NHO-bedrifter og ansatte innen finanstjenester.  Men nettopp disse tjente best blant de ni hovedgruppene. Funksjonærene tjente rett over 900.000 kroner i gjennomsnitt, mens gjennomsnitt for finansansatte var rett over 800.000. Det betyr at lønnsfordelingen ble litt jevnere i fjor.
Tallene i TBU-rapporten viser ved første øyekast stort sprik i lønnsveksten for ulike grupper i fjor. Men spriket skrumper ved å korrigere for streik, bonus og flere leger. Industrifunksjonærer og finanstjenester hadde under 5 prosent lønnsvekst og ligger bak resten. Men de tjente mest i kroner.