Se til Danmark for å unngå svenske tilstander, sier både Frp og Venstre. Men der stopper også enigheten.
12 personer er drept i Sverige den siste måneden. Nå vil norske politikere ta grep for at den samme utviklingen ikke kommer hit. En gjengkrig i Sverige har ført til en drapsbølge i landet. Skytinger og eksplosjoner er blitt en del av det vanlige nyhetsbildet. Nå advarer stadig flere om at problemene også kan spre seg over grensen til Norge. Regjeringen har lagt frem flere tiltak for å hindre dette. Frp og Venstre mener det må gjøres mer. Se til Danmark for svar, sier begge.  De har imidlertid en helt ulik oppfatning av hvilke tiltak Norge bør hente hjem. – Det har gått fra ille til enda verre i Sverige. Dette er ikke noe nytt. Vi har sett utviklingen over tid. Vi må lære av feilene Sverige har gjort og unngå å komme i samme situasjon selv, sier Frp-leder Sylvi Listhaug.  København har også utfordringer med gjenger. I den danske hovedstaden er det tatt flere ulike grep. Listhaug lar seg inspirere. – Straffenivået i Norge må opp. Frp har flere ganger fremmet forslag om å doble straffenivået for gjengkriminelle. Vi vil også doble straffenivået i visse soner. Da kan gjengkriminelle få firedobbelt straff, hvis de begår kriminalitet i utsatte områder med vårt system, sier Listhaug. – Du tror strengere straffer vil fungere? – I Danmark har det iallfall vært en ganske vellykket strategi. Du får de kriminelle vekk fra miljøet, noe som er positivt. Når du får tatt lederne og satt dem inn, så kan det bedre situasjonen og bidra til mindre uro, sier Listhaug. Mener strengere straff er feil medisin Danskene har innført det straffenivået som Listhaug etterlyser. Ingvild W. Thorsvik fra Venstre lar seg også inspirere av danskenes tiltak, men på en helt annen måte enn Listhaug. – Jeg reagerer på svaret til mange norske politikere. Fokuset er på strengere straffer. Det er helt feil medisin, sier hun. Thorsvik viser til professor Line Lerche Mørck i Danmark. Hun forsker på gjengkultur og uttalte seg nylig kritisk til nok en «gjengpakke» fra den danske regjeringen. – Regjeringen vil vise handlekraft. Det gjør den særlig ved å innføre enda strengere straffer. Det er mer av det samme som er forsøkt i årevis og som vi vet at ikke virker. Tvert imot, sier hun til den danske avisen Arbejderen. Thorsvik mener det er noe helt annet som har fungert i Danmark og viser til prosjektet Aktive drenge, som Aftenposten har skrevet om før. – Vi må gå ungdommene i møte og hjelpe dem, ikke straffe dem, sier Thorsvik. Venstre vil ha en forsterket akuttinnsats i kommunene og lanserer nå et initiativ de kaller Tett på. Det er i stor grad inspirert av hva de har gjort i København. Ungdom som har høy risiko for å begå alvorlige lovbrudd, skal få et tverrfaglig lag rundt seg. Der vil det være folk fra politi, skole, helsevesen og barnevern. – Det viktigste er å hindre rekruttering, sier Thorsvik. Kritiserer regjeringen for kutt Listhaug sier hun har fått gode tilbakemeldinger fra Danmark på innføringen av strengere straffer. Hun mener det er vel og bra med tett oppfølging av unge i risikosonen, men:  – Det må også være et ris bak speilet, et straffenivå som gjør at de holder seg unna kriminalitet i en lengre periode, sier hun.  Justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) fortalte nylig at regjeringen har satt av 15 millioner kroner til å bekjempe gjengkriminalitet. Listhaug er ikke imponert. Hun viser til at Frp fikk gjennomslag for 60 millioner kroner til bekjempelse av ungdoms- og gjengkriminalitet på det siste statsbudsjettet i forrige stortingsperiode. Det ble ikke videreført av Ap-Sp-regjeringen. Frp har også tatt til orde for et lukket institusjonstilbud for unge under den kriminelle lavalderen. – Gjengene spekulerer i dette i dag og bruker unge under den kriminelle lavalderen til å utøve kriminalitet. De får ikke straff, sier Listhaug. Informasjonsflyt og psykisk helsevern Av andre tiltak mener Venstre det er et stort behov for å rydde opp i lovverket knyttet til taushetsplikt og informasjonsplikt.  Målet er at informasjonen skal flyte bedre mellom de ulike instansene som skal hjelpe utsatte ungdommer. De vil også sørge for at ungdommene får den hjelpen de trenger, når de trenger den. – Da trenger vi en bufferkapasitet innen psykisk helsevern, sier Thorsvik.
Norske politikere diskuterer tiltak for å unngå samme utvikling av gjengkriminalitet som i Sverige. Frp foreslår strengere straffer inspirert av danske tiltak, inkludert dobling av straffen for gjengkriminelle.  Venstre kritiserer forslaget om strengere straff og foreslår i stedet hjelp til ungdom i risikosonen. Tiltaket, kalt "Tett på", er inspirert av København og involverer et tverrfaglig team til å støtte ungdommen.  Frp kritiserer den nye regjeringen for å kutte budsjetter for bekjempelse av ungdoms- og gjengkriminalitet.