Grunnleggende sikkerhet på nettet er truet. NSM frykter kunstig intelligens og kvantemaskiner.
Nettangrepene mot Norge skyter i været. Støtten til Ukraina har gjort Norge til yndet mål for prorussiske hackere. Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) la fredag morgen ut rapporten Nasjonalt digital risikobilde 2023. Den viser at digitale angrep mot Norge vokser i omfang. Rapporten peker på nye og skremmende trusler i cyberspace. Den teknologiske utviklingen utfordrer store deler av privat og offentlig virksomhet. Det inkluderer Forsvaret og forsvarsindustrien. Men noe av det som bekymrer NSM mest, ligger i nye teknologier. Først og fremst kunstig intelligens (KI – eller AI på engelsk) og kvanteteknologi. Kvantedatamaskiner innen 2030 Hittil er ikke kunstig intelligens blitt brukt i cyber- eller påvirkningsoperasjoner mot Norge, opplyses det i rapporten. Men NSM mener at «det trolig bare er et spørsmål om tid» før det skjer. Misbruk av ny kvanteteknologi kan få enorme konsekvenser for alle. (Se listen lenger nede.) Fenomenet går allerede under navnet «kvante-apokalypse». Forklaringen er denne: I dag er all viktig informasjon og kommunikasjon på nettet som regel kryptert. Dagens kryptering beskytter alt fra Forsvarets systemer, banktransaksjoner og mobilkommunikasjon. Men om få år kan såkalte kvantedatamaskiner trenge gjennom sperrene som i dag beskytter hemmelighetene på nettet. Det innebærer også at kryptert informasjon innsamlet av fremmede etterretningstjenester opp gjennom årene står i fare for å bli kompromittert, påpeker NSM. Det er en utbredt oppfatning at den første kvantedatamaskin som er egnet for å bryte ned kryptering, vil være en virkelighet i 2030. Hva skjer hvis alle koder knekkes? Uten beskyttelse gjennom kryptering av data på nettet, kan blant annet dette ligge åpent for dem som har den rette teknologien: NSM jobber med bedre kryptering – Ja, dette kan bli en reell trussel i fremtiden, sier NSM-sjef Sofie Nystrøm til Aftenposten. – Vi har dette høyt på vår risikoradar, og vi jobber med kvante-tematikk og spesielt kvanteklare kryptoalgoritmer. – Så dere har på en måte vaksinasjonen? – Vi må finne kryptoalgoritmer som i fremtiden kan stå seg. Det gjør vi blant annet i samarbeid med amerikanerne. Og jeg kan om kort tid peke på to «kvanteklare» algoritmer, sier Nystrøm. NSM jobber hardt for at norsk næringsliv og alle som skal motstå kvantetrusselen i fremtiden, skal få på plass disse løsningene i tide. Langt flere norske nettsteder angripes Men allerede dagens trusler utgjør en kontinuerlig utfordring for NSM. Antall angrep som har som mål å lamme norske tjenester eller nettsteder, er økende. Og de som står bak, blir mer avanserte. Samtidig blir truslene mer varierte. – Det siste året er det registrert seks ganger så mange slike angrep som i de tre foregående år til sammen, sier Nystrøm. Ukraina-støtten gjør Norge til mål Hun sier at den norske støtten til Ukraina gjør Norge til mål for prorussiske «hacktivister». – Det er et nytt fenomen at norsk politikk i så sterk grad utløser angrep fra aktivister som prøver å påvirke beslutningstagere og opinionen, mener Nystrøm. – Så norske bidrag, fysiske og politiske, til krigen i Ukraina gjør at Norge i praksis er blitt et mer yndet mål for slike angrep? – Absolutt. Men dette er ikke noe unikt for Norge. Dette ser vi mot de andre allierte også. Cyberangrep i nye sektorer Cyberangrep er blitt hverdagskost, konstaterer NSM. Bølgen av tjenestenektangrep fra prorussiske aktører rammer virksomheter innen transport, finans og helse. Det er nytt. Fra før er høyteknologi, næringsliv og offentlig forvaltning «populære mål». Universiteter og forskningsmiljøer er fortsatt mål for nettangrep. I sommer ble det kjent at 12 norske departementer var blitt kompromittert gjennom bruk av såkalte nulldagssårbarheter. «Regjeringen står under angrep», sa statsministeren Jonas Gahr Støre. NSM opplyser at slike angrep er nærmest umulig å beskytte seg mot: «De kjøpes og selges på digitale undergrunnsmarkeder, hvor en symbiose av hackere, kriminelle og etterretningstjenester opererer». Hvem er angriperne? – Hvem står bak alle disse angrepene? Statlige aktører? – Det er det samme bildet vi har sett fra PST og Etterretningstjenestens rapporter gjennom noen år. Når det gjelder stater, er det først og fremst Russland, Kina, Iran og Nord-Korea. I tillegg kommer en blanding av kriminelle grupperinger som også kan ha tilknytning til myndigheter, sier Nystrøm. Hun frykter at angrepene vil øke i omfang og bli mer sammensatte og kompliserte å håndtere. – Men vår største bekymring er de dype, stillegående og svært avanserte cyberangrepene. De man ikke vet om. Kontinuerlige angrep mot Forsvaret Forsvaret er utsatt for stadig flere og mer alvorlige angrep, sier Nystrøm. – Vi håndterer blant annet et cyberangrep akkurat nå sammen med Forsvaret. Dette er løpende. Det er ikke noen hvileskjær. Dette er kontinuerlige angrep mot Forsvarets cybersystemer. – Er dette angrep av en slik karakterer at det i en gitt situasjon vil kunne hemme forsvarets evne til å operere? – Det kan gjøre det. Staten ikke godt nok forberedt I sitt sikkerhetsfaglige råd som ble fremlagt i mai i år, hevdet NSM at demokratiske land står i fare for å tape terreng i kappløpet om ny teknologi. De viktigste utfordringene er:
Nettangrep mot Norge øker og Norges støtte til Ukraina gjør at landet er et mål for prorussiske hackere. Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) er bekymret for kunstig intelligens og kvanteteknologi.