Advarer mot «nye» høyrisikofond
Investeringsformen åpner for allmennheten, men eksperter advarer mot høye kostnader og risiko. Flere aktører har denne høsten lansert nye fondsprodukter innen private equity (PE). Dagens Næringsliv meldte i desember at denne «eksklusive» investeringsformen i økende grad åpnes for allmennheten. Svenske EQT, Nordea og DNB* er eksempler på aktører som tilbyr PE-fond på sine plattformer. Private equity (PE), aktiv eierfond på norsk, er et samlebegrep på en type fond og selskaper som investerer i bedrifter som ikke er notert på børs.  PE-aktører er tradisjonelt direkte involvert i bedriftenes utvikling. Private equity har tidligere kun vært forbeholdt institusjoner og mangemillionærer.  Nå kan alle i prinsippet investere i private equity-fond. Eksperter Dine Penger har snakket med mener dette er en uheldig trend og noe privatinvestorer bør holde seg unna. *DNB Fund Private Equity Retail A investerer i børsnoterte PE-aktører.  – Private equity-fond kommer trolig til å bli enda verre investering enn aksjeplukking og aktiv fondsforvaltning. En ting er risiko, vel så viktig er om mellommann, typisk banker, tar fete kurtasjer som gjør at eventuell vinning med PE går opp i spinningen. I utgangspunktet vil jeg anbefale individuelle investorer å heller gå inn i indeksfond, sier Hans Hvide på Økonomisk institutt ved Universitetet i Bergen. Trym Riksen i Gabler Investments forteller at aktører innen privat equity tjener mye penger.  Deler av disse pengene blir igjen brukt på flittig markedsføring og PR-arbeid. – Private equity har forbedringspotensial for markedsføringen sin. Jeg mener den ofte er på grensen til feilaktig. Historisk og potensiell avkastning blir blåst opp, mens de reelle kostnadene og den faktiske risikojusterte avkastningen blir tilslørt.  Han forklarer at det finnes to aktivaklasser: Aksjer og rentepapirer. Alt annet er tilsløring for å selge dyre produkter pakket inn som noe «spennende» og «sofistikert». – Det koster nesten ingenting å eie passive fond og rentefond. Forskningen er tydelig på at gang på gang gjør fond med lave kostnader det bedre enn dyre fond på sikt. – Alternative aktivaklasser, som private equity, er kjempedyrt. Private equity selger seg inn som noe annet og alternativt, men det er bare aksjer i ny innpakning til 10, 20 eller 30 ganger kostnaden som et indeksfond, sier Riksen. Forvaltere innen PE bruker investorenes penger i kombinasjon med store mengder gjeld for å kjøpe selskaper og – forhåpentligvis – selges videre innen en relativt kort tidshorisont med fortjeneste.  Dette har vært en økonomisk drøm for flere ganger siden det vokste frem på 80-tallet. Fortjenesten har skapt enorme formuer internasjonalt og i Norge, og da spesielt blant forvalterne av fondene.  Private equity er kapitalkrevende og langsiktig, og har vært forbeholdt institusjoner, land og personer med store formuer som skyter inn mange milliarder.  Det har derimot de siste årene endret seg.  Nå lanseres det på løpende bånd spareprodukter som gir eksponering på investeringsformen. For mellom 100.000 og 200.000 kan man investere i PE.  Mulighetene for skyhøy avkastning blir løftet frem. Mye bedre enn å investere på børsen, melder aktørene selv. Risikoen blir derimot kraftig underspilt, mener Halvor Hoddevik i rådgivningsselskapet Rann.  Han mener den risikojusterte avkastningen til private equity ikke er bedre enn på børsen. – Forskning viser at private equity ikke skaper noe mer risikojustert meravkastning. Private equity drives av de samme dårlige egenskapene som aktiv forvaltning, men på toppen er det mye dyrere og lite likvid.  – Private equity er først og fremst flinke på å gjøre forvalteren rik, sier han.  Nordea åpnet Fondskonto Private Equity for sine Private Banking-kunder i september 2023.  For å bli Private Banking-kunde må man ha minst seks millioner kroner i investeringskapital. Nordea Liv-sjef Hans-Erik Lind forteller at porteføljen er et fond-i-fond og består av 32 forskjellige PE-fond, med rundt 400 underselskaper. Det har vært en del av Nordeas tilbud i mange år som en del av den kollektive forvaltningen av pensjonsmidlene i Nordea Liv. Ifølge Nordea har porteføljen de siste ti årene hatt en gjennomsnittlig årlig avkastning på 12,8 prosent. Nå åpnes den for flere.  Lind forteller at dette er et resultat av etterspørsel fra kunder. – Tradisjonelt har minimumstegningen i PE-fond vært på mellom 5 og 10 millioner dollar. Ofte må man også bli invitert inn. Dette har gjort at de aller fleste ikke har hatt tilgang til investeringsformen. Private equity er fortsatt for langsiktige investorer, men det blir flere produkter som gir eksponering mot PE, blant annet Fondskonto Private Equity, sier Lind. Nordea-fondet har en minstetegning på 100.000 kroner.  Kostnadene til fondet er på mellom 1,4 og 1,7 prosent, basert på hvor mye man investerer. Fondskonto Private Equity er et tilbud Nordea tilbyr kunder som ønsker ytterligere diversifisering og eksponering mot unoterte aksjer.  Lind forteller at det stort sett er noe de anbefaler som en liten del av en større portefølje som for eksempel består av noterte aksjer, obligasjoner, eiendom og unoterte aksjer. Der passivt indeksfond er helt til venstre på skalaen, forteller Lind at private equity ligger helt i andre enden. Derfor blir det vanskelig å sammenligne de to, mener Lind. – Når du regner risikojustert avkastning er du avhengig av en del ting som du ofte får på børsnoterte selskaper, som for eksempel volatilitet. Det er ikke like rett frem i private equity. Det er mye tregere prisingsmekanismer. Investeringene gjøres over mange år hvor du faktisk ikke får avkastning. Det er først i en likvideringsfase 5–6 år senere, hele oppsiden eventuelt kommer, sier Lind. At private equity-fond blir mer tilgjengelig nå mener Hoddevik kommer av at veksten begynner å dabbe av og at man da slipper til allmennheten. – I det øyeblikket hvermannsen inviteres inn, er det slutt på moroa. Gamle penger vil ut og da må man hente kapital nye steder. Det kan være en mulighet for institusjoner og rikinger til å komme seg ut av fondene på, altså å selge videre til fond som retter seg mot retail-kunder. Hoddevik mener det igjen tar en videre til en viktig punkt man som småsparer må være klar over: Når du kjøper fondsandeler i et PE-fond hos for eksempel DNB eller Nordea, kjøper du et fond som igjen gir penger til et PE-fond. – Det er en fond-i-fond-struktur. Det er mildt sagt ikke en vinnende strategi. Skal du tjene penger gjennom PE, må du i hvert fall skyte penger direkte inn i fondet, sier Hoddevik. Hoddevik mener det ikke er noen gode argumenter for privatpersoner å kjøpe eierandeler i private equity- fond. – Det er dyrt, risikofylt og lite likvid. Du får heller ikke noe høyere avkastning. Mye tyder også på at festen går mot slutten. Det har det siste tiåret blitt skutt uendelig mye penger inn i dette markedet. Det er så mye penger som må brukes, at tilgangen på gode case forvitrer. – Oppkjøpsfond overbyr hverandre. Det er ikke lenger noen rabatt å finne i et unotert selskap. Jeg kan ikke skjønne noe annet enn at avkastningen må gå nedover. – Oljefondet (NBIM) ledet av Nicolai Tangen er veldig ivrig på å få lov til å investere deler av fondet i private equity. Hvorfor bør ikke privatinvestorer gjøre det samme? – Det er noen betydelige forskjeller mellom vurderingene rundt Oljefondets eventuelle investering i PE, som jeg mener er en dårlig idé, og privatpersoners investering via for eksempel Nordea. Hoddevik forteller at NBIM vil sannsynligvis inviteres inn i relativt gode PE-dealer, fordi det er verdifullt for PE-forvalteren å kunne vise til at NBIM er medinvestor.  Av samme grunn og som følge av størrelsen, vil NBIM ha forhandlingsmakt til å få honorarene ned. NBIM vil også investere rett i investeringsfondet, ikke i fond-i-fond, hvor det påløper tilleggskostnader. – Ingenting av dette vil gjelde for de PE-andelene norske retail-kunder kan kjøpe. Kostnadene betalt til den norske distributøren vil sannsynligvis være betydelig høyere enn forvaltningskostnadene knyttet til PE i NBIM. I tillegg skal det betales til fond-i-fond-leverandøren og til den underliggende PE-forvalteren (General Partner) til dens standardsatser, sier Hoddevik.  Trym Riksen i Gabler Investments mener privatkapital har en viktig rolle i økonomien.  De aller fleste bedrifter er ikke notert på børsen og det er avgjørende at det finnes et marked hvor også private selskaper kan hente penger. – Fond-i-fond er i utgangspunktet bra. Det gir risikospredning. Å være eksponert mot det unoterte markeder kan være fornuftig, men når det kommer til disse PE-produktene mot retailmarkeder er jeg redd for at diversifiseringsgevinsten spises opp av kostnadene. Riksen forteller at som investor er det mulig å diversifisere porteføljen sin mot det unoterte markedet på en måte som er mye rimeligere og likvid enn via et PE-fond. – Store konsern, om det er Microsoft i USA eller for eksempel Schibsted* her hjemme, er eksempler på børsnoterte selskaper som er aktive oppkjøpere av private selskaper. De kjøper små og mellomstore selskaper stadig vekk og implementerer det i konsernet. Det selges også videre med ujevne mellomrom med fortjeneste. Han viser til at antall selskaper notert på børs i USA tilsynelatende går nedover, men hvis man regner med antall private selskaper som har blitt kjøpt opp og implementert inn i børsnotering selskaper, er tallet stabilt. – Konsern kjøper opp betydelig med private selskaper. Det er diversifisering av din portefølje mot det private markeder å ha en slik aksje. Det er mye rimeligere og den er likvid. Forskning viser at det ikke gir noen dårlig avkastning heller, nødvendigvis, sier Riksen. * VG – og Dine Penger – er eid av Schibsted. Schibsted har annonsert at VG skal selges til Stiftelsen Tinius i løpet av 2024. Er du opptatt av personlig økonomi? I VGs magasin Pensjon får du 100 sider om AFP, folketrygden og økonomien som pensjonist. Det kan kjøpes i dagligvarebutikker over hele landet, eller bestilles i vår nettbutikk (fri frakt!) 
Private equity (PE), kjent som aktiv eierfond, tilbys nå til allmennheten av flere aktører, inkludert svenske EQT, Nordea og DNB. Tidligere var dette kun for institusjoner og mangemillionærer. PE-fond investerer i bedrifter som ikke er børsnotert.  Eksperter advarer mot villedende markedsføring, høye kostnader, og risiko forbundet med disse fondene. De råder til å velge indeksfond i stedet. Halvor Hoddevik i Rann mener at PE-fond i hovedsak tjener fondsforvalterne, ikke investorene.  Forvaltere innen PE bruker investorers penger og stor gjeld for å kjøpe selskaper som forventes å selges med fortjeneste innen kort tid. Nordea åpnet sin Fondskonto Private Equity for Private Banking-kunder i september 2023, med en minstetegning på 100.000 kroner. Trym Riksen i Gabler Investments foreslår investering i store konsern som Microsoft eller Schibsted, som aktivt kjøper private selskaper, som en rimeligere og likvid alternativ til PE-investering.