Her begraver hun ideen om kommunesammenslåing: – Overhodet ikke et tema
De fire ordførerne på Nord-Jæren vil opprette et nytt, politisk råd for å gjøre samarbeidet i regionen mer formelt og forpliktende. Men kommunesammenslåing? Nei, det vil de ikke høre snakk om. Det er ikke ofte de fire formannskapene i Stavanger, Sandnes, Sola og Randaberg samles. Derfor var spekulasjonene flere før tirsdagens sjeldne møte i Sandnes rådhus. Kunne dette være første skritt på veien mot en kommunesammenslåing på Nord-Jæren? – Svaret er 100 prosent nei, sa Randaberg-ordfører Jarle Bø (Sp) til Aftenbladet like etter møteslutt. – Overhodet ikke aktuelt, sier Sandnes-ordfører Kenny Rettore (H). – Vi må ikke spore av før samarbeidet i det hele tatt har begynt. Det er synd hvis en ny debatt om kommunesammenslåing skal overskygge det vi ønsker å oppnå, så la oss legge den ballen død, sier Sola-ordfører Janne Stangeland Rege (H). – Det er bortkastet tid å diskutere sammenslåing nå. Da må Stortinget i så fall legge noen skikkelige lokkemidler på bordet først, sier Stavanger-ordfører Sissel Knutsen Hegdal (H). Så hva er det egentlig de fire ordførerne ønsker å oppnå? – Vi ser at det er behov for et mer forpliktende samarbeid mellom kommunene på Nord-Jæren, og ønsker å formalisere dette i et nytt, politisk råd, sier Rettore. Sammen med sine tre ordførerkolleger og næringssjefene i Stavanger, Sandnes og Sola, ledet han møtet hvor 78 folkevalgte - pluss kommunedirektørene fra de fire kommunene på Nord-Jæren - var samlet. Ønsker nytt, politisk råd – Kommunene samarbeider allerede på en rekke områder, men vi tror dette arbeidet kan forsterkes ytterligere i årene som kommer. Det er viktig at vi enes om hvordan vi kan styrke attraktiviteten til Norges tredje største storbyområde ytterligere, sier Rettore. – Målet er at vi skal bli landets mest attraktive bo- og arbeidsmarkedsregion, legger han til. – Sandnes vil alltid være best på sine ting, Stavanger på sitt og vi i Randaberg på vårt. Men det er i tillegg mange ting vi kan bli enda sterkere på sammen, og det er derfor vi tar dette grepet nå, sier Jarle Bø. – Hvorfor skal et politisk råd fungere bedre enn de samarbeidsformene som har vært mellom kommunene før? – Det er ingen som sier det skal bli bedre. Vi skal bygge videre på det vi allerede er gode på, og samtidig bli flinkere til å snakke med én felles stemme i saker som angår hele regionen, sier Bø. Tirsdag fremmet de fire ordførerne derfor følgende forslag i det felles formannskapsmøtet: «Nord-Jæren-samarbeidet formaliseres. Det opprettes et interkommunalt politisk råd». Flere innvendinger Målet med samarbeidet er å videreføre, utvide og styrke det interkommunale samarbeidet, med en felles, formalisert møtearena. Rådet skal opprettes senest 1. januar 2025. Kommunedirektørene i Stavanger, Sandnes, Sola og Randaberg får nå i oppdrag å utarbeide et felles saksframlegg som skal behandles av kommunestyrene i alle de fire kommunene. – Men hvis dere allerede har bestemt dere for å opprette et politisk råd så blir det vel slik? Dere har jo et flertall bak dere i alle de fire kommunene? – Ja. Men vi skal lytte til innspillene vi får underveis, blant annet fra dette møtet. Prosessen videre skal samkjøres i alle de fire kommunene, og det ligger et betydelig arbeid foran oss. Jeg er likevel sikker på at dette vil gi langt flere og bedre resultater for regionen, sier Stavanger-ordfører Sissel Knutsen Hegdal. Både Dag Mossige (Stavanger Ap), Eirik Faret Sakariassen (Stavanger SV), Daria Maria Szymaniuk (Stavanger MDG) og Arne Buchholdt Espedal (Sandnes Ap) tok i møtet til orde for at det politiske rådet må ha en bred politisk representasjon. – Jeg frykter at altfor få stemmer vil bli hørt hvis rådet bare skal bestå av de største og styrende partiene, sa Szymaniuk. – Jeg er bekymret for at mye av arbeidet skal trekkes ut av kommunene igjen og samles på de fire ordførerne. Vil dette bli et forum der opposisjonen ikke får noen rolle, spurte Mossige. Skeptiske – Nesten halve den politiske forsamlingen blir satt på sidelinjen hvis det kun er ordførere og politisk ledelse som får delta. Det må være en viss representasjon her, og det trengs vel egentlig ikke noe nytt råd for at de fire ordførerne skal klare å møtes, sa Sakariassen. – Det er oppsiktsvekkende mange av oss som snakker sammen allerede, og jeg er ikke sikker på at et slikt råd vil fungere. Vi må uansett passe oss for at det ikke blir et beslutningsorgan, men et organ for samordning. I tillegg trenger det en struktur som kan holde over mange valg, sa Espedal. Sissel Knutsen Hegdal (H) understreker at hun er opptatt av samarbeid, også på tvers av partigruppene. – At rådet oppleves inkluderende, er et premiss for at det skal lykkes og få nødvendig tilslutning. Men det er viktig at vi snakker mer om det vi er enige om, og at vi bruker én felles stemme for å fremme våre felles interesser inn mot stat og regjering, sier hun. – Jeg tror vi vil feile med én gang hvis rådet bare skal bestå av oss fire ordførere. Vi må utforme dette sammen, slik at alle føler et eierskap til det. Ingen blir gode av å sitte alene og vedta ting, sier Janne Stangeland Rege.
De fire ordførerne på Nord-Jæren ønsker å opprette et nytt, politisk råd for å formalisere og forplikte samarbeidet i regionen. Ordførerne avviser spekulasjoner om at dette er et ledd i en eventuell kommunesammenslåing, og påpeker at hensikten er å bygge på eksisterende samarbeid og snakke med én felles stemme i regionale saker. Det nye politiske rådet har som mål å videreføre, utvide og styrke det interkommunale samarbeidet, og skal opprettes senest 1. januar 2025. Kommunedirektørene i de fire kommunene er blitt gitt oppdraget med å utarbeide et felles saksframlegg, som skal behandles av kommunestyrene i alle fire kommunene.