Påtalemyndigheten fikk svært krass kritikk av dommerne i Tengs-saken. Nå slår de hardt tilbake. 
Statsadvokatenes forening kaller karakteristikkene i Tengs-dommen for «et unødvendig personangrep».  – Påtalemyndigheten skal tåle kritikk, særlig fra domstolen. Men et slik personangrep av aktørene i dommens premisser er unødvendig når kritikken egentlig er rettet mot systemet, sier Oddbjørn Søreide, leder i Statsadvokatenes forening. Tirsdag frikjente Gulating lagmannsrett den 53 år gamle mannen som var tiltalt for drapet på 17 år gamle Birgitte Tengs på Karmøy i 1995. I dommen får Kripos-etterforskere og de to statsadvokatene i saken knallhard og krass kritikk av dommerne.  Flertallet av dommerne er i stor grad enige med mannens forsvarere og fillerister både politiet og aktoratets metoder i etterforskningen og i retten. De kaller aktoratets påstand om det sentrale DNA-beviset i saken for en spekulasjon.  Samtidig mener de etterforskerne og påtalemyndigheten har gått rett i en «bekreftelsesfelle». Det betyr at de mener politiet har jobbet for å bekrefte sin egen hypotese fremfor å se på hva som taler mot hypotesen – slik politiet skal gjøre. Dommerne har også valgt å navngi de to statsadvokatene i dommen flere steder. Det er svært uvanlig. Konstituert statsadvokat Thale Thomseth er navngitt tre steder i dommen. Det samme er statsadvokat Nina Grande. Lederen i Statsadvokatenes forening sier at rettens oppgave er å foreta en saklig og nøktern bevisvurdering, og at premissene skal gjenspeile dette.  Ifølge straffeprosessloven skal retten ta med momenter og vilkår som eventuelt mangler for domfellelse, eller det som taler for en domfellelse, på en nøktern måte. – Vi mener at rettens flertall i Karmøy-dommen går for langt når den i sin begrunnelse blant annet gjør bruk av formuleringer som «uforståelig for lagmannsretten» og «vanskelig for lagmannsretten å forstå», sier leder Oddbjørn Søreide. Han mener det også er uheldig at retten benytter seg av domspremissene for det han mener er systemkritikk når det kan fremsettes i andre fora.  – En slik tilnærming gjør det vanskelig for sakens aktører, i dette tilfellet aktor og riksadvokaten, å uttale seg. Det gjør at en viktig samfunnsdebatt blir vanskeliggjort, da eventuelle uttalelser kan oppfattes som at man ikke respekterer uskyldspresumsjonen, mener han. Sjef: Full tillit Førstelagmann Rolf Strøm i Gulating lagmannsrett vil ikke kommentere kritikken. Han opplyser til Aftenposten at de ikke kommenterer dommer som er avsagt i egen domstol og sier dommerne som har behandlet saken, har gitt uttrykk for sitt syn gjennom dommen. De to statsadvokatene ønsker heller ikke å kommentere saken. Asbjørn Eritsland, førstestatsadvokat i Rogaland, sier han har full tillit til de to statsadvokatene i Karmøy-saken.  – Det er ingen ting ved behandlingen av saken som endrer min tillit til dem, sier han.  Han har vært statsadvokat siden 2010 og sier han aldri har sett noen dommer hvor aktorenes navn blir nevnt i domspremissene. Eritsland sier at påtalemyndigheten skal tåle domstolens kritiske lys, men han hilser velkommen debatten om måten dommen i saken er skrevet på. Reaksjonene på dommen har vært mange. Torsdag kalte den kjente forsvarsadvokaten Brynjar Meling dommen både uhørt, uverdig og farlig. – Å navngi rettens aktører på den måten som gjøres i dommen, er uakseptabelt.
Statsadvokatenes forening sier karakteristikkene i Tengs-dommen er et unødvendig personangrep. De hevder kritikken burde være mot systemet, ikke mot advokatene nevnt i dommen. Foreningen mener vanskeliggjør en viktig systemdebatt. 