Derfor er du utmattet etter covid 
Coronavirusets påvirkning på immunforsvaret overrasker forsker.  Mens en ny coronavariant har blitt påvist i USA, Storbritannia, Danmark og Israel – er det flere som kan kjenne ettervirkninger fra å ha vært smittet av coronaviruset tidligere. Og forskerne jobber iherdig med å finne svar på gåten bak long-covid.  Ifølge Norsk Helseinformatikk utvikler opptil 1 av 5 pasienter med covid-19 et sykdomsbilde som varer lengre enn 12 uker.  En studie av FHI viser at «et betydelig antall fortsatt vil ha plager eller symptomer et halvt år etter at de ble smittet». Studien, gjort av forskere ved FHI og publisert i Scientific reports, viser at typiske long covid-plager og symptomer som kortpustethet, hoste og utmattelse er noe mer forekommende blant personer med gjennomgått covid-19 enn blant personer uten gjennomgått covid-19. Ifølge det svenske helsedirektoratet, Socialstyrelsen, ble over 24 000 svensker diagnostisert med long-covid mellom oktober 2020 og oktober 2021.  Og svenske forskere har nå sett på langtidseffekter på det medfødte immunsystemet og funnet ut at det har blitt negativt påvirket av viruset.  Studien fant at jo alvorligere covid-19-sykdommen er, desto langsommere restituerer immuncellene seg. – Ser man på influensa, rs-virus og covid, gir de alle skader på lungene ved alvorlig sykdom og kan også påvirke for eksempel hjertet eller føre til astma. Det tar litt tid før lungene kommer seg fordi de er rammet av den alvorlige betennelsen.  – Det er del i at immunforsvaret ikke ser normalt ut og fungerer på sitt beste, sier Marie Larsson, professor i virologi ved Institutt for biomedisinske og kliniske vitenskaper i Linköping. Når det gjelder å bli alvorlig syk av coronaviruset, er det funnet eksempler på økte risikofaktorer som at du er en mann, har overvekt og underliggende hjerte- og karsykdommer. – Vi har ikke studert langvarig covid, men vi har fulgt pasienter som trengte sykehusbehandling under pandemien, fra de ble innlagt og vi tok den første prøven opptil seks til syv måneder etterpå. Når vi ser på noen av immuncellene er de ikke tilbake til det normale etter disse seks-syv månedene, og det kan påvirke neste forkjølelse, sier Marie Larsson. – Men dette er ikke unikt for coronaviruset, det er det samme med influensa. Fordi lungene ikke er helt helbredet, blir det lettere for viruset å infisere og påvirke immunforsvaret, fortsetter hun. – Er du overrasket over resultatene du fikk på testene? – Ja, vi hadde ikke trodd det skulle sitte så lenge. Etter seks-syv måneder skulle immunforsvaret være tilbake til det normale – men det var det ikke. Hvorfor blir noen sykere enn andre etter covid?  Maria Lerm, forsker og professor i medisinsk mikrobiologi ved Linköpings universitet, undersøker hvordan genene omprogrammeres av covid-19.  I den pågående studien, som er finansiert av Hjärt-lungfonden, prøver hun og hennes kolleger å finne forklaringer på hvorfor noen ble syke etter covid mens andre ikke ble det. – Vi håper å ha svar innen noen år, kanskje innen et år, sier hun. Men noen konklusjoner kan allerede trekkes:  – Vi ser etter hvordan markørene vi studerer endrer seg over tid. Vi ser at av- og på-knappene på gener knyttet til energistyring har endret seg, og det som er interessant med det er at det samme ser ut til å skje ved kronisk utmattelsessyndrom, sier Maria Lerm. – Er det høyere risiko for å bli kronisk trøtt hvis du har hatt covid? – Vi ser hos pasientene vi undersøker, som har post-covid, at energiomsetningen deres ser ut til å ha blitt regulert annerledes, noe har skjedd med energiomsetningen i cellene, og den egenskapen ligner på kronisk utmattelsessyndrom. – Rammer det hvem som helst eller finnes det risikogrupper? – Vi har nesten bare studert de som var friske før, inkludert idrettsutøvere, uten synlige risikofaktorer og som føler at de ikke har blitt helt friske igjen etter covid. Håp for long-covid pasienter – Må de leve med dette?  – Vi kan ikke si noe om det ennå fordi det er pågående studier og det er vanskelig å si hva som skjer om et år. I vår studie har vi ikke inkludert de som har vært alvorlig syke i akuttforløpet, fordi det vil være vanskelig for oss å se om de også hadde andre risikofaktorer. Maria Lerms råd til deg som er rammet er å oppsøke lege, hvis du ikke allerede har gjort det. – Det er også veldig mange studier som rekrutterer testpersoner. Det er viktig å finne flere svar, sier hun. – Hvilke spørsmål håper du å kunne svare på i fremtiden? – Vi forsker for å fremme datadrevet helsevesen og ser at vi i fremtiden vil kunne løse mange nye sykdommer som oppfører seg mystisk. I stedet for at legen må gjette på ting, vil du kunne måle alt og se hva dataene viser. På denne måten kan vi finne nye behandlinger for sykdommer som man ikke forstår seg på.  – Er det en håpefull beskjed til de som har hatt covid og lider av det?  – Studien der vi følger utviklingen til post-covid-pasienter er ikke publisert ennå, men mekanismer som faktisk kan behandles kan komme til overflaten. Det kan starte prosesser som fører til utvikling av nye medisiner.
En studie av Folkehelseinstituttet (FHI) indikerer at et betydelig antall fortsetter å ha symptomer et halvt år etter å ha blitt smittet av COVID-19. Dette fenomenet innebærer en rekke symptomer som varer lenger enn 12 uker, noe som rammer opptil 20 prosent av COVID-19-pasientene. Professor Marie Larsson ved Institutt for biomedisinske og kliniske vitenskaper i Linköping oppdaget at enkelte immunceller ikke returnerer til normalt nivå selv seks til syv måneder etter sykdommen. Professor i medisinsk mikrobiologi ved Linköpings universitet, Maria Lerm, håper å få svar på hvorfor noen blir mer syke enn andre. Hun har allerede oppdaget at "av- og på-knappene" på gener relatert til energihåndtering har endret seg, noe som også er observert ved kronisk utmattelsessyndrom.