Slik fikk Emanuel (35) og familien drømmeboligen: – Uten dem ville det vært umulig for oss
Glenda Jensen kjøpte sin første bolig som 39-åring. Familien Nita tok over eierskapet for hele boligen i fjor sommer. For begge ble alternativ finansiering veien inn på boligmarkedet. (Stavanger Aftenblad): – Drømmen min var å komme hit til Stavanger. Til Oljehovedstaden, sier Emanuel Nita (35) til Stavanger Aftenblad. Han løfter opp lille Liam på åtte måneder fra stuegulvet. I 2013 ble drømmen hans virkelighet. Etter endte studier i hjemlandet Romania, satte han seg på flyet vestover. I dag har han jobbet åtte år hos elbilgiganten Tesla på Forus.  – Nå kan jeg si at det er hjemmet mitt, sier han og trykker sønnen inntil brystet sitt. Først kom han alene. I dag teller familien fire.  Og en familie trenger plass. Ganske mye plass. Men veien inn på boligmarkedet var lang. Og midt under boligjakten ble den bare lengre og lengre.  I løpet av sommeren 2022 steg styringsrenten fra 0,75 til 1,75 prosentpoeng. I dag er styringsrenten på 4,5. – Vi prøvde alt for å finne muligheter uten å ha nok egenkapital, forteller familiefaren.  Torsdag står Norges Bank overfor nok et rentemøte. Alt tyder på at styringsrenten blir stående på stedet hvil.  For familien Nita ble Sandnes-selskapet Coo, tidligere Coowner, redningen.  Mulighetsrommet som krymper I dag er det to år siden familien flyttet inn i sin helt egen leilighet på Jåsund i Tananger. Coo er et av flere selskaper som tilbyr såkalt deleie av både brukte og nye boliger. Uten dem hadde familien sannsynligvis fortsatt vært fanget i leiemarkedet, tror Emanuel. Det fungerer slik at dersom du mangler egenkapital til å kjøpe boligen, men likevel har god nok inntekt til å betjene et lån, kan selskapet kjøpe boligen sammen med deg. Ved et boligkjøp eier selskapet en avtalt del av boligen som kunden betaler leie for. Sist Aftenbladet skrev om trioen bak konseptet hadde de kjøpt 20 boliger sammen med forskjellige kunder for rundt 75 millioner. I dag har de kjøpt over 70 boliger til mer enn 275 millioner kroner. Antall førstegangskjøpere går nedover. Nåløyet blir trangere. Boligprisvekst, økte leiepriser og de to siste årenes rentegalopp er deler av forklaringen. Tidligst til sommeren tror fagfolkene et rentekutt kan finne sted. I mellomtiden renner henvendelsene inn hos Coo. Bare det siste året har de hatt møter med rundt 1500 kunder. – Vi får hver uke flere titalls henvendelser fra kunder fra hele landet som ønsker å få hjelp fra oss, sier leder for salg og marked, Odd Egil Flokketveit. Den eneste utvei For familien Nita var bunnpunktet nådd i 2022. De hadde søkt lån hos Husbanken i alle jærkommunene to år på rad.  Tilbakemeldingen var den samme hver gang. De var ikke fattige nok.  – Det var ingen sjanse. De sa til oss at vi fortsatt hadde mulighet til å spare selv, sier Emanuel. Han satte seg ned og regnet på egen hånd. Skulle familien spart i to år, mens de fortsatt leide bolig, ville det fortsatt vært et tapsprosjekt.  Emanuel er derfor overbevist om at de aldri ville kommet seg inn på boligmarkedet uten deleie-selskapet sin hjelp. I første omgang gikk de inn på minimumskravet om å dekke 30 prosent av egenkapitalen selv, mens selskapet sto for resten. – Mitt mål og mitt oppdrag var å ta over fullt eierskap så fort som mulig. Han kvittet seg etter hvert med annen gjeld og gikk til banken. Etter en restrukturering av lånene fikk han grønt lys fra banken til å refinansiere og betale seg inn i den siste andelen. Ett år etter de kjøpte boligen, eide de dermed hele boligen selv.  I dag betaler familien totalt 19.000 kroner på lånet i renter og avdrag. Oppå det kommer 2500 i felleskostnader. – Uten dem, uten modellen og uten deres løsning, ville det vært umulig for oss, sier han.  Huseierne: – Dyrere og mer komplisert Men ikke alle er like overbevist om at fremveksten av alternative boligmodeller er udelt positiv. – Mange av modellene, inkludert Coo og leie-til-eie-modeller, er laget for å omgå egenkapitalkravet i utlånsforskriften. Men systemene er dyrere og mer juridisk kompliserte enn vanlige lån, sier Carsten Henrik Pihl, leder for politikk, samfunn og bærekraft i Huseiernes Landsforbund.  I stedet mener Pihl at egenkapitalkravene på boliglån kan lempes på, slik at boligkjøperne kan kjøpe bolig på vanlig måte gjennom banken. Han råder derfor boligkjøpere til varsomhet og oppfordrer til å: Ingen tro på lemping av krav – Dersom boligen skal selges i markedet, mens Coo fortsatt er medeier, deler vi risikoen for både prisoppgang og prisnedgang fullt etter eierbrøken. Det betyr at dersom boligen har falt i verdi, så bærer Coo sin forholdsmessige andel av tapet, sier daglig leder Lars Christian Blåsternes. Gründer bak selskapet, Eirik Berge, sier formålet alltid er at kunden på sikt skal eie hele boligen selv. – Den intensjonen er nedskrevet i avtaleverket mellom oss, og på det tidspunktet du kan innfri egenkapitalkravet hos banken alene, så er du klar til å ta over hele boligen.  Det gjøres gjennom å refinansiere hos banken og betale ut selskapet sin eierandel, slik familien Nita har gjort.  Én gang i året får kundene mulighet til å øke sin eierandel. Da reduseres husleien som betales til selskapet.  Trioen har ingen tro på at utlånsforskriften vil lempes på, slik blant andre Huseierne og Eiendom Norge ønsker, og dermed gjøre selskapets tjenester overflødige. Snarere ser man at det snurpes igjen internasjonalt, mener de. – Vi ser at de finansregulatoriske rammene internasjonalt blir strammere. Det er heller ingenting i Norge som tyder på at Finanstilsynet og myndighetene vil gjøre store endringer på dagens utlånsforskrift. Vi er overbevist om at dette er kommet for å bli og vil kunne hjelpe enda flere inn på boligmarkedet, avslutter Flokketveit. 
Emanuel Nita og familien kjøpte bolig ved hjelp av alternativ finansiering.  Boligkjøpene ble muliggjort ved hjelp av  et selskap som tilbyr deleie av boliger. Eiendom Norge og Huseierne foreslår å lempe på egenkapitalkravene for lån, fremfor å bruke denne type løsninger.