Sykdommene som kan gi rett til behandling i Syden
Enkelte sykdommer kan gi deg rett til behandling og opphold i Syden, på statens regning. Her er oversikt over hvilke regler som gjelder. Har du psoriasis, eller en betennelsesaktig revmatisk leddsykdom som for eksempel leddgikt? Eller har du barn eller ungdom med for eksempel astma eller atopisk eksem? Det kan kvalifisere til behandling i et solfylt og varmt land.  I år sendes 2000 nordmenn på behandlingsreiser finansiert gjennom en egen tilskuddsordning på statsbudsjettet. Ordningen fikk i 2023 110,5 millioner kroner. – I spesialisthelsetjenesten er nok dette tilbudet godt kjent. Men hos fastlegene er det en varierende grad av kunnskap. Ofte er det pasientene som får nyss om denne muligheten som kontakter fastlegen sin og setter i gang en søknadsprosess. Det forteller generalsekretær Mari Øvergaard i Psoriasis- og Eksemforbundet (PEF). Hennes medlemmer er blant dem som har mulighet til å nyte godt av denne ordningen. Det samme gjelder personer med lidelser og sykdommer som sorterer under et par andre forbund. Hilde Mogan er seksjonsleder ved Seksjon for behandlingsreiser ved Oslo universitetssykehus. Når vi ber henne fortelle oss hvem disse 2 000 nordmennene som i år reiser sørover er, og diagnosene som kommer inn under denne ordningen, leter hun raskt opp svarene på skjermen: Det er Helse- og omsorgsdepartementet som har bestemt hvilke diagnoser som skal innlemmes i denne ordningen, som i grove trekk består av: – Programmet vil selvfølgelig variere avhengig av diagnose, forteller Mogan, og legger til at denne type behandlingsreiser er et supplement til behandlingen disse pasientene får i Norge. Det er ingen krav om at man må være tilsluttet noe forbund eller interesseorganisasjon for å komme i betraktning. Det er diagnosen (som skal være fastsatt av legespesialist med relevant spesialistkompetanse og skal bygge på internasjonalt anbefalte diagnose- eller klassifikasjonskriterier), hvor hardt man er rammet samt behovet for og forventet nytte av behandlingsreisen, som er avgjørende. Mindre smerter og stivhet Seksjon for behandlingsreiser har i flere år mottatt rundt 6000 søknader per år. Etter pandemien har antallet gått noe ned, og ligger nå på rundt 5000 årlig. – Hvordan er tilbakemeldingene fra pasienter som har vært på disse turene? – De er svært positive, og pasientene returnerer til Norge med reduserte symptomer som stivhet og smerter. Mange får en forbedret leddfunksjon, økt styrke, økt utholdenhet og bedre lungefunksjon. Psoriasisrammede opplever en bedring eller tilheling av utslett, eksemfrihet og reduksjon av kløe, forteller Hilde Mogan. – Hvor stor andel av de som søker, får innvilget en behandlingsreise? – For 2023 er det snakk om rundt 40 prosent. Ingen «Sydenferie» Alle behandlingsreisene starter på Oslo Lufthavn Gardermoen, der deltagere fra hele landet møtes og reiser videre sammen. I skrivende stund er en voksengruppe med revmatisk inflammatorisk leddsykdom på et fire uker langt opphold i byen Igalo i Montenegro. Når disse kommer hjem 30. mai, står en ny voksengruppe i samme kategori klar til å dra sørover og innlosjere seg på samme sted.  I tillegg til Montenegro, er Lanzarote og Tenerife i Spania samt Izmir i Tyrkia også blant de utvalgte stedene de ulike gruppene drar til. Utgiftene i sin helhet dekkes som sagt over statsbudsjettet. Det samme gjelder for ledsager til barn (med unntak av en liten egenandel som skal dekke mat). – De som i sitt stille sinn tenker at dette er en fiks måte å få seg en gratis sydentur på, er garantert ikke rammet av disse sykdommene selv. Det er definitivt ikke en avslappende Sydenferie på statens regning! Det slår Helle Grøttum bestemt fast. Hun er utdannet sykepleier og ansatt som generalsekretær i LHL Astma og Allergi. I flere perioder har hun hatt permisjon fra jobben i Norge og hatt engasjement som sykepleier i grupper for barn og unge med eksem eller kronisk lungesykdom. Hun føyer til: – De som får bli med sørover, forplikter seg til å følge et behandlingsopplegg. Barna og ungdommene går på norsk skole på dagtid, og deretter venter bading i havet og soling som er selve klimabehandlingen. Det er selvfølgelig alkoholforbud under oppholdet, også for ledsagere. Så man kommer ikke hjem med elleville festminner. Derimot kommer man hjem med en kropp som fungerer langt bedre enn før man dro. Jeg unner hver eneste en som er rammet av disse sykdommene, et slikt opphold, forteller Helle Grøttum. Derfor blir de bedre Grøttum har fulgt tilbudet tett gjennom mange år, og er ikke i tvil om hvilken effekt det har. – Men hvorfor blir disse pasientene så mye bedre bare de kommer seg sørover? – Det har med en kombinasjon av temperatur, luftfuktighet, saltvann og sol å gjøre. Og når dette kombineres med intensiv behandling og oppfølging av kvalifisert helsepersonell som er med på behandlingsreisene, kommer effektene. – Det er jo sol og saltvann her i landet også? – Selvfølgelig. Og effekten av å bade i saltvann har også en viss effekt på atopisk hud. Men det vil for de aller fleste begrense seg til sommersesongen. Og jo lenger nord man kommer, desto kortere er sesongen. Antall soldager er også begrenset her hjemme, forteller Helle Grøttum. – Én ting er psoriasis og atopisk eksem, der kan man jo måle konkret hva som skjer med utslettene i løpet av et slikt opphold. Verre er det vel å måle for eksempel graden av astma? – Ja, det er vanskeligere å fastslå like eksakt. Men det er ingen tvil om at også denne pasientgruppen har stor nytte av turene. I LHL-sammenheng har jeg snakket med utallige pasienter med ulike lungesykdommer som sier at de har det mye bedre i Syden enn her hjemme. De synes det er lettere å puste, de bruker mindre medisiner, og føler seg mye bedre, understreker Helle Grøttum. I kategoriene astma og atopisk eksem er det kun barn og unge opp til 19 år som kommer inn under ordningen. Det synes Grøttum er uforståelig. – Voksne med atopisk eksem burde i høyeste grad også kommet i betraktning. Disse plagene blir ikke automatisk borte idet man forlater barndommen, slår hun fast. En god søknad – Skal man være svært hardt rammet av en av de aktuelle sykdommene for å komme i betraktning for en behandlingsreise? – Vi oppfordrer alle som har en sykdom som sorterer under denne ordningen, og som mener de vil kunne ha helsemessige fordeler av en slik tur, om å søke. Det gjør man i samarbeid med fastlege og/eller spesialist, og på egne skjemaer, opplyser Grøttum, som føyer til at en god søknad bør inneholde: – Så man kan altså søke – og komme i betraktning – selv om man allerede har nytt godt av tilbudet én gang? – Ja, absolutt. Om man kommer med, avhenger av sykdommens alvorlighetsgrad, nytten du sannsynligvis har av oppholdet, samt – selvfølgelig – størrelsen på søknadsbunken. Generalsekretær Mari Øvergaard i Psoriasis- og eksemforbundet er enig med Helle Grøttum i at man ikke trenger å være svært hardt rammet for å søke: – Selv om du kanskje tror at du ikke har nok psoriasis til å komme i betraktning, så søk! Det kan være at dette er et godt behandlingstilbud for nettopp deg. – Og får man nei, betyr ikke det nødvendigvis at svaret er negativt også neste gang ...? – Helt korrekt. Fortsett å søke, oppfordrer hun. Utvidede helseeffekter Øvergaard forteller at mange av hennes medlemmer har hatt stort utbytte av disse turene. – Ja, virkelig. Derfor kjemper vi med nebb og klør for at tilbudet skal opprettholdes også i fremtiden. Det er ikke bare det at psoriasisen og eksemene blir mindre plagsomme i solen og varmen; det skjer også andre viktige ting under disse behandlingsreisene, og som bidrar til utvidede helseeffekter. Man kommer i et fellesskap med andre som har den samme sykdommen, man får opplæring, kunnskap og trening. Dette er skoleeksempelet på hvordan en del kroniske lidelser bør behandles – ikke minst lidelser som krever mer enn bare medisin for å holdes i sjakk, understreker Øvergaard. – Men selv om disse oppholdene har en effekt der og da: Når man kommer hjem til sludd og nordavind, blir man jo like ille igjen ...? – Nei, og det er noe av hovedpoenget her: Effekten varer lenge etter at man har kommet hjem. Mange sier at en slik behandlingsreise en gang i året gjør at de fungerer resten av året. – Så dette er fornuftig bruk av penger? – Setter man opp et regnestykke på hva det ville kostet samfunnet dersom disse menneskene må sykmelde seg, og kanskje gå over på diverse uføreytelser, vil man fort se at dette er samfunnsøkonomisk svært fornuftig, understreker Øvergaard. I likhet med Helle Grøttum, mener også Øvergaard det er på høy tid at voksne med atopisk eksem også kommer inn under denne ordningen, og ikke bare ungdom opp til 19 år. Klarer å stå i jobb Når søknadene vurderes, har man fokus på helheten. – Vurderingene gjøres ikke bare på bakgrunn av for eksempel hvor mye psoriasisutslett du har på kroppen, men også etter hvor på kroppen du har utslettet, og hvor mye du føler deg plaget; altså i hvilken grad livskvaliteten din er påvirket av dette, orienterer hun. – Så man må ikke nødvendigvis stå i fare for å ramle ut av yrkeslivet før man får tur? – Nei, absolutt ikke. Én av sykdommene som sorterer under ordningen, ivaretas av både Psoriasis- og eksemforbundet og Norsk Revmatikerforbund. Vi snakker da om psoriasisartritt, som er en type leddgikt. Omtrent 40 prosent av alle med psoriasis, melder at de også har vondt i leddene. Av disse blir cirka 15 prosent diagnostisert med psoriasisartritt. – Og for disse er langtidseffekten av en behandlingsreise til solen og varmen virkelig slående. Enkelte rapporterer tilbake at takket være et slikt opphold, klarer de å holde sykdommen i sjakk gjennom hele året – vel å merke dersom de får reise på den gunstigste tiden, forteller Mari Øvergaard. – Som er ...? – Når det er som kaldest og mørkest her hjemme. Leddgikten blir bedre Om Norsk Revmatikerforbund står side om side med Psoriasis- og eksemforbundets når det gjelder å tale psoriasisartritt-pasientenes sak, står de «alene» om å tale de «ordinære» leddgiktpasientenes sak, de som er rammet av revmatoid artritt. Også mange i denne gruppen har god og langvarig effekt av utenlandsbehandlingen. I Norsk Revmatikerforbund er Camilla Stabell kommunikasjonsansvarlig. – Det foreligger solid forskning på at dette virker, understreker Stabell, og legger til at behandlingen har vist seg å være særlig effektiv for dem som opplever at medisiner og annen tradisjonell behandling ikke har den ønskede effekten. Hun forteller også om noen av menneskene bak tallene, som ofte har sterke historier å by på. – En kvinne jeg nylig pratet med, fortalte at smerten og stivheten hun hadde i kroppen før hun dro sørover, gjorde at hun ikke klarte annet enn å ligge på sofaen. Etter fire uker med sol og behandling, var hun igjen i stand til å bevege seg. En annen, en ung mann, fortalte gledestrålende at endelig følte han at han kunne være far til sitt barn. Før han fikk behandling i utlandet, hadde heller ikke han krefter til annet enn å tilbringe dagene på sofaen. Jeg er ikke i tvil: Dette er en investering i både individuelle liv samtidig som det er god samfunnsøkonomi, konkluderer Camilla Stabell. Vil du lese mer om trening og helse? VGs magasin Helse består av 100 sider om kroppen, formen og hodet – og kan kjøpes i vår nettbutikk. 
I 2023 sendes 2000 nordmenn på behandlingsreiser finansiert av en tilskuddsordning på statsbudsjettet med 110,5 millioner kroner. Flere diagnoser som psoriasis, revmatisk leddsykdom, astma og atopisk eksem kvalifiserer for deltakelse i ordningen. Behandlingsprogrammet varer i tre-fire uker og inkluderer gruppetrening, individuell fysioterapi, soling med bading i saltvann, undervisning og helsefaglig oppfølging. Pasientene rapporterer reduserte symptomer som stivhet, smerter, forbedret leddfunksjon og bedre lungefunksjon etter behandlingsreisen. Ordningen anses som samfunnsøkonomisk fornuftig og hjelper mange pasienter med å holde sykdommen i sjakk gjennom hele året.