Frykter gullrush på dypt vann
Blir havbunnen på dypet denne høstens store kampsak? I dag demonstrerer miljøbevegelsen med alle virkemidler de har.  Foran Stortinget heiser miljøbevegelsen en gigantisk lilla blekksprut mens de gjør seg klare til å overrekke en stor konvolutt. Et amerikansk TV-team livesender det hele, for samtidig går aktivister i 19 land verden rundt til norske ambassader med et likt brev. De vil be statsminister Jonas Gahr Støre om å snu. En viktig avgjørelse skal snart tas, i en sak som har seilet mange forbi. – Dette er helt unikt. Det er en grunn til at dette har kommet så overraskende på. Det er ingen som har trodd at man kunne kjøre på med en så umoden prosess når alle roper varsko, sier Gina Gylver. Lederen i Natur og Ungdom frykter et kupp i det stille, under radaren til befolkningen og på et sted langt, langt fra stuevinduene: Et enormt område på dypt vann, inntil 4000 meter under havoverflaten, skal åpnes for gruvedrift. Området ligger utenfor kysten av Nordland og Finnmark, og er nesten på størrelse med Norge. Advarslene har vært oppsiktsvekkende harde. Også fra regjeringens egne direktorater og institutter. Likevel gikk forslaget videre. – Det er vårt ansvar, og mitt ansvar, at vi gir tillatelser innenfor akseptable rammer, sier Olje- og energiminister Terje Aasland (Ap). Nå ligger forslaget på Stortinget der politikerne etterhvert skal stemme - ja eller nei?  Alle faglige råd er i ferd med å bli overkjørt, ifølge miljøbevegelsen.  – Dette blir høstens store miljøsak, sier Gylver. Saken splitter også Arbeiderpartiet, der ungdomspartiet AUF er steilt imot: – Det siste klimakrisen trenger er politikere som vil grave ut mineraler i vårt felles økosystem. Vi risikerer å ødelegge arter vi ikke engang vet om ennå. Det synes vi i AUF er en stor krise, sier Fredrik Sørlie i AUF under demonstrasjonen. – Vi tapte på landsmøtet, men vi kommer til å vinne denne kampen. Det fortjener framtiden vår. Hvilke advarsler har regjeringen trosset?  Her er noen av de sentrale innvendingene. 1. «Ulovlig» og «mangelfullt» Åpningen av området henger på en utredningsrapport, som ble offentlig i fjor høst.  Den beskriver at det kan ligge store forekomster av mineraler verden nå trenger, dypt nede på havbunnen.  Mineraler som  kobber, sink, mangan og silisium er viktig for alle løsningene som skal erstatte fossil energi.  – I dag er vi tungt avhengig av land som vi ikke liker å identifisere oss med for tilgang til mineraler. Her ser vi i tillegg en industriell mulighet, men vi skal gjøre dette på en bærekraftig måte, sier Aasland. Men på havdypet kan det også finnes store naturverdier, planter og dyreliv vi ennå ikke vet betydningen av. For hvor mye og hva som finnes er det egentlig ingen som vet. Bare én prosent av havbunnen i området er undersøkt, ifølge Havforskingsinstituttet.  Og det er her kritikken har vært hardest: Havforskningsinstituttet mener kunnskapsmangelen er så stor at det ikke er mulig å vurdere konsekvensene. Miljødirektoratet kaller det ulovlig. Forskerne frykter store naturødeleggelser og tap av verdier vi ennå ikke vet er viktige for oss. Likevel valgte regjeringen i juni å trosse rådene om å sette på bremsene. De endret størrelsen på området som skal åpnes, men gikk videre med planene basert på konsekvensutredningen.  – Jeg er enig i at vi trenger mer kunnskap, og åpningen er det første steget for å få nettopp det. Dette er et dilemma, fordi uten en åpning er det bare staten som kan utforske området, men nå kan også private aktører bidra, sier Aasland. Og det har ikke staten råd eller kapasitet til på egen hånd, sier Aasland. 2. Hastverket Det har aldri blitt utvunnet mineraler fra havbunnen før.  Derfor finnes det heller ikke ferdig teknologi. NTNU  spør hvorfor regjeringen har hastverk, når det ikke står et apparat klart til å ta imot. Så fort området er åpnet, vil regjeringen lyse ut områder til selskaper. De får en utvinningstillatelse, som gir dem eksklusiv rett til å lete og søke om utvinning. Stortingsmeldingen er ikke særlig bedre enn rapporten den bygger på, sier Gylver i Natur og Ungdom. – Det bærer preg av hastverk og politisk strategi, ikke kunnskapsbasert forvaltning. 3. Ingen freding eller totalvurdering Det finnes i dag ikke et tidspunkt der regjeringen vurderer om enkelte havområder skal skjermes. Skal hensynet til naturen få en sjanse, må det vurderes før området åpnes, ifølge Miljødirektoratet.  Regjeringen skal først ta stilling til faren for miljøet når selskapene søker om å få utvinne et funn. – Det er riktig, slik prosessen er lagt opp nå. Da må vi ha et tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag for å ta en beslutning. Hvis vi ikke får det, må de ha ytterligere kunnskapsinnhenting, sier statsråden. – Så det er mer snakk om at man må gå flere runder, enn at man får «nei» til utvinning?  – Nei, man må vurdere å hente inn mer kunnskap,  hvis ikke blir det «nei». Vi skal gjøre dette på en forsvarlig måte. Dette gjøres på samme måte for utvinning olje og gass, sier Aasland. Det gjør ikke Natur og Ungdom mer trygg. – Vis meg den søknaden om olje og gass som ikke har blitt godkjent, svarer Gina Gylver. 4. Faktisk behov eller politisk motivert Det er ikke sikkert at verden vil trenge mineralene, likevel, ifølge SINTEF.  Beskrivelsene av de forventede store forekomstene på havbunnen har ikke rot i virkeligheten, ifølge Norges Geologiske Undersøkelse (NGU). «Selv om det usannsynlige ikke er umulig, er scenariene i utakt med den kjente virkeligheten» skriver NGU i sitt høringssvar. NGU ligger under Nærings- og fiskeridepartementet. De avviser likevel ikke at mineralene finnes der.  Ber regjeringen trekke meldingen Sammen med Verdens naturfond WWF, ber Natur og Ungdom om at regjeringen trekker forslaget sitt. De mener også at statsministeren bør trekke seg som leder for det internasjonale havpanelet.  – Det er viktig at Norge støtter et moratorium på havmineraler, der man setter alle prosesser på pause til man har mer kunnskap, sier NU-leder Gina Gylver.  – Er det ikke en fordel om Norge kan utvinne mineralene, hvis det kan gjøres forsvarlig? – Mineraler fra dyphavene kommer ikke på markedet før tidligst om 15-20 år, hvis i det hele tatt mulig. De store globale produsentene sier også «nei», sier Gylver.  Hun har ett krav til regjeringen: – Denne prosessen må stanses og forslaget må trekkes, sier NU-lederen. – Det er ikke aktuelt, svarer olje- og energiminister Terje Aasland. – Vi kommer til å ha mye kunnskap når prosjekter endelig skal godkjennes. Vi har full rett til å si nei hvis vi mener dette ikke er bærekraftig.  
Miljøbevegelsen protesterer mot en forestående avgjørelse om å åpne et enormt område 1000-4000 meter under havoverflaten for gruvedrift. Området er nesten på størrelse med Norge og ligger utenfor kysten av Nordland og Finnmark. Forslaget ligger nå hos Stortinget, som skal stemme over det. Faglige råd anklages for å bli ignorert, med Havforskningsinstituttet og Miljødirektoratet som peker på manglende kunnskap og potensielle ulovlige aktiviteter. Det anslås at bare 1% av havbunnen i området har blitt forsket på. Til tross for innvendinger, fortsatte regjeringen med planene basert på en konsekvensutredning. Natur og Ungdom og Verdens naturfond WWF ber om at regjeringen trekker forslaget. Olje- og energiminister Terje Aasland avviser å stanse prosessen.