Handikapforbundet frustrert over Kjerkol 
Funksjonshemmede har ventet i halvannet år på at regjeringen skal bestemme seg for hvordan de mener assistentordningen bør være fremover. – Jeg er oppgitt og frustrert, sier Handikapforbundets leder Tove Linnea Brandvik. VG har fortalt historiene om funksjonshemmede som kjemper for å få brukerstyrt personlig assistent (BPA), en rettighet som ble innført i 2015.  Adrian Bjørklund (31) flyttet fra Asker til nybygd rekkehus i Tvedestrand etter flere års kamp mot kommunen som plasserte ham på sykehjem. Maria Rosario Hestnes (42) flyttet fra hjemkommunen på Senja for å få en bedre assistentløsning for seg og barna i Eidsvold kommune. Begge ble såkalte «BPA-flyktninger.» BPA-ordningen som ble innført i 2015, er svært viktig for flere tusen funksjonshemmede. I desember 2021 leverte et regjeringsoppnevnt utvalg rapport etter en omfattende gjennomgang av ordningen. Den viste svært forskjellig praksis i kommunene. Hva mener helseministeren om at funksjonshemmede flytter mellom kommuner for å få hjelp de har krav på?  – Kommunene har store muligheter til å innrette tilbudet sitt slik det er mest hensiktsmessig ut ifra lokale forhold og behov. Det vil derfor alltid være en viss variasjon i hvordan ulike kommuner innretter sine tjenester og løser oppgaven, skriver statssekretær Ellen Rønning-Arnesen i Helse- og omsorgsdepartementet i en e-post til VG.  Hun svarer på vegne av helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol. Brukergruppene er utålmodige. De venter på det de mener er nødvendige endringer for at funksjonshemmede skal få like muligheter i kommunene.  De mener at et viktig grep vil være at staten overtar regningen for assistentene.  – Departementet jobber med å følge opp forslagene fra BPA-utvalget. De må vurderes og utredes med hensyn til de økonomiske og personellmessige utfordringene vi står overfor, så vi vet at eventuelle endringsforslag kommer brukerne av BPA til gode, sier statssekretær Rønning-Arnesen.  Krever svar fra regjeringen BPA-brukerne får drahjelp av Stortingets helsekomité som før sommeren krevde en stortingsmelding fra helseministeren om BPA-ordningen.  – Vi forstår dette er en utfordrende utredning. Det er uenighet og dissenser i kommisjonen, det har vi respekt for. Men det er ikke et argument for mangelen på fremdrift, sier Erlend Svardal Bøe (H) i Helsekomiteen på Stortinget. Han mener det er på høy tid at regjeringen tar en avgjørelse. – Rapporten fra BPA-utvalget viser at det er veldig ulik praksis i kommunene i forhold til hvem som kan få BPA. Ordningen påvirker mange familier. Vi frykter at regjeringen legger utvalgsrapporten i skuffen. Vi i Høyre er ikke enig i alt av dissenser, men vi har bedt om en stortingsmelding og en ordentlig behandling av saken, sier Svardal Bøe. Før sommeren svarte helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol (Ap) på skriftlig spørsmål fra Svardal Bøe: – Dersom regjeringen skal foreslå å gjøre større endringer i BPA-ordningen må vi være sikre på at det vil gi brukerne et bedre tilbud og at det vil være økonomisk bærekraftig. Jeg kan derfor ikke si noe endelig om når regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om oppfølging av utvalget, svarte Helseminsteren. Handikapforbundets leder Tove Linnea Brandvik var medlem i utvalget som leverte rapporten med flere dissenser.  De to grupperingene som representerte kommunene og brukerne, mener at staten må ta regningen for at funksjonshemmede over hele landet skal få de samme mulighetene.  – Vi mener BPA-ordningen må løftes ut av kommunene og over til en statlig lovregulering. Da kan vi sikre at man får like type tjenester uavhengig av hvilken kommune du bor i og at BPA-en kan brukes på ulike arena, både i jobb og på skole. BPA-ordningen er helt nødvendig for brukernes muligheter for samfunnsdeltagelse, sier Brandvik.  Hun påpeker at helsetjenester utmåles og innvilges i tråd forsvarlighetsprinsippet. – Min deltagelse i samfunnet handler ikke om det. Denne ordningen handler om at jeg kan være aktiv i politikken, jobbe og være med venner, ha et rent hus og handle mat. Det handler ikke om helsen, men om retten til likeverdig deltagelse i et samfunn, sier Brandvik.  Vibeke Marøy Melstrøm i ULOBA, en stiftelse som er den største leverandøren av BPA, deltok også i BPA-utvalget. – Vi er helt avhengige av hva vår saksbehandler og kommune lar oss få mulighet til. Livet blir et lottospill, og dette kan vi ikke lenger akseptere, sier Melstrøm. Hun har selv BPA.  – Med BPA kan jeg være i jobb. Jeg leder en bedrift med 7000 ansatte. Det ville aldri fungert i et kommunalt, klassisk system, sier Marøy Melstrøm. Statssekretær Ellen Rønning-Arnesen sier at BPA-ordningen må tilpasses, slik at brukere får et godt tilbud i hele landet. Hvordan mener helsedepartementet at BPA-ordningen skal utvikles og fungere? – BPA skal være et reelt verktøy for deltagelse og likestilling. I arbeidet med ordningen ser vi blant annet på om det er behov for tiltak som forebygger uønsket variasjon mellom kommunene, sier Rønning-Arnesen. – Når leverer regjeringen forslag til endringer i ordningen? – Jeg vil ikke tidfeste det, men kan forsikre om at vi følger opp og arbeider med denne saken. Vi har for øvrig hatt flere møter med viktige organisasjoner knyttet til dette, sier statssekretæren.
Et regjeringsoppnevnt utvalg leverte en rapport med en omfattende gjennomgang av BPA-ordningen i desember 2021. BPA står for «Brukerstyrt personlig assistanse», og er en rettighet som skal gi personer med stort hjelpebehov større frihet til å styre tjenestene og hverdagen selv.  Helse- og omsorgsdepartementet, ledet av helseminister Ingvild Kjerkol, jobber fortsatt med å følge opp forslagene fra BPA-utvalget.  Stortingets helsekomité krever svar fra helseministeren i form av en stortingsmelding, og mener at regjeringen må fatte en avgjørelse snart.