Ny bok: Nato gjorde «fatal feil» før Ukraina-krigen 
En tidligere toppleder i Nato hevder at alliansens beslutning om ikke å svare militært hvis Russland angrep Ukraina, kan ha støttet opp om president Putins beslutning om å starte en fullskala invasjon.  I en ny bok skriver tidligere assisterende visegeneralsekretær i Nato, Stefanie Babst, at avgjørelser som Nato tok som svar på den russiske invasjonen, førte Vesten ut i et «fatalt strategisk dilemma»:  Til tross for betydelig vestlig støtte, må ukrainerne bære den blodige byrden av krigen, mens verken Nato eller EU kan påvirke krigens militære utfall, påpeker hun i boken. – Jeg hadde ønsket at Nato lot være å melde hva de allierte ikke ville gjøre: At de ikke ville etablere en flyforbudssone over Ukraina, at de ikke ville involvere seg direkte i krigen, sier Stefanie Babst i et intervju med VG. Tvetydighet I boken omtaler hun Nato-landenes blanke avslag  av det russiske kravet i desember 2021 om å trekke seg ut av Øst-Europa, og at alliansen samtidig sa seg villig til å forhandle. Da sto titusener av russiske soldater på grensen mot Ukraina. «Det var etter min mening en fatal feil», skriver hun i boken «Sehenden Auges» som kommer ut i Tyskland denne uken.  Ifølge Babst burde Nato ha krevd full russisk tilbaketrekning som vilkår for forhandlinger.  Alliansens mange «nei» beseglet Ukrainas skjebne, hvor de måtte stå alene mot Russlands aggresjon. I stedet burde Nato ha benyttet seg av strategisk tvetydighet, argumenterer hun. Ulike interne syn – Jeg kan forstå hvorfor Nato gjorde det slik: Det var ulike syn internt i Nato. USA ledet an, og europeerne fulgte etter. Alle var redde for at Russlands invasjon kunne spille over på Natos territorium, sier Stefanie Babst, som sluttet i Nato i 2020.   – Men det føyde seg inn i en serie beslutninger som overbeviste Putin om at han ikke ville bli straffet militært, uansett hvilke krigsforbrytelser hans tropper begår i Ukraina, legger hun til. I boken skriver hun at Natos strategiske kommunikasjon i realiteten ga Putin forsikringer om at han ikke ville møte Nato-soldater i Ukraina. – Dermed kunne Putin starte en full konvensjonell krig i Ukraina, ut fra antagelsen om at vi i Vesten ikke ville foreta oss noe. Jeg mener dette var en svært beklagelig strategi fra Nato-landenes side, sier Babst. Medlemskap  Hun skriver at det samme gjentok seg i spørsmålet om Nato-medlemskap for Ukraina. Å hindre dette var et av Russlands argumenter for å gå til krig.  – Kort tid etter at president Zelenskyj uttrykte ønsket om medlemskap i Nato, rykket noen av Nato-landene, Frankrike og mitt eget land Tyskland ut og sa nei, at de ikke ønsket det og hvorfor det ikke hastet. De kunne i stedet ha sagt: «Vi vurderer våre opsjoner. Du får vente og se hva som skjer, president Putin.» Men det gjorde de ikke, sier hun. Nato svarer: Russlands ansvar VG har forelagt denne artikkelen for Nato. En talsperson for Nato skriver i en e-post at det er Russland som må bære det hele og fulle ansvar for krigen, og bruddene på internasjonal lov. – Før krigen ble Russland tilbudt en rekke muligheter til å deeskalere  og velge en diplomatisk kurs. Men Russland tok aldri tilbudene om forhandlinger på alvor - Nato har konsekvent gjort det klart at Ukraina har rett til selv å velge sine sikkerhetsløsninger, og at Nato fortsatt vil holde døren åpen for nye medlemmer. Det var også generalsekretær Stoltenbergs budskap da han besøkte Ukraina i forrige uke, skriver talspersonen i en kommentar til boken. – Tegn på svakhet Forfatteren viser til at den tyske forbundskansleren Olaf Scholz utelukket våpenleveranser til Ukraina etter et møte med Stoltenberg i januar 2022 - for så å ombestemme seg få dager etter krigsutbruddet.   Bare dager før krigen, stoppet Scholz godkjennelsen av gassrørledningen Nord Stream 2 fra Russland til Tyskland. – Ideen om å gjøre det vanskeligere for Kreml å beregne egen risiko gjennom målrettet strategisk tvetydighet, nådde aldri fram, sier Babst. Nedlagt av Stoltenberg  Stefanie Babst var ansatt i Natos internasjonale stab i 22 år fram til 2020. De siste årene ledet hun en gruppe som analyserte fremtidsbildet og ga råd til Natos sivile og militære toppledelse, inntil generalsekretær Jens Stoltenberg besluttet å legge ned denne enheten. I boken argumenterer hun for å isolere Russland mest mulig, slik Vesten gjorde under den kalde krigen. – Vi sier at vi vil støtte Ukraina så lenge det trengs. Beklager, men det er ikke et strategisk mål. Vi må være tydeligere. Vi skal avskrekke Russland, men vi må ta hele verktøykassen i bruk for å redusere Russlands innflytelse, og isolere Russland maksimalt. I boken beskriver jeg en ny strategi for å begrense Russland, sier Stefanie Babst. – Denne krigen er ikke bare mot Ukraina, men mot hele Vesten, våre demokratiske styresett og måten vi lever på. Og den vil vare lenge, legger hun til.
Tidligere assisterende visegeneralsekretær i NATO, Stefanie Babst, mener NATO-landenes klare beskjed om ikke å svare militært ved russisk angrep på Ukraina, kan ha bidratt til Putins beslutning om fullskala invasjon. I ny bok hevder Babst at NATO burde ha krevd full militær tilbaketrekning fra grensen før forhandlinger, istedenfor å avslutte Russlands forhandlingsutspill. Babst foreslår i boken at Russland bør isoleres mest mulig og at hele verktøykassen må tas i bruk for å begrense deres innflytelse. I en kommentar til boken, sier en talsperson for Nato at krigen i Ukraina fullt og helt er Russlands ansvar.