Kiwi vant dagligvarekampen i fjor – største kjede for første gang
Kiwi, Extra og Rema 1000 fortsetter å ta markedsandeler på bekostning av de andre kjedene.  Med en vekst på 1,6 prosentpoeng av markedsandelene ble Kiwi den klare vinneren av fjorårets dagligvarekamp.  Konkurrenten Extra gikk på sin side frem med 0,6 prosentpoeng. Rema 1000 økte med 0,3 prosentpoeng.  Dermed har det skjedd et tronskifte. Kiwi er nå landets største kjede.  – I 2023 rundet Kiwi to viktige milepæler: 50 milliarder kroner i omsetning og for første gang Norges største kjede i markedsandel, sier kommunikasjonssjef Kristine Aakvaag Arvin.  Meny falt mest Alle lavpriskjedene hadde altså vekst.  – Kundene foretrekker i større grad billigere varer og tilbudsvarer, og de handlet generelt sett færre varer, sier kommunikasjonssjef Harald Kristiansen i Coop.  Billigfokuset vises også i salget av kjedens egne merkevarer (EMV). Produktserier som Extra, Prima og First Price byr ofte på rimeligere alternativer.  Tall fra NielsenIQ viser at EMV-salget fortsatte veksten i fjor, opp ett prosentpoeng. 20,2 prosent av pengene i dagligvarehandelen ble brukt på egne merkevarer.  Når lavpriskjedene går frem, må andre gå tilbake. En mindre andel av omsetningen ble lagt igjen i supermarkeder og nærbutikker.  Det førte til «et mer krevende år» for supermarkedene, slår kommunikasjonsdirektør Stein Rømmerud i Kiwi- og Meny-eier Norgesgruppen fast. Meny mistet 0,9 prosentpoeng av markedsandelene – mest av alle.  – Nå satser imidlertid Meny stort på å ta en enda tydeligere posisjon på bredt utvalg og matglede. Jeg er sikker på at det er behov for mer enn bare lavpris, og Meny vil være godt rigget for vekst i 2024 og årene fremover.  – Problematisk Dagligvarekjedene rapporterer kontinuerlig omsetningstall til analyseselskapet NielsenIQ.  I alle år har det kommet en «dagligvarefasit» fra Nielsen én gang i året. Den har vist hvilke kjeder som vant eller tapte markedsandeler det foregående året.  Dette endret seg i fjor. NielsenIQ offentliggjør ikke markedsandelene lenger. At tallene ikke lenger er offentlige «er problematisk», har Konkurransetilsynet uttrykt til Aftenposten.  De vurderer nå å hente inn tallene selv.  I mellomtiden er det opp til kjedene å avgjøre om de vil dele egne markedsandeler med omverdenen. – Litt utdatert En annen endring er at NielsenIQ fra og med i fjor utvidet definisjonen av dagligvaremarkedet.  Det skjer som følge av at nordmenn handler i flere kanaler enn bare de tradisjonelle kjedene. Blant annet på nett og i det analyseselskapet kaller «verdibutikker». Dette omfatter blant annet Normal, Nille og Europris.  Dette segmentet fortsatte å vokse mer enn det tradisjonelle markedet, hvor omsetningen økte med 6,8 prosent til 215 milliarder kroner.  «Verdibutikker» økte på sin side med 10,6 prosent til 16,1 milliarder kroner.  Veksten i andre kanaler gjør at særlig Norgesgruppen er noe kritisk til fokus på andeler av det tradisjonelle markedet.  – Disse tallene reflekterer ikke konkurransesituasjonen våre butikker står ovenfor. For eksempel er både Europris, Normal og lignende aktører harde konkurrenter i dagligvaremarkedet, men er altså ikke med i disse tallene. Derfor mener vi at denne måten å dele opp markedet på er litt utdatert, uttaler Rømmerud. 
Kiwi, Extra og Rema 1000 har økt sin markedsandel i det norske dagligvaremarkedet, med Kiwi som fjorårets største vinner med en økning på 1,6 prosentpoeng. Kiwi rundet 50 milliarder kroner i omsetning i 2023, og er for første gang Norges største kjede i markedsandel. Konsekvensen av lavpriskjedenes vekst er at supermarkeder og nærbutikker opplevde en nedgang i omsetning. Verdibutikker, som Normal, Nille og Europris, opplevde en vekst på 10,6 prosent til 16,1 milliarder kroner.  Nye salgskanaler gjør Norgesgruppen kritisk til fokus på tradisjonelle markedsandeler.