«Føler du deg trygg? Det burde du ikke.» Truslene hagler før valget i USA. 
CONCORD, USA (Aftenposten): Da Ann Rice var i jobb, førte hun saker mot kriminelle. Det kan komme godt med nå. Hun er frivillig valgmedarbeider. Folk som jobber med valg i USA, opplever stadig oftere at de blir truet. Noen får meldinger på nett. Andre blir oppsøkt av sinte velgere som mener Donald Trump ble snytt for seieren i 2020. Enkelte har opplevd at huset deres er blitt pepret med kuler.  – Jeg er redd for at mange kvier seg for å hjelpe til med valg. Jobben er en viktig del av selve demokratiet, sier Ann Rice, valgmedarbeider i New Hampshire. USAs justisdepartement har opprettet en egen gruppe som sporer opp og stiller truende personer for retten. En 42 år gammel mann fra Nebraska sendte i august 2021 meldinger til en leder i valgstyret om at vedkommende ikke skulle føle seg trygg. Antydet drapsdusør Han la også inn lignende meldinger på en instagramkonto knyttet til USAs president. Mannen ble dømt til 18 måneders fengsel.  Han er ikke alene. Dagen før stormingen av USAs kongress 6. januar 2021, postet en 55 år gammel mann fra Texas på Craigslist, et slags Finn. Meldingen hans minnet sterkt om en dusør for drap på en valgleder i Georgia.  Han truet tre navngitte personer i en stat som da sto midt i sentrum for tilbakeviste påstander om fusk i valget. Pepret hus med kuler I New Mexico gikk det enda lenger etter valget høsten 2022. En kandidat stilte opp til delstatsforsamlingen fra en krets i Albuquerque. Han fikk 2000 av 7700 stemmer. I desember og januar oppsøkte han og to medsammensvorne hjemmet til fire personer. To av dem var valgansvarlige, og to var politiske rivaler. De pepret løs med kuler på husene. Den ene pistolen var ulovlig modifisert slik at den kunne skyte helautomatisk. En av hjelperne hans ble senere knepet med våpnene i kandidatens bil. Begge har nylig tilstått. Kandidatens sak kommer opp til sommeren. Meldingene haglet En av de mest omtalte sakene er fra Georgia etter 2020-valget. Ruby Freeman og hennes datter Wandrea Moss ble kalt valgsvindlere av Trump og flere i hans krets.  Det sirkulerte en film der kasser med stemmer ble lagret midlertidig under en pult. Granskninger viste at intet galt skjedde. Trumps advokat, Rudy Giuliani, var likevel særlig ivrig med å stemple dem som juksere. Meldingene haglet inn. Freeman fikk minst 420 e-poster og 75 tekstmeldinger. Mange ringte Moss’ gamle telefon, som hennes sønn på 14 disponerte. Trakasseringen var også fysisk. Minst to ganger møtte folk opp ved huset til Moss’ bestemor. De trengte seg inn. Som borgervernere ville de «arrestere» valgjuksere.  Giuliani og personer fra TV-selskapet OANN ble før jul dømt for ærekrenkelser mot de to valgmedarbeiderne. Erstatningen ble utmålt til omtrent 1,5 milliarder kroner. En av ti har vært truet Trusler ser ut til gjelde mange. Brennan Center for Justice, en tankesmie ved New York University, fikk i fjor utført en undersøkelse blant 10.974 lokale valgmedarbeidere. 11 prosent sa de var blitt truet på grunn av vervet. Ytterligere 19 prosent hadde opplevd hets og trakassering.  I et føderalt valg er opptil 1 million amerikanere engasjert. Er tallene fra undersøkelsen representative, kan opptil 100.000 ha vært truet. Flere stater jobber nå med forbud mot å bære våpen nær valglokaler. Blant dem er Michigan og New Mexico. Fra før er det forbudt i 18 stater. – Valg er så viktig I Concord, New Hampshire, nylig tok Ann Rice imot velgere som skulle stemme i primærvalget.  I gymsalen på en lokal skole sørget hun og noen titall andre frivillige for at folk fikk stemt. 69-åringen spurte folk om navnet deres to ganger og sjekket ID før de fikk stemmesedlene.  Nå håper hun flommen av trusler og hets ikke skal ramme hennes hjemstat altfor hardt. – Jeg synes valg er så viktig, sier hun. Vil være en del av demokratiet Juristen var før ansatt som aktor hos statens øverste justismyndighet. Til daglig førte hun saker mot kriminelle. Annethvert år førte hun tilsyn med at alt gikk riktig for seg i valglokalene. – Jeg ble interessert da jeg så hvor nøye prosessen var. Og da alle påstandene om valgfusk begynte å dukke opp, ville jeg gjerne være en del av dem som vet – og som sørger for – at det ikke skjer, sier hun. Rice frykter for demokratiets fremtid. Hun er redd for at folk ikke vil stille opp som valgmedarbeidere når de risikerer hets, trusler og vold. – Folk sa vi løy Hun har lagt merke til at folk stoler mindre på institusjonene enn før. Mye av skylden legger hun på Donald Trump, sosiale medier og den sterke spliden i samfunnet. I sin gamle jobb deltok hun ofte i høringer med delstatspolitikerne. Det kunne handle om effekten av foreslåtte lovendringer. – Folk stolte mindre og mindre på meg og på statsadvokatens kontor. Uansett hva vi sa, så var det liksom galt. Folk sa vi løy. De sa det var en konspirasjon, forteller hun. Har fluktbager klare Adrian Fontes, administrasjonsminister i Arizona, vitnet nylig for en komité i Senatet. Han er glad for all føderal støtte, men mener det ennå ikke gjøres nok for å beskytte valgmedarbeidere. – Vi lever i en virkelighet der våre familier har «fluktbager» klare slik at de kan rømme hjemmet på et øyeblikks varsel. Det er en realitet i mitt eget hjem, sa Fontes. Han mener det virker som intet og ingen er trygge. Han viste til at en lokalt valgansatt i hans hjemstat nylig fikk sine hunder forgiftet som en skremselstaktikk.
USAs valgarbeidere møter økende trusler og vold, både digitalt og fysisk. Noen har opplevd at hjemmet deres er blitt beskutt. Dette fører til frykt for redusert vilje til å delta som frivillig i valgprosessen.  Myndighetene tar affære ved å straffeforfølge trusselmakere og ved å innføre våpenforbud ved valglokaler.