Vil du bli bedre likt? - Kan oppleve at du er selvsentrert, ikke tar hensyn eller lytter nok
Å ikke forstå hvordan du kommuniserer kan koste deg gode relasjoner. Dette er våre vanligste blindsoner – og slik kan du utvikle kommunikasjonsevnen for å bli godt likt. – Du kan gå glipp av relasjoner fordi du ikke er klar over hvordan du fremstår, sier psykolog Catrin Sagen. For det er ikke alltid vi selv skjønner hvordan vi kommuniserer med andre – og hvordan andre oppfatter oss sosialt.  Sagen snakker om våre kommunikative blindsoner.  Sammen med forfatter og journalist Kjersti Kvam har Sagen skrevet boken «Forstå kommunikasjon».  Og våre egne blindsoner i kommunikasjon kan, uten at vi skjønner det selv, påvirke relasjonene våre negativt:  – Vi kan støte folk fra oss uten at vi vil det. Om noe ikke fungerer som vi selv har troen på, har mennesker en tendens til å gjøre mer av det, i stedet for å gjøre noe annet. Det gjør vi i kommunikasjon også. Det er ganske dumt om du støter folk fra deg fordi du oppleves irriterende, kjedelig eller uinteressert om du ikke ønsker det.  Slik kan du vite om du har en blindsone Sagen understreker imidlertid at dette ikke handler om å ikke være bra nok.  – Det handler om å få det som er bra nok i deg, over til andre. Det handler om å omfavne utvikling.  For det å ha blindsoner i måten du kommuniserer trenger ikke bety at intensjonen din med måten du kommuniserer på er dårlig – selv om den kan oppleves slik av andre.  – Hvordan skjønne om man har blindsoner man bør være obs på?  – En markør kan være om du ofte kjenner deg misforstått. Om du kjenner at samtalen ofte får en helt annen vending enn du hadde tenkt. Da kan det være en blindsone ute og går.  – Men hva skal man gjøre for å finne ut eksakt hva våre blindsoner er?  – For de tøffe er det bare å spørre rett ut. I arbeidet med boken snakket vi med noen som hadde en drikkelek med sine nærmeste hvor de ga en ros og et utviklingspotensial til hverandre.  Hun forklarer videre at de gjennom lek snakket om hvordan vennenes kommunisering og væremåte preget dem. Men om du synes dette er vanskelig å ta opp, eller strever med å ta imot kritikk, kan du prøve å være detektiv selv, råder psykolog Sagen.  – Sett frem et ark, kartlegg. Hvor i samtalen blir det vanskelig for meg? Hva er vanskelig? Hvis jeg så meg selv utenfra, hvilke blindsoner ville jeg ha hatt? Det er ingen enkel jobb, du er jo blind for blindsonene. Men jeg tror de fleste likevel kan få en anelse om hvor problemet ligger, sier hun. 6 vanlige blindsoner Bjørk Matheasdatter er relasjonspedagog og har blant annet skrevet boken «Å elske og bli elsket» som handler om kommunikasjon.  Hun vil understreke at blindsoner går begge veier. Mottager kan også ha en blindsone på hvordan han eller hun fortolker budskapet. For eksempel kan du tolke en som snakker høyt og som og avbryter deg, som at personen ikke vil deg vel og ikke ser deg – når det egentlig kun dreier seg om at den personen er engasjert i det du snakker om.  Likevel er det noen blindsoner som går igjen i både vennskap og parforhold – og som hun mener man bør være obs på om man ønsker å bli likt og ønsker nære relasjoner:  Gjerrighet: Personen kan se på seg selv som sparsommelig, og spanderer aldri selv, men tar villig imot fra andre. Dette kan oppleves irriterende og lite sjarmerende, og kan i verste fall ødelegge nære relasjoner.  Du snakker mye og avbryter: Dette trenger ikke være vondt ment, og kan vel så godt være et tegn på iver. Like fullt kan mottager oppleve at du er selvsentrert, ikke tar hensyn eller lytter nok.  Konkurrerende: At du alltid har en historie eller opplevelse som topper den andres, kan være negativt for en relasjon.  Direkte: Noen kan være selvhevdende og se på seg selv som direkte og en person som snakker «rett fra levra». Men mange kan føle seg overkjørt av en slik stil.  Nedvurderende: Man pirker på andre, for eksempel ved å ha det moro på andres bekostning og si «Du kunne ha godt av å trene litt!». Det kan føre til usikkerhet for mottager. Manipulerende: Hvis du sjelden respekterer et nei eller maser for å få opplysninger kan det oppleves som nysgjerrig og manipulativt. Det kan gjøre at folk blir usikre på din hensikt bak det de føler seg presset til å dele med deg, særlig om du ikke deler noe om deg selv tilbake. Avvisende: Mange er for dårlige til å ta imot godt fra andre. Enten det dreier deg om hjelp og støtte eller komplimenter. Og man kan ha lett for avfeie kompliment med «nei, dette er noe jeg bare slang på meg». Hvis du gjentatte ganger ikke tar imot komplimenter, mest sannsynlig fordi du tenker du ikke vil være skrytende, kan også folk tolke det som avvisning og tenke det ikke er vits å gi deg komplimenter fordi du uansett ikke tar det imot. Emosjonelle blindsoner Sagen mener «emosjonelle blindsoner» er blant de vanligste kommunikative blindsonene våre.  – Vi tror vi er bedre på å skjule misnøye eller frykt enn det vi egentlig er. Og ofte kan det tolkes som kritikk for motparten.  Hun legger frem et eksempel:  – Si at du blir misunnelig på en venn fordi hun fikk den jobben, kjæresten eller kanskje er gravid. Men du ønsker å skjule det fordi du ikke vil virke liten. Du vil bare vise glede på hennes vegne, men på innsiden kjenner du bare at «shit, dette vil jeg også». Det du ofte ikke vet, er at dette er følelser du ikke klarer å skjule.  Derfor vil det du sier og mener som ros, jubel eller anerkjennelse – kunne komme ut som en merkelig kritikk som kan få den andre til å føle seg liten eller feil, mener hun.  – Det kan bli tolket som kritikk på grunn av ditt kroppsspråk, blikket ditt eller toneleiet.  Det vi bør bli bedre på, ifølge Sagen, er å tørre å være ærlige og sårbare.  – Alternativt kan du prøve noe som, «jeg er så misunnelig at jeg holder på å dø, jeg skulle så ønske jeg også hadde det. Men jeg unner deg det like fullt», sier Sagen.  Slik blir også relasjonen nærmere, mener hun.  Lytt, ikke løs En annen vanlig blindsone er at vi ofte får behov for å løse problemet eller komme med råd om noen kommer med noe vanskelig.  Men det er ikke sikkert det er det vennen din trenger.  – Når du kommer til en venn med et problem er du ikke alltid ute etter en løsning. Kanskje du egentlig trenger å vite hvordan du skal tåle det smertefulle. Og at det er derfor du deler, sier Sagen og tilføyer:  – Det kan oppleves irriterende å bli fortalt hvordan man skal komme seg ut av det. Kanskje vet du at du bare må holde ut, eller du har allerede løsningen. Det du trenger er hjelp til å stå i det.  Ifølge Sagen vil mange av oss ubevisst begynne å stresse og kave hvis en venn forteller om et ordentlig vanskelig problem. Så glemmer vi å lytte.  – Bare hjelp ved å tørre å tre inn i det og nærme seg den som har det vondt. Prøv å kjenn litt av det vonde. Da er du empatisk inntoget. Du kan si «shit, så utrolig vondt. Er det noe jeg kan gjøre?».  Negativ kommunikasjon  Det er flere ting vi gjør som kan påvirke kommunikasjonen med våre nære negativt.  – For eksempel har vi uvaner. Noen gjesper når de er nervøse eller gjør noe odd med kroppen som kan gjøre at andre opplever deg som ubehagelig å prate med, sier Sagen. For kroppsspråket vårt har mye å si med tanke på hvordan det du sier mottas.  – Hvis kroppen forteller noe annet enn det innholdet du har tenkt å formidle, så blir du dobbeltkommuniserende. Kroppen din kan for eksempel se avvisende eller skeptisk ut. Vi vet at mennesker har en tendens til å stole mer på tonefall og kroppsspråk enn innholdet.  Hun legger til:  – For eksempel om du sier «unnskyld», men stemmen ikke høres troverdig ut og kroppen bare sier at jeg vil bort herfra, vil nok ikke den unnskyldningen komme frem. Eller om du sier lavmælt «Du kan være med på festen, da» – men kroppen er avvisende. Da sier du egentlig: «Nei, ikke kom!» 
Slik får du folk til å like deg  – Hva er ekstra viktig å tenke på i kommunikasjon med mennesker – om du ønsker at folk skal like deg, og ønsker nære relasjoner?  – Det handler om å både lytte og gyldiggjøre andres verdener. Validere. Ikke tenk at alt må endres og fikses. Du må klare å være hos vennen din, og tåle at sånn har han og hun det nå.  Det handler også om å dele, mener hun.  – Det skaper en nærhet som krever at begge klarer å være sårbare. Du må tørre å dele noe som er ekte og i tillegg må du også tørre å ta imot det, sier Sagen.  Matheasdatter mener det er viktig å dele glede.  – Det man har funnet ut, er at det viktigste for å føle at en relasjon er god, er å dele glede. Det er vi for dårlige til. I vennskap har man lettere for å gi støtte når andre opplever motgang. Men å dele gleden når andre opplever noe bra, er svært viktig for å ha en god relasjon.
Psykolog Catrin Sagen og journalist Kjersti Kvam har skrevet boken «Forstå kommunikasjon».  Blindsoner i kommunikasjon kan påvirke relasjoner negativt, uten at mennesker alltid er klar over det.  Noen indikatorer på blindsoner kan være misforståelser eller samtalevendinger man ikke forventer.  Man anbefales å søke direkte tilbakemeldinger fra kjente og bruke selvanalyse for å kartlegge blindsonene. Blindsoner i kommunikasjon kan inkludere gjerrighet, avbrytende atferd, konkurranseevne, direkthet, nedvurdering, manipulering og avvisning.  I tillegg har folk ofte «emosjonelle blindsoner», der vi tror vi er bedre på å skjule negative følelser enn det vi egentlig er. Dette kan føre til forvirring eller misforståelser i kommunikasjonen. Det anbefales å være ærlig og sårbar i stedet for å skjule misnøye eller frykt.  For å bli godt likt og beholde nære relasjoner anbefales det å være lyttende og å tørre å dele noe som er ekte, og i tillegg må du også tørre å ta imot det. 