Mens Trump er i pengeknipe, fyller Biden opp valgkampkassen
WASHINGTON D.C. (Aftenposten): Joe Bidens valgkamp-apparat godter seg over at de samler inn mer penger enn Donald Trump.  Hold de skitne hendene deres unna Trump Tower! Slik lød budskapet de siste ukene når Donald Trump ba om penger fra sine tilhengere. Meldingen om skitne hender var ikke rettet mot velgerne hans, men en aktor i New York. Trump antydet at han måtte selge sin berømte skyskraper for å ha nok penger til å betale for seg etter å ha tapt i retten. Saken er blitt en illustrasjon på Trumps pengeknipe. Trump leder over Biden på en del målinger, men han taper kampen om å samle inn penger til valgkampen. Trumps penger Fox News meldte nylig at «Trump soper inn over 200 millioner kroner i februar». Beløpet var klart høyere enn i januar og desember. Da var tallene henholdsvis 140 millioner og 100 millioner. Trumps folk ser ut til å være godt fornøyde.  – Amerikanere vet at de hadde det bedre med president Trump for fire år siden enn med skurkete Joe Biden og hans katastrofale politikk, sa Steven Cheung til kanalen. Han er talsperson for Trumps valgkamp. – Sparket seg selv Bidens valgapparat kalte derimot Trumps resultat «pinlig».  – Hvis Donald Trump hadde kommet med slike tall i The Apprentice, ville han sparket seg selv, sier talsperson Michael Tyler i en uttalelse. The Apprentice er TV-programmet som for alvor gjorde Trump til en A-kjendis i USA. I programmet sendte han hjem lederspirer med frasen «du har sparken». Tyler mener at Trumps «giftige dagsorden med abortforbud, kutt i trygder og støtte til politisk vold» frastøter givere og velgere som vil avgjøre valget. Biden har selv sagt til en radiokanal at de nå har 1,5 millioner givere. 500.000 av dem er nye. 97 prosent av gavene regnes som små, de er på under 2000 kroner. Juridisk trøbbel Samtidig sliter Trump med økonomien på andre felter. I New York er han dømt i flere sivile saker. Praksis i staten er slik: For å få anke må du kunne stille opp med en garanti for beløpet du skylder etter å ha tapt i første instans. Uken før påske sa advokatene hans at han ikke klarte å stille slik pant. Det handlet om en sivil bedragerisak der han skylder over 4,5 milliarder kroner for å ha løyet om formuen sin.  Det er denne saken han henviser til når han overfor givere antyder at han må selge Trump-tårnet. Mandag i påskeuken fikk Trump litt lettere vilkår. Han må kunne stille sikkerhet for ca. 1,8 milliarder kroner innen ti dager. Det har han sagt at han skal klare. Donald Trump har en total formue på 6,4 milliarder dollar, ifølge magasinet Forbes. Det gjør ham trolig til en av verdens 500 rikeste personer. Denne formuen økte betydelig – trolig med 4 milliarder dollar, ifølge NBC – da det sosiale nettverket hans, Truth Social, gikk på børs tidligere denne uken. Men dette er verdier Trump ikke har lov til å realisere før om et halvt år, så de kan i første omgang ikke brukes til å betale panten i bedragerisaken. Trump har for øvrig fått mye kritikk for å bruke store summer fra valgkampkassen på advokatregninger. Komiteen som samler inn mest penger for ham, brukte ca. 60 millioner kroner på advokater i februar. Vil det vare? Er det så sikkert at Bidens pengefordel vil vare? Nei. Biden har i praksis vært alene som kandidat i sitt parti og har kunnet samle inn penger i samarbeid med partikontoret. Dette gir store fordeler.  Trump har derimot hittil slåss mot Nikki Haley, men hun ga seg 6. mars. Dessuten har Trumps folk overtatt makten i det republikanske partikontoret.  Svigerdatteren Lara Trump er kommet inn i styre og stell. Mange er sagt opp. Andre er blitt flyttet til Florida, der Trump bor. Nå kan han dermed koordinere egen innsamling med partiets.  Det gjør det blant annet lettere å samle inn store beløp fra rike givere. Trump får også større innflytelse over bruken av partikassen. Vinner den med mest penger? Valgkamp er dyrt i USA. I kampen om mandater til Kongressen vinner som oftest den kandidaten som samler inn og bruker mest penger.  Det er likevel et høne-og-egg-problem her: Vant kandidaten på grunn av høy pengebruk eller hadde kandidaten mange penger å bruke fordi velgerne likte vedkommende fra før?  Kampen om Det hvite hus er blitt dyrere og dyrere de siste tiårene. I 2020 kostet presidentvalget over 60 milliarder kroner.  Her er imidlertid ikke sammenhengen med pengebruk så tydelig som i andre valg. For eksempel brukte Donald Trump i 2016 bare halvparten så mye penger som Hillary Clinton.
Joe Bidens valgkamp har samlet mer penger enn Donald Trumps. Trump samlet inn 200 millioner kroner i februar, mens Biden samlet inn 560 millioner. Biden har 1,6 milliarder kroner i valgkampkassen, mens Trump har 440 millioner.  Trump sliter med økonomiske problemer i rettssaker, noe som kan påvirke valgkampfinansieringen.