Innhold i hud- og hår­produkter: Forskere advarer mot «cocktail-effekten»
Bruker man 5–10 pleieprodukter daglig, kan mengden av hormonforstyrrende stoffer i kroppen bli så høy at det utgjør en helserisiko. En ny studie advarer mot det som omtales som «cocktail-effekten». Sjampoen vi bruker i dusjen. Tannkremen vi trykker ut av tuben morgen og kveld. Såpen vi vasker hendene med. Deodoranten vi sprayer oss med under armene. Solkremen vi smører på for å beskytte oss mot de skadelige UV-strålene. Det går ikke en dag uten at vi er i kontakt med en del av disse produktene. De bidrar til hygiene og økt velvære – i tillegg til at de sørger for nødvendig beskyttelse. Isolert sett inneholder hver av disse produkttypene heller ikke flere skadelige stoffer enn at det er forsvarlig å bruke dem. Men ser man på det totale forbruket hver og en av oss har av disse produktene, og deretter summerer innholdet av de potensielt skadelige stoffene som kan finnes i disse, ser ikke alt like greit ut.  Bruker man daglig 5–10 produkter som inneholder problematiske kjemikalier, kan man bli rammet av det som fagmiljøet omtaler som en «cocktail-effekt»: Jo flere produkter av denne typen man bruker, og jo oftere man bruker dem, desto større helserisiko løper man. Dette fremkommer blant annet i en fersk undersøkelse som det danske Forbrugerrådet Tænk Kemi har publisert, og som ble omtalt i avisen Politiken nylig. De har tatt for seg 37 produkter fordelt på ti ulike produktgrupper, i jakten på potensielt hormonforstyrrende stoffer.  – Stoffene det er snakk om i denne undersøkelsen, finnes også i produkter på det norske markedet. Selv om det sikkert også finnes forskjeller mellom landene. Det forteller kjemiker Alexander H. Sandtorv. Han har forfattet flere bøker om kjemi, og arbeider nå på fulltid som fagformidler. Hormonforstyrrende stoffer Det er altså ti produktgrupper som forbrukerrådet i nabolandet vårt har satt under lupen. Mengden hormonforstyrrende stoffer som er blitt funnet i de ulike gruppene, kombinert med kunnskap om hvor mye man bruker av disse produktene per dag, har i sin tur bestemt plasseringen i tre ulike risikokategorier: «Mindre bidrag til samlet risiko», «Større bidrag til
samlet risiko» og «Størst bidrag til samlet risiko».  Risikovurderingen er basert på hva Fødevareinstituttet ved Danmarks Tekniske Universitet mener er en akseptabel mengde å utsette kroppen for. Her er de ti produktgruppene som ble undersøkt, og hvilken plassering de fikk: Men hva gjør de potensielt skadelige stoffene i disse produktene? Hvilken funksjon har de? – Det er snakk om mange ulike stoffer, med mange forskjellige funksjoner. Noen av stoffene fungerer som UV-filtre og er tilsatt blant annet solkremer for å få den nødvendige solbeskyttelsen. Andre er tilsatt for å bidra til holdbarhet, konsistens og funksjon, sier Stine Müller, som er prosjektleder hos Forbrugerrådet Tænk Kemi. Viktig å velge riktig – Solkrem er i den danske undersøkelsen plassert i «versting-kategorien». Men dersom vi dropper solkrem for å redusere risikoen for hormonforstyrrende påvirkning, kan det jo få andre og potensielt svært uheldige effekter? – Ja, og det er viktig å understreke: Man må ikke droppe solkremen. Når vi utarbeidet denne undersøkelsen, tok vi utgangspunkt i produkter som faktisk inneholder disse potensielt hormonforstyrrende stoffene. Men det er mange solkremer på markedet som inneholder UV-filtre som ikke – i hvert fall ikke på det nåværende tidspunktet – har en tilsvarende mistanke rettet mot seg. Og det finnes også produkter i alle de andre kategoriene som heller ikke inneholder stoffer som kan bidra til å utgjøre en helserisiko. Velger man disse, ser risikoberegningen plutselig helt annerledes ut. – Homosalate, Cyclopentasiloxane og Butylparaben er tre stoffer som i for store mengder kan utgjøre en helserisiko. Må vi pugge disse navnene – og flere til – og deretter lese varedeklarasjonen for å finne ut om hvert enkelt produkt kan inneholde stoffer vi helst vil unngå? – Det kan være en vanskelig oppgave for forbrukerne å styre utenom all risiko. Men vi i Norden får god hjelp fra miljømerkinger, så som Svanemerket, forteller prosjektleder Stine Müller. Merk deg merket Svanemerket er Nordens offisielle miljømerke. I Norge er det Cathrine Pia Lund som er administrerende direktør. Ett av fokusområdene er nettopp stoffene vi her snakker om. – Svanemerket stiller svært strenge krav til alle ingrediensene i ulike pleieprodukter, og utelukker alle stoffer som er mistenkt for å være, eller som er, hormonforstyrrende. Når en produsent søker om å få svanemerke et produkt, får vi tilgang til den fullstendige oppskriften som produsenten bruker. Vi går gjennom hvert eneste stoff og sjekker at all dokumentasjon er riktig og på plass. Forbrukere kan derfor være trygge på at svanemerkede produkter er et godt valg for både helse og miljø, forteller Lund, og føyer til at det er opp til den enkelte produsent å søke om slik miljømerking. – Er det mange som blir avvist? – De fleste har sjekket på forhånd hvilke krav som stilles, og på den måten fått en pekepinn på om de kan klare dem. Vi har rundt 200 miljøeksperter ved våre kontorer i Norden, som daglig snakker med virksomheter som ønsker å sertifisere produktene sine. Vi hjelper dem med prosessen og informerer om hvilke endringer de eventuelt må gjøre for å komme gjennom nåløyet. – Er det mange av denne type produkter på markedet som ikke er svanemerket? – Ja, det er det. Vi håper selvsagt på et enda større utvalg av svanemerkede produkter fremover, fordi både helse- og miljøgevinstene er store. Stadig flere forbrukere er opptatt av å ta mer miljøvennlige valg. Strengt regelverk – Opplever dere en større bevissthet rundt hormonforstyrrende stoffer nå enn før? – Dette er noe vi til stadighet får spørsmål om fra forbrukere. I fjor gjennomførte vi en undersøkelse med over 5000 respondenter, og da svarte hver femte nordmann at bruk av miljøgifter er et av de mest kritiske miljøproblemene vi står overfor. Flertallet mener det er viktig at produktene de kjøper er uten stoffer som kan skade helse og miljø, konkluderer Cathrine Pia Lund. Silje Ensrud er pressesjef i Apotek 1-kjeden. Hun forteller at det stilles strenge krav til dokumentasjon og at apoteket har trygge produkter. – Foreligger ikke dokumentasjonen vi etterspør, tar vi heller ikke produktet inn, forklarer Ensrud, og legger til at alle kosmetiske produkter som selges i Norge og EU, er underlagt et strengt regelverk som skal garantere for sikkerheten. – Blant annet skal en toksikologisk vurdering av hver enkel ingrediens være gjennomført, der blant annet hudabsorpsjon, eksponering og brukergruppe vurderes. Hun forteller videre at EUs vitenskapskomité gjør kontinuerlig vurderinger av ingredienser og om det er grunnlag for eventuelle restriksjoner. – Stoffer som er klassifisert som kreftfremkallende, kjønnscellemutagene og reproduksjonstoksiske er ikke tillatt. Ingrediensene som er nevnt i den danske studien er alle regulert i kosmetikkforskriften, og dermed vurdert trygge innenfor et tillatt bruksnivå, opplyser hun. Gravide og små barn Kjemiker Alexander H. Sandtorv mener produsentene har et stort ansvar for å sørge for at forbrukere ikke utsettes for en hormonforstyrrende risiko. – Det kan ikke være forbrukernes ansvar å lese seg opp på hva som er ok å bruke, og hva man bør styre unna. Produsentene bør ha en lav terskel for å fase ut stoffer som kan ha en negativ effekt. Det har vært et stort fokus på mistenkte hormonforstyrrende stoffer i blant annet solkremer. Noen produsenter har selv valgt å kutte ut slike stoffer i sine produkter, som et føre var-tiltak. Det er svært positivt, mener Sandtorv, og poengterer forskjellen mellom de stoffene som beviselig er hormonforstyrrende, og de som er mistenkt hormonforstyrrende. – Den første kategorien påvirker hormonsystemene. Den andre kategorien hefter det en mistanke ved. Stoffer i den første kategorien, er i bruk, men i begrenset grad. Stoffer i den andre kategorien, er betraktelig mer i bruk. – Snakker vi om en reell helserisiko? – Det er vanskelig å svare entydig på det. Men teoretisk er det noe som peker i retning av at det er negativt for helsen vår å bli eksponert for en cocktail av disse stoffene over lang tid. I den danske undersøkelsen var det spesielt kosmetikk som inneholdt slike stoffer. – Er det noen grupper i befolkningen som skal være ekstra oppmerksomme? – Gravide og små barn. I ytterste konsekvens Men hva betyr det at enkelte av disse stoffene er hormonforstyrrende eller mistenkes for å være det? Hvilke konsekvenser kan det få dersom vi får i oss for store mengder over lang tid? Svarene som Forbrugerrådet Tænk Kemi selv gir, er lite lystelig lesning. I ytterste konsekvens kan det være snakk om: Prosjektleder Stine Müller understreker imidlertid at man ikke skal gå rundt og engste seg. – Dette er ikke resultater som er målbare på individnivå. Det er først når vi ser hele befolkningsgrupper under ett at det foreligger en økt risiko. Det er også viktig å understreke at det ikke er ett enkelt produkt eller to som kan medføre økt risiko. Vi snakker summen av alt – hele cocktailen – over tid. – Dersom man finner ut at man bruker produkter som inneholder disse potensielt skadelige stoffene, og man bytter dem ut med andre alternativer ... reduseres da risikoen for å bli rammet av den såkalte «cocktail-effekten»? – Ja, det er korrekt. Og det er lett å finne kremer, sjampoer og andre produkter som ikke inneholder de uønskede stoffene, forteller Stine Müller. Ikke bra for fosteret Av produkttyper der man finner flest og mest av de stoffene som samlet kan bidra til økt risiko, finner vi blant annet leppepomader/leppestifter, foundation og ansiktskremer. – Kan man av det trekke konklusjonen at kvinner generelt – ikke bare de som er gravide – er mer utsatt? – Tradisjonelt ville man kanskje være tilbøyelig til å trekke en slik konklusjon. Men i dag er det mange menn som også bruker denne type pleieprodukter. Samtidig finner vi kvinner som velger det vekk. Med andre ord er dette veldig individuelt. Men skal vi løfte frem det aller mest følsomme individet for denne type stoffer, så er det fosteret. Sånn sett er det gravide kvinner – eller kvinner som planlegger å bli gravide – som er mest utsatt. Barn bør også i høyere grad skjermes, i og med at de fortsatt er i utvikling, og hormonsystemet er ekstra sårbart. – Dere gjorde en tilsvarende undersøkelse for ti år siden. Har det skjedd noen utvikling på denne fronten? – Overraskende lite, særlig med tanke på at både vi, forskerne og myndighetene, har hatt et ganske stort fokus på dette i mange år nå. En av utfordringene er at det er kommet stadig flere stoffer som man mistenker kan være hormonforstyrrende. Diskusjonene rundt hvem av dem som kan utgjøre en helserisiko, hvem av dem som ikke gjør det, og hvor man skal trekke grensen for når risikoen blir for høy, ser dessverre ikke ut til å bli avsluttet med det første. – Og hva ser du når du tar en kikk inn i krystallkulen – ti år frem i tid? – Da håper jeg det er på plass en langt bedre regulering, slik at vi ikke ser noen av disse stoffene i noen produkter, konkluderer prosjektleder Stine Müller i Forbrugerrådet Tænk Kemi.
En dansk studie advarer mot den såkalte «cocktail-effekten» av hormonforstyrrende stoffer i pleie- og hygieneprodukter. Studien, utført av Forbrugerrådet Tænk Kemi, fremhever at daglig bruk av flere produkter kan akkumulere til høye nivåer av skadelige stoffer. 37 produkter fordelt på ti ulike produktgrupper ble analysert, og alle hadde potensielt hormonforstyrrende stoffer. Etter hvor ofte og hvor mye de blir brukt, ble de plassert i risikokategorier: «mindre», «større» og «størst» bidrag til samlet risiko. Hormonforstyrrende stoffer kan påvirke fertilitet, øke risiko for visse kreftformer, og påvirke hormonene som styrer stoffskiftet. Gravide, fostre og små barn er særlig sårbare. Valg av produkter med bedre miljømerking, som Svanemerket, kan bidra til redusert eksponering for hormonforstyrrende stoffer.