Intensivkapasitet: Hundrevis av operasjoner utsatt
Kirurgene står klare. Men flere av landets største sykehus opplever at store operasjoner som hjertekirurgi jevnlig utsettes fordi det ikke finnes kapasitet til å ta vare på pasientene etterpå.  På Haukeland universitetssykehus har de ansatte på intensiven beskrevet en meget krevende situasjon, hvor det nesten hele tiden er fullt. De må ofte flytte pasienter før de ønsker for å få plass til kritisk syke som må ha plass.  I sommer måtte de utsette syv hjerteoperasjoner og sykefraværet blant sykepleierne gikk i taket.  De siste tre årene har sykehuset registrert nærmere 240 operasjoner som har blitt utsatt kort tid i forkant – med manglende intensiv- eller postoperativ kapasitet som oppgitt årsak. Under pandemien ble det mange utsettelser da intensivavdelingene var fulle av alvorlig syke covid-pasienter. 162 av disse var på hjerteavdelingen, hvor det foregår hjerte- og lungekirurgi.  Det siste året, september medregnet, har sykehuset måttet utsette 50 operasjoner som følge av manglende kapasitet på intensiven og postoperativ enhet. 42 av disse var på hjerteavdelingen. Store forberedelser – Pasienter blir på kort varsel, som regel på operasjonsdagen, tatt av det planlagte operasjonsprogrammet og får beskjed om at operasjonen utsettes. Da må de vente på ny time, noe som er utrolig kjedelig når det for eksempel dreier seg om en kreftoperasjon. Mange har gjort store forberedelser for dette, både mentalt og praktisk, sier kirurgisk prioritør ved Haukeland universitetssykehus, Christian Beisland, til VG. – Hva betyr det for de ansatte? – Man blir oppgitt og lei når man som kirurg har forberedt seg på en operasjon som ikke gjennomføres som planlagt. Kirurger bruker mye tid til forberedelser for hver enkelt pasient, noe som da er helt bortkastet når disse strykes på kort varsel, svarer han. Det er i tillegg registrert 3400 timer med overtid og ekstravakter i 2023, fordelt på 240 ansatte. – Vi har utsettelser hver uke, og de pasientene må inn på et senere tidspunkt. Vi mister mye som følge av for lav kapasitet. Det er ingen buffer i systemet, så hvis en ting faller bort, så blir alle i hele linjen stående. Det er enormt kostbart for samfunnet med strykninger på kort varsel. Og så er det følelsesmessig tungt for pasientene. Det er bare leit, sier Beisland. Nærmere 22.300 overtidstimer På Universitetssykehus i Nord-Norge (UNN) er det samlet sett de siste tre årene utsatt 62 operasjoner på grunn av manglende kapasitet på intensiven eller oppvåkningsenheten.  Til og med september i år er det utsatt 17 operasjoner av denne årsak, hvor to av disse var innen hjertekirurgi.  – Vi ønsker å gjennomføre operasjonene slik de er planlagt. Det er mer arbeidsressurser som blir brukt når vi må replanlegge. Dette betyr noe for alle som er involvert, fra de som rengjør stuene og klargjør utstyr, til operasjonsstuepersonellet inkludert kirurger, til sengeposten hvor pasienten oppholder seg. Det har mange ringvirkninger at planlagte operasjoner blir utsatt, sier Snorre Manskow Sollid, som er konstituert klinikksjef ved Operasjon og intensivklinikken, til VG. – Det er ikke ønskelig at vi ikke klarer å ta unna det planlagte til enhver tid. Kapasiteten hos oss er en begrensende faktor og årsaken til det er mangelen på kompetent personell, fortsetter han. På UNN er det brukt nærmere 22.300 overtidstimer for relevante yrkesgrupper fra januar til september. Også de to foregående årene er det brukt mellom nærmere 27.000 og 30.000 overtidstimer.  – Overtidsbruken er et uttrykk for mangelen på personell, som gjør at vi bruker byråer, vikarer og overtid på eget personell. Mangelen på faste ansatte kompenseres ved bruk av de tre virkemidlene og det koster penger. Vi har en overtidsbruk og en vikarbruk som er høyere enn vi ønsker. Stramme rammer På Oslo universitetssykehus ble det frem første uken i oktober utsatt 44 planlagte operasjoner som følge av manglende intensiv- eller postoperativ kapasitet. Siden 2020 er det utsatt 272 operasjoner med denne årsaken.  Dette er det største intensivmiljøet i Norge og de tar i bruk overtid for å gjennomføre så mye som mulig av det planlagte operasjonsprogrammet. – Gitt de rammene vi er tildelte, stramme rammene vi har, så drives det et omfattende og daglig arbeid med å sørge for at vi har de postoperative sengene til de som skal opereres. Det betyr vi må justere kapasiteten med bruk av overtid for dette til å gå rundt. Det er en måte å arbeide på som koster mye for de ansatte og deres nærmeste ledere. Dette gir oss et vedvarende økonomisk underskudd, sier klinikkleder Øyvind Skraastad ved Akuttklinikken på Oslo universitetssykehus.  Ahus har ikke hatt anledning til å tallfeste hvor ofte planlagt kirurgi som blir utsatt som følge av manglende overvåknings- og intensivkapasitet, men opplyser at det skjer «svært sjeldent» når sykehuset har normal drift. Flere titalls utsettelser På St. Olav hospital, som behandler pasienter fra hele Helse Midt-Norge, utsettes det årlig mellom 20 og 30 operasjoner som følge av manglende overvåkningskapasitet.  For det meste er det snakk om store operasjoner i mage- og tarmsystemet, urinveiene og store blodårer. Antall strykninger i denne perioden beskrives som stabilt, med unntak av 2021 da pandemien påvirket norske sykehus i stor grad.  – Pasientene får tilbud om ny dato så snart vi har kapasitet, og prioriteres da først på programmet, sier fagdirektør Birger Endreseth ved St. Olavs hospital. 
Flere av Norges største sykehus opplever at store operasjoner som hjertekirurgi utsettes på grunn av manglende kapasitet i intensiv- og overvåkningsavdelingene. På Haukeland universitetssykehus har det siste året 50 operasjoner blitt utsatt, hvorav 42 var på hjerteavdelingen. Sykehusene sliter med mangel på kompetent personell og overtid blir brukt for å kompensere. Oslo universitetssykehus har så langt i år utsatt 44 planlagte operasjoner grunnet kapasitetsproblemer.