Fikk skattesjokk etter brann: – Reglene er jo helt ville
Huset til Odil og Magne Grini brant i en dramatisk brann. Men det var først to år senere de fikk det store sjokket.  – Vi ble bare avfeid av Skatteetaten, sier ekteparet. Ved 18.30-tiden mandag 26. juli 2021 slo lynet ned i huset til Odil (68) og Magne Grini (66) i Skien. – Det var et ekstremt kraftig smell, forteller de. De trodde imidlertid ikke lynet forårsaket noen skader, utover en sikring som gikk.  Rundt midnatt gikk Magne og la seg, mens Odil satt i stua og så på fjernsynet. Plutselig gikk brannalarmen. – Vi løp ut i gangen til trappa opp til 2. etasje. Der oppe så vi at det var fullt av tett, grå røyk. Vi måtte bare komme oss ut. Lynet har trolig slått ned i det elektriske anlegget. Det førte til varmgang i veggen, ifølge brannvesenet. I seks timer har brannen ligget og ulmet inni veggen, før røykvarsleren oppdaget den. – Vi merket ingenting, sier ekteparet. Røyklukt Brannvesenet brøt opp veggen, og greide å slukke brannen. Huset ble dermed ikke totalskadet. Men hele huset var kraftig røyskadet, i tillegg til vannskader og brannskader. – Det luktet kraftig røyk på branntomta, forteller ekteparet. De ble innlosjert på hotell. I 60 dager bodde ekteparet på et ordinært dobbeltrom. – Etter hvert ønsket forsikringsselskapet at vi fant et sted å bo inntil huset vårt var gjenoppbygd. På grunn av de omfattende røykskadene, tok imidlertid restaureringen svært lang tid. Over 60 år Ekteparet har bodd i den brannskadde boligen i mange år. Magne kjøpte huset av sin far i 1988. – Det er barndomshjemmet mitt, forteller Magne. Jeg har totalt bodd der i over 60 år. Før brannen hadde de ingen planer om å flytte til en lettstelt leilighet, slik mange på deres alder velger å gjøre. De trivdes godt i det romslige huset. Men da de skjønte at gjenoppbyggingen var komplisert, og at de måtte vente lenge på tilbakelevering, bestemte de seg for å kjøpe en annen bolig – i stedet for å leie. De kjøpte en leilighet i nabokommunen Porsgrunn, bare et par kilometer unna. – Men det skulle vi komme til å angre på, sier ekteparet nå. To år Det var svært utfordrende å fjerne røyklukten som hadde satt seg i det brannskadde huset. – Til slutt måtte hele taket skiftes. Først da forsvant lukta, forteller Magne Grini. 18. juli sist sommer, nesten på dagen to år etter brannen, fikk de tilbakelevert boligen. Ekteparet trives imidlertid godt i den nye leiligheten sin, og vil nyte pensjonisttiden der.  Derfor ble den restaurerte brannskadde boligen like etter tilbakeleveringen lagt ut for salg. I slutten av september ble den solgt til ny eier. – Helt vilt Skatteetaten regner den brannskadde boligen som sekundærbolig, med de skattemessige konsekvensene det får.  Årsaken er at ekteparet Grini har kjøpt et annet hjem mens restaureringsarbeidene pågikk, og ikke bare leid en annen bolig. – Reglene er jo helt ville, sier Magne Grini. – Vi har prøvd å forklare situasjonen vår. Men vi blir bare avfeid av Skatteetaten, sier kona Odil. Ved salg av sekundærbolig må man betale 22 prosent av fortjenesten i skatt. Magne Grini kjøpte boligen av faren sin for 600.000 kroner i 1988.  I høst ble den solgt for 4,04 millioner kroner. Når paret trekker fra salgsutgiftene, er det igjen ca. 3,3 millioner kroner som ekteparet i utgangspunktet må skatte av. Det utgjør ca. 730.000 kroner i ekstra skatt, fordi boligen nå regnes som sekundærbolig og ikke primærbolig. Skatteetaten ønsker på grunn av taushetsplikten ikke å svare på spørsmål om enkeltsaker, opplyser senior kommunikasjonsrådgiver Ernst Larsen i presseavdelingen i Skatteetaten. Brukshindring Normalt fortsetter man å opparbeide botid når man er hindret fra å bruke boligen, en såkalt brukshindring.  Det kan være ved plutselige hendelser som brann, flom og skred, og når helsa slår seg vrang – og man havner på sykehjem eller på en annen helseinstitusjon, eller når man flytter på grunn av jobb – og ikke selger boligen på det tidligere bostedet. – Et typisk eksempel er når man bor i Oslo, og får ny jobb eksempelvis i Bergen. Da fortsetter man å opparbeide botid for boligen i Oslo, såfremt man leier bolig på arbeidsstedet, sier advokat Øistein Olsen Krokmoen i forbrukerorganisasjonen Huseierne. Kontant svar Men skattefritaket gjelder altså kun når man ikke kjøper ny bolig. Da ekteparet ble klar over at deres mangeårige primærbolig ikke lenger regnes som primærbolig, søkte de Skatteetaten om å få flytte botid fra leiligheten til huset, slik at det brannskadde hjemmet kan selges uten at de får mange hundre tusen kroner i ekstra skatt. 10 dager senere kom et kontant svar fra Skatteetaten: Foretas det gjenoppbygging etter brann innen rimelig tid, er praksis at eier- og brukstiden kan regnes fra boligen ble kjøpt. Men seniorrådgiveren som har svart, viser til Skatteetatens håndbok «Skatte-ABC», hvor det heter at dette ikke er mulig dersom man flytter til en annen bolig man eier. Det gjelder selv om boligen man bodde i blir ødelagt i brann. – Brukstiden avbrytes når skattyter bosetter seg i en annen bolig som han eier. Botid kan derfor ikke flyttes fra leiligheten til huset, skriver seniorrådgiveren i Skatteetaten i brevet til ekteparet. – Rigid  Ekteparet hadde aldri forventet at de skulle risikere mange hundre tusen kroner i ekstra skatt fordi huset deres ble brannskadet og ubeboelig i to år. – Reglene er utrolig rigide. Det virker ikke som det er rom for tolkning når det oppstår en brann som er helt utenfor vår kontroll, sier Odil Grini. – Regelverket virker å være lite gjennomtenkt, sier mannen Magne. Han mener brann og andre plutselige hendelser som flom og skred må være en gyldig brukshindring, uavhengig av om man kjøper eller leier en annen bolig under restaureringen. Ingen advarte Magne Grini påpeker at ingen advarte dem mot å kjøpe leilighet, og heller bare leie. – Forsikringsselskapet vårt, Fremtind Forsikring, var opptatt av at vi skulle finnes oss et annet sted enn hotellet vi først bodde på. Men heller ikke de informerte oss om at vi ikke måtte kjøpe noe, sier Magne Grini, og legger til: – Tabben vår var ganske enkelt at vi ikke bare leide mens vi ventet på gjenoppbyggingen. Da hadde vi sluppet skatt. Fremtind Forsikring vedgår at de ikke har fokus på å gi råd som kan hindre skattefeller. – Vår hovedkompetanse i kontakt med kundene er innen forsikring og forsikringsoppgjør. Derfor gir vi sjelden råd om kjøp eller salg av boliger til kundene våre, sier kommunikasjonssjef Anette Grønby Rein i Fremtind Forsikring. Hun legger til: – Hvis en kunde ønsker råd om alternative boligløsninger, anbefaler vi dem å kontakte sin bankrådgiver. – Ulogisk Magnes storebror Kjell Arne Grini har engasjert seg i skattesaken. – Skatteetaten greier ikke å se det ulogiske. Politikerne har kanskje heller ikke tenkt på denne urimeligheten, sier han. Den vanligste brukshindringen er flytting på grunn av jobb, ifølge forbrukerorganisasjonen Huseierne. De erfarer at mange boligeiere misforstår reglene, og tror de kan kjøpe ny bolig – samtidig som brukstiden løper i den gamle boligen. – Mange ønsker jo å eie boligen de skal bo i når de ikke kan bruke tidligere bolig, forklarer advokat Øistein Olsen Krokmoen i Huseierne. – Ukentlig Men ved kjøp går de i skattefella. – Det fremgår ikke klart av loven at man ikke kan opparbeide botid på to adresser samtidig. Kjøper man en ny bolig, vil man kun opparbeide botid der man kjøper, og ikke på eksisterende bolig. Dette går dessverre mange hus forbi, fordi loven ikke er tydelig nok, sier Olsen Krokmoen, og legger til: – Vi ser dessverre denne typen situasjoner relativt ofte. – Hva er relativt ofte? – Nesten ukentlig. Det kommer som en overraskelse på folk at de tror de har en gyldig brukshindring, også har de ikke det likevel.  Huseierne mener politikerne bør gjøre reglene enklere å forstå, eller å forbedre regelverket, slik at boligeierne kan få solgt skattefritt når de har en brukshindring. – Hvordan reagerer de du snakker med når de skjønner at de må betale gevinstskatt? –De opplever det som urimelig. De er jo reelt sett forhindret fra å bo i boligen de flyttet fra, fordi det har skjedd noe uforutsett. Skattereglene Magne Grini er en nevenyttig mann. Han har gjort svært mye med barndomshjemmet sitt i de over 30 årene han har eid det. – Huset var modent for oppgradering da jeg overtok. Jeg totalrehabiliterte, og etter det har jeg i alle år vedlikeholdt godt, forteller han, og viser Dine Penger en grundig dokumentasjon på alt han har gjort med boligen. Skattereglene er slik at påkostninger og vedlikehold kan legges til kjøpesummen (som på skattespråket kalles inngangsverdien) fra boligen ble kjøpt, slik at beløpet for beskatning blir lavere. For ekteparet Grinis del betyr det vedlikehold og påkostninger fra boligen ble kjøpt i 1988. Dermed blir gevinstskatten mindre. På Skatteetatens sider er det en detaljert oversikt over hvilke påkostninger som kan regnes med. Håper på skattefritt – Ifølge beregningene jeg har gjort, skal salget av barndomshjemmet mitt likevel bli skattefritt, dersom Skatteetaten godkjenner summene mine, sier Magne. – Dere kunne flyttet tilbake til den restaurerte boligen som ble brannskadd, og bodd der i ett år for å slippe gevinstskatten. Hvorfor gjør dere ikke det? – Vi bestemte oss for at vi ikke ville det. Å flytte i vår alder er ikke gøy. Vi vil ikke flytte frem og tilbake, og tar heller kampen for å få gjort boligsalget skattefritt. Dine Penger har spurt Skatteetaten om tall for hvor mye boligeiere har fått økt inngangsverdien med på sine sekundærboliger. Men Skatteetaten har ingen konkrete tall å dele, ifølge senior kommunikasjonsrådgiver Ernst Larsen. Advokat Øistein Olsen Krokmoen i Huseierne har ikke sett på oversikten til Grini. Men på generelt grunnlag sier han at boliger kjøpt helt tilbake på 1980-tallet, som hovedregel ender med å bli skattlagt i millionklassen. – Det er lettere å komme ned i null dersom man kjøpte for noen få år siden, sier han. Er du opptatt av personlig økonomi? I magasinet Pensjon får du 100 sider om AFP, folketrygden og økonomien som pensjonist. Det kan kjøpes i dagligvarebutikker over hele landet, eller bestilles i vår nettbutikk (fri frakt!) 
Odil (68) og Magne Grini (66) fra Skien opplevde en dramatisk brann i sitt hus i juli 2021, etter at lynet slo ned i huset. Dette førte til at de måtte flytte til et hotell og senere bare leie en leilighet i to år inntil huset var restaurert. Imidlertid valgte de å kjøpe en leilighet istedenfor å leie. Da deres restaurerte hus ble solgt, behandlet Skatteetaten det som en sekundærbolig, som medførte skattemessige konsekvenser. Dette ble en overraskelse for ekteparet, da de mener det fortsatt bør bli regnet som deres primærbolig. Skatteetaten påpekte at fritaket bare gjelder hvis man ikke kjøper en ny bolig. Ekteparet ble bedt om å betale 22% av fortjenesten i skatt, noe som utgjør rundt 730 000 kroner i ekstra skatt.