Norge deltar i operasjon: – I aller høyeste grad risiko
Orlogskaptein Tor Ivar Strømmen mener at det er risiko for trefninger i Rødehavet mellom allierte og houthi-opprørere. Norge har besluttet å bidra med ti stabsoffiserer til operasjon «Prosperity Guardian».  Den internasjonale operasjonen har til hensikt å sikre sivil skipsfart i Rødehavet, samt avskrekke den Iran-støttede Houthi-militsen i Jemen Dermed går Norge sammen med USA, Bahrain, Canada, Frankrike, Italia, Nederland, Spania og Seychellene. – Med en slik operasjon vil man forsøke å nøytralisere våpnene som houthiene har tilgjengelig, og som de kan angripe skip med. Hittil har de først og fremst brukt droner, sjømålsmissiler, småbåter og helikoptre for innsetting av soldater, sier orlogskaptein Tor Ivar Strømmen til VG. Han er forsker ved Sjøkrigsskolen. – Det er sjømålsmissilene som er den vanskeligste trusselen å håndtere, og derfor er det nødvendig for de militære fartøyene i Rødehavet å ha områdeluftvern, altså langtrekkende luftvern. Den type luftvern har ikke Norges fartøy. Statsminister Jonas Gahr Støre sier til VG at Norge ikke har planlagt å sende marinefartøy til Rødehavet. – Når det gjelder denne operasjonen, hvordan vurderer du risikoen for at
marinefartøyer skal bli beskutt i Rødehavet? – Så lenge det skytes missiler og man benytter seg av droner, vil det alltid være risiko for at dette skal treffe marinefartøyer i stedet for sivile fartøyer. Vi har allerede sett at houthiene har angrepet feil fartøy, og også ved en anledning skutt mot et amerikansk orlogsskip, sier Strømmen. – Det er altså i aller høyeste grad risiko for at også marinefartøy skal bli beskutt. Men våre allierte er forholdsvis kapable til å forsvare seg mot slike trusler, så det er ikke en veldig stor trussel. Norges bidrag – Hvor stor risiko er det for at houthienes droner, missiler eller fartøy kan bli
skutt ned? – Dersom det kommer noe sånt mot våre alliertes fartøy, vil det bli ansett som trusler og skutt ned. Strømmen tar også for seg et langt mer farlig scenario. – Det som derimot er langt mer farlig, er om man velger å ta ut missilbatterier og flyplasser på land for å forhindre houthienes angrep.  – I så fall vil det oppstå en betydelig fare for at Iran kan dras mer direkte inn i konflikten, og derfor tror jeg at man vil være tilbakeholden med å gjøre akkurat det. Pressevakt Andreas Lander i Forsvaret sier til VG at fartøyene som deltar i operasjonen i Rødehavet vil operere i internasjonalt farvann, og nasjonene som bidrar med militære fartøy utarbeider egne nasjonale engasjementsregler.  – Engasjementsreglene gir rammer for den faktiske maktanvendelsen, sier Lander. Videre sier han at de norske stabsoffiserene vil bidra med unik og ettertraktet kompetanse. – Denne oppgaven innebærer å koordinere sivil og militær skipstrafikk. Gjennom å holde oversikt over militære operasjoner og sivil aktivitet vil de norske stabsoffiserene gi råd om hvordan sivile fartøy kan få trygg passasje i Rødehavet. Gram i digitalt møte Strømmen ved Sjøkrigsskolen forteller at amerikanerne har sendt luftvernjagere til Rødehavet, mens britene stiller med en Type 45-jager og franskmennene har en av sine mest kapable fregatter i området. Man har imidlertid behov for veldig mange slike fartøy for å opprette en sikker korridor, sier han. Alternativt kan man opprette konvoier med eskorte, men det vil medføre ventetid og saktere fremdrift, ifølge Strømmen.  Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) forteller til VG at han deltok på et digitalt møte med USAs forsvarsminister Lloyd Austin tirsdag. Dette sammen med de andre landene som deltar i den maritime koalisjonen Combined Maritime Forces (CMF). – Tema var den forverrede sikkerhetssituasjonen i Rødehavet og trusselen mot sivil skipsfart. En rekke land kunngjorde i likhet med Norge at de vil sende flere stabsoffiserer til koalisjonssamarbeidet CMF, og flere land vurderer også andre bidrag, uttaler Gram og fortsetter:  – Det var unison fordømmelse av angrepene som nå skjer og vektlegging av betydningen av fri og trygg ferdsel for sivil skipsfart. Dramaet i Rødehavet kan få enorme konsekvenser for økonomien, særlig for Europa og Kina. Dette fordi skipsfarten mellom Asia og Europa i all hovedsak går gjennom området. Skipene kan også seile rundt Afrika, noe som tar vesentlig lengre tid.  Sjøfartsdirektoratet hevet tirsdag sikringsnivået for den sørlige delen av Rødehavet til nivå tre, som er høyeste nivå. – Selv om dette ikke innebærer et forbud for norske skip å seile gjennom området, så sender vi nå et tydelig signal om at situasjonen er uavklart, samt har forverret seg, og at en bør unngå ferdsel i området, sier sjøfartsdirektør Knut Arild Hareide. – Helt, helt andre konsekvenser Orlogskaptein Strømmen vurderer at en eventuell konflikt med Iran kan medføre at de innfører tiltak i Hormuzstredet. Stredet forbinder Omanbukta med Persiabukta, og ligger mellom Iran og De forente arabiske emirater og Oman. Store deler av verdens olje transporteres via dette stredet, noe som gjør det strategisk viktig.  – Åtte prosent av verdens oljetransport, tolv prosent av LNG-transporten og
30 prosent av containertransporten går gjennom Suezkanalen. Dette er
viktig for verdenshandelen og dermed verdensøkonomien.  – Men dersom Hormuzstredet blokkeres, vil en veldig stor andel av energiforsyningen til India, Kina og Japan kuttes. Noe som vil medføre helt, helt andre og langt mer alvorlige konsekvenser enn stenging av Suezkanalen. – Som følge av utviklingen vi har sett i Rødehavet, hvor stor er risikoen for eskalering i Midtøsten nå? – Jeg tror ikke at eskaleringsfaren øker veldig mye på nåværende tidspunkt. Hverken USA eller Iran er interessert i en direkte, væpnet konflikt med hverandre. Samtidig er det klart at man kan havne i en spiral som man ikke kommer seg ut av, og det er først og fremst der faren ligger.
Norge har besluttet å bidra med ti stabsoffiserer til en internasjonal operasjon i Rødehavet som har til hensikt å sikre skipstrafikken. Orlogskaptein Tor Ivar Strømmen mener at det er risiko for at marinefartøy i Rødehavet kan bli beskutt, samt at det også er risiko for at allierte marinefartøy vil skyte ned houthienes droner og missiler. Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) forteller til VG at han deltok på et digitalt møte med USAs forsvarsminister Lloyd Austin tirsdag. Møtet omhandlet sikkerhetssituasjonen i Rødehavet.