Fortalte detaljert om operasjon statsråden nekter å svare om
I over 10 år har forsvarssjef Eirik Kristoffersen fortalt detaljert om operasjonen han ledet. Så ble det kjent at feil mann ble tatt. Nå har forsvarsministeren lagt lokk på saken. 17. september 2007 gikk norske spesialsoldater til aksjon for å fange en beryktet Taliban-leder som het Qari Nejat. Det er blitt en av de mest hyllede og omtalte norske operasjonene i Afghanistan. 15 år senere kunne VG fortelle at feil person ble pågrepet. Det var ikke den etterlyste talibanlederen som ble tatt til fange, men en innleid murer som het Mohammad Naseem. Eirik Kristoffersen fikk Krigskorset med sverd, Norges høyeste militære utmerkelse, for å ha ledet denne operasjonen og én annen operasjon. I årene før VGs artikler om operasjonen fortalte forsvarssjef Eirik Kristoffersen detaljert om operasjonen i intervjuer og i bøker. Skrev detaljert om operasjonen Samme høst som Eirik Kristoffersen begynte i jobben som forsvarssjef ga han ut boken «Jegerånden». Her beskriver forsvarssjefen selv operasjonen over åtte sider. I boken skriver forsvarssjefen om: Snakker om operasjonen  I en podkast som ble lagt ut i november snakket Eirik Kristoffersen i over over åtte minutter om operasjonen. Podkasten heter «Fryktløs» og er en samtale mellom forsvarssjefen og hans venn John Hammersmark som er kjent som Kapteinen i TV-serien «Kompani Lauritzen». De to opplyser om sin nære relasjon. I podkasten snakker forsvarssjefen detaljert om operasjonen, blant annet hvordan spesialsoldatene brukte telefonavlytting, droner og spioner de hadde i dalen for å hente inn informasjon før de aksjonerte. Nekter å svare Ingrid Fiskaa (SV) i Stortingets utenriks- og forsvarskomité har de siste fem månedene stilt tre skriftlige spørsmål om operasjonen til forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp). Hver gang har forsvarsministeren nektet å svare stortingsrepresentanten og vist til at informasjon om operasjonen er gradert. Dette er spørsmålene og svarene: 11. juni 2023 Spørsmål: «Hvilke opplysninger fikk departementet fra Forsvarets spesialkommando (FSK) om identiteten til den pågripne mannen og om han var målet for operasjonen, og hvilken identitet vart oppgitt i rapporten laget av FSK i etterkant av operasjonen, en såkalt Post Operations Report?» Statsrådens svar: «Opplysningane i denne rapporten kan ikkje frigjevast på bakgrunn av gradering.» 19. september 2023 Spørsmål: Muraren Mohammed Naseem vart hausten 2007 feilaktig pågripen av Forsvarets spesialkommando (FSK) i Afghanistan. Når - dato og klokkeslett - rapporterte Task Force 51/Forsvarets Spesialkommando til Forsvarets Operative Hovudkvarter at personen dei hadde pågripe var Mohammad Naseem? Stasrådens svar: «…kan ikkje svarast på utan å komme inn på gradert informasjon.» 3. november 2023 Spørsmål: Muraren Mohammed Naseem vart hausten 2007 feilaktig pågripen av Forsvarets spesialkommando (FSK) i Afghanistan. Når - dato og klokkeslett - kobla Task Force 51/ Forsvarets Spesialkommando seg ned frå kommunikasjons- og sambandssystema i Afghanistan etter operasjonen i Tagab 17. september 2007? Statsrådens svar : «… kan ikkje svarast på utan å komme inn på gradert informasjon.»  – Kan ikke forstå Oberstløytnant Harald Høiback er forfatter av boken «Krigføring». I boken skriver Høiback om hvordan kriger planlegges, gjennomføres og lykkes. – Hvis Eirik Kristoffersen snakker så mye som han gjør om operasjonen, så kan ikke jeg forstå hvorfor forsvarsministeren ikke kan svare på konkrete spørsmål, sier Høiback. Han understreker at han uttaler seg som forfatter og forskningssjef ved Forsvarets museer. – Ting skal ikke holdes hemmelig fordi det er personlig ubehagelig eller politisk betent. Det er ikke legitime grunner til å holde noe gradert, sier Høiback. Han forklarer at det viktig med åpenhet rundt dette. – Kontroll og læring – Det vi gjør med våpen i hånd, må være så åpent som mulig, for vi gjør det ikke for oss selv, men på vegne av nasjonen, sier forskningssjefen. Han trekker frem to grunner for åpenhet: – Det må være så åpent som mulig, så lukket som nødvendig, sier Høiback og utdyper: – Operasjonssikkerhet og vårt forhold til andre stater må styre vår åpenhet i sikkerhetspolitiske spørsmål, ikke bekvemmelighet, sier forskningssjefen. – Ikke beskytte ledere mot kritikk Førsteamanuensis Ingvild Bruce ved Politihøgskolen forsker på den rettslige reguleringen av sikkerhets- og etterretningstjenester. – Det er ikke slik at opplysninger kan graderes for å beskytte ansatte eller ledere i Forsvaret mot kritikk, eller Forsvaret selv mot kritikk. Dersom informasjon sikkerhetsgraderes med dette som formål, innebærer det misbruk av disse reglene, sier Bruce, og legger til: – Opplysninger skal bare sikkerhetsgraderes dersom det kan skade nasjonale sikkerhetsinteresser dersom de blir kjent for andre, sier Bruce. Som slike nasjonale sikkerhetsinteresser regnes blant annet forsvar, sikkerhet og beredskap, og Norges forhold til andre stater, opplyser forskeren. Nekter innsyn Under Redaktørforeningens høstmøte i 2022 sa Eirik Kristoffersen at Forsvaret skal være åpne om alt – både det som er bra og det som er dårlig. – Forsvaret har ingenting å skjule. Forsvaret har ingenting vi trenger å holde hemmelig, utover det som er helt opplagt for alle dere som sitter her og det norske folk, sa Kristoffersen, og la til: – Det er ingenting vi trenger å dekke over. Derfor skal vi fortsatt være åpne. For åpenhet bidrar til tillit. Da må vi være åpen om alt, også det som er dårlig, sa Kristoffersen VG har søkt innsyn i en rekke dokumenter knyttet til operasjonen, blant annet hvilket navn som er oppført i rapporten på den pågrepne mannen som ble laget etter operasjonen. Søknadene er blitt avslått.
Norske soldater fra Forsvarets spesialkommando (FSK) arresterte feil person under en operasjon i Afghanistan i 2007. Operasjonen ble ledet av nåværende forsvarssjef, Eirik Kristoffersen. Han fikk Norges høyeste heltemedalje for denne operasjonen og en annen. Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) har nektet å svare på tre spørsmål fra Ingrid Fiskaa (SV) i Stortingets utenriks- og forsvarskomité om operasjonen, og viser til gradert informasjon. Forskere mener  opplysninger ikke kan graderes for å beskytte ledere i Forsvaret mot kritikk.