Russland-alliert går mot Vesten. Nå frykter flere en større krig. 
Mange i Armenia stoler ikke lenger på Russland, og Moskvas makt i regionen er «kraftig svekket», mener eksperter. Nå frykter flere en ny krig. Fire uker er gått siden Aserbajdsjan tok Nagorno-Karabakh i en lynoffensiv, og med det satte sluttstrek for nærmere 30 år med strid om utbryterrepublikken. Ifølge FN har over 100.000 etniske armenere flyktet. Satellittbilder viser den største byen Stepanakert, nærmest folketom: Etter nyttår vil republikken opphøre å eksistere. Men mange frykter at Aserbajdsjan ikke stopper der.  Faren for en større krig gjør at Armenia, som er medlem av «Russlands Nato» CSTO, får hjelp fra uventet hold.  Stoler ikke på Russland I og med at Nagorno-Karabakh ikke er anerkjent som en del av Armenia, slo ikke CSTO-traktatens artikkel 4 inn da Aserbajdsjan tok kontroll over utbryterrepublikken 20. september i år, etter kun ett døgn med kamper. Russland har lenge vært Armenias beskytter i regionen. Nå har de flyttet mye av sin militære vekt til Ukraina og Belarus.  New York Times har fortalt hvordan russiske fredsbevarende styrker simpelthen trådte til side idet Aserbajdsjan sendte soldater for å blokkere trafikken på en strategisk vei, som Russland var ment å holde åpen mellom Nagorno-Karabakh og Armenia.  Ifølge Berit Lindeman, generalsekretær i Den norske helsingforskomiteen, stoler ikke lenger Armenia på den tradisjonelle «storebroren» i regionen. – Faren for krig er absolutt til stede, sier hun Russland er blitt «en alliert man ikke kan stole på at kommer til unnsetning når det trengs». Det sier Helge Blakkisrud, Russland-ekspert ved UiO.  Russisk makt svekket Et spørsmål mange armenere lenge har stilt seg er hva vitsen med å være medlem av CSTO er, når den ikke hjelper mer til mot Aserbajdsjan.  Logikken tidligere var at Armenia beskytter Nagorno-Karabakh og Russland beskytter Armenia. Den logikken gjelder ikke lenger, mener Blakkisrud.  – Fraværet av russisk oppmerksomhet, og at Russland åpenbart er blitt svekket militært, gjør at Aserbajdsjan nå så et mulighetsvindu, sier han.  Han mener lynoffensiven aldri ville skjedd om man hadde hatt en mer normal situasjon. Nå forventer han at Armenia kommer til å oppleve «et betydelig press» fra nabolandet.  Helge Blakkisrud er førsteamanuensis i Russland-studier ved Universitetet i Oslo. Han er også tilknyttet Norsk utenrikspolitisk institutt (Nupi) som forsker.  – Tomme garantier Aserbajdsjan har lenge ønsket seg kontroll over f.eks. Zangezur-korridoren til Nakhitsjevan, eksklaven som er delvis omkranset av Armenia.  Men selv om anerkjent armensk territorium skulle bli invadert er det ikke sikkert at CSTO vil stille opp. Det kommer ikke bare av Russlands hengemyr i Ukraina. CSTO er ikke en organisasjon som har for vane å gripe inn:  – Historien viser at medlemslandene ikke nødvendigvis kan stole på at de får den oppbakkingen de ber om i en krisesituasjon. Da blir det tomme garantier. Tomme løfter, sier Blakkisrud.  Nå får Russland-allierte Armenia istedenfor støtte fra EU og Nato-land.  Putins hodepine Russland er ikke lenger den tunge aktøren i Kaukasus de en gang var. Det skaper en ny sikkerhetsdynamikk, mener Blakkisrud.  Nylig hadde amerikanske soldater øvelse i Armenia. Frankrike har også lovet å sende våpen. – Så de kan sikre sitt forsvar, sier Frankrikes utenriksminister Catherine Colonna.  Både Frankrike og USA har store armenske diasporaer som mobiliserer støtte.  EU har doblet sin økonomiske innsats til Armenia og går tungt ut med uttalelser om at hendelsene i Nagorno-Karabakh er å regne som etnisk rensing, ifølge en resolusjon.  At vestlig varme bøter på russisk kulde er ikke uventet.  Armenias statsminister Nikol Pasjinian står ikke i særlig høy kurs i Moskva. Siden Armenias «fløyelsrevolusjon» i 2018 har Pasjinians regjering blitt stadig mer Russland-kritisk, noe som ble kraftig intensivert etter Ukraina-invasjonen.  I januar i år nektet Armenia CSTO å holde en øvelse i landet. I mars sa de fra seg retten til å være en del av organisasjonens ledergruppe.  Pashinyan, som ansees som demokratisk og vestligsinnet, sier det ikke er de som trekker seg ut av CSTO, men CSTO som trekker seg ut av Armenia.  Tross alt: Eksperter mener det er usannsynlig at Armenia vil bryte helt med CSTO. Det er det én stor grunn til.  Blokkert vei til Nato Nato er ikke klar til å rykke inn og tilby Armenia sikkerhetsgarantier.  En viktig årsak er Nato-landet Tyrkia. Armenia har ikke diplomatiske forbindelser til nabolandet og et over 100 år gammelt spørsmål om folkemord verker fortsatt som et åpent sår.  Både Blakkisrud og Lindeman er samstemte i at veien til Nato er blokkert inntil det kommer en løsning på det bilaterale forholdet til Tyrkia. Med et svekket Russland opptatt i Ukraina og fortsatt aserbajdsjansk press, er Armenia i en skvis. Russland har en liten militær base i landet. Den blir fortsatt sett på som en «snubletråd». Flere tror det skal være et tilstrekkelig hinder mot at Aserbajdsjan tør å utfordre Armenia mer åpent.  – Vi får se hvor langt de er villige til å gå, sier Blakkisrud. 
Armenia frykter ny krig etter tap av Nagorno-Karabakh til Aserbajdsjan. Armenia får nå hjelp fra EU og Nato. Over 100.000 armenere har flyktet. Armenia har lenge vært beskyttet av Russland, men Russland har nå flyttet militær vekt til Ukraina og Belarus.