Putins missilkrig har gått fra vondt til verre. Nå er den blodigere enn noen gang.
Bohdan og Serhii gjør seg klare til å vokte Kyiv. Skumringen er i ferd med å senke seg. Lyudmila er snart ferdig for dagen i skjønnhetssalongen. Hvis hun hadde stått her 2. januar, er det usikkert om hun hadde vært i live.  Glasskårene føk veggimellom da et missil slo ned i nabolaget. I andre deler av byen gikk det langt verre da Russlands massive angrep startet 29. desember.  KYIV, UKRAINA (Aftenposten): Putins masseangrep ble verre enn ventet. Ukrainere frykter hva som vil skje hvis ikke mer hjelp kommer. Fronten der de to soldatene jobber, er neppe slik du ser for deg. De har ingen bunker å gjemme seg i. Ingen skyttergrav å søke dekning i. I stedet står Bohdan (32) og Serhii (23) på en åpen slette utenfor Kyiv. Når de ser russiske missiler og droner fly gjennom himmelen, har de familie, venner og landets regjering noen mil bak seg. Sovende i senger. Ute, på lekeplasser. I presidentpalasset. De to er soldater i det ukrainske luftvernet. Jobben deres er å skyte ned missiler og droner med kursen mot hovedstaden. Hvis de bommer, fortsetter hundrevis av kilo med sprengstoff i retning Kyiv, hvor mer enn 3 millioner sivile bor. Soldatenes motto er derfor: – Ett skudd. Ett mål, forteller Bohdan. Kort forklart: De må treffe. Og som oftest gjør de nettopp det. Men alt står på spill. Nå er jobben deres på sitt mest krevende siden masseinvasjonen 24. februar 2022. Og hovedstaden er mer utsatt enn før. Rekordmange drept Russland har trappet kraftig opp krigen i luften. I de to store angrepene 29. desember og 2. januar ble Ukraina angrepet med ca. 250 missiler. De aller fleste hadde kurs mot Kyiv. Da missilene regnet over byen 2. januar, ristet det i vinduene hjemme hos Lyudmila Chepizhko. Så fikk 35-åringen et varsel på mobilen fra overvåkingskameraet i skjønnhetssalongen. Opptaket viste skadene fra angrepet, litt over to timer før salongen åpnet. Ingen ble skadet. Ingen ble drept. Her, i hvert fall.  Så Chepizhko fortviler ikke over de knuste rutene. – Vinduene er ikke viktige, sier hun. – Vinduer kan byttes ut. Det kan ikke mennesker. Minst 69 sivile ukrainerne er drept og flere hundre er skadet i missilangrepene de siste ukene.  I lange perioder i fjor klarte ukrainerne å skyte ned de fleste missilene Russland sendte. Særlig mot Kyiv, hvor det ukrainske luftforsvaret er sterkest. Så kom angrepene 29. desember og 2. januar. I flere måneder hadde de ventet på at Russland ville gjennomføre så store angrep.  Da det først skjedde, gikk det både verre og bedre enn ventet. Verre fordi så mange ble drept. Bedre fordi det ukrainske luftforsvaret klarte å gjøre noe Putin mente var umulig: De skjøt ned flere av russernes hypersoniske missiler, takket være det amerikanske luftvernsystemet Patriot. Men soldater varsler at de har begrenset med ammunisjon til å fortsette å bruke Patriot. For i Ukraina er de avhengig av støtte fra Vesten for å stanse angrepene. Men støtten har minsket de siste månedene. Samtidig er flere store angrep varslet. Russland har jobbet hardt med å trappe opp våpenproduksjonen. Nå har de så vidt begynt å vise hva de har drevet med. Hva viser luftkrigen i desember og januar? Hvor mange flere store angrep har Russland ressurser til, hvor over 100 missiler brukes i et eneste angrep? – Russland har sannsynligvis samlet nok missilreserver til å opprettholde denne typen missilkampanje i minst én til to måneder til. Det anslår forsker Fabian Rene Hoffmann, forsker på internasjonale studier ved Universitetet i Oslo. Med slaget om himmelen over Ukraina har endret karakter i de siste ukene. Det påpeker Hoffmann: Russland angriper nå med langt flere, og forskjellige, missiler. Det gjør missilangrepene dyrere for russerne. Men samtidig blir det vanskeligere for ukrainerne å forsvare seg. Missilene er langt mer ødeleggende. De ukrainske lagrene med luftforsvarsraketter har minket kraftig. Russerne angriper nå først og fremst industri og logistikk, ifølge både ukrainske og vestlige kilder. Faren er at Russland klarer å svekke kapasiteten og logistikken til industrien i Ukraina. – Dette kan bli enormt problematisk for Ukraina på mellomlang til lang sikt, sier Hoffmann. Hva skjer hvis Ukraina går tomme for luftvernmissiler? Bekymring i Ukraina Nylig hevdet anonyme kilder i Pentagon og Det hvite hus at USA ikke vil klare å opprettholde leveransene av Patriot-missiler, skriver New York Times.  Det vekker bekymring i Ukraina, og jubel i Putin-styrte medier i Russland. Talsmannen for det ukrainske luftvåpenet Jurij Ignat innrømmet i ukrainsk TV at opptrappingen av missilkrigen koster dyrt. Han sa at Ukraina er helt avhengig av nye leveranser snart. – To så store angrep har selvfølgelig ført til at vi har brukt mye av leveransene vi har fått, sa Ignat.  Men han avviste at lagrene var tomme. Og han understreket at de jevnlig får leveranser av luftvernmissiler. Tilbake i Kyiv fortsetter skumringen å senke seg over hovedstaden mens vi møter soldatene Bohdan og Serhii. – For øyeblikket har vi nok, forteller Bohdan om sine egne ammunisjonslagre. Men de varsler at luftvernet som helhet, trenger mer. Hvis det verste skjer, altså at støtten fra Vesten ikke strekker til, er han ikke i tvil om hva han vil gjøre. Da gir historien om den gamle damen og sylteagurkene trøst. Sylteagurker versus drone Historien lyder som så: I en av de mange ukrainske byene som har vært under angrep, skal en gammel dame ha sett en russisk drone komme flyvende. Så hun gikk og hentet et glass med sylteagurker og kastet det så hardt hun kunne på dronen, som falt ned. – Vi aner ikke om historien er sann, forteller Bohdan. Men poenget hans er: Ukrainerne har beseiret oddsene mot dem før i møte med Russlands invasjon. Han har tro på at de vil gjøre det igjen selv om den vestlige støtten forsvinner. Ikke alle deler optimismen hans. Flykter fra byen Dagen etter at vinduene i salongen ble knust i fillebiter, holdt Lyudmila Chepizhko åpent som vanlig. – Vi har skatt som skal betales, jeg har ansatte som flyktet hit fra Dnipro, fra Bakhmut. De har leie som skal betales, liv som skal leves. Men det er ikke enkelt. Hun kjenner flere som har flyttet ut av distriktet på grunn av de siste angrepene. Selv gråter hun ofte. Hun er bekymret for hva som vil skje hvis våpenstøtten fortsetter å minske. – Hver luftvernrakett vi får, redder liv, redder familier, forteller hun. Etterpå tenker hun seg om. Hun er bekymret for å høres kravstor ut. For det er ikke det hun vil. – Jeg tror partnerne våre vet at hjelpen de gir oss, redder liv. Men kanskje det er fint at de minnes på det.
Russland har intensivert luftkrigen mot Ukraina. To store angrep fant sted 29. desember og 2. januar, med om lag 250 missiler rettet mot Kyiv.  Til tross for store tap, klarte det ukrainske luftforsvaret å skyte ned flere hypersoniske missiler ved hjelp av det amerikanske luftvernsystemet Patriot.  Ukrainerne er avhengige av støtte fra Vesten for å kunne forsvare seg mot angrepene. Denne støtten har imidlertid avtatt de siste månedene. 