Krimtekniker: – Kan være drap som aldri blir oppdaget
Politioverbetjent og krimtekniker Geir Hansen mener svakt politiarbeid gjør at drapssaker kan gå under radaren.   Nå kommer han med en advarsel om tilstanden på åstedsarbeid i norsk politi: Spor går tapt og bevis blir borte fordi nødvendig kompetanse er fraværende i enkelte saker. – Det holder ikke å komme på et åsted, knipse noen bilder og stryke litt med vattpinnen, sier Geir Hansen. I verste fall er det drap som aldri blir oppdaget, eller fare for justismord, sier den erfarne krimteknikeren.  Politidirektoratet (POD) sier de tar Hansens advarsel på alvor, men mener mye av det han advarer mot allerede er utbedret. Les deres oppdaterte svar lengre ned i saken.  – Hvem har gjort dette her? Siden 1996 har politioverbetjenten jobbet som krimtekniker på Kripos og har vært på de aller fleste store åsteder i Norge. Kriminalteknikere kan stå i dagevis på et funnsted eller et laboratorium og gjennomsøke et beslag på jakt etter et hårstrå.  – Jeg har vært veldig glad i åstedsarbeid og finner en tilfredsstillelse i å sette meg i offerets sted for å finne ut: Hva har skjedd, og hvem er det som har gjort dette? Det siste året har VG avdekket mangelfull etterforskning og politifeil i flere saker der personer har dødd under mistenkelige omstendigheter. Det har ført til at overvåkningsvideoer har blitt slettet, at dødsårsak ikke blir avklart og at viktige åstedsundersøkelser aldri blir gjort. I 2022 rykket politiet ut på 2200 mistenkelige dødsfall og etterforsket 29 drap. I fjor ble det registrert 35 drapssaker med 38 ofre. Dette året har startet med en opphoping av drap.  Før jul sa Sigurd Andreas Moe som leder voldsseksjonen hos Kripos, at de dessverre er nokså sikre på at det skjer drap i Norge som politiet aldri etterforsker.  Dette er en bekymring som deles av Geir Hansen. – Jo mindre fagmiljø og jo mindre ekspertise som håndterer sakene, jo større risiko er det for at for eksempel et drap ikke blir oppdaget, sier Hansen.  – Får vondt i magen På kontoret sitt på Kripos har han slått opp et 85 år gammelt rundskriv fra Riksadvokaten, hvor det advares: Skjødesløst arbeid på et kriminalåsted kan føre etterforskningen inn på et skjevt spor.  Hansen mener det i dag syndes mot den hauggamle advarselen fra de harde 30-årene.  – Jeg reagerer på den alminneliggjøringen av åstedsarbeid som Politidirektoratet legger opp til der krimteknikere ikke blir involvert, sier Hansen.  Han peker på flere områder som må forbedres for at politiet skal forhindre fatale feil i fremtiden.  Punktene er basert på en grundig rapport om tilstanden på kriminalteknikk i forbindelse med etterforskningsløftet i 2019.  Hansen var med på å lage rapporten og mener punktene er like aktuelle i dag og må børstes støv av.  1. Oppgradering av lokaler for undersøkelser av bevis.  – Jeg får vondt i magen når jeg reiser rundt i enkelte landsdeler og ser hvordan spormateriale undersøkes.  Ikke rart at saker kan rakne, når politiet kan anklages for bevissmitte fordi viktig materiale ikke er oppbevart forsvarlig, sier Hansen. 2. Det må utarbeides en nasjonal prosedyre for når kriminalteknikere skal på banen.  – Det kan ikke være opp til en operasjonsleder å avgjøre hvorvidt en patrulje skal gjennomføre undersøkelser i alvorlige saker som mistenkelige dødsfall eller voldtekter.  3. De som utfører obduksjoner bør være tilgjengelige for politiet på et åsted.   – Å få en sikker dødsårsak er svært viktig. Har du ikke det, så har du kanskje ingen sak, sier Hansen.  I VGs arbeid med uløste drapssaker er Salma-saken i Bergen et eksempel på en sak som ble henlagt fordi politiet aldri fikk en klar dødsårsak. I den saken har obdusenten selv kritisert politiets innledende arbeid.  – Bort med stolthet  4. Utdanningsløpet på Politihøgskolen er for langt, for teoretisk og muligens for opptatt av studiepoeng.  – Det er lite praksis og kriminalteknikk er nedprioritert. Man har ferske politifolk som kvier seg for å gjøre grunnleggende sikring av spor, som for eksempel fingeravtrykk, sier Hansen.  5. Norge er et lite land og har relativt få drap.  Det er lite effektivt eller samfunnsøkonomisk at hvert distrikt skal håndtere drapene selv. – Hva med å slå sammen Kripos og Oslo til en stor enhet med tanke på krimteknikk, og så kan de være tilgjengelig for hele landet, sier Hansen.  Han mener det ville blitt en slagkraftig enhet, men at det krever at man legger bort gammel praksis og stolthet.  Krimteknikerens nødrop til tross: Han understreker at det gjøres mye godt arbeid av ulike politipatruljer rundt i Norges land. – Utfordringen er at mange av dem overlesses med oppgaver. Det blir for liten tid til å gjøre den kritiske verstefallstenkningen som er nødvendig når man kommer til et åsted, sier Hansen.  POD: - Allerede utbedret  Etter publisering 12. februar har VG bedt om kommentar fra fra politidirektoratet. (POD) – Vi tar på alvor bekymringene som fagpersoner kommer med, skriver seksjonsleder John-Magnus Løkenflaen til VG.  Han viser til at POD i 2019 ba fagutviklingsapparatet for etterforskningsfeltet om rapporter på ulike metodeområder, blant annet på det kriminaltekniske.  – Rapporten anbefaler en rekke tiltak. Flere av svakhetene som Hansen peker på, er allerede utbedret, eller er i prosess. Arbeidet med å videreutvikle gode standarder og prosedyrer for politiets arbeid er prioritert, sier Løkenflaen.  Seksjonslederen nevner blant annet et nytt nasjonalt lager for spor og beslag som ble etablert forrige måned.  Dette kommer tillegg til flere forbedringer siden 2019:  – POD er nå, sammen med Kripos, i dialog om prioriteringen av tiltak på det kriminaltekniske området i 2024, sier Løkenflaen. 
Krimtekniker Geir Hansen advarer om svakt politiarbeid, tekniske problemer og mangel på kompetanse i norske drapssaker I enkelte tilfeller kan drap gå uoppdaget eller føre til justismord Hansen peker på lokal mangel på kompetanse, opplæring, praksis og samordning som noen av årsakene. Politidirektoratet tilbakeviser kritikken og viser til tiltak iverksatt siste årene. 