Ekspertenes råd: Slik får du matlysten tilbake
Har matlysten blitt borte, kan det skyldes medisinbruk eller underliggende sykdommer. Men som oftest er forklaringen harmløs. Og med små, enkle grep kan du lokke appetitten frem igjen. Smaker ikke måltidene like godt som før? Påvirker det matlysten i en slik grad at du ikke alltid får i deg det du trenger i løpet av dagen? At rabarbragrøten – hvis det var yndlingsretten din i gamle dager – knapt er til å kjenne igjen, er forresten ikke det så underlig, for med årene er smaksløkene våre blitt færre.  Og ikke nok med det: De som er igjen, og som skal sende signalene til hjernen om det syrlige i rabarbraen og det søte i sukkeret, fungerer dårligere. Det skal vi komme grundig tilbake til. Vi skal også komme inn på andre (og lite lystelige) årsaker til at matlysten er fraværende.  Anne Svelstad Evju er er førstelektor i sykepleie ved UiT Narvik, og levende opptatt av mat – og matglede. – Rammen rundt et måltid er kjempeviktig. Dekk bordet, ta deg god tid – både til å lage maten, og til å spise den. Sørg for at du sitter godt. Er det snakk om ferdigmat som du har varmet opp, så ta den ut av emballasjen og over på et serveringsfat. Ikke fyll tallerkenen full, men ta små porsjoner og forsyn deg heller flere ganger.  – Jeg har sett sykehuspasienter som sliter med matlysten: Får de måltidene på ordentlig tallerken, spiser de mer. Jeg har også sett det privat: Svigermoren min fikk nedsatt matlyst da hun ble dårlig, og gjorde alt hun kunne for at rammen rundt ble så hyggelig som mulig. Og det hjalp. All forskning viser det samme. Måltidene handler om langt mer enn bare næringsstoffer. Det er snakk om en totalopplevelse for alle sansene, understreker Svelstad Evju. De fleste sansene våre er nemlig i full aktivitet før og under et måltid, og har viktige funksjoner. For å forstå hvor viktige, og hva slags betydning de har, gir Svelstad Evju oss en kort forelesning: – Vi starter med tungen, som vi kan kalle budbringeren. Den sender beskjeder til hjernen om hva maten smaker. Det er på tungen vi finner flesteparten av smaksløkene, men vi har også noen i ganen, i nesesvelget og på strupelokket. På tungen er de å finne på ulike steder: på tungespissen, langs sidene, langt bak mot svelget, og ellers litt her og der. Hver av oss er utstyrt med rundt 10 000 stykker, og hver smaksløk inneholder mellom 50 og 100 smaksceller som har spesialisert seg på å fange opp én av de fem ulike smakene: Salt, søtt, surt, bittert og umami. Færre smaksløker Synes du sitronene var atskillelig surere da du var liten, og det var bare så vidt du klarte å stikke tungen borti en skive? Smakte barndommens kaker vesentlig søtere og bedre enn nå? Og er det liksom ikke er noe futt i dagens salt, og du må ta noen ekstra runder med saltbøssen for i det hele tatt å kjenne noe? – Det er nok ikke maten som har forandret seg; det er du som har forandret deg. Fra vi er rundt 45 år går det sakte, men sikkert nedover. Ikke bare blir smaksløkene færre, de som er igjen fungerer også dårligere. Det er en kjip, men dessverre uunngåelig del av aldringsprosessen, forklarer førstelektor Svelstad Evju. Men det er altså ikke bare smaksløkene som er viktige i måltidssammenhenger, det samme er øynene og ikke minst nesen. – Det er solid forskningsmessig grunnlag for å si at jo penere maten vår ser ut, desto mer lyst får vi på den. Sansene stimulerer matlysten. Selve fordøyelsen starter faktisk i det øyeblikket vi ser maten – og lukter den, forteller hun. – På hvilken måte? – Luktstoffene fester seg til reseptorer på luktecellene, der de setter i gang en prosess som ender opp med en nerveimpuls som transporteres til hjernen. Her blir luktene analysert. Dufter det mat, settes blant annet spyttproduksjonen i gang. Kroppen forbereder seg til å ta imot måltidet lenge før vi fører gaffelen til munnen. – Så det å stå ved grytene og forberede en middag, vil i seg selv være med på å trigge matlysten? – Ja, i høyeste grad. I mange tilfeller er også det vi tror er smaksopplevelser, i virkeligheten luktopplevelser. Bare tenk når du er potte tett i nesen av forkjølelse, og hvor lite alt tilsynelatende smaker. Smaksløkene fungerer tross forkjølelsen, det er den nedsatte luktesansen på grunn av tett nese som får deg til å tro at det ikke smaker noe. Men akkurat som med smaksløkene, blir også luktesansen dårligere med alderen. Vi har over 1000 ulike lukteceller som hver er spesialtrent til å gjenkjenne ulike lukter. Samlet antall lukteceller er mellom 10 og 20 millioner. Jo eldre vi blir, jo færre har vi igjen, og desto dårligere virker de. Gjør maten næringsrik Gunn Helene Arsky er ernæringsfysiolog. Eldre og matlyst kommer høyt på listen over saker hun er engasjert i. I disse dager starter hun blant annet opp et samarbeid med Nøtterøy pensjonistforening, og med Færder kommune som en av støttespillerne. Prosjektet har fått navnet Mat som medisin. – I løpet av ett år skal vi kurse hjemmeboende eldre i sunt, enkelt og næringsrikt kosthold i kombinasjon med lavterskel fysisk aktivitet. Målet er å gjøre deltagerne bedre rustet til å kunne bo hjemme lenger, forteller Arsky til VG. Men hva konkret mener hun man kan foreta seg når matlysten er skrantende, og man står i fare for å få i seg for lite næringsstoffer? – Det kan ofte være enkle ting: Suppen blir mer næringsrik hvis man tilsetter fløte, et hardkokt egg, en skje seterrømme eller en klatt smør. Når vi kommer opp i årene, blir mange av oss også ekstra glade i desserter. Disse kan berikes på en enkel måte, forklarer hun – og konkretiserer: Vær raus med pisket krem eller eggedosis som pynt, og velg desserter som baserer seg på avokado, fløte, nøtter/frø eller egg for ekstra energi. Her er det gode muligheter for tilslørte bondepiker, avokadosjokolademousse med krem, fruktsuppe med krem eller for eksempel pisket seterrømme. – Synes du grøt er godt, kan den tilsettes tørrmelkpulver eller fløte. Kok da grøten tykk på vann og melk først, og tilsett deretter fløten, anbefaler Gunn Helene Arsky. Videre foreslår hun at pålegget på et enkelt brødmåltid med fordel kan pyntes med remulade, majones eller rømmedressinger. – Helfet ost med både mild og skarp smak, kan også være godt. Server gjerne appelsinjuice blandet med eggeplomme – eller kefir med kanel og sukker – som drikke til brødmåltidene. Kakao er også en god drikk i kalde stunder. Serveres den med pisket krem, blir den ekstra kaloririk, frister Arsky. Viktig med sink og jern Men det er ikke bare få og dårlig fungerende smaksløker, eller en nedsatt luktesans, som trenger å være årsaken til at matlysten reduseres eller blir borte. Minst tre andre forklaringer kan tilskrives alderen: Gunn Helene Arsky utdyper dette siste punktet: – Et lavt nivå av sink kan påvirke både smaks- og luktesansen vår i negativ retning. Smakssansen kalles ofte for den gustatoriske sansen. Gustin er et protein som er direkte involvert i hvordan vi opplever smak. Gustin er avhengig av å ha sink «hektet på» seg for å virke slik det skal. Fordi sink er så viktig for smakssansen, og fordi smak og lukt er så nært koblet til fysiologien vår, er nedsatt smaks- og luktesans et vanlig symptom på sinkmangel. Spiser du lite og synes maten ikke smaker, kan dette komme av sinkmangel. Retter man på dette, ser vi ofte at mye av appetitten kommer tilbake. Dette kan være avgjørende for å forebygge eller behandle undervekt, spesielt i eldre år, forklarer Arsky, og legger til at også dårlig jernstatus kan påvirke matlysten. – Vi ser at mange kvinner har et for lavt nivå av jern, noe som direkte påvirker appetitten. Og med dårlig appetitt følger et enda lavere matinntak – med enda mindre jern og sink som konsekvens. Dermed havner man fort i en nedadgående spiral, advarer Gunn Helene Arsky. En bit med energi Svikter matlysten, understreker Gunn Helene Arsky viktigheten av at den maten man tross alt får i seg, er energirik. – Egg, nøttesmør, nøttemel (ved nøtteallergi kan man bruke frø), oljer, tørket frukt, avokado, smør, helfete oster eller luksusyoghurt. I tillegg til å gi ekstra energi, sørger disse produktene også for ekstra fylde og smak til maten, utdyper hun. Ernæringsfysiologen tipser også om at man kan lage sine egne rå, veganske brownies som er proppfulle av energi. Hun vet knapt om et menneske som ikke har forsynt seg mer enn én gang når et fat med disse blir satt på bordet.  (PS: Ved nøtteallergi kan man bytte ut valnøtter med gresskarkjerner). Rå veganske brownies DEIG 7 dl kjernefrie dadler
4 dl valnøtter
6 ss kakaopulver
3 ts vaniljesukker
2 ts vann
1/4 ts salt GLASUR
1/8 ts salt
3 ss kakaopulver
0,7 dl agavesirup
2 ss kokosolje
1 ts vaniljesukker Slik gjør du: Ha alle ingrediensene til deigen i en food processor (med kniv, ikke blender) og kjør til en glatt deig. Skrap ned av sidene ved behov. Kle en kakeform (22 x 22 centimeter) med bakepapir. Press deigen fast og jevnt ned i formen og sett den deretter kjølig. Glasur: Rør alle ingrediensene sammen i en bolle, og smør glasuren ut over brownien. Sett den kjølig i minst to timer før serving. Er det knapt med tid før den skal nytes, la den få et kort opphold i fryseren.
Servering: Løft kaken forsiktig ut av formen. Kutt med skarp kniv i 30 små biter. Næringsdrikker Små og hyppige måltider er også en strategi Gunn Helene Arsky kan skrive under på har en positiv effekt. Et slikt minimåltid – dersom man strever med matlysten – kan for eksempel være ulike former for næringsdrikker. Disse kan man enten lage selv, kjøpe i butikken, eller handle på apoteket. Maren Hoff er farmasøyt i Apotek 1, og forteller at næringsdrikker enten kan være et tillegg til maten man allerede spiser, men også fungere som en hovednæringskilde. – Ved bruk som eneste næringskilde er det viktig at man snakker med fastlegen eller en ernæringsfysiolog, slik at man er sikker på at man får i seg alle næringsstoffene man trenger, understreker Hoff, og forklarer at en fullverdig næringsdrikk tilfører kroppen energi, fett, proteiner og viktige mineraler og vitaminer tilsvarende to brødskiver med pålegg. – Næringsdrikkene kan serveres både varme og kalde. De kan også serveres som is eller blandes i en smoothie. Det lønner seg å variere i smak, konsistens og serveringsmåte slik at man ikke går lei. I mange tilfeller kan de være viktige for å unngå underernæring, opplyser farmasøyt Maren Hoff. I den anledning kan det være greit å vite at dersom man skulle være undernært, og at dette skyldes sykdom, kan man ha rett til å få refundert utleggene til næringsdrikker på blå resept. Fastlegen og/eller HELFO kan bidra med mer informasjon. Sykdom og medisiner Vi startet denne artikkelen optimistisk – med levende lys og stettglass – i selskap med førstelektor i sykepleie Anne Svelstad Evju. Og vi avslutter også i hennes selskap, men i en noe mer alvorlig tone. For av og til kan manglende matlyst også være et symptom på sykdom. -At maten ikke smaker i perioder, er helt naturlig, og ingen ting å få panikk av. Men forsvinner matlysten over lengre tid og man begynner å gå ned i vekt – uten noen forklarlig grunn – bør man få sjekket det opp. Det kan være et symptom på underliggende sykdom. – Men det trenger ikke bety det? – Nei, absolutt ikke, understreker Svelstad Evju, og nevner også andre mulige forklaringer til den manglende matlysten: – Frisk luft og aktivitet stimulerer matlysten. Såfremt man mulighet til det, bør man komme seg ut en tur hver dag. Det er ikke nødvendig med et omfattende treningsprogram – alt er bedre enn ingenting. Det man må forsøke å unngå, er å havne i den onde sirkelen: Har man dårlig matlyst, blir man fort litt tiltaksløs. Og er man tiltaksløs, er det straks vanskeligere å komme seg ut, noe som ytterligere reduserer matlysten, konkluderer Anne Svelstad Evju. Vil du lese mer om trening og helse? VGs magasin Helse består av 100 sider om kroppen, formen og hodet – og kan kjøpes i vår nettbutikk. 
Matlyst kan påvirkes av alder, medisinbruk, sykdom og manglende næringsinntak. Smaksløker og luktesans forringes med alderen, noe som kan gjøre at mat smaker mindre. Små grep som å lage et hyggelig måltidsmiljø og fokusere på næringstett mat, kan bidra til økt matlyst. Aktivitet og frisk luft kan stimulere matlysten, mens dårlig tannhelse, psykiske utfordringer og visse medisiner kan redusere den. Manglende matlyst bør sjekkes dersom det vedvarer og fører til vekttap uten åpenbar årsak.