Norge tar fem prosent av verdens avanserte biodrivstoff: – Kan føre  til utslipp  i andre land
Norge tar fem prosent av verdens avanserte biodrivstoff, og regjeringen planlegger for mer. Det er dyrt og kan føre til utslipp i andre land, advarer Miljødirektoratet. Når du fyller bensin eller diesel på biltanken, er en liten del av det biodrivstoff. Det lages av brukt frityrolje og animalsk fett, samlet inn fra blant annet restauranter og slakterier. Akkurat nå har ledere fra alle verdens land samlet seg for klimaforhandlinger i Dubai. Samtidig kommer Miljødirektoratet mot det som i dag er regjeringens politikk. Å skaffe raske utslippskutt ved å øke biodrivstoffet på tanken. –Norge suger en stor andel av verdensmarkedet for avansert biodrivstoff, mye mer enn landets størrelse skulle tilsi, sier direktør Ellen Hambro.  Biodrivstoff er dyrt. Mens det kutter utslippene i Norge, er det fare for at det øker utslipp i andre land. – Vi har i ulike sammenhenger sagt at hvis man skal ha biodrivstoff, bør man satse på det aller beste. Ikke B-råstoffet, som er det meste av det vi bruker i dag, sier Ellen Hambro, direktør i Miljødirektoratet. Regjeringen gjør det motsatte. – Regjeringen har lagt til grunn en betydelig opptrapping av biodrivstoff til neste år, og varslet nye opptrappinger, bekrefter Hambro. I dag er biodrivstoff 17 prosent av alt drivstoffet som selges til veitrafikken, det øker til 19 prosent til neste år. Det er et steg på veien mot å øke til 30 prosent, ifølge klimabudsjettet.  Regjeringen åpner også for at økningen kan tas med en dårligere type biodrivstoff, enn den som brukes mest i dag.  Hvorfor kan det øke utslipp? Dersom biodrivstoffet kommer fra kilder som kunne vært brukt til mat og dyrefôr, som palmeolje og soya, vil behovet for å dyrke disse råvarene øke. En indirekte følge er at regnskog og andre landareal hugges og ryddes, som øker utslipp. Fare for svindel Nesten alt biodrivstoffet i Norge er importert, det meste fra USA og Kina.  Det er brukt frityrolje og animalsk fett, som blandes inn i drivstoffet brukt til veitransport og båter i Norge.  Det kan indirekte føre til økte utslipp i andre land, hvis olje og fett som kunne vært brukt til mat og dyrefôr brennes på norske veier i stedet.  Det biodrivstoffet Norge bruker mest av, fra B-råstoff, skal ikke kunne brukes til mat og fôr. – Men det er krevende å kontrollere. Her er det et verdensmarked og en verdikjede, som gjør det vanskelig. Nå pågår det en stor etterforskning i EU med svindelsaker på B-råstoff fra Kina, sier Hambro.  Prisen for brukt olje og fett, som ellers ville gått som avfall, er like høy eller høyere enn prisen på ny og ubrukt olje, sier direktøren. Dermed kan det være lønnsomt å fuske med merkingen. Miljødirektoratet har ikke holdepunkter for å si at Norge har blitt svindlet, men følger med på sakene som er under etterforskning i EU. Biodrivstoffet som brukes i Norge kommer fra USA og Kina. «Spiller en viktig rolle» Klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen (Ap) er på reise til Dubai for åpningen av klimaforhandlingene, COP28.  Regjeringen tar grep for å sikre at bruken er en god klimaløsning, skriver statssekretær Ragnhild Sjoner Syrstad. Nye krav til omsetningen skal sørge for lavere risiko for at klimagassutslippene øker som indirekte konsekvens.  – På grunn av elektrifiseringen av transportsektoren vil behovet for bruk av biodrivstoff for utslippskutt etterhvert avta, slik at bruken av biodrivstoff kan vris over til der nullutslippsløsninger ligger lenger frem i tid, for eksempel skipsfarten og luftfarten, noe også EU planlegger for, skriver Syrstad.  – I tillegg innfører vi faste kontrollpunkter, som kommer for første gang i budsjettet for 2025. Fôrer klimamål med biodrivstoff Økningen i dette drivstoffet er en kjerne i hvordan regjeringen tenker å få store utslippskutt de neste årene.  Med dagens politikk er det forventet at de norske utslippene går ned med 30 prosent til 2030. Mye av kuttene kommer fra transport, og der er elkjøretøy og biodrivstoff det som skaffer resultat.  Men er det en god strategi å kjøpe opp betydelige deler av verdensmarkedet for biodrivstoff, for at Norge skal nå nasjonale klimamål? Det spør Miljødirektoratet i sin rapport. – Det gir store utslippskutt i Norge, men er veldig dyrt. Det gode biodrivstoffet er dyrere enn karbonfangst og lagring, per tonn co2 kuttet. Det fører heller ikke til en omstilling, fordi vi bare fortsetter å kjøre bil eller båt med forbrenningsmotorer, sier Hambro. Der biodrivstoff likevel bør brukes, anbefaler de at kravene skjerpes.  – Vi anbefaler at norske krav vris mot det beste biodrivstoffet, men det er veldig dyrt. Vi har bevisst ikke lagt inn mer biodrivstoff i vår analyse om hvordan Norge kan kutte utslippene, sier Hambro. 
Norge tar fem prosent av verdens avanserte biodrivstoff, og regjeringen planlegger å øke dette Miljødirektoratet advarer om at det kan føre til økte utslipp i andre land og er dyrt Norge importerer mesteparten av sitt biodrivstoff fra USA og Kina, og øker andelen til 19 prosent neste år Direktør i Miljødirektoratet, Ellen Hambro, anbefaler at norske krav fokuserer på det beste biodrivstoffet, men erkjenner at det er dyrt Biodrivstoff brukes for å oppnå nasjonale klimamål, men Miljødirektoratet stiller spørsmål ved strategien i sin rapport