Sverige kommer förlora Eurovision om tjugo år
Melodifestivalen är över för i år. I skrivande stund vet jag inte vem som vann, men även när fel låt vinner behöver vi inte skämmas i Eurovision. I maj avgörs tävlingen i Malmö. I fjol vann Loreen med ”Tattoo” mot Käärijäs ”Cha Cha Cha” från Finland. Sverige räddades av juryrösterna. Hade folket fått bestämma hade kanske Helsingfors varit värdstad för Eurovision istället.  Orättvist, tyckte vissa, eftersom Loreen var favorittippad från start.  Det spekulerades dessutom om Sveriges vinst var uppgjord på förhand för att Sverige skulle vara värdland 50 år efter Waterloo vann 1974. Sverige är helt enkelt så bra på Eurovision att andra i Europa tyckte vi fuskade. Dåliga förlorare. Sanningen är att inget land i världen är bättre på pop än vi. Även när vår låt inte vinner har troligen en svensk varit med och skrivit eller producerat vinnarbidraget. Vår framgång är enkel att förklara: den kommunala kulturskolan. Men den kommer gå förlorad om inte kulturminister Parisa Liljestrand agerar. I grundskolan gick jag två gånger i veckan till Bredäng och övade. Först blockflöjt, som alla lär sig till de tröttnar eller går vidare till ett riktigt instrument. Sedan saxofon, som min jazzälskande pappa blev väldigt glad av. Eftersom jag har samma känsla för rytm som en haltande gräsklippare blev det ingen musikkarriär. Men flera vänner från Bredängs Kulturskola har idag låtar på Spotify.  2022 deltog 185 000 barn i åldern 6–19 i aktiviteter i landets kulturskolor. Kulturskolorna har riktad verksamhet till barn och unga med funktionsnedsättning, på landsbygden, socioekonomiskt utsatta eller nyinvandrade. Många som annars inte hade fått möjlighet att lära sig musik. Då halverar regeringen det statliga stödet till Sveriges kulturskolor. Resultatet är att nästan alla kulturskolor måste dra ner. Tack vare inflation och lägre eller oförändrad budget kommer färre barn lära sig instrument eller få uttrycka sig i konst. Visst är kulturskolorna kommunala. Men kommunerna kämpar redan med underskott. De har inte råd. Det har staten. Om inte regeringen och Sveriges kommuner räddar kulturskolorna kommer vi tappa en hel generation av musiker.  Färre barn kommer lära sig instrument. Färre barn kommer stå på scen för första gången i år. Färre barn kommer ha alternativ på fritiden till att mållöst hänga i centrum. Färre kommer ha chansen att bli Sveriges nästa stora musiker. Kommunala kulturskolor är ett verktyg för bildning, integration och kulturexport. Om regeringen fortsätter svälta ut kulturskolorna kommer ingen anklaga Sverige för att fuska i Eurovision om tjugo år. Vi kommer vara för dåliga för det.
Regeringens halverade statliga stöd till kulturskolor hotar Sveriges popunder, och kräver ingripande från kulturminister Parisa Liljestrand. Kulturskolorna har bidragit till Sveriges framgångar i Eurovision och popmusiken globalt, genom att erbjuda möjligheter till barn från alla samhällsskikt. Om inget görs kommer Sverige tappa musiker och chanser till integration och kulturexport.