Leger radbrekker systemet for publisering av medisinsk forskning
Jukseartikler, tvilsomme tidsskrifter og pengejag truer tilliten til medisin som fag. Det mener Henrik Vogt og Espen Kolstad Heen. Minst 10.000 vitenskapelige forskningsartikler ble trukket tilbake i 2023 på grunn av feil. I verste fall kan de inneholde ren juks. Dette er en voldsom økning fra året før.  Eksperter som overvåker systemet i Retraction Watch, mener det er toppen av et isfjell. De anslår at ti ganger så mange, 100.000 artikler, burde vært trukket tilbake internasjonalt. De norske legene Henrik Vogt og Espen Kolstad Heen er urolige for sitt eget fagfelt. De bruker ordet «råte» om hvor dårlig de mener det står til.  – Vi er bekymret for fremtiden til medisin som vitenskap, sier Heen til Aftenposten. Denne uken kommer en krass debattartikkel Heen og Vogt har skrevet om temaet i Journal of Evaluation in Clinical Practice. Heen forsker på mineralet jod. Han bruker sitt eget felt som eksempel. I en vesentlig del av artiklene han leser om jod-forskning, finner han feil eller svakheter. – Det er mangelfull rapportering av design, metodologi, statistikk eller tolkning av funn. Det gjør meg usikker på om jeg kan stole på konklusjonene.  Konsekvensene kan bli veldig store hvis artikler som har feil i seg, brukes i oppsummeringer av kunnskap. Slike oppsummeringer brukes blant annet i retningslinjer for pasientbehandling. Røvertidsskrifter Det er to hovedtendenser som undergraver forskningens kvalitet, mener legene: Det ene er fremveksten av tvilsomme tidsskrifter. De kalles «predatory journals».  I Norge og mange andre land har det vært et politisk mål at forskning skal publiseres i gratis, «open access»-tidsskrifter. Argumentet er at kunnskap skal komme alle til gode, ikke bare de rike som kan betale dyre abonnementer.  Det har ført til fremveksten av en haug «røvertidsskrifter». Disse ser seriøse ut, men gjennomfører ikke nødvendig kvalitetskontroll. I praksis publiserer de også forskning som kan være ren juks, fra alle som betaler for det.  – Som de fleste forskere med en e-post-konto kan bekrefte: Disse tidsskriftene fisker etter manus med smiger og løgner, forklarer legene.  Antallet useriøse tidsskrifter har nå passert 12.000. Deres andel av den vitenskapelige publiseringen nærmer seg 20 prosent, ifølge Scientific American. Kverner ut stadig flere artikler Store tidsskrifter som Lancet, New England Journal of Medicine eller Nature nyter fortsatt enorm tillit.  – Jeg stoler selvsagt mer på det som står i de gode tidsskriftene, sier Vogt. Men også i de store, anerkjente forlagshusene er det store svakheter, mener legene. For å få mest mulig fortjeneste, etableres stadig nye undertidsskrifter.  Et eksempel er giganten Elsevier. Morselskapet Relx hadde 38 prosent profittmargin i 2023.  Aftenposten har kontaktet Elsevier. De har ikke besvart våre spørsmål.  – Det er volum som genererer fortjeneste. Forskerne har interesse av å publisere mye for å komme videre i karrieren. Tidsskriftene har interesse av å publisere mye for tjene penger, sier Heen. Og da ender man med at også de store forlagshusene trekker tilbake stadig flere artikler.  Portvokteren i dette systemet er fagfellevurdering.  – Men vi får jo ikke engang betalt for å gjøre denne jobben. Det er liksom noe vi skal gjøre på fritiden fordi vi synes det er gøy. Så hva mener de to legene må gjøres? Vil at forskersamfunnet skal ta makten tilbake – Det er vi som utgjør forskersamfunnet som nå må reise oss opp og si vi vil ha en annen modell, sier Heen.  Heen og Vogt viser til nye initiativer som Diamond Open Access. Dette er publiseringsplattformer som hverken har profittkrav eller tar penger for å publisere artikler.  Modellen har hatt betydelig suksess i Latin-Amerika. EU jobber nå aktivt med det.  Vogt peker på at det faktisk er lite kostbart å publisere digitalt.  – Da fremstår det som veldig rart at mellommenn i de store forlagshusene skal ta ut så enormt mye profitt, sier han. Forskningsrådet: Undergraver systemet Forskningsrådet forvalter over 10 milliarder forskningskroner. De deler mange av bekymringene.  – Noen tidsskrifter lever utelukkende av å tjene penger på å publisere mest mulig. Disse tidsskriftene undergraver forskningssystemet og kvalitetssikringen av resultater. Det skriver Mari Sundli Tveit i en e-post. Hun er administrerende direktør i Forskningsrådet. Hun minner om at Norge har Kanalregisteret som en portvokter mot useriøse tidsskrifter. Forskningsrådet jobber for å utvikle modeller for åpen publisering, der det både er gratis å publisere og å lese, samtidig som kvaliteten ivaretas, understreker Tveit.
Over 10.000 forskningsartikler ble trukket tilbake i 2023. Det er en stor økning fra året før.  To norske leger er bekymret for kvaliteten på medisinsk forskning. Feil i forskningsartikler kan få konsekvenser for pasientbehandling. "Røvertidsskrifter" og stort publiseringspress undergraver forskningens kvalitet, mener de. 