Studie: Fastlegene endret metode - pasientene gikk ned i vekt
Fastleger kan hjelpe pasienter med varig vektnedgang på 5–10 prosent uten bruk av slankemedisiner, viser en norsk studie. Spesielt én ting er viktig for å lykkes. Her er dietten som ble fulgt. Størstedelen av den voksne befolkningen i Norge har overvekt eller fedme, ifølge Folkehelserapporten fra FHI. Verdens helseorganisasjon (WHO) har kategorisert fedme som en verdensomspennende epidemi. Ifølge Helsedirektoratet kan fedme, som betyr en BMI på 30 eller høyere, øke risikoen for en rekke alvorlige sykdommer, som blant annet hjerteinfarkt, hjerneslag, høyt blodtrykk, flere kreftformer og psykiske lidelser. De fleste med overvekt og fedme kommer i kontakt med fastlegen først. Morten Dag Nilsen har jobbet som fastlege i Moss i 33 år, og har erfart at det er vanskelig for mange å endre livsstil og gå ned i vekt. Det kan også være et sårbart tema å ta opp. – Mange fastleger er redde for å støte noen, og for at pasienten skal bli lei seg. Samtidig er det undersøkelser som viser at mange ønsker at legen skal ta opp temaet med dem. Muntlige råd ga ikke effekt Han mener det også i helsevesenet er en del som har en negativ holdning til mennesker med overvekt og fedme. – Ikke bare vil en slik innstilling hindre pasientene i å få hjelp, det kan også forverre deres helsetilstand både fysisk og psykisk, og føre til vektøkning. Jeg tenker derfor det er avgjørende at man først tar et oppgjør med slike fordommer dersom man skal kunne hjelpe mennesker med overvekt og fedme. Nilsen ga gjennom mange år muntlige råd om å gå ned i vekt, som å spise ofte og lite, og mye frukt og grønt, men det skjedde lite med vekten til pasientene. Etter hvert forsøkte han å gå mer konkret til verks, og skrev ut kostholdsprogrammer som pasientene skulle følge, mens han selv fulgte opp med konkrete råd over tid. Det var mer forpliktende og viste seg å fungere mye bedre. Han ble nysgjerrig på om dette kunne være en effektiv metode for flere, og tok kontakt med Avdeling for allmennmedisin ved Universitetet i Oslo. De var positive til at han ønsket å gjennomføre en studie på fastleger og pasienter med overvekt og fedme. Etter å ha gjennomført en pilotstudie, gikk de videre med en større studie. Nilsen leste også en rekke tidligere studier om overvekt og fedme og ulike former for behandling. Han har også undervist sisteårsstudenter på legestudiet om temaet, og er veileder for leger i spesialisering hos Statsforvalteren i Østfold. Raskt ned i starten 23 fastleger og 210 pasienter fra Moss takket ja til å delta i prosjektet. Pasientene måtte ha en BMI over 30, eller over 25 om man hadde et vektrelatert helseproblem i tillegg. De var mellom 18 og 70 år. Leger og pasienter ble delt inn i to grupper. Den ene gruppen med leger fulgte sin vanlige tilnærming til pasientene, mens den andre fulgte opp et program for kosthold og fysisk aktivitet for sine pasienter, som Nilsen hadde utarbeidet. Pasientene i intervensjonsgruppen fulgte én type diett de første fire ukene, før de gikk over til en litt annen diett de neste elleve månedene. – Min tanke var at de skulle få til en rask vektnedgang i starten. Det er da de er mest motiverte, og forskning viser også at en rask vektnedgang i begynnelsen også kan gi best varig effekt. En ny norsk studie som foreløpig er upublisert, peker i samme retning. Studien er utført av Sykehuset i Vestfold, i samarbeid med Roede. Hovedfunnet her er at deltagerne som gikk raskt ned i starten av programmet, hadde et større vekttap etter ett år enn deltagere som gikk mer gradvis ned i vekt. Mye proteiner De fire første ukene skulle deltagerne i studien i Moss ikke spise poteter, brød, ris, pasta, søtsaker, frukt, melkeprodukter, kornprodukter, nøtter eller drikke alkohol. I stedet ble de anbefalt å spise fisk, kjøtt, egg, skalldyr, grønnsaker, salat og belgfrukter. Her er diettene fra studien Diettene er utarbeidet av fastlege Morten Dag Nilsen. Diett 1: De fire første ukene Du skal ikke spise: Poteter, brød, ris, pasta, søtsaker, frukt, melkeprodukter, kornprodukter, nøtter eller drikke alkohol på 4 uker. Du kan spise: Fisk, kjøtt, egg, skalldyr, grønnsaker og salat (så mye du orker). Alternativ til fisk og kjøtt kan være belgfrukter som kikerter, bønner eller linser. Minst 4 måltider per dag. Det enkleste er å lage mye salat med for eksempel tunfisk og egg eller kylling, la den stå i kjøleskapet og hente ut porsjoner. Til middag kan du spise fisk eller kjøtt og grønnsaker. Frokost kan bestå av 1–2 egg, skinke og tomater, eller du kan spise salat (se ovenfor). Du kan drikke vann, te eller kaffe. Bruk gjerne olje til matlagingen og i salaten. Aktivitet: Gå eller sykle 20–30 minutter per dag. Kan deles opp i flere bolker. Diett 2: De neste 11 månedene Frokost: Havregryn eller havregrøt med skummet melk eller vann med noen få nøtter og bær, eller 2 knekkebrød eller 1 grovbrødskive (2 grovbrødskiver for menn) med magert kjøttpålegg, fisk eller mager ost. Ha gjerne salat, tomat og /eller agurk på skivene. Mellommåltid: 3–4 spiseskjeer med Kesam (mager) eller cottage cheese og 1 eple/pære/appelsin eller noen druer og noen nøtter. Alternativ kan være 2–3 magre osteskiver (bare ost) med noen druer og nøtter Lunsj: Salat med for eksempel tunfisk og egg eller kylling. Ikke brød. Alternativer kan være suppe med 1–2 knekkebrød eller varm lunsj, f.eks. omelett med grønnsaker. Middag: Kjøtt eller fisk og grønnsaker eller salat og en potet eller litt ris/pasta Alternativ til fisk og kjøtt kan være belgfrukter som kikerter, bønner eller linser. Kveldsmåltid: 2 knekkebrød eller 1 grovbrødskive med magert kjøttpålegg, fisk eller mager ost. Ha gjerne salat, tomat og /eller agurk på skivene. Bruk olje til matlaging og i salaten. Drikke: Vann, te eller kaffe Aktivitet: Gå eller sykle 30–40 minutter per dag. Kan deles opp i flere bolker. Kilde: Fastlege Morten Dag Nilsen – Dette kostholdet inneholder mye proteiner, som gir metthetsfølelse, og som også kan redusere tap av muskelmasse, og det inneholder lite karbohydrater og fett. Flere av pasientene gikk ned åtte til ti kilo de første fire ukene, noe som deltagerne syntes var veldig motiverende. Dietten de fulgte på lengre sikt, er tilsvarende kostrådene som gis av Helsedirektoratet, som innebærer mye grønnsaker, frukt, bær, grove kornprodukter og fisk, og begrensede mengder bearbeidet kjøtt, rødt kjøtt, salt og sukker. Telling av kalorier og veiing av maten var ikke en del av opplegget, for å gjøre det så enkelt som mulig. Pasientene var hos fastlegen fem til seks ganger det første året, for veiing og måling og støttende samtaler og rådgivning. Det andre året var de hos fastlegen sjeldnere, og kun til observasjon for å følge med på vekten. Gode resultater Nilsen peker på at kostholdet er det aller viktigste ved en vektreduksjon, men at bevegelse også er bra. Pasientene fikk anbefaling om 20–30 minutter daglig med fysisk aktivitet. De kunne også dele opp dette i mindre bolker gjennom dagen. Studien er publisert i det anerkjente tidsskriftet British Medical Journal, Nutrition, Prevention & Health. Dagens Medisin omtalte studien først. – Konklusjonen er at det nytter å få til en vektnedgang ved hjelp av en konkret kostholdsplan og oppfølging fra fastlegen. Det var en signifikant forskjell mellom de to gruppene. Nilsen peker på at en vektnedgang på fem prosent er nok til å få en betydelig helsegevinst. Han legger til at studier viser at mange likevel faller tilbake til utgangspunktet på lengre sikt. – Men jeg vil tro at en time hos fastlegen en til to ganger i året for oppfølging kan være tilstrekkelig for å opprettholde vektnedgangen. Han mener at det er spesielt viktig med et godt samarbeid mellom legen og pasienten for at man lykkes. I tillegg er det viktig at opplegget er så konkret som mulig, og at budskapet blir gitt både skriftlig og muntlig. Nilsen peker på at for mange er det motiverende at vektnedgang fører til bedre helse og mindre risiko for sykdommer. En vektnedgang på fem prosent er nok til å gi en betydelig helsefordel. Overraskende effekt Hans erfaring at man i tillegg til å redusere risiko for en rekke sykdommer, opplever mange en annen overraskende og positiv helsegevinst: – Det er underkommunisert at vektreduksjon kan gi mindre smerter i kroppen. Vi vet ikke alltid hvorfor, men det er en ting som kan virke motiverende. Som et eksempel viser han til en kvinnelig pasient i 30-årene, som han har fått tillatelse til å dele historien til. Hun kom til ham grunnet hoftesmerter i slutten av november. Hun står og går mye på jobb, og smertene hadde blitt verre. De snakket om hva som kunne hjelpe, og ble enige om at hun skulle forsøke kostomlegging. – Jeg tenkte det hadde vært bedre å vente til nyåret, men hun ønsket å starte med en gang selv om julen nærmet seg, og det kanskje er den vanskeligste tiden i året å gå ned i vekt. Hun veide 88 kilo den første timen. I romjulen kom hun til en ny avtale fire uker senere. Da veide hun 79 kg og fortalte at smertene i hoftene var blitt mye bedre. Hun ønsket å fortsette med det kostholdet hun hadde startet på, men skulle legge til frukt og nøtter. – Neste time var nå i begynnelsen av februar, og da veide hun 77 kg, og fortalte at hoftesmertene ikke var helt borte, men at de ikke plaget henne lenger. Hun sa også at hun hadde begynt å trene, og at hun følte seg mye bedre. Slankemedisiner populært Nilsen mener dette viser hvordan han følger opp pasientene, og hvilke resultater man kan få med samarbeid og oppfølging. Han håper at flere fastleger kan jobbe mer konkret med pasienter med overvekt og fedme i fremtiden. Salget av de populære slankemedisinene Ozempic og Wegovy har skutt i været. Nå er tre av de ti mest solgte legemidlene i Norge slankemedisiner. – Vår studie viser at det er mulig å få til en vektnedgang uten medisiner, og da slipper man også bivirkningene som mange opplever. Medisinene er også dyre, og derfor ekskluderende for mange, mener Nilsen. – Vi kjenner heller ikke til langtidseffektene av medisinene på mennesker som ikke har diabetes, som medisinene er utviklet for. Nilsen er opptatt av at det er store forskjeller i samfunnet, som for eksempel at det er flere med overvekt og fedme blant folk med lavere utdanning og inntekt. Derfor mener han det er viktig å nå frem til hele befolkningen med informasjon om vekt og helse. – Det skal ikke være slik at det er forbeholdt enkelte grupper som er gode til å skaffe seg informasjon. Fastlegene når ut til alle typer pasienter, uavhengig av inntekt, og kan være tilgjengelig og følge opp dem som trenger det. Kritisk til kostholdet Line Kristin Johnson er klinisk ernæringsfysiolog og seniorforsker ved Hormon-, overvekt- og ernæringsavdelingen i Forskningsseksjonen ved Sykehuset i Vestfold. Hun peker på at et vekttap på minimum fem prosent anbefales for å forebygge fedmerelaterte sykdommer. – Resultatene i denne studien viser at dette er mulig å oppnå hos en betydelig andel pasienter som følges opp av fastlegen over tid, og det er meget bra. Hun synes også det er en utmerket tanke at fastleger engasjerer seg i levevanebehandling av pasienter med behov for vektreduksjon. – Fastlegene som deltok i denne studien forholdt seg til et konkret oppsett for kosthold, fysisk aktivitet og oppfølgingsintervaller. Dette har trolig bidratt at studien viste god gjennomførbarhet. Som klinisk ernæringsfysiolog og forsker har hun imidlertid flere innvendinger til kostholdet som ble benyttet hos gruppen som fulgte en diett. – Jeg finner ingen informasjon om næringsinnholdet i diettforslagene. Hverken energinivå, fordeling av energigivende næringsstoffer, innholdet av vitaminer eller mineraler er oppgitt. Jeg kan heller ikke se at det refereres til andre studier som kvalitetssikrer dietten. Hun er også kritisk til at flere matvaregrupper som bidrar med verdifulle og helsefremmende næringsstoffer skal utelates helt fra kostholdet de første ukene, som kornvarer, frukt og nøtter. Gikk for en enkel metode I en kommentar til Johnsons kritikk, svarer fastlege Morten Dag Nilsen at det var viktig å gjøre diettene så enkle som mulig, både for pasientene og legene. – Vi mente derfor at det å veie matvarer og beregne kalorier og fordeling av næringsstoffer, ville bli for krevende og ville føre til at mange ikke ville ønske eller klare å gjennomføre planen. Hovedpoenget var å se om en enkel metode, som kan brukes i en travel allmennpraksis, kunne gi resultater. Nilsen peker på at diett 2 er i samsvar med nasjonale retningslinjer. – Når det gjelder diett 1, som ble fulgt de første fire ukene, var hensikten at den skulle gi rask vektreduksjon i startfasen, noe som er anbefalt fra annen forskning. Det er selvsagt ikke et kosthold man bør følge over tid, men det er lite sannsynlig at en slik kort periode vil gi mangeltilstander selv om man ikke inkluderer f.eks. kornprodukter, frukt og nøtter. Dersom noen ønsker å fortsette med denne dietten en lengre periode, råder han dem til å ta tilskudd av vitamin C og D, kalk og omega-3 (spesielt dersom de ikke spiser fet fisk). – Jeg anbefaler imidlertid ikke at man følger dette kostholdet over tid, både av helsemessige årsaker og av hensyn til bærekraft og miljø. – Det er selvsagt ikke slik at våre dietter og tilnærming er løsningen på dette alvorlige helseproblemet, men vi håper det kan være et bidrag. Jeg håper også at vi som prøver å hjelpe mennesker med overvekt og fedme, kan samarbeide for å finne effektive tiltak.
En norsk studie viser at fastleger kan hjelpe pasienter med varig vektnedgang på 5–10 prosent uten slankemedisin Overvekt og fedme er et utbredt problem, og fedme øker risikoen for alvorlige sykdommer Resultater viste at 53,5 prosent av gruppen på diett og med fastlegeoppfølging gikk ned minst 5 prosent av kroppsvekten sin etter det første året, og 45 prosent etter to år Fastlege Morten Dag Nilsen håper flere fastleger kan jobbe mer konkret med pasienter med overvekt og fedme i fremtiden