Vedum og co. vil knuse gjengene: – Må stoppe pengestrømmene
Regjeringen vil gi politiet større makt til å ta penger fra de kriminelle nettverkene. I løpet av året foreslår de en ny lov. Senterparti-toppene Trygve Slagsvold Vedum, Emilie Enger Mehl og Ap-politiker Odd Harald Hovland sperrer øynene vidt opp på Oslo politihus. På bordet ligger det store mengder kontanter, rådyre luksusklokker, merkevesker og kryptonøkler. Vedum får først lov til å ta på ting - så sier politiet at det får være nok.  – Jeg gjør bare det jeg blir fortalt, sier Vedum pliktskyldig. Nå lanserer Vedum og Mehl en ny stortingsmelding for å gi politiet flere verktøy. – Målet er å stoppe pengestrømmene og knuse gjengene. Slik kan vi knuse den virksomheten som skaper så mye usikkerhet for folk. Hvis du ikke sitter igjen med penger og verdier, så er hele poenget borte for de kriminelle, sier han. Mehl vil endre loven for å gjøre det lettere å ta penger fra kriminell virksomhet.  – Vi ønsker å kunne inndra mer og gjøre det mer effektivt. Da vil vi lage et lovverk for sivilrettslig inndragning, sier Mehl. Hun varsler at det nye lovforslaget kommer i løpet av året. – Det vil senke terskelen for når det kan tas beslag i kriminelt utbytte. Det innebærer en prinsipiell endring for hvordan ting gjøres i dag, sier hun.  Regjeringen vil også se på hvordan fast eiendom registreres - og om politiet trenger mer makt for å kunne ta ned bedrageri-nettsider. Mehl og Vedum hører spent etter mens Oslo-politiet forklarer. – Vi har organisert oss på en litt annen måte, slik at de litt mer spissede miljøene kan jobbe mer forebyggende. Det handler om å dele informasjon med andre for å kunne stoppe pågående kriminalitet, mer samhandling og å vri innsatsen for å jobbe mot multikriminelle, sier politiinspektør Grete Lien Metlid ved Oslo politidistrikt.  Hun sier at de som jobber mot narkotika og korrupsjon ikke bør jobbe i en silo hver for seg. Selv har hun både de spissede finansmiljøene og det tradisjonelle arbeidet mot organisert kriminalitet tett sammen under seg. – Jeg er litt forundret over at vi ikke tenker mer slik på et nasjonalt nivå i politiet, sier hun.  Hovland sier at regjeringen vil gi nye hjemler, verktøy, teknologi, økt kompetanse og ressurser til politiet. De ga 50 millioner kroner ekstra i årets statsbudsjett til arbeidet mot økonomisk kriminalitet.  15 millioner kroner går til Økokrims bedragerienhet på Gjøvik.  Økokrim-sjef Pål Lønseth sier at den nye enheten vil jobbe mest forebyggende for å tette sårbarheter. – Det er helt illusorisk at vi klarer å etterforske 30.000 bedragerier. Det må sees i sammenheng. Det er de samme miljøene som står bak, sier han.  Vedum sier at politiet må beslaglegge penger fra de svenske gjengene for å hindre dem i å etablere seg i Norge.  – Det har blitt færre polititjenestepersoner og flere politikontor ute i distriktene. Hvorfor prioriterer dere dette, når det er slike problemer med gjenger? – Nå er vi på et område hvor det utrolig viktig både med politifolk, men også andre typer ansatte i politiet som økonomer og teknologer. Politiet totalt sett har økt med 350 stillinger siden 2021, det er blant annet fordi denne type virksomhet prioriteres, sier Mehl. 
Regjeringen vil gi politiet større makt til å ta penger og verdier fra kriminelle nettverk. Det varsler de fredag i en ny stortingsmelding. Lovverk for sivilrettslig inndragning skal innføres for å gjøre det lettere å ta penger fra kriminell virksomhet. Nytt lovforslag forventes i løpet av året og vil senke terskelen for beslag av kriminelt utbytte.