Sveriges Nato-medlem får konsekvenser for veier og jernbane også i Norge
OSLO/BRUSSEL (Aftenposten): Sveriges Nato-medlemskap gir Norge en ny rolle.  Før handlet det om nord-sør i både Norge, Sverige og Finland. Nå snakker alle om øst-vest. Det handler hva som skjer hvis det blir krise eller krig.  Da skal soldater, utstyr og våpen, eller mat og medisiner, flyttes fra ett sted til et annet. Akkurat nå øver soldater fra 13 land i Nord-Norge på dette.  At Sverige og Finland er blitt med i Nato, skaper nye scenarioer:  Men det kan bli vanskelig på dårlige veier og enkle jernbanespor.  Slik blir Norges nye rolle – Vi går fra rollen med i stor grad å være et mottaksland til å være et land som også skal sørge for transitt og bidra med militær kapasitet til å forsvare vår region sammen med våre naboer, sa forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) nylig.  Det ferske Nato-medlemskapet betyr ikke bare at Sverige må stille med soldater og våpen hvis det blir krise. De må også sørge for å ha gode veier, jernbane og havner. Foreløpig vil ikke svenske myndigheter si hvilke transportårer de skal prioritere.  Men militæreksperter Aftenposten har snakket med, mener noen peker seg ut. Det handler også om Norge.  De nordiske forsvarssjefene har pekt ut både Göteborg havn, Trondheimsfjorden, Ofotfjorden og Esbjerg havn som viktige knutepunkter for alliert mottak i krig eller krise.  Nato-sjef Jens Stoltenberg sier til Aftenposten at krigen i Ukraina viser hvor viktig logistikk er.  – Det handler om å flytte ammunisjon, flytte våpen, få frem drivstoff og mat. Det er en enorm oppgave, og da trenger man havner, veier og jernbane som kan håndtere de kapasitetene, sier Stoltenberg.  Han sier at Nato-øvelsen som nå pågår, handler om å øve på dette.  Nato krever bedre veier – Svenske veier er bygget i sør-nord-retning. Med Nato-medlemskapet blir forbindelsen fra øst til vest viktig, sier Marcus Tynnhammar. Han er analytiker ved Totalförsvarets forskningsinstitutt i Sverge.  Han sier at Nato for eksempel vil kreve at veinettet har større kapasitet og kan tåle tyngre transport.  Og tror det vil bli størst behov for å gjøre noe mellom Midt-Sverige og Midt-Norge.  Må være motstandsdyktig Thomas Ekström er universitetslektor i krigsvitenskap ved Försvarshögskolan i Sverige. Han peker på at artikkel 3 i Nato-traktaten krever at medlemslandene har transportsystemer, telekommunikasjon og strømforsyning som er motstandsdyktige.  – Vi skal kunne motstå store forstyrrelser og likevel skal infrastrukturen fungere, sier Ekström.  For forsvaret handler det også om veier, havner og jernbane.  – I dag tar det i beste fall fem timer med tog mellom Oslo og Stockholm og seks timer fra Trondheim til østkysten av Sverige. Disse systemene er ikke dimensjonert for flytting av store militære enheter.  Da amerikanske stridsvogner var på øvelse i Sverige for noen år siden, var de så brede at vogntogene de passerte, mistet sidespeilene sine, forteller Ekström.  Han mener at å plukke ut enkeltstrekninger ikke er det viktigste, men at det finnes alternativer.  Banen stopper opp  Men det er trøbbel flere steder. På bare tre måneder har en vogn sporet av den viktige Ofotbanen to ganger.  Det er også svakheter på E14 mellom Stjørdal og Sundsvall i Sverige. Statens vegvesen skriver at E14 nå får større strategisk betydning. Men at veien er smal, traseen er utfordrende flere steder, og utsatt for flom og skred.  Ekström mener det er en utfordring at store transportprosjekter i Sverige ofte har et 10 til 15-årsperspektiv. Som i Norge.  En annen utfordring er at flere land må samarbeide.  – Vi i Sverige kan ikke bygge motorvei hvis den møter grusvei på norsk side. Dere kan ikke lage dobbeltspor som møter enkeltspor i Sverige, sier Ekström.  Venter spent  Per Erik Solli er forsvarsanalytiker ved Norsk utenrikspolitisk institutt. Han peker på at Nato-utvidelsen også betyr at for eksempel militært materiell som skal fraktes fra sør til nord i Norge, nå kan gå via Sverige.  – Det gjør at systemet blir mer fleksibelt og robust.  Han er svært spent på hva som kommer i Nasjonal transportplan om noen få uker.  – Jeg vil følge nøye med på om regjeringen tar på alvor behovene knyttet til beredskap både internt i Norge og i prioriterte grenseområder mot Sverige, sier Solli.  Nato-sjef Jens Stoltenberg vil ikke blande seg inn i hvordan dette blir finansiert.  – Det viktige for oss er at de leverer de tingene vi ber om. Men det er klart at mye av dette vil ha både sivil og militær nytte, sier Stoltenberg.  Økte krav til Norge  Samferdselsminister Jon Ivar Nygård (Ap) lovet flere krysningspunkter på Ofotbanen da han var i Nordland nylig. Men ikke dobbeltspor ennå. Til NRK sa Nygård at «regjeringen har ingen mulighet til å finansiere norsk samferdsel ut fra den sikkerhetspolitiske situasjonen».  Til Aftenposten skriver Nygård at regjeringen vil ta «flere grep for å tilpasse transportsektoren til en ny sikkerhetspolitisk hverdag» i Nasjonal Transportplan (NTP). Han skriver at Norges betydning som mottaks- og transittland for allierte styrker vil øke med Nato-utvidelsen.   – Og dette stiller høye krav til kapasiteten i alle transportformene. 
Nato-utvidelsen i Norden gjør at Norge går fra å være mottaksland for alliert hjelp, til også å bli transittland. Nato vil stille krav til Sverige for å ha gode transportårer og motstandsdyktig infrastruktur.  Det vil også påvirke norsk samferdsel. 