Var med på å starte kreftstudie. Nå kaller han det Norges største medisinske forskningsskandale.
– Ingen personer blir stilt til ansvar, påpeker varslerne i Norwait-saken. – Dette er uten tvil Norges største medisinske forskningsskandale, sier Hans Wasmuth. Han var initiativtager til kreftstudien Norwait sammen med Arne Færden. De to gastrokirurgene varslet da de fikk vite om store avvik ved Haukeland universitetssjukehus i november 2020. De ble ikke offentlig kjent før ett år senere. Hallvard Harholt deltok i studien. Han fikk spredning av kreften i den såkalte vente-og-se-perioden. Han ble operert for sent og døde for ett år siden. Irene Harholt og Lisbeth Harholt Brech mistet ektemann og bror. Tidligere i år sto de frem og fortalte at Harholt følte seg overtalt til å bli med i studien.  Politiet har brukt over to år på etterforskningen. I forrige uke ble to helseforetak ilagt forelegg på til sammen 4,5 millioner kroner.  De pårørende reagerer sterkt på at bare helseforetakene blir stilt til ansvar og ikke enkeltlegene i forskningsprosjektet på Haukeland.  De får støtte av de to gastrokirurgene. – Feilbehandling av pasienter som deltok i studien, er det sentrale i denne saken, mener de. Arne Færden sammenligner det hele med at en privatpraktiserende lege kan miste autorisasjonen for langt mindre forseelser. Legene som er kritisert, har fått forelagt synspunktene til Wasmuth og Færden. De ønsker ikke å kommentere dem. Helsetilsynet: Anmeldte «de ansvarlige» Det er svært sjelden at Helsetilsynet politianmelder saker om forskning.  I Norwait-saken anmeldte Helsetilsynet «de ansvarlige for forskningsprosjektet» på grunn av sakens alvor. – Vi konstaterer at størrelsen på boten reflekterer alvorligheten i saken, og at straffen er rettet mot virksomheten og ikke enkeltpersoner, sier Anne Myhr, som er avdelingsdirektør i Statens helsetilsyn. Hun svarer ikke på spørsmål om også enkeltpersoner burde stilles til ansvar. Statsadvokaten gjorde som helsetilsynet og gikk etter «de ansvarlige». Og i denne saken var det helseforetakene, mener Nina Grande.  Hun er statsadvokat ved Rogaland statsadvokatembete. – Forskningsansvarlige er vel også enkeltpersoner. Vurderte dere ikke å etterforske lokalt studieansvarlig på Haukeland, der de grove feilene ble begått? Og prosjektlederen for hele studien, ansatt ved Stavanger universitetssjukehus? – Prosjektlederen ble også anmeldt, men saken mot ham ble henlagt, sier Grande. – Hvorfor ble ikke legene i forskningsprosjektet som feilinkluderte pasienter på Haukeland, etterforsket? – Anmeldelsen fra Statens helsetilsyn gjaldt brudd på helseforskningsloven, ikke behandling av enkeltpasienter. Vår etterforskning har ikke gått inn på det. Det er bruddene på helseforskningsloven som er etterforsket. Dette mener jusprofessor og helserettsekspert Anne Kjersti Befring er feil.  Jusprofessor: Statsadvokaten tar feil Hun sier at helseforskningsloven også omfatter forskning på pasienter som mottar behandling som ikke fullt ut er utprøvd. – Da stilles det krav til legen/forskeren om å påse at tilbudet er forsvarlig, sier hun. – Det er derfor ikke riktig å hevde at loven ikke gjelder for dem som har et ansvar for at pasienter/forskningsdeltagere blir utsatt for uforsvarlig behandling. Ifølge loven kan ansvaret ligge på flere nivåer: Både Helsetilsynet og Statsforvalteren har kommet med sterk kritikk som ble rettet mot både prosjektleder i Stavanger, studieansvarlig lokalt på Haukeland og tre kirurger på sykehuset.  Men det ble ikke rettet formelle reaksjoner mot dem. – Erfaringen viser at politiets vurdering i slike saker stort sett følger vurderingene som er gjort av tilsynsmyndighetene, sier jusprofessor Befring. Hun tror det er første gang at det er benyttet straff etter helseforskningsloven. – Denne alvorlige saken og de store bøtene som er ilagt de to helseforetakene, vil gjøre inntrykk, sier hun. 
Norwait-saken er Norges største medisinske forskningsskandale, mener en av initiativtagerne til studien.  To helseforetak fikk bøter på totalt 4,5 millioner kroner. Ingen enkeltpersoner er stilt til ansvar. Det vekker reaksjoner. En jusprofessor mener helseforskningsloven gjelder også for enkeltpersoner med ansvar for pasienter som mottar uforsvarlig behandling.