Varmere, våtere, villere? Nei, vi vil få mye mindre vind, spår meteorolog.
Det er opplest og vedtatt at klimaendringene vil gjøre at det blåser mer. Men en norsk meteorolog spår mye mindre vind i Nord-Europa fremover. Det kan gi trøbbel for Norges satsing på havvind. Det er nå bare dager igjen til at energiminister Terje Aasland håper å sette i gang en gigantauksjon om retten til å bygge ut Norges første store havvindpark – Sørlige Nordsjø II. Innen 2040 er regjeringens plan at havvind skal levere like mye kraft i året som hele den norske produksjonen av fornybar kraft er på nå. Nå slår meteorolog og kraftanalytiker Ivan Føre Svegaarden alarm om disse forhåpningene. – Ikke våtere og villere – Været i Nord-Europa vil ikke bli varmere, våtere og villere. Det blir tvert imot for regn og vind. De tørre og vindstille periodene vil bli flere og vare lengre, sier Svegaarden til Aftenposten. Svegaarden har en doktorgrad i meteorologi, har jobbet mange år som analytiker for landets nest største kraftprodusent Hafslund og har de siste årene drevet sitt eget analyseselskap TradeWPower. Han har det siste året laget sin egen modell basert på værdata og analyse av trender. Konklusjonen er at vindkraften vil levere en god del mindre kraft enn hva både politikerne og kraftprodusentene håper på. – Jeg ønsker med dette å få til en debatt om fremtidens kraftforsyning. For uansett hvordan vi ser på det, vil man få lengre perioder rundt 2030 med veldig lite vindkraft i EU, en viktig energikilde i det grønne skiftet. – Lurt av det korte bildet Svegaarden ble først intervjuet om dette av nettavisen Montel. Da sa han at vindkraften kan komme til å «underprestere med 20–30 prosent sammenlignet med forventningene». – Vi blir lurt av situasjonen nå i det korte bildet. Kraftmarkedet har fått inn mye vind og solkraft. Dermed blir det lave priser i 2024–2025. Men dersom prognosene til Statnett slår til, og vi virkelig trenger alt det som blir installert, da har vi et problem opp mot 2030, sier han nå til Aftenposten. Svegaarden tror at Norge da må bygge ut all den vindkraften som er planlagt, men samtidig ta hensyn til at levert produksjon vil bli mindre enn hva man tidligere har lagt til grunn.  – Vi kan fort få et problem med forsyningssikkerheten. Det kan bli lengre perioder eller år der prisene går sjokkerende høyt. Skepsis på Meteorologisk institutt Svegaarden har ikke blitt profet i eget land foreløpig.  Hos Meteorologisk institutt er de skeptisk til hans spådommer. Der mener de at klimamodellene hittil ikke gir noen entydige svar på hva vi kan regne med av endringer i vinden i fremtiden. – En svakhet som de globale klimamodellene har, er at de ikke gjengir høytrykkene og deres tilstedeværelse med god nok nøyaktighet, skriver klimaforsker Rasmus Benestad i en e-post. Svegaarden tar ikke den skepsisen tungt. – Antall uker med fint vær og mindre vind øker. Antall uker med mye vind faller. Dataene er så tydelige på disse trendene. Derfor kan jeg si det så klart. Store klimatiske endringer er på vei, sier han og utdyper: – Polarvirvelen rundt Nordpolen og jetstrømmen over Europa har endret seg på grunn av klimaendringene. «Samarbeidet» mellom dem vil gi mer dominerende værsystemer som varer lenger. Frykter tørke  Dersom hans spådommer om været slår til, kan konsekvensene bli langt mer alvorlige også. – Også mengden kraft fra fossefall og elver i Europa vil gå ned på grunn av tørrere vintre og oftere varmere og tørrere somre. Når du ikke får fylt opp igjen magasiner og elver i 1. og 4. kvartal, så vil du før eller senere få kriser med tørke. Svegaarden ser likevel noe positivt i sine spådommer. – Det positive er at det går mot mye mer finvær. Høytrykk gir mindre vind, så solkraft ser ut til å få en lys fremtid også i Europa.
En norsk meteorolog mener det blir mindre vind i Nord-Europa fremover, noe som kan påvirke Norges satsing på havvind. Vindkraft kan underprestere med 20–30 prosent sammenlignet med forventninger. Dette kan etter hvert skape problemer med forsyningssikkerheten. På grunn av tørrere vintre og varmere somre, vil kraften fra fossefall og elver i Europa også reduseres, mener han. Det kan gi tørkekriser, spår meteorologen. Men mer høytrykk vil i så fall også gi bedre muligheter for solkraft.