Frykter avgiftshopp på søppel nå kan føre til større utslipp i fremtiden
En uvanlig duo på Stortinget har nå gått sammen. De frykter en avgiftsøkning på søppelforbrenning vil svekke satsingen på klimateknologi. Søppel? Det er penger, strøm og varme, det. Ting du ikke lenger vil ha, blir i dag stort sett brent opp. Energien fra dette brukes til å drifte fjernvarmeanlegg.  Det er vel og bra på mange måter, men prosessen skaper også store klimagassutslipp.  Forbrenningsanlegget på Klemetsrud like utenfor Oslo, slapp i 2022 ut 177.809 tonn CO₂. Dette er et betydelig utslipp i norsk sammenheng. Årlig slipper vi ut i underkant av 50 millioner tonn. Men det å slippe ut klimagasser, skal koste penger: Og nå har regjeringen strammet så hardt til på avgiftene at Stortinget ber regjeringen endre kurs. Og du vil ikke tro hvem som står bak. Uvanlig duo Et forbrenningsanlegg kan ikke sammenlignes helt med eksempelvis en fabrikk, selv om CO₂-utslippene er noenlunde like.  Søppelforbrenningsanlegg som produserer både fjernvarme, samt noe strøm, er en god måte å bli kvitt søppel på selv om denne løsningen skaper nye utfordringer. Men det er en bedre løsning å resirkulere avfallet i stedet for å brenne det. Eller enda bedre: kaste mindre. For å sørge for dette, innførte man en avgift på CO₂ fra slike forbrenningsanlegg. Det er denne som regjeringen i statsbudsjettet for 2024 har økt fra 476 til 882 kroner pr. tonn. Men nå er det kommet en flertallsvedtak, som i realiteten ber regjeringen om å senke avgiften. Og det er den uvanlige duoen Høyre og SV som står bak. – Det er ikke ofte vi er enige med Høyre i spørsmål om avgifter, men nå går vi sammen for å løse et miljøproblem. Det er tross alt det viktigste, sier SVs Lars Haltbrekken. Usikker på effekten På nevnte Klemetsrud jobber man med karbonfangst for å redusere dette klimautslippet. Dette kan tenkes å bli en teknologi flere slike anlegg i Norge vil bruke når teknologien blir billigere fremover.  Høyres Tina Bru frykter at den høye avgiften på utslipp vil svekke muligheten deres for å satse på slik teknologi.  Bru påpeker at formålet med avgiften var å bidra til en kostnadseffektiv reduksjon av utslipp fra avfallsforbrenning. Hun mener fortsatt det er riktig å ha en pris på disse utslippene, men hun er usikker på effektene når prisen blir såpass høy. Ifølge komiteen er det blitt reist spørsmål ved om den eksisterende avgiften faktisk har ført til mindre avfallsproduksjon og mer resirkulering. Dette var forutsetningen for innføring av avgiften. Norsk søppel til Sverige Søppel er en handelsvare, og det er betydelig prissmitte mellom land. Sverige har bedre priser, og det kan derfor lønne seg å kjøre avfallet over grensen.  Ved å øke CO₂-avgiftene til forbrenningsanlegg, frykter hun at leverandørene heller sender søppelet til Sverige. Da taper man både energi samtidig som man får økte klimautslipp fra transporten. Bru mener spesielt at fjernvarme blir taperen hvis dette skjer. – Det viktig å utnytte den energien vi har i dag. Kapasiteten fjernvarme kan gi oss, er verdifull fordi den er der hele tiden, sier Bru. Poenget er at slike fjernvarmeanlegg kan varme opp byggene i byen selv på kalde dager uten at strømnettet belastes, noe som er viktig i et land hvor strøm til tider er et knapphetsgode. Haltbrekken fra SV mener også formålet med avgiften er god, men at den burde plasseres tidligere i verdikjeden. 
Høyre og SV frykter at økende avgift på søppelforbrenning vil skade fjernvarme- og klimateknologi-satsingen. Søppelforbrenningsanlegg, som produserer fjernvarme, er sett på som en god metode til å håndtere avfall, selv om det skaper forurensing. Det har ført at man har en avgift på CO₂-utslipp. Komiteen er usikker på om avgiften har ført til mindre søppelproduksjon og mer resirkulering, som var hensikten.