Barnehagen gir Anabya (4) fordeler senere i livet, viser forskning. Hvor mange som går i barnehage, varierer i Oslo. 
Barnehage gir bedre språk og skoleresultater, viser forskning. Men det er store forskjeller mellom bydelene, særlig blant barn under tre år.  Se kart over andel barn i barnehage pr. bydel lenger nede i saken.  Saba Iqbal følger datteren Anabya (4) inn i Karen Aasumb barnehage i bydel Stovner. Inne finner fireåringen raskt frem til vennene på puterommet.  Da familien kom til Norge i 2021, var barnehage en fremmed tanke for Anabyas foreldre.  Men så tok minoritetsrådgiver Shabana Fazal kontakt, og de endret mening. Det kan gi datteren mulighet for en bedre fremtid.  – Hun har lært norsk, fått venner og trives i barnehagen. I desember så jeg henne på luciafeiring i barnehagen. Det var fint, forteller Iqbal.  I Norge er det et mål at 93 prosent av alle barn mellom ett og fem år skal gå i barnehage. Men i Oslo er det store forskjeller mellom bydelene.   Ni av ti (89 prosent) barn mellom ett og fem år går i barnehage. Men flere levekårsutsatte bydeler ligger et godt stykke bak bydeler uten levekårsutfordringer.  – Påvirker positivt fra barna er ett år Ser man på andelen barnehagebarn mellom ett og to år, blir forskjellene enda større:  Det bekymrer forsker Henrik Zachrisson. Han er professor ved Universitetet i Oslo og har i mange år forsket på hvilke effekter barnehagen har på barn. I høst bidro han i rapporten «En barndom for livet», som ble laget på oppdrag fra regjeringen.  – Forskning viser at barnehage påvirker barns utvikling positivt allerede fra de er ett år. Spesielt god effekt har barnehagedeltagelse for barn i levekårsutsatte familier, sier han.  Omfattende forskning viser at deltagelse i barnehage bedrer barns språkutvikling, skoleresultater, fullføring av videregående og arbeidsinntekt senere i livet, ifølge Zachrisson. Bedre i språk og matte som syvåringer  Han viser blant annet til studier som er gjort i Norge:  – Barnehage kan motvirke at fattigdom går i arv. Det er derfor viktig å jobbe for at flere barn i levekårsutsatte familier starter tidligere i barnehage, sier Zachrisson. Rundt 400 barn går ikke i barnehage  I enkelte delbydeler, som Stovner, Vestli, Prinsdal og Ellingsrud, er barnehagedekningen for 1–2-åringer særlig lav. Marthe-Kari Harlem er barnehagesjef i bydel Stovner. Der har de jobbet for å rekruttere flere av de yngste barna. Likevel er det fortsatt rundt 400 barn i bydelen som ikke går i barnehage. – Noen foreldre sender barna i barnehagen først det siste året før de begynner på skolen, så de skal lære norsk. Da er det egentlig for sent. Det er få som lærer godt norsk på et år, og mange vil henge etter ved skolestart. Blant årsakene til at foreldre ikke sender barna i barnehagen, er kontantstøtte og dårlig økonomi, og at de ikke er trygge på at barnehagen er bra for barna, viser undersøkelser.  På Stovner har mange minoritetsbakgrunn, og bydelen jobber med å nå ut til dem. Blant annet via informasjonskampanjer og minoritetsrådgiver Shabana Fazal, som selv bor i området. Fikk komme på besøk  For Saba Iqbal var det nettopp Fazal som overbeviste henne om at barnehage er bra, og at barna får god nok omsorg. Hun tilbød Iqbal å være med i et prosjekt i regi av bydelen, der foreldre og barn får være på besøk i barnehagen, så de kan se hvordan det er.  – Jeg så at datteren min lekte og hadde det gøy med andre barn, og at de ansatte ga henne omsorg og det hun trenger. Da bestemte jeg meg for å søke plass til henne, sier Iqbal. 
Barnehager fører til bedre språk og skoleresultater, viser forskning. Men det er store forskjeller mellom bydelene, særlig når det gjelder barn under tre år.  Det er et mål at 93 prosent av barn mellom ett og fem år skal gå i barnehage, men flere levekårsutsatte bydeler henger etter.  Forskning tyder på at barnehage kan motvirke at arv av fattigdom, og det er derfor viktig for flere barn i utsatte familier å starte tidlig i barnehagen.