Økning i brystkreft blant unge kvinner: – Flere må få tilbud om mammografi
Hvert år får omtrent 800 norske kvinner under 50 år påvist brystkreft. Nå mener Kreftforeningen det haster med å senke aldersgrensen for mammografi til 45 år. – Forholdene for brystkreftpasienter i Norge er kritikkverdige, sier Ingrid Stenstadvold Ross. Generalsekretæren i Kreftforeningen er opprørt og mener trendene for brystkreft og brystkreftpasienter er urovekkende. Ferske tall fra Kreftregisteret viser nemlig, som VG nylig omtalte, at stadig flere norske kvinner i alderen 25–49 år rammes av kreft. – Samtidig sliter flere sykehus med å holde fristene i pakkeforløpet. Ventetidene for rekonstruksjon av bryst er for lange, og aldersgrensen for mammografiprogrammet bør senkes til 45 år, sier Ross. Orket ikke vente mer Samtidig peker pilene nedover når det gjelder både pakkeforløp og rekonstruksjon av bryst. – Situasjonen gjør meg opprørt. Mange unge kvinner får livene sine snudd opp-ned på grunn av brystkreft. Da er det uholdbart at man ved en rekke sykehus må vente i flere år på nye bryst og brystkorrigeringer, sier Ingrid Ross. Hun forstår godt at pasienter som Ellen Bjerga Thorsen (43) til slutt ikke orker å vente mer på hjelp fra det norske helsevesenet. Tobarnsmoren fra Stavanger reiste nylig til et privatsykehus i Budapest for å få korrigert brystene sine for egen regning. – Vi har tett dialog med mange brystkreftpasienter, og vet at de lange ventetidene er en stor tilleggsbelastning. Vi mener derfor at dette må få politisk prioritet, sier Ingrid Ross. Fordi stadig flere kvinner under 50 år rammes av brystkreft, vil Kreftforeningen at den nedre aldersgrensen for screening i mammografiprogrammet skal senkes til 45 år. Dette er i tråd med anbefalinger fra EU, og med praksis i land som England, Nederland og Sverige. I dag blir bare kvinner i aldersgruppen 50–69 år invitert til mammografi i Norge. – Jeg er svært skuffet over norske helsemyndigheter på dette området. Her trengs det fortgang, sier Ross. Etterlyser konklusjon Generalsekretæren påpeker at det allerede i 2019 gikk en bestilling til Helsedirektoratet om å utrede en utvidelse av mammografiprogrammet. – Det haster med å komme til en konklusjon, særlig fordi vi ser en urovekkende trend når det gjelder kreft blant unge kvinner. Det er uholdbart at Helsedirektoratet har brukt fem år på denne utredningen, sier Ross. Avdelingsdirektør Torunn Janbu i Helsedirektoratet medgir at det finnes gode grunner til å senke aldersgrensen i mammografiprogrammet til 45 år. – Det viktigste argumentet er å oppdage flere krefttilfeller eller forstadier til kreft tidligere, så disse kan behandles med bedre resultat, sier hun. Janbu legger til at en utvidelse samtidig kan føre til at man oppdager godartede forandringer som krever oppfølging og unødige byrder for kvinnen, samt økte kostnader for sykehusene. – Fordi det kan være vanskelig å oppdage forandringer som gir mistanke om kreft hos yngre kvinner, kan det også medføre en falsk trygghet, sier hun. – Hvorfor har det tatt så lang tid å utrede en utvidelse av mammografiprogrammet? – Slike utredninger er omfattende. De inkluderer både en kunnskapsoppsummering, nytte-kostnadsanalyser og etiske vurderinger, sier Janbu, som legger til at oppgaver innen screeningfeltet også ble satt på vent under pandemien. Stortinget bestemmer – Vi har tatt opp igjen dette arbeidet nå, og jobber for tiden med å finne fagmiljø som kan bistå oss med analysene. Straks dette er på plass vil vi starte prosessen, sier hun. Avdelingsdirektøren anslår at utredningen vil ta ett års tid fra arbeidet starter til konklusjonen er klar. Deretter sender Helsedirektoratet en rapport med en anbefaling til Helse- og omsorgsdepartementet, før Stortinget tar den endelige beslutningen. Ingrid Stenstadvold Ross slår seg ikke til ro med svarene. – Jeg savner at helseministeren engasjerer seg i dette. Etterslepet for rekonstruksjon av bryst har også blitt eksremt etter pandemien, sier Ross. Denne våren har Stavanger universitetssjukehus (SUS) fått oversikt over pakkeforløpene for kreft igjen, etter langvarige tekniske problemer hos Helsedirektoratet. Tallene viser at 269 pasienter fikk påvist brystkreft ved SUS i 2023, og at bare 59 prosent fikk behandling innen fristen. – Et altfor lavt tall, og en urovekkende utvikling vi ser over hele landet. Målet på 70 prosent er ikke satt uten grunn, og når SUS ligger under målet, er det for mange som må vente for lenge på behandlingen de skal ha, sier Ingrid Ross. – Beklagelig Hun mener særlig utredningen av brystkreft tar for lang tid, og at dette kan forplante seg til behandlingsløpet. Samtidig er hun kritisk til at det har manglet oppdaterte tall, noe Torunn Janbu i Helsedirektoratet også beklager. Oversikten over pakkeforløpene gir nemlig mulighet til å sjekke at kreftpasienter får behandling innen fristene som er satt. – Det er selvsagt beklagelig at vi ikke alltid klarer å overholde de anbefalte fristene. Samtidig har vi en bedring i første kvartal i år, og nå får 65 prosent startet behandling innen fristen for pakkeforløp, sier klinikksjef Berit Haaland på SUS. – Vi skiller også mellom pakkeforløpsfrist og det vi kaller medisinsk frist. Det betyr at vi gjør fortløpende prioriteringer for å sikre at pasienter som ikke kan vente blir prioritert.
Stadig flere norske kvinner i aldersgruppen 25–49 år rammes av kreft, og Kreftforeningen mener derfor at det haster å senke aldersgrensen for mammografi til 45 år. Generalsekretær i Kreftforeningen, Ingrid Stenstadvold Ross, understreker også at ventetidene for bryst-rekonstruksjon er for lange og krever politisk prioritering. Kreftforeningens leder er skuffet over norske helsemyndigheter og etterlyser en konklusjon på utvidelse av mammografiprogrammet, en bestilling som ble gitt til Helsedirektoratet allerede i 2019. Helsedirektoratet, ved avdelingsdirektør Torunn Janbu, erkjenner at det er gode grunner til å senke aldersgrensen, men påpeker mulige feller som falsk trygghet og utredning av godartede tilfeller.