Witzøe om laksedødelighet: – Det gjør noe med hele deg
BERGEN (E24): For første gang innrømmer Norges nest største lakseoppdretter at dyrevelferden går feil vei. Det siste årets saker med grusomme bilder av døde oppdrettslaks har også gått hardt innpå Salmar-gründer Gustav Witzøe. – Det gjør noe med hele deg og ikke minst de som jobber ute på anleggene. Man kan miste litt selvtillit når man ikke vet hvordan det skal løses, sier Gustav Witzøe i et intervju med E24 på sjømatforumet NASF i Bergen. – Vi har sett at utviklingen er annerledes enn i de gode gamle dager, da vi nærmest visste navnet på hver enkelt fisk, og dødeligheten var lavere, sier han videre. Witzøe tror løsningen er mer kunnskap, og har derfor invitert til bransjesamarbeidet «Salmon living lab». Men innholdet er foreløpig svevende, bortsett fra at det er Salmar som skal lede arbeidet. – Det er så enkelt å kritisere næringen i ettertid, men hadde vi hatt mer kunnskap, så hadde vi sikkert funnet andre løsninger enn de vi tror er de beste i dag, sier Witzøe. I fjor steg dødeligheten i norske lakseoppdrettsanlegg til ny rekord på rundt 65 millioner fisk. Nødvendig kritikk Witzøe understreker at Salmars grunnholdning alltid har vært å ha minst mulig påvirkning på områdene de låner av kommende generasjoner. Samtidig er målet å skape størst mulig verdi av fisken de bringer i land. – Så har vi etter hvert sett at det er noen kunnskapshull. Det er de vi har lyst til å tette, slik at vi kan stå ved vårt samfunnsansvar, sier han. – Skal denne kunnskapen bare være bransjestyrt, eller skal uavhengige forskningsmiljøer være med? – Både Havforskningsinstituttet, NTNU og andre sitter med kunnskap om laks, men det som er spesifikt her er jo laksen som sådan, ikke havforskningen generelt, som er så mye mer. Vi ønsker å kombinere den brede kompetansen med spisskompetansen på laks. Witzøe sier at han også ønsker de som er kritiske velkommen, for å få en større forståelse. – Vi klarer ikke å utvikle oss hvis vi ikke er mottagelige for kritikk. Det beste vil være å få sitte rundt et bord med laksen omkring oss og vise hva vi gjør, hvilken kunnskap vi sitter med, hvor vi mangler ting, og være åpen på det.  – Er det en frykt for omdømmet som ligger bak det nye initiativet? – Jeg er usikker på om det er frykt for omdømmet. Selvfølgelig ligger det jo der, men det er mer frykt for våre ansatte som bare vil det beste for fisken, og så møter problemer de ikke vet løsningen på. – Og så blir de selvfølgelig farget av media som dekker det, noen ganger rettferdig og noen ganger urettferdig. Det har også med kunnskap å gjøre. Står ikke på pengene Bortsett fra at initiativet skal ledes av Salmar, og at fôrgiganten Cargill blir med på et samarbeid, er detaljer rundt tid, sted, innhold og finansiering uklart. Men det skal ikke stå på pengene, ifølge Witzøe.  Foreløpig ligger 500 millioner på bordet. Til sammenligning har Salmar foreslått å betale ut 4,6 milliarder kroner til sine eiere basert på overskuddet i 2023. – En halv milliard er bare starten, sier Witzøe.  – Jeg tror ikke penger vil være en begrensning. Nå er det avsatt et beløp til oppstarten, og det ligger så mange kroner å hente i å endre retning på den utviklingen vi har nå, tilføyer han. Håpet er at flere bransjeaktører blir med og deler på summen. Salmar får allerede hjelp fra Cargill, men hvor mye er usikkert.  Cargill, som er blant verdens største fôrprodusenter til alt fra storfe til fisk, har tidligere fått kritikk for sin soyavirksomhet i Brasil. I fjor ble selskapet kalt «avskogingsversting» av Regnskogfondet. Cargills sjef for fiskefôr, Helene Ziv-Douki, håper å kunne bidra til å løse noen av de større spørsmålene i industrien knyttet til dyrevelferd og bærekraft. – Er dere bekymret for det globale omdømmet til lakseindustrien? – Vi er bekymret for dyrevelferden og vi vil forbedre den. Men vi tror dyrevelferd og bærekraft bare kan bli bedre hvis vi jobber sammen som én industri, sier hun. Salmar har ikke snakket om initiativet med Mowi, som er Norges og verdens største lakseoppdretter. – Men jeg ser ingen grunn til at de ikke vil synes dette er positivt, sier Witzøe. Han viser til at oppdrettere mange steder driver nær hverandre, og dermed blir påvirket av hverandres drift på godt og vondt. Mowi-sjef Ivan Vindheim, som også deltar på konferansen, er for øvrig ikke interessert i å snakke om Salmars initiativ. – Enkelt å kritisere i ettertid Witzøe legger ikke skjul på at han er stolt over næringen og dens betydning for kystdistriktene. Men han er opptatt av at produksjonen må bli mer bærekraftig. – Vi må gjøre det enda bedre enn vi har gjort. Gitt at vi forvalter miljøet og laksen riktig, vil det være en evigvarende næring, og en fantastisk mulighet for Norge.  Luseproblemene i bransjen har også ført til vekstbrems for den lønnsomme næringen. – Vi ser at hele verden vil ha mer fisk og vi kan ikke levere. Det er en stor problemstilling. 
Norges nest største lakseoppdretter, Salmar, anerkjenner for første gang at dyrevelferden i næringen er på feil vei. Selskapets gründer, Gustav Witzøe, inviterer til bransjesamarbeidet 'Salmon living lab' for å finne løsninger gjennom mer kunnskap. Dødeligheten i norske lakseoppdrettsanlegg steg til ny rekord på 65 millioner fisk i fjor. Witzøe er også åpen for kritiske stemmer i dette samarbeidet og mener at det vil hjelpe industrien til å utvikle seg. Witzøe understreker at 500 millioner bare er starten og at penger ikke er en begrensning, men detaljene om 'Salmon living lab', tidsplan, sted, innhold og finansiering, er imidlertid uklare. Fôrgiganten Cargill er med på samarbeidet.