Norge kan gjøre Europa mindre avhengig av Kina. Tre partier ber regjeringen få opp farten.
Kina sitter med de viktige råvarene til elbiler, solceller, batterier, vindturbiner og ny teknolog. Nå tar EU opp uavhengighetskampen. Kina dominerer markedet for mineraler og sjeldne jordarter (metaller). De utvinner, transporterer og foredler. Landet er størst på 29 slike råvarer.  Europa utvinner lite selv. Store mengder råvarer må importeres. De går til grønn omstilling og teknologisk vekst.  Elbiler, solceller, PC-er, telefoner, batterier, vindturbiner og mye annen, ny teknologi bygger på slike råvarer. Det gjør også romfart og våpenproduksjon. Nå forsøker EU å bryte ut av avhengigheten. Der har Norge en nøkkelrolle. Europa må grave mer Mandag ble en EU-lov spikret. Den skal sikre økt selvforsyning av råvarer som regnes som spesielt viktige. Det dreier seg stort sett om ulike mineraler og metaller. Loven er kjent som CRMA og trer i kraft om kort tid. Trolig vil den også gjelde for EØS og Norge. Innen 2030 skal minst 10 prosent av stoffene EU trenger, komme fra medlemslandene selv. 25 prosent skal hentes fra resirkulering. Og 40 prosent av råvarene skal foredles i unionen. For å få til grønn omstilling, digital utvikling og bedre forsyningssikkerhet, er 34 råvarer definert som kritisk viktige. 17 er definert som strategisk viktige. Mens gruvedrift globalt har vokst kraftig siden 2000, har aktiviteten i Europa sunket. Nå skal det bli flere gruver.  Norge kan bli storprodusent «Litium og sjeldne jordarter vil snart være viktigere enn olje og gass».  Det sa EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen for halvannet år siden. Hun pekte på at etterspørselen vil bli femdoblet i løpet av dette tiåret. Her kommer Norge kommer inn i bildet. Norge er rikt på mineraler. Fensfeltet ved Ulefoss i Telemark regnes som et av de aller mest lovende områder for sjeldne jordarter, kanskje Europas største.  – Våre allierte jobber på spreng for å bli mer selvforsynte. Ikke mange land i Europa har mye mineraler. Det ligger et veldig tungt ansvar på Norge for å følge opp med politikk, få i gang mer utvinning og resirkulering og bidra til at Europa blir mer selvforsynt. Men nå går det for sakte. Det sier Høyres Bård Ludvig Thorheim. Han sitter i energi- og miljøkomiteen.  – Det virker som om næringsministeren ikke har forstått alvoret i den situasjonen vi står i. Norge må forholde seg til at Kinas kontroll over viktige mineraler for det grønne skifte er en sikkerhetstrussel. Vi har mulighet til å gjøre noe med det, og vi vil gjøre noe med det nå. Vil få fortgang på Fensfeltet Sammen med Kjell Ingolf Ropstad (KrF) og Ola Elvestuen (V) fremmer han et omfattende forslag for å få fortgang i norsk mineralpolitikk. Partiene ber regjeringen fremme Fensfeltet som et mulig «europeisk strategisk prosjekt». Det kan gi raskere oppstart og mer penger tilbake. De tre partiene krever at den nye EU-loven må inn i norsk regelverk innen årsskiftet. Strengere miljøkrav De mener Norge må stille strenge miljøkrav til gruvedrift. De legger vekt på gjenvinning og en sirkulær økonomi. De foreslår også: Kommer med ny minerallov Regjeringen tilbakeviser kritikken. Flere av tiltakene er i tråd med hva regjeringen allerede har lansert, mener Anne Marit Bjørnflaten (Ap). Hun er statssekretær i Nærings- og fiskeridepartementet.  – Vi prioriterer satsing på norsk mineralnæring høyt. Tilgang på kritiske råvarer er en avgjørende rammebetingelse for det grønne skiftet, og der har vi dårlig tid. Det er skjedd mer på mineralfeltet de siste to årene enn i de åtte årene med borgerlig regjering, skriver Bjørnflaten i en e-post til Aftenposten.  Hun peker blant annet på: 
Kina dominerer markedet for mineraler og sjeldne jordarter, viktige råvarer for elbiler, solceller, batterier og mer.  EU planlegger å bryte avhengigheten fra Kina med en ny lov, kjent som CRMA, som skal sikre økt selvforsyning av slike råvarer.  Norge, med store mineralressurser, kan spille en nøkkelrolle i EUs uavhengighetskamp.