Gravid kvinne døde etter legevakt-hjelp. Granskningsrapport viser flere svakheter hos tjenesten.
En høygravid kvinne døde av sykdom etter omfattende kontakt med legevakten. Nå kritiseres flere sider ved ordningen i ny rapport. Hun var høygravid med sitt andre barn da hun fikk influensasymptomer. Samboeren var på jobbreise, men moren var der for å hjelpe til. Hun ringte legevakten i en stor by i Norge og forklarte symptomene. Og ble bedt om å «ta kontakt ved forverring». Det gjorde hun flere ganger over tre dager.  Moren er sitert i rapporten. Hun sier datteren var svært oppbrakt da hun snakket med legevakten. «Ida sa til legevakten at hun ikke hadde sovet på flere dager, var høygravid, hostet og slet med pusten. Onsdagen hadde verket gått fra brystet til over hele ryggen også. Jeg hørte at hun sa til dem at hun var bekymret, hun tenkte jo på han lille i magen». «Ida», som ikke er hennes egentlige navn, ble vurdert av en fastlegevikar, to ulike telefonoperatører ved legevakten, ressurskoordinator ved AMK og to legevaktleger på telefon. Tre dager etter første kontakt med legevakten, døde hun av en lungebetennelse. Det ufødte barnet døde med henne.  Denne tragiske hendelsen, samt flere andre alvorlige hendelser på legevakter i Norge, førte til at Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten (Ukom) satte i gang en undersøkelse av tjenesten. Nå er rapporten klar. Dommen over legevakten er hard. Spesielt i storbyene ser man utfordringer. Flere svakheter Ukom har funnet flere svakheter ved dagens legevaktordning. Rapporten peker blant annet på følgende:  På bakgrunn av undersøkelsene, kommer kommisjonen med seks anbefalinger som de mener kan løfte legevaktene. Anbefalingene rettes til Helse- og omsorgsdepartementet, Helsedirektoratet og fagmiljøene. Anbefalingene spenner fra heving av kompetanse på den kliniske dialogen til bedre digitale løsninger. Det kan være konsultasjoner på video, muligheten til å ta lydopptak samt mulighet for å sende rådene som ble gitt elektronisk etter samtalen. Utvalget mener også at man må utarbeide et verktøy som gjør at man blir bedre til å fastsette alvorlighetsgraden hos pasientene. Et eksempel på det, er dem som ringer flere ganger slik Ida gjorde. – For lite opplæring Synnøve Serigstad er leder for relasjon og læring i kommisjonen som leverer rapporten. Hun forklarer at de selv velger hvilke saker de gransker.  Det er mye å velge i. Historien om Ida beskrives av Serigstad som en svært alvorlig og tragisk hendelse. Men kommisjonen undersøkte ordningen fordi de har mottatt over 300 varsler om alvorlige hendelser på legevaktene. Mange handler om forsinket diagnostikk.  – Et tema som går igjen er at legevakten ikke fanger opp alvorlighetsgraden hos pasientene. Vi ser at pasienter ofte blir bedt om å ta kontakt på nytt hvis det blir verre, men at det er litt uklart hva det egentlig betyr, sier Serigstad. Hun sier at bemanningsproblemer skaper utfordringer for legevakten. Det går utover kvaliteten. – Sykepleiere blir satt til å være telefonoperatører for tidlig. Det skjer før de har fått nok opplæring og kompetanse. Særlig i storbyene ser vi også at enkelte leger svært sjelden jobber på legevakten. Mer kunne vært fanget opp hvis man brukte videokonsultasjoner, sier Serigstad.
En høygravid kvinne døde av lungebetennelse etter flere telefonsamtaler med legevakt.  Ukom-studie av legevaktene avslørte svakheter som manglende opplæring, vanskeligheter med telefonvurdering, skiftende ledelse og mangel på gjennomgang etter alvorlige hendelser.  Ukom foreslår seks forbedringer, inkludert økt opplæring, bedre digitale løsninger og verktøy for å fastsette pasientens tilstand.