Politiets operasjonsledere mener smertegrensen for antall patruljer er nådd: «Kan ikke kalles akutt beredskap» 
Dagens politiberedskap kan være en fare for liv og helse, mener sjefene på nødsentralen i Norges nest største politidistrikt. Hvem trenger hjelp? Hvor er nærmeste patrulje? Hva haster mest? Når noen ringer nødtelefonen, svarer politiets operasjonssentral. Mens du og jeg forventer at politiet kommer, er det operasjonslederen som bestemmer om og hvor patruljene skal rykke. Dette valget kan være tøft i et av landets største politidistrikter, Øst politidistrikt. Der kommer denne påstanden frem i et brev fra operasjonslederne der: «Vi er til tider færre patruljer på jobb nå enn ved 22. juli 2011». Brevet ble sendt i høst. Der tar operasjonslederne i Øst et oppgjør med antall tilgjengelige patruljer. De mener det er blitt færre over tid. Etter det Aftenposten forstår, er bekymringen minst like stor i dag.  «Smertegrensen er nådd for lengst» «For et stort politidistrikt som Øst pd stiller vi oss kritisk til at en kutter ned på områder som med stor sannsynlighet vil utgjøre en fare for live og helse. Smertegrensen er nådd for lengst. Vi mener at vi ikke får utført samfunnsoppdraget vårt på en forsvarlig måte», heter det i brevet som Aftenposten har fått tilgang til. Øst politidistrikt dekker Akershus og Østfold. Her bor det nesten 800.000 innbyggere, både i flere store byer og lenger ut på landet. Politidistriktet er nest minst i fysisk størrelse. Men det er det nest største i antall innbyggere og straffesaker. Politidistriktet er delt i to: Ifølge brevet er en minimumsbemanning fire patruljer + innsatsleder i hele nord.  I sør skal det være én patrulje i hver by, totalt seks patruljer.  Ifølge operasjonslederne skal det bare unntaksvis være minstebemanning.  I praksis gjelder det ofte, både i nord og sør. Også på dagtid, ifølge brevet. Denne bemanningen mener operasjonslederne er uforsvarlig. De sier de får beskjed om å flåtestyre. «Det er svært sjelden noe å flåtestyre og selvfølgelig flåtestyrer vi dersom det er noe å flåtestyre», lyder den oppgitte beskjeden til ledelsen. Tømmer distriktet for patruljer ved store hendelser Som eksempel trekkes en eksplosjon ved et bolighus i Drøbak sentralt på Østlandet i oktober frem. Svenske kriminelle tilknyttet Foxtrot-nettverket ble senere pågrepet. Det tok minst 31 minutter å få på plass én patrulje. Det tok 46 minutter å få på plass tre patruljer. Det karakteriseres slik av operasjonslederne: «Dette er i sentrale strøk, det var fare for tap av liv, det å fange opp gjerningsmenn på vei bort fra stedet blir vanskelig. Over 30 minutter responstid i slike hendelser kan ikke kalles akutt beredskap.» På tilsvarende oktobernatt i 2018 skal det har vært dobbelt så mange patruljer på vakt, ifølge brevet. Operasjonslederne legger til at store deler av distriktet tømmes for patruljer når store hendelser skjer. De ramser opp at de daglig eller ofte har: Disse kan kreve opp til tre patruljer på ubestemt tid. Operasjonslederne skriver at de ønsker å være lojale. Men de er redde for å stå igjen som syndebukker «når det går galt». Politimesteren svarer: Vil alltid prioritere liv og helse Cecilie Lillaas-Skari er politimester i Øst politidistrikt. Hun skriver til Aftenposten at hun forstår bekymringene. Hun sier at politidistriktet står i en krevende situasjon økonomisk. Det treffer dem på alle fronter. – Vi har, så langt det har vært mulig, forsøkt å skjerme patruljevirksomheten ved blant annet å omdisponere mannskaper fra forebyggende virksomhet, men også på dette området blir vi nødt til å ta ned aktiviteten, skriver Lillaas-Skari. Politimesteren skriver at de vurderer risikoen hele tiden. Og de jobber for å bruke ressursene best mulig. – Det er viktig for meg å understreke at vi alltid vil prioritere oppdrag hvor det er fare for innbyggernes liv og helse. Lillaas-Skari sier de kan omdisponere og flytte folk ved behov, men at det går utover responstiden. De jobber nå med å få ned risikoen slik at prioriteringene ikke går utover innbyggere i akutte, livstruende hendelser. Men det vil kreve tøffe prioriteringer, ifølge politimesteren. Hun mener imidlertid at politiet har økt sin beredskapsevne etter 22. juli 2011. Men: – Politiets beredskapsevne er helt avgjørende for vår trygghet og samfunnssikkerhet. Derfor tar vi skrivet på største alvor, og vi jobber nå aktivt med risikoreduserende tiltak. Aftenposten har stilt justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) spørsmål om saken. Mehl har bestemt at politiet i Øst skal åpne tre nye lensmannskontorer i år. Mehl har ikke besvart spørsmålene. Tillitsvalgt: Vanskelig å si hvor ansatte blir av Antall ansatte med politiutdanning i Øst politidistrikt har økt, sammenlignet med for fem år siden. Men i løpet av det siste året, er de blitt færre. Distriktet er ikke alene om det. Espen Orud er tillitsvalgt for Politiets Fellesforbund i Øst. Han sier det er varslet at de skal bli enda færre i løpet av året – og at det er politiutdannede det går utover. – Slik blir det færre som er ute og kjører og som er tilgjengelige. Vi er nok nærmere nivået før politireformen i 2015 enn noe annet.
Operasjonslederne i Øst politidistrikt mener dagens akuttberedskap er en fare for liv og helse. I et brev hevder operasjonslederne at antallet patruljer er blitt mindre over tid. Store hendelser tømmer ofte distriktet for patruljer. Politimester Cecilie Lillaas-Skari erkjenner bekymringene, men påpeker at økonomisk situasjon kompliserer saken. Hun hevder at politiet alltid vil prioritere oppdrag som truer liv og helse.