Lønnsoppgjøret 2024: Her er syv spørsmål og svar 
Skatt og prisvekst vil spise det meste av årets lønnstillegg. Men en familie med to vanlige inntekter kan få rundt 10.000 kroner mer reelt sett. 1. Hva betyr det at årets ramme er 5,2 prosent? NHO og LO anslår i fellesskap «den samlede årslønnsveksten i industrien». Anslaget omfatter med andre ord årslønnen både for ansatte i kjeledress og andre ansatte. Veksten regnes fra kalenderåret 2023 til kalenderåret 2024. Betyr det at hver lønnstager får 5,2 prosent i lønnsvekst? Nei.  For den enkelte kan lønnsveksten ligge både over og under rammen med til dels store avvik.  Rammen kan for det første ha en såkalt «profil» og fordeles ulikt i de sentrale forhandlingene. Et lønnstillegg gitt som kroner pr. time vil gi prosentvis mer til de som tjener lite. Innenfor rammen kan det gis særskilte tillegg til utvalgte grupper.  For det andre kommer de lokale forhandlingene i tillegg. De skal ta hensyn til forhold ved den enkelte bedrift. I tillegg er rammen et anslag for inneværende år. Fasit kan bli en annen.  2. Hva inngår i «rammen»? Rammen kan deles i tre. Overhenget: Dette er effekten av at tillegg gitt sent på året i fjor virker i hele 2024. Med andre ord: Årslønnen vil øke fra 2023, selv om alle lønninger forblir uendret gjennom hele 2024. Anslått til 1,6 prosentenheter av årets ramme for industriarbeidere. Sentrale tillegg: I industrioppgjøret blir det gitt 7 kroner pr. time ekstra til alle fra 1. april. Sammen med en del andre tillegg bidrar dette til 2,2 prosentenheter av økningen i rammen for industriarbeidere. Lokale tillegg: Summen av tillegg gitt i lokale forhandlinger utgjør resten av rammen. For industriarbeidere betyr dette 1,4 prosentenheter. 3. Hva med de som ikke har tariffavtale? Bedrifter kan være uten tariffavtale eller noen ansatte kan stå utenfor fagforeningen i en bedrift med avtale. Forsker Kristine Nergaard ved forskningsstiftelsen Fafo sier at resultatene i de sentrale lønnsforhandlingene i mange tilfeller også vil bestemme tilleggene for de som står utenfor. – I praksis vil både organiserte og uorganiserte med samme arbeid bli lønnet etter bedriftens tariffavtale. Hvis bedriften ikke har avtale, vil den nok måtte lønne de ansatte stort sett i samsvar med avtalene for å få tak i folk, sier hun. 4. Når blir årets lønnstillegg utbetalt? Overhenget betyr ingen ekstra utbetaling i månedslønnen i år. Alle tillegg etter sentrale og lokale oppgjør i løpet av 2023 er allerede på lønnsslippen. Gevinsten i år er at de gjelder for alle årets 12 måneder. Resultatet i de sentrale forhandlingene i industrien er egentlig et forslag anbefalt av partenes forhandlere. Forslaget skal ut til avstemning blant medlemmene i Fellesforbundet med frist 7. mai. Styret i Norsk Industri skal også behandle forslaget. Hvis det blir ja fra begge sider, er det sentrale oppgjøret formelt ferdig. De sentrale tilleggene i industrien gjelder fra 1. april og vil bli etterbetalt fra denne datoen.  Norsk Industri skriver i en e-post at praksis varierer for når tilleggene kommer inn på konto: «Noen bedrifter utbetaler det generelle tillegget så snart som mulig (...). Det er imidlertid ikke uvanlig at bedriftene avventer utbetaling av det sentrale tillegget til de lokale lønnsforhandlinger er avsluttet.» De lokale forhandlingene er opp til bedriftene og de lokale klubbene. Resultat, oppstart, frister og tid for utbetaling vil variere fra bedrift til bedrift. 5. Hvor mye går bort i skatt? En god del av lønnstilleggene går bort i skatt. Det er tre skatter på lønn:  For industriansatte som tjente opp til 640.000 kroner i fjor vil 33,8 prosent av årets tillegg forsvinne i økt skatt. For de som tjente over 670.000 (og inntil 937.900 kroner) kroner i fjor vil 43,4 prosent av tillegget gå til økt skatt.  De som tjener mellom dette, vil på lønnstillegget få en kombinasjon av de to skatteprosentene. 6. Hvordan virker prisveksten på lønnstillegget? Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene (TBU) har anslått prisveksten i år til 4,1 prosent.  Slår det til, betyr det at svært mye av lønnstillegget spises opp av økte priser. Vinningen går nesten opp i spinningen.  Men differansen mellom den anslåtte lønnsrammen på 5,2 prosent og den anslåtte prisveksten gir en anslått vekst i lønnens kjøpekraft (reallønn) på 1,1 prosent.  Med stort sett reelt uendrede skatteregler fra i fjor til i år, er det bare å finne frem 2023-inntekten etter skatt og regne 1,1 prosent av dette.  Eksempel: En familie med to inntekter på 600.000 kroner i 2023 betalte rundt 25 prosent skatt på inntekten, gitt at lønn var eneste inntekt og at de bare hadde standard fradrag. De vil i år få rundt 10.000 kroner mer å rutte med etter skatt og prisvekst. 7. Påvirker oppgjøret renten? Det er sprik i sjeføkonomenes vurderinger av renteutsiktene etter oppgjøret i industrien: Kommer første rentekutt fra Norges Bank i september eller desember? Etter rentemøtet i mars sa sentralbanksjef Ida Wolden Bache at det første kuttet i styringsrenten «mest sannsynlig» kommer i september.  Spørsmålet er om resultatet i industrioppgjøret peker mot en annen lønnsvekst enn Norges Bank har lagt inn i prognosene. Banken har 4,9 prosent for i år. Ikke bare lønn, men også kronekurs og ikke minst løpende prisvekst påvirker renten. Men isolert sett bidrar høyere lønnsvekst til høyere styringsrente – eller at varslede kutt skyves på.  Et avvik på 0,3 prosentenheter i antatt lønnsvekst er lite i det store bildet.
Veksten i årslønnen i industrien i 2023 er anslått til 5,2 prosent. Men svært få vil få akkurat dette i lønnsvekst i år. Alle får økning på 7 kroner pr. time.  Lønnsrammen består av tre deler: overheng, sentrale tillegg og lokale tillegg. Overhenget er effekt av tidligere tillegg gitt sent på året. Økt skatt og prisvekst vil redusere reell verdi av lønnstillegget. En familie med to inntekter på 600.000 kroner hver i 2023 vil ende opp med omtrent 10.000 kroner mer etter prisvekst og skatt i år.