Kinesiske nettbutikker tar Norge og verden med storm. Dette bør du vite før du kjøper.
Kjøper du varer fra kinesiske nettgiganter, kan du ikke vite om de er laget av tvangsarbeidere i Kina. Skal det være 400 selvklebende etiketter til 15 kroner? Hva med en elektrisk melkeskummer til 14 kroner? Vil du betale 225 kroner for 20 erstatningshoder til den elektriske tannbørsten din? På nettstedet Temu kan du gjøre noen skikkelig gode kjøp. Prisene er så lave at ingen norske butikker er i nærheten av å kunne konkurrere. I fjor var Temu verdens mest nedlastede app. Selskapet er registrert på Cayman Islands og i Irland, men produktene kommer i hovedsak rett fra fabrikker i Kina. Og eierselskapet er kinesisk. Det samme gjelder andre store nettbutikker som Shein, Wish og AliExpress. Hver dag tar 100 fly fullastet med billige varer fra Temu og Shein av fra kinesiske flyplasser, ifølge den tyske avisen WirtschaftsWoche. De to selskapene alene står for en tredjedel av alle varer som importeres til USA under landets tollgrense for småvarer. Spesielle tollsatser gjør det mulig å kjøpe varer fra alle sammen for opptil 3000 kroner uten at det går gjennom tollen. Det skyldes at de er registrert i det såkalte VOEC-systemet, der den norske momsen betales idet du kjøper varene. Dermed slipper man å betale toll eller avgifter idet produktene kommer over grensen – noe som også gjør leveringstiden mye kortere. Men vet du hva du betaler for når du lar deg friste av de lave prisene? Eller hvem som betaler den reelle kostnaden? Her er tre ting du bør tenke på før du trykker på «kjøp»-knappen: 1. Tvangsarbeid? Flere land, inkludert USA og Storbritannia, har begynt å granske hvem som produserer de superbillige varene på kinesiske nettbutikker. Den amerikanske kongressen mener at det er «ekstremt høy risiko» for at produkter som selges på Temu kan ha blitt produsert ved hjelp av tvangsarbeid. Amerikanske og britiske politikere peker spesielt på bruken av tvangsarbeid i den kinesiske Xinjiang-regionen. Der er minoritetsgruppen uigurene blitt undertrykket i lang tid. Minst en million mennesker skal ha blitt plassert i såkalte omskoleringsleirer, ifølge FN og en rekke organisasjoner. Rundt 100.000 mennesker er senere flyttet til fabrikker i området og satt i tvangsarbeid, ifølge amerikanske myndigheter. – Disse selskapene har ikke gode nok retningslinjer for å forhindre tvangsarbeid hos leverandørene. Det finnes heller ikke et godt nok lovverk i Kina for å forhindre det, sier Adiljan Abdurihim i den norske uigurkomiteen. Framtiden i våre hender er også bekymret.  – Bak de ekstremt lave prisene skjuler det seg en høy pris både for miljøet og dem som har produsert dem, sier leder Anja Bakken Riise. Organisasjonen har spesielt sett på Shein, men Riise legger til at de samme utfordringene trolig også gjelder Temu. – Det er kommet mange alvorlige anklager som de ikke har klart å tilbakevise. Blant annet handler dette om slavearbeid og ekstremt dårlige arbeidsforhold, sier hun. Temu avviser anklagene. Det sier Michael Falk ved Agenda PR, som svarer på henvendelsen Aftenposten sendte til selskapet. – Temu driver sin virksomhet i henhold til etisk, human og lovlig forretningspraksis. Vi er opptatt av å overholde lover og regler i de markedene vi opererer i, og vi forbyr bruk av tvangsarbeid blant våre selgere og partnere, sier Falk. Problemet med dette, ifølge daglig leder Heidi Furustøl i Etisk Handel Norge, er at det kan være umulig å verifisere om et kinesisk selskap bruker tvangsarbeidere eller ikke.  – Det er spesielt vanskelig, fordi revisjoner kan være falske, og det finnes lite objektiv informasjon. I tillegg blir det kinesiske systemet stadig mindre åpent, sier hun. 2. Klima 100 fullastede transportfly hver dag betyr store klimautslipp, påpeker Riise i Framtiden i våre hender. Hun påpeker også at de billige varene bidrar til overforbruk og store mengder søppel. Også NHO er bekymret for klimakostnaden ved den massive netthandelen fra kinesiske selskaper.  – Med det sterke og nødvendige fokuset på bærekraftig handel er
dette noe uheldig, sier Linda Vist.  Hun er bransjedirektør for Handel hos NHO Service og Handel. Temu-talsmann Michael Falk svarer på dette ved å påpeke at selskapet tvert imot holder klimautslippene nede ved at produktene går direkte fra fabrikk til forbruker, noe som forhindrer at de sendes via flere mellomledd. – Dessuten har vi en handelsmodell som drives av etterspørsel. Varene blir ikke stående ubrukt på en hylle men sendes kun når kunden bestiller. Dette forhindrer overproduksjon, sier han. 3. Kvalitet Mange av produktene fra selskaper som Temu og Shein er av dårlig kvalitet. Det går blant annet frem av tilbakemeldinger på nettstedet Trustpilot. Av nesten 15.000 tilbakemeldinger gir 34 prosent av kundene kun én av fem stjerner til Temu. Klagene handler i hovedsak om kvalitet.  Den dårlige kvaliteten kan også være farlig, påpeker Nora Wennberg Gløersen. Hun er juridisk rådgiver i Forbrukerrådet. – Du risikerer å få varer som inneholder helse- og miljøskadelige stoffer, eller varer som utgjør en sikkerhetsrisiko. Du kan for eksempel ende opp med en ansiktsmaske som inneholder allergifremkallende stoffer, eller en røykvarsler som ikke piper når det brenner, sier hun. Oljefondet investerer store penger De kinesiske nettsidene er eid av store kinesiske selskaper. Og det norske Oljefondet har aksjer i flere av dem.  I Alibaba, som eier AliExpress, eide Oljefondet 1,8 prosent av aksjene. Verdien av aksjene er 36 milliarder kroner.  De norske investorene har også satt penger i Temu-eier PDD Holdings. Der eide Oljefondet ved årsskiftet aksjer verdt over 15 milliarder kroner – mer enn dobbelt så mye som året før. Det synes Anja Bakken Riise i Framtiden i våre hender er problematisk. – Det er en veldig lite fremtidsrettet investering fra Oljefondet. De skryter av å investere for fremtidige generasjoner. Da bør de ta et oppgjør med bruk-og-kast-samfunnet som Temu og Shein er sterke representanter for, sier hun. Oljefondets etikkråd ønsker ikke å uttale seg om investeringene. Seniorrådgiver Lone Dybdal sier at det ikke er vanlig for dem å uttale seg om enkeltinvesteringer. – Dessuten kan uttalelser fra Etikkrådet ha stor betydning både for et selskaps omdømme og potensielt også aksjekursen, sier Dybdal.
Kinesiske nettbutikker selger billige varer, men mange frykter tvangsarbeid står bak produksjonen.  Tollordninger tillater kjøp for opptil 3000 kr fra butikker som AliExpress og Shein uten toll, noe som korter ned leveringstiden. Spørsmål om arbeidsvilkår, påvirkning på klima, dårlig kvalitet og norske investeringer i eierselskapene gjør nettgigantene kontroversielle.