Alt du trenger å vite om valget i USA 2024
Primærvalgene er et steg på veien mot den neste presidenten, men hvordan fungerer egentlig valget i USA? I november får vi vite hvem som skal styre USA de neste fire årene. Siden januar har det allerede vært primærvalg i en rekke delstater, blant annet i Iowa, i New Hampshire, i Nevada, i Sør-Carolina, og i Michigan. Flere kandidater har også kastet inn håndkleet, blant dem er Vivek Ramaswamy og Ron DeSantis, som trakk seg fra presidentvalgkampen tidligere i år. Så hvilke kandidater er det som fortsatt vil bli USAs neste president? Og hvorfor er det ikke slik at den med flest stemmer fra folket vinner valget?  Her får du svar på de vanligste spørsmålene: Presidentvalget blir avholdt 5. november 2024. Før presidentvalget må Det demokratiske partiet og Det republikanske partiet nominere sine presidentkandidater. Dette skjer gjennom primærvalg, også kjent som nominasjonsvalg.  Primærvalg er et valg der partiene velger kandidater til det egentlige presidentvalget. Nominasjonsvalgene holdes i januar til juni i de 50 delstatene i USA.  Kandidaten som vinner flertallet av sitt partis delegater, blir formelt nominert til partiets presidentkandidat på landsmøtet i sommer. Alle delstatene gjennomfører prosessen med nominasjonsvalg, men det er flere måter å velge kandidaten på. De aller fleste statene gjør dette i form av primærvalg («primaries»), med stemmeurner og hemmelige valg som delstatene selv har ansvar for.  Mens enkelte stater, som Iowa, har såkalt caucus-valg, et slags politisk folkemøte. Registrerte partimedlemmer møter opp i sitt lokale valglokale for å diskutere hvilken kandidat de mener er best, for så å avgi sin stemme. Dette er det de politiske partiene selv som arrangerer. Hvilke kandidater det nå står mellom kan du lese lenger ned i artikkelen! Nominasjonsvalg oppsto i USA tidlig på 1900-tallet som en reaksjon mot partiledelsen og lokalpolitikken, ifølge Store norske leksikon. Primærvalg-ordningen kan også sees som en del av et bredere oppgjør mot omfattende korrupsjon.  Super Tuesday faller denne gangen på 5. mars.  «Supertirsdag» er en av de viktigste og mest avgjørende datoene i den politiske kalenderen i USA. Da har nemlig 15 stater primærvalg på en og samme dag, og 36 prosent av delegatene deles ut.  Presidentkandidatene pleier vanligvis å bli utpekt etter supertirsdag. Se VG forklarer hvorfor supertirsdag er så viktig: Kort oppsummert er det stor sannsynlighet for en historisk, ny omkamp mellom president Joe Biden (81) og ekspresident Donald Trump (77) i november. De republikanske kandidatene: Det hele startet med 14 kandidater, men nå er det kun Nikki Haley som står igjen som den siste utfordreren til Donald Trump blant republikanerne. Donald Trump (77) er TV-personligheten og forretningsmannen som ble valgt til president i 2016. Han stilte til gjenvalg i perioden etter, men ble den gangen slått av Joe Biden.  Mange republikanere er enige med Trump i påstanden om at valget ble stjålet fra ham i 2020, og at rettssakene mot ham er en politisk heksejakt. Dette presidentvalget vil for mange derfor oppfattes som et «for eller imot Trump»-valg. Trump er den eneste presidenten i historien som er blitt stilt for riksrett to ganger. Han er også første sittende eller tidligere amerikanske president som er tiltalt i en straffesak.  Nikki Haley (52) er tidligere FN-ambassadør og Sør-Carolina-guvernør. Hittil har hun tapt i samtlige delstater - bortsett fra i Washington D.C - men hun biter seg fortsatt fast. En av hennes kampsaker er utenrikspolitikk, der hun vil fortsette å støtte Ukraina og Israel, og er for internasjonalt samarbeid gjennom allianser som Nato. Haley vil stenge grensen mot Mexico og deportere migranter, og vil innføre kognitiv test på alle politikere etter fylte 75 år. Hun fører en konservativ politikk, men fremstiller seg selv som pragmatisk om abort. De demokratiske kandidatene: I 2020 ble Joe Biden (81) valgt til USAs 46. president, da han slo sittende president Donald Trump. Biden var ved innsettelsen i januar 2021 den eldste presidenten i USA gjennom tidene. Dersom han blir gjenvalgt til høsten, vil han være 86 år når perioden er over. Politisk regnes Biden for å være sentrumsorientert, i likhet med Hillary Clinton og Barack Obama. Det er ikke bare alderen til Biden som er hans utfordring i valgkampen. Denne gangen kan presidenten også felles av Gaza-krigen. Under primærvalget i Michigan hadde titusenvis av velgere stemt blankt, hvor målet var å sende en beskjed til Det demokratiske partiet om at Biden ikke lenger får støtte fra muslimer. Biden utfordres av flere demokratiske kandidater, men disse har marginal oppslutning.  Utfordreren og mindre kjente Dean Phillips (55) er en jødisk, pengesterk kongressmann fra Minnesota. Han har tidligere uttalt at hans motivasjon for å bli USAs neste president er at han vil forhindre at en «utdatert» president taper mot «USAs farligste mann». Andre republikanske kandidater er Cenk Uygur og selvhjelpsforfatter Marianne Willamson. Sistnevnte avbrøt valgkampen i begynnelsen av februar, men annonserte etter primærvalget i Michigan at kampen fortsetter frem mot 5. mars. Selvstendige kandidater i presidentvalget er Robert F. Kennedy Jr, Cornel West og Jill Stein.  Republikanerne blir også kalt for GOP, som står for «Grand Old Party» og refererer til det amerikanske republikanske partiet. Det er ansett som det konservative partiet i USA. I USA er det ikke så enkelt som at den kandidaten med flest folkestemmer vinner valget. Velgerne stemmer på president og visepresident i USA, men stemmen går egentlig til det som kalles valgmenn. Det er disse valgmennene som velger presidenten. Til sammen er det 538 valgmenn. For å vinne valget må en av kandidatene sikre seg halvparten av dem pluss 1, altså 270 valgmannstemmer. Vippestater er delstater der det i de siste valgene har variert mellom hvilket parti som har fått flertallet av stemmene. Det betyr at i disse statene har både Det demokratiske partiet og Det republikanske partiet en sjanse til å vinne. Til høsten regnes syv delstater som avgjørende vippestater, som man bør følge ekstra med på: Michigan, Wisconsin, Pennsylvania, Arizona, Georgia, Nevada og Nord-Carolina.
Presidentvalget i USA avholdes 5. november 2024 Primærvalg finner sted mellom januar og juni i de fleste delstatene. Valget utføres ved indirekte flertallsvalg, der kandidaten med flest valgmenn vinner. Kandidater for Demokratene: Joe Biden og Dean Phillips Kandidater for Republikanerne: Donald Trump og Nikki Haley Potensiell kamp mellom president Joe Biden og tidligere president Donald Trump i november. Vippestatene vil trolig ha avgjørende betydning i valget.