Er isbading og badstu egentlig bra? To Bergens-forskere vil finne svar. 
To forskere i Bergen vil finne ut hvilke helseeffekter kombinasjonen har.  – Jeg trodde ikke jeg kom til å bli noen isbader. Et kaldt, forfriskende bad minner man om at man lever, sier Anniken Hansen. Det siste året har hun hoppet i havet fire dager i uken, hele året. Etterfulgt av badstu. Kulde og varme om hverandre.  Klokken er like over halv åtte en onsdag i slutten av mars. Temperaturen i sjøen er rundt fem grader. I badstuen nærmere nitti.  – Jeg pleier å være uti mellom ett til tre minutter, men lar kroppen min styre hva som er komfortabelt, sier Hansen.  I en av badstuene til Heit Sauna i Thormøhlens gate på Møhlenpris er hun fast inventar flere ganger i uken. Hun er sjelden alene.  De positive helseeffektene av kombinasjonen av isbading og badstu mener Hansen er flere.  Basert på egen erfaring, ramser hun opp:  Om det i det hele tatt er noen faktiske helseeffekter, vil to forskere i Bergen finne ut.  – Kombinasjonen av isbading og badstu er veldig populær, men vi mangler forskning på området. Forskningen som finnes, ser på kaldt bad, badstu eller varmt vann, sier professor Ann-Katrin Grotle ved Høgskulen på Vestlandet.  – Nei, det er ingen som har gjort dette før. Kulde og varme utfordrer kroppen ekstremt, følger kollega og professor Hege R. Eriksen opp med.  Det er nettopp dette Eriksen og Grotle vil se nærmere på.  Grotle har doktorgrad i arbeidsfysiologi og Eriksen er professor i biologisk og medisinsk psykologi.  To ganske ulike utdanninger, sier damene. En fellesnevner har de likevel: Begge to er opptatte av hvordan kroppen responderer, reagerer og tolererer stress, men med to ulike innganger.  Arbeidsfysiologi er enkelt forklart hvordan kroppen tilpasser seg når vi beveger oss. Biologisk og medisinsk psykologi undersøker blant annet hvordan kroppen påvirker hjernen.  Som for eksempel en liten del av studien hvor deltakerne må holde hånden i kaldt vann på tre grader i ett minutt.  – Vi spør hvordan de opplever og håndterer det underveis og etterpå, kjenner de for eksempel på ubehag? spør Eriksen.  Og for ikke å skape forvirring: I dette forskningsprosjektet betyr stress det å finne ut hvordan høyintensitetstrening, isbading og badstu påvirker de 58 deltakernes blodtrykk og puls – altså hvor stresset eller aktiverte de blir, og hvordan de opplever og mestrer dette.  – Isbading er jo både en mental og fysiologisk belastning, sier Eriksen.  For å gå fra iskaldt vann til en temperatur opp mot hundre grader, er intenst. Spesielt for deltakerne, hvor et av kriteriene er at de ikke har erfaring med kombinasjonen isbading og badstu.  Vil ikke si noe om hypotesen  På treningsrommet på Kronstad snakker professorene avansert om temaet.  – Blir det for detaljert og vanskelig? lurer begge og ler.  Kroppens blodårer utvides når det er varmt. Når det er kaldt, skjer det motsatte – årene trekker seg sammen og hjertet må jobbe hardere for å få pumpet blod rundt i kroppen.  Kort forklart og oppsummert, understreker forskerne.  For alle utenforstående det vanskelig å forstå detaljene, men formålet med REACT-prosjektet «Badstu, trening og kaldt sjøbad» er å undersøke eventuelle helseeffekter av isbading og badstu.  Hypotesen vil de ikke si noe om. Uansett håper de forskningen kan si noe om hvordan kombinasjonen eventuelt kan være nyttig for folk, spesielt dem som for eksempel ikke kan trene hardt fysisk.  Eller om det faktisk ikke er bra i det hele tatt.  – Vi kommer ikke til å konkludere med om folk skal eller ikke skal drive med isbading og badstu. Da må det mer forskning til, sier Grotle. Forskningsresultatet vil forhåpentlig bli klart i løpet neste år, håper forskerne.  – Kan dere ikke si noe om resultatet før det?  – Nei, vi er fremdeles midt i forskningen. Til høsten og vinteren, når vannet blir kaldere igjen, skal vi ha inn flere deltakere, sier Grotle.  Stig Arild Pettersen er gjestekommentator i Bergens Tidende, men også generalsekretær i Norges Badstulaug. Han stiller seg meget positivt til forskningen.  – Den store badstubølgen som skyller over Norge og egentlig hele verden, går hånd-i-hånd med isbadertrenden. Det trengs mye mer forskning, den kunnskapen vi har om badstu gjelder stort sett finske menn og få personer.  Forskning har allerede slått fast at badstu har god effekt på hjerte- og karsykdommer, påpeker Pettersen. I tillegg er det gode indikasjoner på at det bidra til å forebygge demens og er bra for den psykiske helsen. – Det viktigste er uansett at de føler seg bra etterpå, sier han.  Uansett hva resultatet av forskningen blir, er ikke isbader- og badstuentusiast Anniken Hansen i tvil.  – Gleden, velvære, energiboosten og mestringsfølelsen av å håndtere noe som er ukomfortabelt, har mye mer å si for meg, enn resultatet av forskning, understreker Hansen. 
To forskere ved Høgskulen på Vestlandet undersøker helseeffektene av kombinasjonen isbading og badstu. Deltakerne i studien er personer med lite erfaring med denne kombinasjonen. Studien ser på blodtrykk, puls og opplevd mestring under høyintensitetstrening, isbading og badstu.  Kombinasjonen er populær, men lite undersøkt. Generalsekretær i Norges Badstulaug, Stig Arild Pettersen, er svært positiv til forskningen.  Resultatene av forskningen vil forhåpentligvis bli klare i løpet av neste år. 