Sår som ikke gror: Da bør du oppsøke lege
Når vi blir eldre, blir huden tynnere. Vi får lettere sår og sårene gror dårligere. Spesielt én vanlig sykdom gjør at du bør passe ekstra nøye på.  Etter hvert som vi blir eldre blir huden skjørere slik at man lettere får sår, rifter og blåmerker.  Det forklarer hudlege Anne Birgitte Thomas Nordal.  – Armer og bein er særlig utsatt. Huden mister noe av sin naturlige elastisitet, på grunn av degradering og mindre produksjon av kollagen og elastin. Huden har mindre evne til å holde på fuktigheten og blir derfor tørrere, sier Nordal.  I tillegg kommer endringer som gjør at sår og skader i huden bruker lengre tid på å hele: – Cellefornyelsen skjer saktere, slik at overhuden blir tynnere og sår tilheles naturlig nok tregere. Det er ganske fascinerende med små nyfødte babyer, som nærmest tilheler skraper i huden over natten. Dette skyldes en naturlig rask celledeling, forklarer hudlegen.  – Det skjer også endringer i underhudsfettet som gjør at man får mindre «naturlig smøring» av huden og rett og slett mindre naturlig polstring, fortsetter hun.  Ulike typer kroniske sår  Med alderen er vi både mer utsatt for å få sår, og for å få sår som ikke vil gro. Eva Kronholm Heiberg er sårsykepleier og leder i Norsk interessefaggruppe for sårheling. Hun forklarer at sår som ikke heler har en eller flere bakenforliggende årsaker.  De vanligste sårene er relatert til diabetes, svikt i blodsirkulasjonen i beina, og trykksår, også kalt liggesår.  Både personer med diabetes type 1 og personer med diabetes type 2 kan utvikle sår på føttene på grunn av feilstillinger og nedsatt følelsessans.  – De merker ikke at fottøyet ikke lenger passer. Alvorlige trykksår oppstår fort siden det er kort vei inn til bein på føttene der hudlagene er tynne. Dermed øker risikoen for infeksjon og amputasjoner, forklarer Heiberg.  Et velregulert blodsukker forebygger både sår og andre senkomplikasjoner, og fast kontroll og behandling hos fotterapeut er også et viktig forebyggende tiltak.  – Er såret først oppstått kreves det tverrfaglig kompetanse og store ressurser fra helsevesenet. De fleste av disse sårene er såkalte venøse leggsår, som skyldes skade på blodkarene som fører blodet tilbake til hjertet.  – Med god lokal behandling av sårene og ikke minst kompresjon vil de fleste kunne hele, sier Heiberg og påpeker at det er ved venøse leggsår er viktig å fortsette å bruke kompresjonsstrømper fordi risikoen for tilbakefall ellers er stor.  En mindre andel av leggsårene er såkalte arterielle leggsår som skyldes redusert blodtilførsel og fører til oksygenmangel i vevet.  – De er ofte svært smertefulle og slike sår må raskt henvises til karkirurgisk utredning og behandling.  Disse sårene oppstår når vev dør fordi det kommer i klem.  – Personer som ikke kan bevege seg eller har nedsatt følelsessans er i risiko. Derfor må huden daglig undersøkes for røde merker som et viktig forebyggende tiltak. Oppdages røde merker må de umiddelbart avlastes. Da kan dypere sår unngås. Som forebyggende tiltak nevner Heiberg trykkavlastende madrasser og sitteputer, endring av stilling og riktig ernæring.  – Trykksår er ofte forbundet med stor lidelse. Det må til tverrfaglig og ressurskrevende behandling, noe som koster både pasienten og samfunnet dyrt. I tillegg kommer immunologiske sår som kan ha mange ulike årsaker, og det som kalles traumatisk sår, altså sår som oppstår når man skader seg.   – I dag er det mange eldre som går på blodfortynnende medisiner. Da får de veldig lett blødninger når de slår seg, sier Heiberg.  – Hvis det ikke reageres med en gang blir det ofte store blødninger under huden som etter hvert kan trenge behandling i spesialisthelsetjenesten. Vanlig behandling er at blodansamlingen og dødt vev må fjernes kirurgisk. Noen trenger behandling med vakuum og hudtransplantasjon. Der er mye som kan gjøres, men forebygging er best. Flenger og trekkspillhud  –Hva skal du gjøre hvis du har slått deg?  – Først og fremst må du prøve å begrense skaden. Hvis du slår deg og begynner å blø, må du komprimere og forsøke å stoppe blødningen raskest mulig. Legg benet høyt og kjøl gjerne ned området. Med mindre det foreligger betydelig arteriell svikt vil de fleste trenge kompresjon med strømpe eller kompresjonsbind. En skjørere, tørrere hud kan lett gi hudflenger, der huden kan legger seg som et trekkspill i det ene hjørnet av såret.  – Etter skylling inn under huden kan man forsiktig rulle den på plass med en fuktet bomullspinne, slik at den dekker mest mulig av sårflaten.  – Så må det legges en bandasje som fikserer transplantatet, gjerne en med silikon mot sårflaten. Ha is i magen fem-seks dager før du forsiktig sjekker om det har grodd fast igjen.  Lufting av sår er «ut»  Hvis du er blant dem som har hørt at et sår har godt av å luftes, så sitter du på utdatert kunnskap.  – Det med at man skal lufte sår er et overstått kapittel. Et lite skrubbsår kan du lufte hvis du veldig gjerne vil ha en skorpe, men det tar lengre tid enn om du legger på en film, sier Heiberg.  – Så snart du har en skade som går ned i underhuden, så bør du dekke til for å forhindre forurensing og en sårinfeksjon. Et fuktig miljø gjør at ditt sår gror mye raskere. – Hvis såret ikke gror, hvor lenge skal man vente før man oppsøker hjelp? – Hos friske personer vil de fleste traumatiske sår gro greit, men har du de
ovennevnte sykdommer som diabetes eller venøs svikt kan ditt traumatiske
«uskyldige» sår fort bli et ikke helende sår. I slike tilfeller anbefaler Heiberg å gå fort til legen.  – Spør fastlegen om rask henvisning til spesialisthelsetjenesten. Dessverre er sårbehandling ikke tilstrekkelig vektlagt i legeutdanningen. Pasientene
diagnostiseres ofte for sent og det er uheldig siden det er mye å hente på raskt og riktig intervensjon.  Norsk interessefaggruppe for sårheling mener sårbehandling burde vært en legespesialitet og at fagområdet burde hatt høyere status.  – Det er dessverre også for lite undervisning om sår i utdanningen til sykepleiere og helsefagarbeidere.  Forebygging  Det aller beste er selvsagt om man ikke får sår i utgangspunktet.  Hudlege Nordal anbefaler eldre å passe på huden.  – Bruk gjerne en god fuktighetsgivende krem som gjør huden smidigere og forebygg kløende eksem som kanskje kan gi sår på grunn av kloremerker, tipser hun.  – Vær ekstra nøye med å unngå skraper på legger eller armene ettersom man lettere får flenger og som gror tregere. Mange kan ha nytte av kompresjonsstrømper, men sjekk da at blodsirkulasjonen er god i bena før du handler inn. Hør med legen din.  Hudlegen opplever at mange går med kroniske sår for lenge.  – Noen har da utviklet avansert hudkreft blir mer komplisert å behandle, jo større området er. Det er ofte en god grunn til et sår i hodebunnen, etter et dunk i en takbjelke eller lignende, men gror ikke såret i løpet av seks uker, bør det alltid sjekkes ut for å utelukke celleforandringer eller hudkreft. 
Eldre mennesker får lettere sår, rifter og blåmerker på grunn av tynnere og skjørere hud. Kroniske sår er vanligere hos eldre, og er ofte relatert til diabetes, blodsirkulasjonssvikt eller trykksår. Eldre som går på blodfortynnende medisiner bør være ekstra oppmerksomme på risikoen for sår og blødninger. Forebygging er viktig; bruk fuktighetskrem, unngå skraper, og sjekk med lege ved vedvarende sår. Lufting av sår er utdatert kunnskap; dekk til for å forhindre infeksjoner og sår som ikke gror.