Det är hoten när Sverige miljardrustar för krig
Sverige rustar för krig. På Försvarets materielverk har de anställda blivit 22 procent fler, orderstocken ökat med 75 procent – och beställningarna på ny krigsmateriel nästan tredubblats. – Det handlar om en tillväxt som är historisk, säger FMV:s generaldirektör Göran Mårtensson. Det här är vad vi får för pengarna. Under 2021 la FMV beställningar på industrin för under 19 miljarder kronor. 2022 var summan över 36 miljarder. I fjol blev det över 52 miljarder. Spikrakt uppåt – och någonstans runt 50 miljarder kronor kommer beställningarna att ligga i år också. – Vi har ju ställt om myndighetens verksamhet helt och hållet sedan kriget i Ukraina började, säger Göran Mårtensson. Antalet medarbetare har ökat till 2 451 – bara förra året anställdes 530 nya.  Myndighetens omsättning förväntas gå från 29 miljarder kronor 2021 och 34 miljarder kronor 2023 till någonstans runt 50 miljarder kronor runt 2026–2027. – Det är en enorm tillväxt som vi genomför.  De höga siffrorna visar minst tre saker: – Vi har varit noga med att lägga beställningar så fort som möjligt. Det är därför vi har de siffrorna vi har. Det handlar om att komma ut på marknaden så fort som möjligt och få tillgång till den produktionskapacitet som finns, säger Göran Mårtensson. Just industrins produktionskapacitet i Europa är ett konkret hot mot försvarsmakternas tillväxt, inte bara i Sverige. Företagen har gjort vad de kan inom befintliga ramar, med nyanställningar och fler skift, bedömer Göran Mårtensson. – Produktionsförmågan som finns i Europa måste öka. Där finns utmaningar.  Det som behövs nu är nyinvesteringar: Lokaler, maskiner, försörjningskedjor. – Då pratar vi om kanske tre–fem år innan du har allting på plats, med byggnader, maskiner och inte minst tillstånd.  FMV försöker hjälpa till, genom att lägga stora gemensamma beställningar, som kan ge industrin incitament att investera. Så gjorde Sverige, Norge och Danmark i fjol, när man beställde artillerigranater från den nordiska tillverkaren Nammo. Att gå samman flera länder ger även fördelar för staten.  Bättre priser är en. Färre olika vapentyper är en annan.  – Om vi kan gå ihop länderna emellan och standardisera och harmonisera kraven, så det blir samma typ av version vi köper, så blir det bättre både för staten och för produktionsförmågan hos industrin. Det blir effektivare. Så det är så vi jobbar också.  Under en intensiva tillväxten har FMV samtidigt tvingats satsa mycket på att möta hot mot den egna verksamheten. Behovet har tickat upp ”rejält” sedan den fullskaliga invasionen av Ukraina 2022. – Det är mycket investeringar i beredskapsåtgärder. Men också planering. Det har vi gjort i flera år. Och det kommer vi att fortsätta med.  Vad är beredskapsåtgärder i den meningen? – Det går jag inte in på. Men jag tror du förstår. Det är ju att vi ska kunna lösa vår uppgift i fred, kris och krig. Om du ser vad som sker mot myndigheter och olika aktörer, så ser du att det finns en bred hotbild. Och vi måste ju kunna hantera hela den. Alltså allt från militärt hot och hybridkrigföring till terrorhot – den inre säkerheten i landet så att säga. Vi måste ha ett säkerhetsskydd som svarar upp mot den här uppgiften som finns. Generaldirektören menar att FMV har ”levererat”.  Men han är samtidigt uppenbart irriterad på en annan bild som han menar finns där ute, bland annat på sociala medier. – Det här som ibland ges uttryck för att FMV inte lägger beställningar – det är inte sant. Vi har ju siffrorna tydligt.  – Jag förstår inte det. Vi har ju ökat hela tiden och lagt otroligt mycket beställningar. Stora beställningar. Det där är fel. Läget i några viktiga materielprojekt ► Stridsfordon: ”Beställning i närtid” Sverige har ungefär 500 stycken svensktillverkade Stridsfordon 90 (CV 90) i flottan, som alla ska renoveras och livstidsförlängas för att hålla till runt år 2035. De äldsta levererades på 1990-talet. FMV är också nära att beställa ersättningsvagnar för de 50 stycken som skänkts till Ukraina. FMV vill dock gå ihop med fler länder, för att kunna lägga en större beställning. Tanken är då att tillverkaren Hägglunds ska våga investera i större produktionskapacitet, och att Sverige ska få leveranser snabbare. – Det är så vi jobbar nu och vi kommer i närtid att lägga beställning, säger Göran Mårtensson. ⁠ Stridsvagnar: Köper samma som Norge FMV har beställt en modernisering av 44 av våra 110 stridsvagnar. Kontraktet är värt runt 3,5 miljarder kronor. Arbetet innebär att vagnarna får helt ny elektronik, nya mörkersikten, nya band och en längre kanon som kan hantera programerbar ammunition.  Samtidigt ska Sverige beställa ersättare för de 10 Leopard 2-stridsvagnar vi skänkt till Ukraina.  – Beställning kommer läggas om inte alltför lång tid, hoppas jag, säger Göran Mårtensson. Precis som i fallet med stridsfordonen letar FMV efter andra länder att beställa tillsammans med. – Jag nämner inte vilka, för jag vet inte om de vill det, men vi är i dialog med flera nationer. Det som köps in blir Leopard 2 i version A8, samma vagn som Norge beställde förra året. De vagnar vi har nu bygger på version A5. – Det är den vi tittar på. Vi har varit och diskuterat saken med tillverkaren Krauss-Maffei i Tyskland. Samtidigt har Sverige bjudits in som observatör till ett samarbetsprojekt mellan Tyskland och Frankrike, som syftar till att ta fram nästa generations stridsvagn. – Det är väldigt i sin linda än så länge.  ⁠ Stridsflygplan: Uppgraderar och växer FMV har beställt 60 stycken Jas 39 Gripen-plan i den nya versionen E, och fått leverans på de fyra första serietillverkade planen från Saab. Planen ska börja överföras till flygvapnet 2025, och leveranserna pågår till 2030. Samtidigt ska Försvarsmakten behålla de gamla planen i version C. FMV har nyligen beställt en uppgradering som ska hålla dem relevanta fram till runt 2035. Hur många plan Sverige ska ha över tid är inte klart. ÖB föreslog i sitt militära råd till regeringen 2022 att antalet borde öka till 120 plan, från dagens 90. ⁠ Helikoptrar: Fler ”Blackhawk” köps in FMV planerar under året att beställa 12 nya markoperativa ”Blackhawk”-helikoptrar (Helikopter 16). De ska ersätta försvarets problemtyngda NH90 (Helikopter 14), som FMV fick de sista leveranserna av så sent som i fjol. Göran Mårtensson är en stark förespråkare för gemensamma upphandlingar mellan många länder, för att nå större produktionsserier, pressa priser och underlätta underhåll. Men då ska man inte göra som man gjorde med NH90. Göran Mårtensson har inga problem med att kalla helikoptern ”ett varnande exempel”. – Då hade alla länder, inklusive Sverige, en rad nationella särkrav, vilket gjorde att det blev så komplext och så många versioner, att det blev väldigt dyrt och ineffektivt. ⁠ Eldhandvapen: Trotjänarna ersätts FMV har beställt en ny familj av eldhandvapen från finländska Sako. Det handlar om skarpskyttegevär och prickskyttegevär, men också om nya karbiner som ska ersätta de lastgamla trotjänarna AK4 och AK5. Under våren levererar FMV runt 200 vapen till Försvarsmakten för truppförsök och 5 000–7 000 vapen ska levereras innan årets slut. Tanken har varit att huvuddelen av de stridande förbanden skulle få karbiner i kaliber 7,62 millimeter, grövre än de 5,56 millimeter som exempelvis AK5 använder. Det har vållat viss debatt – med grövre kaliber kan man skjuta längre och med större genomslagskraft, däremot blir både vapen och ammunition tyngre och soldaterna får med sig färre skott. Kalibervalet ska nu ses över, har arméchefen Jonny Lindfors meddelat.
Svenska Försvarets materielverk (FMV) har nästan tredubblat sina beställningar på ny krigsmateriel som ett svar på Ukraina-kriget, med en "historisk" tillväxt. FMVs beställningar på krigsmateriel steg från cirka 19 miljarder kronor 2021 till över 52 miljarder kronor 2023. FMV ökar även personalstyrkan och ligger i linje för att nå en omsättning på runt 50 miljarder kronor runt 2026.