Styrker forsvaret med 600 milliarder kroner. Slik skal de bruke pengene.
Storsatsing på sjøforsvaret, mange flere ansatte og soldater og mer moderne utstyr. Men hele planen kan ryke om Forsvaret ikke får flere folk.  – Vi har store behov og vesentlige mangler i forsvaret her hjemme.  Det sa statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) da han la frem langtidsplanen for forsvaret. Så fortsatte han: – Norge truer ingen, og Nato truer ingen. Men vi må ha evnen til å forsvare oss hvis krise og krig truer. Derfor må Norge, ifølge Støre, bruke 600 milliarder kroner på å bygge opp forsvaret de neste 12 årene. Målet er blant annet å utbedre det regjeringen selv mener er kritiske mangler i dagens forsvar. Det betyr blant annet å øke beholdningen av ammunisjon og materiell. Innrømmer svakheter Kjernen i langtidsplanen er mennesker. Det hjelper ikke med flere ubåter og droner, hvis man ikke har ansatte som kan bruke utstyret, ifølge forsvarsminister Bjørn Arild Gram.  Forsvaret mister ansatte og sliter med å rekruttere folk. Men skal nå de ansette over 4000 mennesker over de neste 12 årene, ifølge langtidsplanen. – Hva er realismen i planen? – Forsvaret øker år for år med antall ansatte, så det er ikke svart-hvitt. Men vi har utfordringer med kompetansen på enkelte områder, som IKT-kompetanse. Og det er for mange unge som slutter, sier Gram til Aftenposten. – Hvor stor fare er det for at planen ikke kan gjennomføres på grunn av mangel på folk? – Det er en utfordring, men vi mener at det er håndterbart. Forsvaret har også store utfordringer med økonomistyring. Det viser blant annet etterslepet på å komme i havn med en spareplan på over to milliarder kroner i inneværende år. - Vi har et stort reformarbeid nå for å gi Forsvaret bedre muligheter til å ta et helhetlig ansvar for det de skal levere. Det er forsvarsevne vi skal ha ut av dette her, sier Gram. Dette er det viktigste fra planen: 1. Vernepliktige Regjeringen kommer til å legge opp til å øke mannskapet i årene fremover. Det innebærer: 2. Sjøforsvaret Sjøforsvaret skal styrkes betydelig. Dette er den største satsingen i langtidsplanen. Det innebærer: 3. Hær og Heimevernet Til tross for at sjøforsvaret er den største satsingen, skal også forsvarsevnen på land styrkes. Det innebærer blant annet: Realisme, gjennomføringsevne og risiko – Sektoren skal være ydmyk og ta på stort alvor den tilliten og det ansvaret som også ligger i dette. Alle vi i forsvarssektoren må sikre bedre gjennomføring og mer effektiv bruk av ressursene og smarte løsninger, sier forsvarsministeren. Planen er først og fremst et svar på ønskelisten fra forsvarssjef Eirik Kristoffersen i fjor.  Da ba han om 80 milliarder kroner ekstra de neste fem årene for å dekke etterslepet. Det gjelder først og fremst ammunisjon og eiendom, bygg og anlegg.  Tidligere denne uken kom det flere lekkasjer: Regjeringen har lagt ned mye ressurser på å sikre et bredest mulig flertall på Stortinget for den nye langtidsplanen. 14. mars ble det klart at regjeringen allerede i år vil nå Natos toprosentmål.
Norge planlegger å bruke 600 milliarder kroner på forsvar de neste 12 år. Planen inkluderer å styrke Sjøforsvaret med nye fregatter, ubåter og fartøy. Hæren skal også styrkes med flere brigader, kampvogner og helikopter.  Det blir flere vernepliktige, reservister og ansatte i forsvaret. 