Slik kan dere unngå hyttekrangel: – Kan føre til full splittelse
Hva når den ene vil oppgradere, og den andre ikke vil? Hva når nevøen har hatt fest og innboet er halvt rasert? Hva når pappas gyngestol plutselig er blitt malt blå? Få ting vekker så sterke følelser som hytta Når flere generasjoner skal dele på bruken og vedlikeholdet av familiehytta, trengs klare kjøreregler. Har man ikke det, kan veien være kort til uenighet og dårlig stemning. Eller i verste fall krangel, konflikt og full krig. Og selv om alt har fungert greit så lenge mor og far har stått som eiere, er det ikke noen selvfølge at det vil gå like greit den dagen neste generasjon overtar. – Familiehytta er kimen til mye konflikt, og kan føre til full splittelse blant søsken – eller i hele familien.  Selv gyngestolen som har stått i en krok borte ved peisen i alle år, kan være nok til at frontene blir steile og uforsonlige, dersom noen plutselig maler den blå.  Ikke nødvendigvis fordi den gyngestolen er så verdifull – i de fleste tilfeller kan man få kjøpt en tilsvarende på Finn.no for 300 kroner – men fordi det knytter seg så mange følelser til den. Det forteller Dora Thorhallsdottir, som er relasjonsterapeut, foredragsholder og selv fersk hytteeier. Siden følelser er et sentralt tema når det gjelder familiehytta, skal vi ganske snart ta en tur inn på terapirommet til Thorhallsdottir, og få tips til hvordan flere generasjoner skal kunne fungere best mulig sammen, og hvordan søsken som overtar hytta skal forholde seg til hverandre for å unngå konflikt.  Men først skal vi avlegge Marianne Aarbakke et besøk. Hun er advokat i interesseorganisasjonen Huseierne, og blir ikke sjelden koblet inn i slike saker. – Det beste er når jeg blir koblet inn før konflikten er et faktum, og kan bidra konstruktivt med for eksempel å meisle ut en sameieavtale når barna skal overta eierskapet til hytta. Jo mer detaljert den er, desto større er sjansen for at familiehytta også i fremtiden vil kunne danne rammen om hyggelige opplevelser – og bli en viktig del av livet også for nye generasjoner, forteller Aarbakke. Jo flere kokker, desto ... Ferske tall fra Statistisk sentralbyrå viser at det er 450.000 hytter i Norge, og cirka 600.000 hytteeiere.  Seks år gamle tall fra SSB viser dessuten at 57 prosent av hyttene eies av personer som er 60 år eller eldre.  Blant disse er det mange som er – eller snart vil bli – klare for å gi hytta videre til neste generasjon. – Mange velger å gjøre dette mens de selv ennå lever. Ett av de vanligste argumentene for det, er at de vil bidra til å unngå konflikter, og til at hytta fremdeles vil være i familiens eie. Men i begge tilfellene, kan hytteidyllen fort bli ødelagt. Jo flere barn som har eierskap i hytta, og jo mindre som er avtalt på forhånd, desto større risiko for konflikt og spetakkel. Se for deg et søskenpar på tre: Det ene barnet vil beholde hytta i familien, det andre barnet vil leie den ut, mens det tredje barnet er i pengeknipe og vil selge. Står alle på sitt, vil det ikke være mulig å komme frem til en løsning som fungerer for alle sammen. – Så det er ikke bare følelser med i bildet, men også penger? -Ja, i høyeste grad. Ikke sjelden er det også snakk om betydelige verdier, noe som kan bidra til ytterligere konflikt mellom de som skal overta, understreker Aarbakke. Slik forebygges konflikter Advokaten oppfordrer foreldregenerasjonen til å invitere barna med på familieråd, der de gamle redegjør om sine tanker og ønsker rundt hytta. – Når barna har kunnskap om dette, er det lettere å forebygge fremtidige konflikter. Som for eksempel et ønske om at hytta også for fremtiden skal holdes i familien. Men det er også helt avgjørende at barna snakker godt sammen, og på forhånd er enige om fordeling av bruk, ansvar for vedlikehold, hvordan kostnadene skal fordeles og andre forhold som potensielt kan skape uenighet. Klare avtaler og tydelig kommunikasjon vil begrense problemene, forteller Marianne Aarbakke, som mot slutten av artikkelen skal komme med et forslag til viktige punkter å ha med i en sameieavtale. Men nå en tur på terapirommet til Dora Thorhallsdottir. Relasjonsterapeuten mener «limet» i familien er avgjørende for hvorvidt husfreden – eller hyttefreden – også vil gjelde etter at en ny generasjon har overtatt. – Har familien en tradisjon for å kommunisere respektfullt sammen, og å finne løsninger som alle vil kunne akseptere, er sjansen selvsagt større for at man uten problemer kan eie en familiehytte sammen, enn om man fyker i tottene på hverandre av den minste lille ting. Hissigpropper og kranglefanter bør innse at de kanskje burde ha hver sin hytte. Man må oppføre seg overfor søsken som man gjør i et normalt ekteskap eller samboerforhold: Det handler om å gi og ta. Står man på kravene i enhver sak, vil forholdet ryke ganske kjapt, mener hun, og fortsetter: – Møtes man på halvveien, kan man kompromisse seg frem til mye, som for eksempel: «OK, da spleiser vi på stamp, siden det er viktig for dere. Til gjengjeld er dere med å spleise på ny terrasse, som er viktig for oss». «Velg dine kamper» Men det dreier ikke bare om temperament og stahet. Ifølge Dora Thorhallsdottir, handler det vel så mye om hva man har med seg i bagasjen fra oppveksten.  Jo mer gammelt agg som finnes der, desto større risiko for konflikt. Har ett av barna følt på en forskjellsbehandling i oppveksten, skal det lite til av nye problemer før alt virvles opp. – Har du et eksempel? – Du oppdager at doen på hytta er blitt malt grønn, og ringer broren eller søsteren din: «Hva i himmelens dager har du gjort?! Dette er ikke jeg blitt informert om! Jaså, så mor og far har sagt ja? Sånn har du alltid holdt på, du er alltid blitt behandlet som en gullunge!» Så kommer alt grumset til overflaten, og da handler det ikke lenger om at doen er blitt grønn, men alle de gangene du har følt deg underlegen. Det samme gjelder gyngestolen vi snakket om innledningsvis: La oss si at den var pappas gamle gyngestol, og at du har minner fra den gang den var brun, og du satt på fanget hans og gynget. At noen har tatt seg til rette og malt den, blir i din verden ufattelig frekt. Med ett representerer gyngestolen alt det urettferdige i livet ditt, forteller Thorhallsdottir, og mener et velkjent munnhell vil kunne redde mange. – Og det er «Velg dine kamper». Kjenn etter hva som virkelig er viktig for deg før du går til konfrontasjon, anbefaler hun. – Men hva om man ikke blir enige ...? – Da er det faktisk viktig å bli enige om at man ikke blir enige – og å rydde opp før det eskalerer og kanskje fører til evig fiendskap. Det er ikke et nederlag å konkludere med at vi hadde så forskjellige ønsker og mål at det ikke lot seg gjøre å eie hytta sammen. Det er tvert imot en avgjørelse det står respekt av, mener hun. Velger man derimot å eie hytta sammen, er forutsigbarhet og klare avtaler alfa og omega.  Og jo mer detaljert avtale man har – noe advokaten Aarbakke ganske snart skal komme nærmere inn på – desto bedre.  Men det er ikke alt man får med seg i en avtale. Det vil garantert dukke opp dilemmaer som man må løse der og da. Vi har skissert fem scenarioer, og bedt Dora Thorhallsdottir fortelle hva hun ville gjort i tilsvarende tilfeller: Doras dilemma 1 – Per og Kari har overtatt hytta av sine foreldre. De har med andre ord fått en gave. En gave kan man velge å bruke selv, men den kan også lånes bort til andre. Siden vinterferieuken er Pers hytteuke, må det være opp til ham hvordan han ønsker å bruke den. Blander man seg inn i hvordan den andre parten bruker eller disponerer sine uker, begynner man samtidig å lage problemer både for deg selv, og i forholdet til den andre. Det stiller seg selvsagt annerledes dersom Per og Kari allerede har inngått en avtale om at familiehytta bare skal være for familien. Da må Per forholde seg til det, mener Dora Thorhallsdottir. Doras dilemma 2 – Med mindre Carl Conrad har en forhistorie som viser at han ikke er til å stole på, er jeg ikke enig med Kari. Når sønnens planlagte hyttetur i tillegg finner sted på et tidspunkt der Per i utgangspunktet disponerer hytta, må han kunne bestemme dette selv. Jeg er dessuten ganske sikker på at Carl Conrad er sitt ansvar bevisst: Å bli vist tillit, er ganske stort for en 18-åring, og jeg tror han vil kjenne på en stor ansvarsfølelse. Samtidig har Per et ansvar overfor Kari: Går russefesten over styr, hytta er halv rasert og mangletreet fra 1750 er blitt brukt til å fyre opp i peisen med, så er det Pers ansvar overfor søsteren å sørge for at det blir ordnet opp i. Og så får Per og Carl Conrad ordne opp seg imellom. Doras dilemma 3 – Her må man møtes på halvveien: De unge blir med på en runde Monopol sammen med Besta og Besten, mot fri tilgang på 4G på kveldstid. Eller prøv å finne spill som alle synes er gøy. Det handler om å lære de unge folkeskikk, og at det hverken i et forhold eller i en familie er OK å kjøre egoløp, mener Dora Thorhallsdottir. Doras dilemma 4 – Vi foreldre utstråler mye forventning. Handler alt om at «herregud, vi skal på hytta, det kommer til å bli krise i det øyeblikket vi går inn døren», øker sannsynligheten for at det blir krise. Sier foreldrene heller: «Vi vet at dere ikke har spesielt lyst, men setter utrolig pris på at dere er med likevel. Hvordan kan vi sammen gjøre dette til å bli en all right helg?» Dette er ingen trylleformel som vil gjøre at de unge plutselig kaster seg om halsen til de gamle, eller gyver løs på Monopolspillet, men det øker i hvert fall sjansen for at det blir OK. Doras dilemma 5 – Er det noe som plager deg, og som du ikke tar tak i, så har du begynt å gå på akkord med deg selv. Det tapper deg for både glede og energi. Så i ifra! Da får du det ut av systemet. Uansett hvordan hyttenaboene reagerer, har du stått opp for deg selv. Og som regel løser ting seg når man legger det frem på en all right måte, konkluderer Dora Thorhallsdottir – som altså selv er fersk eier av hytta «Baileystoppen». Selv om hun har to søstre som hun har verdens beste forhold til, er hun glad for at det er hun og mannen som eier hytta – alene. – Ikke fordi jeg ikke tror vi søstrene ville klart å eie en hytte sammen, men fordi ved å eie den alene, er den tilgjengelig for oss når som helst. Det gir helt andre muligheter enn å måtte sjekke kalenderen når lysten og muligheten til en hyttetur byr seg, konkluderer hun. Lag skikkelig sameiekontrakt! Vi avslutter på kontoret til advokat Marianne Aarbakke, som har komprimert alt hun sitter på av erfaring når det gjelder konflikter knyttet til familiehytta, ned til syv punkter som hun mener vil være viktige for et stort flertall. -Det er sameieloven som regulerer et sameie. Men reglene kan fravikes, så sameierne står fritt til å avtale andre løsninger som er mer tilpasset deres ønsker og behov, forteller hun. 1: Bruk av hytta. Skriv ned så konkret og detaljert som mulig hvordan ukene skal fordeles mellom søsknene, og når hele familien eventuelt kan være der sammen. Kan hytta lånes ut eller leies ut?  2: Vedlikehold og oppgradering. Hvordan sørge for enighet og gjennomføring av vedlikehold og oppgradering? Hvordan fordele kostnader ved eiendommen – som for eksempel strømutgifter, kommunale avgifter, forsikringspremier og vedlikeholds- og reparasjonskostnader? Skal utgiftene fordeles etter sameiebrøk? Hva kan de andre sameierne gjøre om en sameier forsømmer vedlikeholdsplikten? 3: Møter og beslutninger. Skal flertallet bestemme eller kreves det enighet blant alle for noen beslutninger?  4: Husordensregler. Bli enige om hvordan hytta skal se ut når dere forlater den, for eksempel hva og hvordan man rengjør etter seg. 5: Salg. Kan den enkelte sameier kreve at hytta selges? Og i så fall: Skal de andre sameierne ha forkjøpsrett? 6: Verdisetting. Dersom en sameier skal selge seg ut, bør det på forhånd være enighet om hvordan man skal få satt verdien til den andelen som skal kjøpes ut. Affeksjonsverdien er ofte en ganske annen enn markedsverdien. Det kan derfor være fornuftig å innhente en takst på hytta, samt minst to ulike verdivurderinger – og så legge et gjennomsnitt til grunn. Anslagene kan nemlig sprike nokså mye. 7: Mislighold. Hva om en sameier misligholder sine plikter etter avtalen. Kan sameiet oppløses? Vil du lese flere gode saker om privatøkonomi? Få mer informasjon om abonnement på Dine Pengers magasin her eller kjøp magasinet i vår nettbutikk (fri frakt!)
Nordmenn står overfor konflikter relatert til familiehytter som er delt mellom forskjellige generasjoner, ifølge advokat Marianne Aarbakke og relasjonsterapeut Dora Thorhallsdottir. Problemer kan oppstå når noen vil renovere eller modifisere hytta, mens andre ikke, eller når naboer klager over støyen fra hyttefestene. Forskjellige gjenstander kan skape sterke reaksjoner på grunn av de tilknyttede følelsesmessige båndene. Aarbakke anbefaler forebyggende tiltak som sameieavtaler og familieråd for å hindre konflikter. Thorhallsdottir mener at respektfull kommunikasjon og kompromisser er nøkkelen til å beholde hyttefreden. Begge foreslår at å kjøpe ut andre familiemedlemmer kan være best hvis det ikke er mulig å finne felles løsninger.