Vaksineskeptikerne var ikke fornøyd med Aftenpostens svar. Her er en ny runde.
Forskerne avviste at koronavaksinene var skyld i overdødelighet etter pandemien. I etterkant er vi blitt pepret med nye påstander og spørsmål. Her er FHIs svar. «Vi har ingen holdepunkter for at koronavaksinene gir økt dødelighet i befolkningen». Det var den tydelige konklusjonen fra Folkehelseinstituttet (FHI) i Aftenpostens artikkel 19. januar. Om det er sammenheng mellom økt dødelighet og koronasmitten, er veldig usikkert, sa FHI i den samme artikkelen. Konklusjonen beroliget ikke alle. Nye påstander og spørsmål rant inn i e-posten. Derfor tar vi en ny runde. Først om vaksinene, dernest om koronasmitten og om long covid – til sammen 11 påstander og svar. Et tosifret antall forskere fra FHI har bidratt til svarene. Det ligger utdypende svar i noen faktabokser nedover i artikkelen. 1. Lav vaksinasjonsgrad og dødelighet Påstand: Det er klart lavere dødelighet i land med lav vaksinasjonsgrad. Fattige land som Romania, Slovakia og Portugal har nærmest ingen overdødelighet sammenlignet med de rike landene som ble gjennomvaksinert. Svar: Dette er ikke riktig. Tall fra EUs statistikkbyrå Eurostat viser lav overdødelighet i Romania, Bulgaria, Ungarn og Slovakia i 2023. Samtidig har disse landene vært blant de landene med aller høyest dødelighet i EU under selve pandemiårene. Den sannsynlige forklaringen på lavere dødelighet i Romania og Slovakia i 2023, er at de hadde høyere dødelighet under pandemien 2020–2022. Da døde flere sårbare og eldre rumenere og slovaker før sin tiden. Dermed kunne de ikke dø i 2023. Portugal hadde høy vaksineringsgrad og har hatt en dødelighet på linje med andre europeiske land. 2. Vaksinene og hjertebetennelse Påstand: Det er ikke påvist økning i hjerteproblemer hos uvaksinerte etter covid, mens det beviselig er funnet spike-protein fra mRNA vaksinen i unge folk med myokarditt. Svar: Dette er ikke riktig. Hjerte- og hjerteposebetennelser (myokarditt og perikarditt) kan forekomme både etter covid-19 infeksjon og koronavaksinasjon. Studier har vist at klinisk forløp ser ut til å være mer alvorlig etter gjennomgått infeksjon enn etter vaksinasjon. Årsaken til at noen utvikler hjertebetennelse, er ikke klarlagt. 3. Antistoffene lgG4 og kreft Påstand: Etter 3 doser (2 doser + booster) har det vist seg at det oppstår en dramatisk økning av ikke-nøytraliserende antistoffer (IgG4) som man mistenker kan gi økning i en mengde sykdommer som tidligere var under kontroll, som kreft. Svar: Dette gir ikke økt risiko for kreft eller andre sykdommer. Om koronavaksinen gir en økning i IgG4, er i så fall disse IgG4-antistoffene spesifikt rettet mot koronaviruset. Det er altså ikke slik at en økning i IgG4 etter koronavaksinasjon, gir økt risiko for kreft eller andre sykdommer. 4. Effekten av oppfriskningsdoser Påstand: Boosteren har minimal effekt og ble kjørt ut etter å ha blitt testet på 8 mus. Svar: Oppfriskningsdosen har effekt, særlig for eldre. Flere studier viser at en oppfriskningsdose har effekt hos de som er mest utsatt for alvorlig koronasykdom og som omfattes av FHIs anbefalinger, spesielt hos de eldre. Bivirkningene er ikke påvirket av små endringer i mRNAet i oppdatert vaksine. Myndigheter har derfor avgjort at oppdaterte mRNA-vaksiner kan godkjennes basert på immunresponsen i dyr. 5. Åpenhet om hjertesykdom fra vaksinen Påstand: Hjerteproblemer som følge av covid-sykdom blir nevnt, uten at det kan påvises en sammenheng. Mens hjertesykdom fra vaksinen (blant unge), som er dokumentert igjen og igjen, ikke blir nevnt med et ord. Svar: Dette er grundig omtalt av FHI. 6. Vaksinene og hjerteproblemer hos yngre Spørsmål: Kan FHI finne ut om det er en sammenheng mellom vaksinering og hjerte- og kardiorelaterte dødsfall hos personer mellom 20 og 60 år? Svar: FHI jobber med saken. 7. Dødelighet hos vaksinerte vs. uvaksinerte Påstand: Hvis vi finner signifikant flere døde blant de vaksinerte, er
årsaken mRNA-vaksinen. Svar: Det er ikke grunnlag for å si at vaksinerte har høyere risiko for død enn de uvaksinerte.  Ettersom ca. 90 prosent av den voksne befolkningen er vaksinert en eller flere ganger, vil naturlig nok også en økende andel av de som dør, være vaksinert. 8. Koronasmitte og diabetes Påstand: Opptil 1 av 20 nye tilfeller av diabetes kan knyttes til covid. Svar: Det stemmer neppe. Gode studier fra Danmark og Skottland finner ingen sammenheng. FHI mener det er behov for mer forskning de kommende årene ettersom sykdomsprosessen ved type 1-diabetes tar flere år før man blir diagnostisert. 9. Kan halve befolkningen få long covid? Påstand: Opptil 54 prosent kan få long covid. Svar: FHI kjenner ikke til noen større studier av høy kvalitet med slike høye anslag. Etter at så å si hele befolkningen har vært smittet minst én gang, mener FHI at de trygt kan slå fast at halvparten av befolkningen ikke er rammet av senfølger. 10. Dysser FHI ned long covid? Påstand: WHO anslår at 10 prosent av smittede får long covid. Vil FHI dysse ned dette temaet? Svar: Nei, det dysses ikke ned. Slik vi vurderer litteraturen, er 10 prosent et for høyt anslag nå. FHI sier de ikke har noe ønske eller interesse av å dysse ned senfølger av covid-19. Dette er et tema de forsker på og kommuniserer hyppig om. De understreker at det fortsatt er mye som er usikkert. 
11. Long covid og ME Spørsmål: Kan covidsmitte/long covid føre til samme symptomer som ME (utmattelsessyndrom)? Svar: Ja. Noen av symptomene som er vanlige ved CFS/ME (kronisk utmattelsessyndrom), ses også som senfølger etter covid-19. Det gjelder blant annet utmattelse/trøtthet og nedsatt evne til å tenke og konsentrere seg (såkalt «hjernetåke»). Heldigvis går plagene etter hvert over av seg selv
hos de fleste.
Folkehelseinstituttet (FHI) sier det er ingen bevis på at koronavaksinen fører til økt dødelighet.  FHI kommer også med svar på en rekke nye påstander fra Aftenpostens lesere. 