Forsvarsekspert om «storsatsing» på Forsvaret: – Store ord og lite ull
Regjeringen har selv skrudd opp forventningene til ny fireårsplan for Forsvaret. Hvor mye bør det koste? Ekspertene strides. Etter påske kommer forslaget til langtidsplan (2025–2028) for Forsvaret.  «Nå kommer den største satsingen på forsvaret i Norge siden andre verdenskrig», erklærte statsminister Jonas Gahr Støre sist helg. Men hva betyr det egentlig?  Aftenposten ba statsministerens kontor om detaljer, men fikk følgende svar:  «Vi går ikke ut med noen detaljer i Langtidsplanen før den er ferdig».   – Det høres jo lovende ut, sier Magnus Håkenstad.  Han er forsker ved Institutt for forsvarsstudier og doktorgradsstipendiat ved Universitetet i Oslo. Men Håkenstad lurer på hvorfor regjeringen går så høyt på banen. Han synes det ofte gis inntrykk av satsinger på Forsvaret som ikke stemmer med virkeligheten. Fredag morgen varslet finansminister Trygve Slagsvold Vedum at langtidsplanen vil inneholde et tosifret antall ekstra milliarder til Forsvaret over en fireårsperiode.  – Tosifret kan være så mangt. Fra 2022 til 2024 har forsvarsbudsjettet allerede økt med 22 milliarder. Så dette er ikke overraskende, sier Håkenstad. – Folk i Forsvaret er begynt å bli vant til dette: Store ord og ganske lite ull.  Han peker på at de mye omtalte innkjøpene av f.eks. helikoptre og stridsvogner var planlagt for lenge siden. Nye bestillinger av ammunisjon og støtte til økt produksjon har tatt lang tid. – Før statsbudsjettet i fjor kom lekkasjen om en økning til Forsvaret på 15 milliarder kroner. Men det viste seg å være 2–3 milliarder i reell styrking. Slik har de holdt på lenge. «Historisk satsing» og lignende. Nå ligger listen svært høyt. Tredobling på 1950-tallet  – På  1950-tallet ble forsvarsbudsjettet nesten tredoblet, sier Håkenstad til Aftenposten. Under den kalde krigen utgjorde forsvarsbudsjettet i snitt ca. 12 prosent av statens utgifter. I dag er forsvar 4,8 prosent av statsbudsjettet. – Uttrykket «største satsing» kan tolkes på mange vis. Hvis han faktisk mener største økning, må budsjettet minst dobles på fire år for å overgå 1950-tallet. Eller det kan være en liten opptrapping som teknisk sett kan hevdes å tangere tidligere satsinger. Eller noe helt annet. Vi får se, sier Håkenstad. Han mener det uansett trengs et høyt tosifret antall milliarder kroner og flere års arbeid bare for å få dagens forsvar til å virke. Rådene står i kø Det er felt harde dommer over Forsvaret de siste årene. Sist ute var Forsvarets forskningsinstitutt (FFI). Det fremla sin årlige forsvarsanalyse sist uke.  Hovedbudskapet var som i fjor: Norge har ikke et tilstrekkelig forsvar. Forsvarskommisjonen leverte en omfattende rapport i fjor. Den foreslo et umiddelbart og varig budsjettløft på 30 milliarder kroner. Og i tillegg ekstra bevilgninger over på 40 milliarder kroner årlig i ti år. Flere rapporter og råd ligger også på bordet. Mange er opptatt av å styrke Forsvaret raskt i lys av Russlands kraftige opprustning.  Rett før presenterte regjeringen en plan for å nå NATO-kravet om å bruke minst 2 prosent av BNP på forsvaret. Det skal skje innen 2026, 12 år etter at målet ble satt. Her er meningene delte. – Vi bør opp mot 3 prosent av BNP – Alt annet enn minst 2 prosent innen 2025 er et mageplask. Vi har hatt ti år på oss siden målet om 2 prosent ble satt. Vi bør komme opp mot tre, skal man følge Forsvarskommisjonens råd. Det sier Karsten Friis i en SMS til Aftenposten. Han er forsker ved Nupi. «Kamuflert løft» Dag Stutlien er leder for Befalets fellesorganisasjon. Han tror på et vesentlig løft, men er redd det kan bli «kamuflert», slik som ekstrapengene i årets budsjett. – Det kan komme store tall, men mye kan ligge der som egentlig ikke gir den effekten vi trenger, sier Dag Stutlien. Han peker også på etterslepet. – Et enormt gap har bygget seg opp. Selv om det legges titalls milliarder på bordet nå, er det ikke sikkert det gir en voldsom økning i operativ effekt. Stutlien forventer først og fremst at en ny langtidsplan svarer på det behovet forsvarssjefen og forsvarskommisjonen peker på. – I tillegg ønsker jeg mer vekt på personell og kompetanse, understreker han. Men ikke alle er enige i behovet for kraftig budsjettvekst. Demper forventningene Tidligere forsvarssjef Sverre Diesen ser for seg at opptrappingen til 2 prosent av BNP vil skje som varslet, eller raskere. – De som har trodd at regjeringen skulle følge Forsvarskommisjonen eller FMR, har hatt urealistisk høye forventninger. Et nøkternt utgangspunkt er en økning til 2 prosent. Budsjetter på 2,5-3 prosent som så faller igjen når situasjonen normaliseres, er det verst tenkelige. Da vil vi begynne å kjøpe et forsvar vi ikke kan drifte på lengre sikt, sier Diesen i en e-post. Større behov enn 2 prosent Arne Bård Dalhaug forventer i lkehet med mange en plan i tråd med Forsvarssjefens anbefalinger, som luftvern, langtrekkende våpen og ny flåtestruktur. Dalhaug er tidligere sjef for forsvarsstaben og nå president i Norges Forsvarsforening. Han mener behovet er langt større enn 2 prosent av BNP. – Forsvarskommisjonens budsjetter vil kreve ca. 3 prosent. Da vil også Norge kunne oppfylle de styrkemålene vi har tatt ansvar for i Nato. Men det mangler titalls milliarder til å sikre at det forsvaret som Stortinget vedtok i 2020 faktisk virker, påpeker han. – Dette må først av alt på plass, sier Dalhaug.
Regjeringen lover stor satsing på Forsvaret i ny fireårsplan. Forslaget kommer etter påske. Det er varslet at Forsvaret skal få et tosifret antall ekstra milliarder gjenom fireårsperioden. Forskere og forsvarsansatte er usikre. Flere mener Norge trenger mer enn hva regjeringen ser ut til å komme med.