Dette vil Solberg bruke makten til hvis hun blir statsminister igjen
HALDEN (Aftenposten): Erna Solberg har reist seg etter skandalen og styrer mot valgseier. Nå forteller hun hvilke planer hun har for en ny runde i regjering. Aftenposten var sist uke med Høyre-lederen til Østfold. Der besøkte hun bedrifter, snakket med politiet og med vanlige folk. Med andre ord slike ting hun kommer til å gjøre veldig mye av frem mot valgdagen i 2025. Akkurat nå ser velgerne ut til å foretrekke henne fremfor Jonas Gahr Støre. På veien utfordret vi Høyre-lederen på hva prosjekt Solberg 2.0 skal handle om. Dette svarte hun på åtte viktige områder: 1. Klima Den første Solberg trekker frem, er viktigheten av å nå klimamålene. I 2025 er det bare fem år til 2030. Da skal Norge ha kuttet 50 prosent av utslippene sammenlignet med 1990-nivå. For å oppsummere kort: Vi er ikke i rute. – Jeg mener det viktigste er at vi ser nærings- og klimapolitikken i sammenheng, sier Solberg. Da tenker hun primært på skatt. Bedriftene kan ikke betale så mye i skatt at de ikke har egenkapital til å investere i forskning og utvikling. Da er det også et problem at penger går til utbytte fordi eierne må betale formuesskatt. – Men er dette gode tiltak for å nå målene innen 2030? – Det viktigste tiltaket der la vi frem da vi trappet opp CO₂-avgiften. Vi hadde også et stort program for punktutslipp i vårt alternative budsjett. Så handler det om krav i offentlig sektor om at byggeplasser skal være utslippsfrie. Men du får det ikke til uten overskudd i bedriftene. Alt kan ikke skje over statsbudsjettet. 2. Flere må inn i arbeidslivet – Et samfunn hvor mange parkeres utenfor, det er et samfunn som fratar folk ganske mye selvrespekt, sier Solberg. Det å inkludere flere i arbeidslivet blir helt sentralt fremover. Det var også en av hennes hjertesaker i forrige periode. Men mye gjenstår. Omtrent 1 av 5 i yrkesaktiv alder står i dag utenfor jobb eller utdanning. Flere må i jobb, enten fullt eller litt. – Det er det viktigste i kampen mot fattigdom, sier Solberg. Dette er også helt nødvendig for næringslivet, mener Solberg. Utfordringen er mangelen på arbeidskraft fremover. – Når jeg snakker til bedriftsledere sier jeg at «det er slutt på den tiden hvor dere tror at dere kan få 19 år gamle fagarbeidere, 24 år gamle ingeniører eller andre nyutdannede. Nå må dere se på andre ressurser i samfunnet», sier Solberg. I tillegg er det viktig for å ta ned veksten i utgifter til ytelser på statsbudsjettet. 3. De små bedriftene Solberg løfter frem vilkårene for de små og mellomstore bedriftene. Skatt er allerede nevnt. – De store lokomotivene er viktige, men vi må ha flere bein å stå på. Verdiskapingen må opp på andre områder, sier hun. Det må til for at Norge skal bli mindre avhengig av inntektene fra olje og gass. 4. Tid for nye reformer I forrige regjeringsperiode satte Solberg i gang en rekke reformer i offentlig sektor. Flere av dem er blitt reversert av Støre-regjeringen.  Hun vil ikke legge opp til mange omkamper. Et eksempel er regionreformen. – Nå må de stakkars ansatte i fylkeskommunen få lov til å levere tjenestene, ikke utrede hvordan det skal være i andre organisasjonsformer, slår hun fast. Men hun varsler ikke reformstopp. Nå vil det handle om noe annet. Hun viser blant annet til mangelen på helsepersonell. Det vil bli reformer innen helsesektoren. – De største reformene fremover blir trolig rundt arbeidstid, fleksibilitet, hvordan vi jobber og hvordan vi ser faggrupper opp mot hverandre. Det kommer av mangel på arbeidskraft, sier hun. Noe det er høyaktuelt å reversere, er regjeringens innstramming i reglene for innleie av arbeidskraft. Ellers viser hun til programarbeidet i Høyre. 5. Disse skattegrepene vil hun gjøre I Høyres alternative budsjett fjernet de den ekstraordinære arbeidsgiveravgiften på høye inntekter. – Det er nesten 10 milliarder kroner. Det er et stort løft i et budsjett, sier Solberg. Hvilke skattegrep vil hun ta hvis Høyre får makten? Solberg peker på to områder. – Folk med lav inntekt skal få lavere skatt, sier Solberg. Hun mener det, kombinert med økt barnetrygd, er det beste grepet for barnefamilier med lavere inntekt. Det andre er den allerede omtalte formuesskatten. Hun mener den er skadelig for norsk økonomi. – Vi må gjøre endringer for de som skaper arbeidsplasser, sier Solberg. 6. En helt ny verden Siden hun gikk av som statsminister, er det blitt krig i Europa. Verden rundt oss er endret. – Det gjør at for enhver regjering fremover vil sikkerhets- og utenrikspolitikk være helt avgjørende, sier Solberg. Men for henne er det ikke et mål å skille seg ut fra dagens regjering på dette området.  Solberg sier at det i langtidsplanen for forsvaret i stor grad handler om «mer av alt». 7. Forholdet til EU Høyre har tatt til orde for en debatt om Norges forhold til EU. I folket er det lite vilje til EU-medlemskap. Solberg vil ikke søke om medlemskap i neste fireårsperiode. Men for norsk næringsliv er det utrolig viktig hva EU gjør fremover. Hun mener EU vil få en mye mer sentral rolle i spørsmål om forsvar og sikkerhet, samt klima. – Da må vi løfte en debatt om hvordan Norge skal posisjonere seg i forhold til EU, sier Solberg. 8. Mer private bidrag i velferden Ikke overraskende vil Solberg slippe til flere private bidrag til oppgaver som det offentlige løser i dag. Hun mener det er behov for mer konkurranse også der. – Det offentlige jobber alltid med gårsdagens løsninger. De er ikke innovative nok, mener hun.
Erna Solberg planlegger for klimamål, inkludering i arbeidslivet og bedre vilkår for små bedrifter. Hun vil også starte nye reformer, justere skatt og øke private aktørers bidrag i velferden. Temaer som EU-forhold, sikkerhet og utenrikspolitikk og verdenssituasjonen blir også viktige.