Advokat-streik fører til full stans i politiets bruk av skjult etterforskning
Riksadvokaten mener en pågående streik blant advokater kan føre til at alvorlige saker ikke blir oppklart. Og sier det vanskelig kan aksepteres.  Den 4. mars startet Advokatforeningen en ny streik. Bakgrunnen for aksjonen er det foreningen mener er markante kutt i rettshjelpssatsen de siste to tiårene.  Og nå ropes det varsku fra øverste hold hos påtalemyndigheten om konsekvensene av streiken. For den rammer hardt og fullstendig der det merkes mest: I de mest alvorlig straffesakene.  Ifølge riksadvokaten fører nemlig advokatenes aksjon til full stans i bruken av såkalte «skjulte tvangsmidler» for politiet.  Det kommer frem i et brev stemplet «strengt fortrolig» som den 7. mars ble sendt til Justis- og beredskapsdepartementet. Esben Kyhring er førstestatsadvokat hos Riksadvokaten. Han er tydelig på hva en slik stans betyr:  – Som det fremgår av brevene, vil det kunne føre til at alvorlige straffesaker, for eksempel saker om drap, seksuelle overgrep og grov narkotikakriminalitet, ikke blir oppklart, sier han til Aftenposten. Stans i hemmelig etterforskning Skjulte tvangsmidler er det politiet bruker i en hemmelig etterforskning. For å bruke det må de ha en godkjenning av en domstol.  Eksempler er avlytting av telefoner, hemmelig ransaking, romavlytting eller muligheten til å hacke seg inn på en persons telefon eller datamaskin, som en del av en etterforskning. Slike inngrep brukes ofte i etterforskning av grove narkotikasaker og drap. Det brukes også i etterforskning av voldtekt, seksuelle overgrep mot barn, menneskehandel eller saker som handler om rikets sikkerhet. – Kan vanskelig aksepteres Grunnen til at det nå har stoppet helt opp, er at det ifølge loven må være en offentlig oppnevnt advokat til stede i rettssakene der politiet får godkjenning. Advokatens jobb er å ivareta rettssikkerheten til de som utsettes for den hemmelige etterforskningen. Men nå nekter advokatene å ta på seg slike oppdrag. Og da blir det heller ingen behandling i retten. Hos Riksadvokaten er de tydelig på hva de mener må skje for at politiet og påtalemyndigheten igjen kan benytte skjulte tvangsmidler. – Det som må til, er i første rekke en løsning på den pågående konflikten med Advokatforeningen. Det kan vanskelig aksepteres at strafferettspleien over tid står uten offentlige advokater etter straffeprosessloven § 100 a, sier han. De skriver også at bruken av såkalt nødrett, der politiet kan bruke hemmelig etterforskning uten rettens godkjenning og bruk av advokat, i liten grad vil hjelpe. Fordi vilkårene er så strenge. Advokatene: Beklagelig Jon Wessel-Aas, leder i Advokatforeningen, som står bak aksjonen, sier det er beklagelig at streiken nå rammer slik riksadvokaten beskriver.  – Men det synliggjør bare betydningen av noen av de typene oppdragene som staten forutsetter at advokater skal påta seg på offentlig rettshjelpssats. Det er viktige oppdrag, men staten betaler ikke det som er nødvendig for at disse advokatene kan yte forsvarlig bistand, mener han.  Han mener det er regjeringen som er ansvarlig for det som nå skjer.  – Når regjeringen ikke holder avtalen om å øke satsen til bærekraftig nivå og overser det uavhengige Salærrådets anbefaling om dette, er den selv ansvarlig for at denne situasjonen har oppstått, og det står i regjeringens makt å løse problemet, sier Wessel-Aas.  Departementet: Dette er ingen streik Statssekretær Hans-Petter Aasen (Sp) i Justis- og beredskapsdepartementet er helt uenig.  – Dette er ikke en streik, men en uhjemlet aksjon. Rettshjelpssatsen er prisen på en tjeneste staten kjøper fra advokater i markedet, ikke lønn til advokater, sier Aasen. Han mener avtalen med Advokatforeningen er fulgt opp ved at det er opprettet et salærråd og at departementet har tatt inn og synliggjort anbefalingen til salærrådet i statsbudsjettet. – I avtalen forplikter Justis- og beredskapsdepartementet seg «til å arbeide for en økning av satsen». Regjeringen har prioritert å øke rettshjelpssatsen hvert budsjettår, sier han.  Aasen mener en økning av satsen til 1 464 kroner, som Salærrådet har anbefalt for 2024, vil innebære merutgifter pr. år på rundt 400 millioner kroner for staten. – Det er et stort press på offentlig finanser, og regjeringen er opptatt av trygg økonomisk styring, sier han.
Riksadvokaten varsler at advokatenes streik kan hindre oppklaring av alvorlige straffesaker.  Streiken startet 4. mars på grunn av det advokatene mener er kutt i rettshjelpssatsen de siste 20 årene. Advokatene nekter å ta oppdrag i rettssaker hvor politiet søker om godkjenning for skjulte tvangsmidler, da dette stopper hemmelig etterforskning.