Slik kan kunstig intelligens endre din arbeidsplass de neste årene
Eksperter forventer at kunstig intelligens vil revolusjonere det norske arbeidslivet. Enkelte yrker kan halvere tiden de bruker på arbeidet. I fjor innførte Bærum sykehus en ny metode. Kunstig intelligens (KI) brukes til å analysere røntgenbilder og oppdage bruddskader. Siden har flere sykehus i helseforetaket Vestre Viken kommet etter. Rundt 15.000 pasienter er blitt utredet ved hjelp av KI det siste året. KI er allerede etablert på mange norske arbeidsplasser. I tillegg til røntgenbilder på sykehus, bruker for eksempel ingeniører, matematikere og programmerere KI i forbindelse med koding. Analytikere fra analyseselskapet Menon Economics har regnet ut at norske arbeidstagere i snitt vil spare inn 17 prosent av arbeidstiden ved å benytte KI fremover. Det tilsvarer omtrent en hel arbeidsdag i uken. Men noen yrker kan effektiviseres med over 50 prosent. Eksperter tror dette bare er begynnelsen. Nå står store deler av den norske arbeidsstyrken ovenfor en enorm effektivisering. Slik vil din sektor påvirkes Kunstig intelligens er egnet til å utføre mange oppgaver. Arbeid som innebærer organisering og behandling av data vil i stor grad kunne effektiviseres. Det samme gjelder oppgaver knyttet til kommunikasjon, regnskapsføring, tekstproduksjon og koding. Hvordan vil denne utviklingen påvirke din arbeidsplass? Menon Economics har regnet ut hvor mye arbeidstid ulike yrkesgrupper vil spare inn ved å benytte KI-teknologi. Vil jeg miste jobben? En ting skiller KI-bølgen fra tidligere teknologiske fremskritt. Tidligere har manuelt arbeid blitt automatisert. Nå er det teoretiske og analytiske oppgaver som blir effektivisert. Det er høytlønnede grupper som blir mest påvirket av KI på jobben. Risikerer de å miste jobben? – Det er lite sannsynlig, sier økonom og partner i Menon Economics, Jonas Erraia. Historisk sett har ikke teknologiske fremskritt ført til økt arbeidsledighet. Primært gir det økt vekst og produksjon. Historien viser at folk heller vil få nye oppgaver, dersom oppgaver faller bort, forteller Erraia. – I de fleste tilfeller vil arbeidstagere bli mer effektive. Effektiviseringen kan i noen tilfeller føre til at prisen på tjenester vil falle. Men teknologien vil igjen føre til at arbeidere kan øke sin produksjon av disse tjenestene. Ifølge økonomen kan dette resultere i høyere lønn eller kortere arbeidstid. Lavere priser på tjenester kan i noen tilfeller også føre til at flere bedrifter får muligheten til å ansette. Det kan åpne opp nye markeder for arbeidstagere. 155.000 årsverk i offentlig sektor Det er ikke bare privat sektor som kan høste frukter fra KI-gjennombruddet. Ifølge analysen kan offentlig sektor effektivisere oppgaver som årlig vil tilsvare 155.000 årsverk. Helse, undervisning og offentlig administrasjon. De er blant gruppene som kan effektivisere sin arbeidshverdag. Dette frigjør ressurser som kan brukes til andre arbeidsoppgaver. Erraia mener KI kan være med på å løse en rekke problemer samfunnet står ovenfor. Blant annet mangel på helsepersonell. På Bærum sykehus og i helseforetaket Vestre Viken jobber de nå med å innføre nye KI-verktøy.  Sykehuset skal etter planen snart innføre en ny KI-løsning som kan vurdere MR bilder tatt av MS-pasienter. Applikasjonen kan analysere og sammenligne bilder av pasientens hode. Slik kan sykdommens utvikling kartlegges. Line Tveiten jobber med å innføre bruk av kunstig intelligens i Vestre Viken. Hun blir kontaktet av sykehus i hele Norge. De ønsker hjelp til å innføre den nye teknologien. – I løpet av noen år tenker jeg at veldig mange av landets helseforetak har tatt i bruk KI-løsninger, forteller Tveiten. I dag benytter hundrevis av ansatte i helseforetaket KI som et støtteverktøy til bildediagnostikk. Det finnes også noen fallgruver Tross mulighetene, sier Erraia i Menon Economics at det er noen fallgruver man bør tenke over. Økonomen mener at næringslivet må være bevisst på å implementere de verktøyene som nå er tilgjengelige. Samtidig som de må sørge for at ansatte får kompetansen som kreves for å bruke dem. Selv om Erraia ikke tror arbeidsledigheten vil gå opp generelt, finnes det likevel grupper i samfunnet som risikerer å oppleve større grad av arbeidsledighet som følge av KI. – Dersom man ønsker å unngå arbeidsledighet blant enkelte grupper kan omskolering være en løsning. For de som risikerer å miste jobben, kan det være relevant å sikre at det eksisterer et sikkerhetsnett som fanger dem opp.
Kunstig intelligens (KI) endrer norske jobber. Noen yrker kan spare godt over halve arbeidstiden, mener Menon Economics. Frykt for å miste jobben er trolig ubegrunnet for de fleste. Teknologiske fremskritt gir som regel ny vekst og produksjon. Enkelte grupper kan oppleve høyere arbeidsledighet. Omskolering og sikkerhetsnett foreslås som løsninger.