Barns stressnivå øker: – Ikke naturlig for barn å bli styrt på denne måten
Norske barn opplever mer stress i hverdagen. Et høyt tempo i samfunnet preger også barna, mener professor. – Det finnes ingen studier som har undersøkt barns stressnivå i ulike tidsepoker. Men stress i form av travelhet har økt – også for barn. Det er et høyere tempo i samfunnet generelt, noe som også preger barna, sier May Britt Drugli. Hun er professor i pedagogikk ved NTNU og har forsket på biologisk stress hos de yngste barnehagebarna.  – Det er en fare for at travelhet i for stor grad preger hverdagen til mange barn, i den forstand at den blir for organisert og voksenstyrt. Barn trenger også ro til å finne på ting selv, på egne premisser, sier hun. Cecilie Evertsen, forfatter og forsker ved Nasjonalt senter for læringsmiljø og atferdsforskning ved UiS, ser også en tendens til at barns stressnivå har økt. – Fagfeltet diskuterer om dette er en reell økning eller at årsaken er et større fokus på stress og at man mer systematisk undersøker barns stressnivåer.  Når det gjelder psykisk uhelse, ser man en markant økning etter 2010, sier hun og peker på at særlig prestasjonsorientert oppvekstmiljø, sosiale medier og skjermbruk slår ut som stressfaktorer. Marte Larsen og Andreas Thesbjerg Larsen har valgt å jobbe deltid – mens deres to barn holdes hjemme fra skole og barnehage.  For familien handler det om å senke tempoet, leve i tråd med egne verdier og ta bevisste valg i livet som baseres på det de selv vil. At de ikke gjør ting bare fordi alle andre gjør det. Larsen mener livsstilen de har valgt, bidrar til å senke stressnivået hos barna. – Ja, uten tvil. Det å skulle rekke ting hele tiden, og at barnas hverdag blir styrt etter klokken gjør at de ofte vil bli avbrutt for å rekke det ene eller det andre. Det er ikke naturlig for barn å bli styrt på denne måten. De skal ha tid og ro til å leke og fordype seg.  Folk har det så travelt med at barna skal bli rustet til voksenlivet, at de forkorter barndommen deres, mener hun. – Livsstilen vår bidrar også til å senke stressnivået ved at barna våre, spesielt når de er små, alltid er i nærheten av en trygg voksen som kjenner og elsker dem ubetinget. At vår minste ikke har gått i barnehage, tror jeg har gjort mye, sier hun. Hun mener det ikke er rart at barns stressnivå har økt. – Barn trenger tid til fri lek uten at voksne skal bestemme eller styre det som skjer. Det er meningen at barn skal ha fri lek store deler av dagen, da det er en ekstremt viktig del av måten de lærer på. Se bare på barndommen, fra du begynner i barnehage, videre til skolen, fritidsaktiviteter, skjermtid. Det er alt for travelt spør du meg. Det er som om vi i dag tror at barn er inkompetente og trenger veiledning i alt de gjør. Det er jo helt feil. Barn har det i seg. De trenger bare tid og ro til å leve. Derfor blir barnet stresset  Rent biologisk øker barns stressnivå når de står overfor utfordringer som de ikke greier å håndtere på egen hånd, sier Drugli. – Hvis barnet kommer seg gjennom den utfordrende situasjonen på en god måte, eventuelt med noe hjelp, anses dette som positivt stress og bidrar til økt læring og robusthet, sier hun. Hvis barnet derimot opplever mange utfordringer som blir for krevende, kan disse bidra til økt sårbarhet.  – Er vedvarende høyt stressnivå for eksempel på grunn av omsorgssvikt eller mobbing er for eksempel skadelig for barns utvikling, sier Drugli. Barn vil kunne vise stress på ulike måter, blant annet på grunn av temperamentet sitt, sier Drugli. – Noen blir fysisk urolige. Andre kan bli frustrerte, trassige og/eller sinte, mens atter andre kan bli stille, tilbaketrukket, passive, triste og/eller engstelige. Det er heller ikke sikkert at barnet viser sitt indre stressnivå på tydelige måter. I forrige uke kunne VG fortelle om 2- og 3-åringer som deltar i turn og organisert idrett etter barnehagen.  76 prosent av befolkningen mellom 9 og 15 år drev med organisert idrett i 2021, viser tall fra Norsk kulturbarometer. Det finnes ikke tall på hvor mange barn i barnehagealder som deltar på organisert idrett, men det er heller regelen, enn unntaket at idrettshaller og dansestudioer over hele landet tar imot 2- og 3-åringer til dans- og gymlek etter barnehagen. Dette kan du gjøre som forelder Foreldre bør forsøke å få tak i hva som er årsaken til stresset barnet opplever, og navigere ut ifra den reelle utfordringen eller trusselen barnet står overfor, sier Cecilie Evertsen, forsker ved Nasjonalt senter for læringsmiljø og atferdsforskning ved UiS. – Det viktigste du kan gjøre som foreldre er å vise at du prøver å forstå barnet, istedenfor å få slutt på symptomene som er oppstått. Det er mer utviklingsfremmende å sette inn tiltak i barnets kontekst, enn å prøve å «tøffe» dem opp til å tåle det de står i. Gjennom å gi barnet en erfaring med at stressende perioder bærer vi sammen, vil du gi dem økt kapasitet for stressende hendelser videre i livet. De vil i større grad bygge kapasitet for livets ubehag – nettopp fordi du har trygge erfaringer med regulering av stress. Hun tror at foreldre er blitt redd for hva stress gjør med barnet og kanskje finner det utfordrende å skille mellom hva som er utviklingshemmende og utviklingsfremmende stress. For: Rydder vi bort alt ubehag og stress i barns liv, kan vi gjøre dem en bjørnetjeneste, sier Evertsen.
Ekspertene mener at stressnivået hos barn har økt, noe som kan skyldes et høyere samfunnstempo og et mer organisert, voksenstyrt miljø. For mye stress og utfordringer kan føre til økt sårbarhet, mens moderat stress med trygg voksenstøtte bidrar til robusthet og læring. Tegn på for mye stress inkluderer endret væremåte, redusert trivsel og endringer i emosjonell- og søvnregulering. Foreldre bør hjelpe barnet med å møte utfordringer og skille mellom utviklingshemmende og utviklingsfremmende stress.