Kvinnelidelser gir hundrevis av fraværsdager: – Jeg har vært utmattet og lei av livet
Kvinner i Rogaland har nesten dobbelt så høyt sykefravær som menn. For Anita Abrahamsen (38) har kvinnerelaterte sykdommer ført til hundrevis av dager borte fra jobb. – Jeg har vært mye utmattet, og tidvis lei av livet. Sykdommene har gitt meg mange heftige nedturer, sier Anita Abrahamsen. Trebarnsmoren fra Sandnes har levd med ulike kvinnerelaterte sykdommer og plager siden hun fikk sitt første barn som 19-åring. I dag er hun 38 år gammel. Og klar for kamp. – Jeg betaler skatten min med glede, og vet at samfunnet uansett aldri kommer til å gå i pluss på meg. Men det er frustrerende at sykdommer som endometriose og adenomyose fortsatt preger livene til kvinner og deres pårørende så sterkt, uten at noe skjer, sier Abrahamsen. I høst lå miljøveilederen på Høyland ungdomsskole nok en gang nede for telling.  Smertefulle cyster og aktive blødninger i eggstokken satte henne fullstendig ut av spill. Til tross for at hun måtte ta sterke smertestillende medisiner, fikk hun beskjed om at hun ikke ville få noen operasjon før det var gått inntil et halvt år. Følelsesladet innlegg I et innlegg i Aftenbladet fortvilet trebarnsmoren over situasjonen: «Jeg er til vanlig en frisk 38-åring med full jobb og deltidsstudier. Men nå har jeg vært sengeliggende i sju-åtte uker som følge av denne eggstokken, og kan risikere å måtte vente i opptil 30 uker til. Det koster samfunnet dyrt.» Så, i månedsskiftet oktober-november, ble smertene så store at familien knapt fikk kontakt med henne. Abrahamsen ble hentet med ambulanse, kjørt til Stavanger universitetssjukehus (SUS) og satt på full smertelindring i 72 timer. Tirsdag 7. november lå hun klar på operasjonsbordet, hvor eggstokken ble fjernet. – Jeg gråt av glede allerede samme kveld, fordi jeg skjønte at marerittet endelig var over. Etter nesten 20 år er jeg omsider kvitt smertene, sier 38-åringen. Koster samfunnet dyrt Hun forteller at ulike plager, smerter og operasjoner knyttet til kvinnehelse har gitt henne flere hundre sykemeldingsdøgn gjennom hele hennes voksne liv. Til tross for at Abrahamsen har hatt store plager i underlivet siden 19-årsalderen, fikk hun ikke diagnosen endometriose før i midten av 20-årene. Siden den gang har hun også fått påvist PCOS, fjernet livmoren, samt hatt en rekke cyster og en ondartet kreftsvulst i den ene eggstokken. – Jeg vært gjennom mellom åtte og ti kvinnehelserelaterte operasjoner. Sånt setter spor, sier Abrahamsen. Sandnes-kvinnen er svært kritisk til at det ikke forskes og satses mer på kvinnehelse og kvinnerelaterte sykdommer i Norge. – Det har vært mange fine ord og fagre løfter lenge, men nå er det på tide med handling. Jeg og mannen min har regnet ut at vi kostet samfunnet minst 250.000 kroner per måned da jeg var sykemeldt nesten fire måneder i høst. De samfunnsøkonomiske konsekvensene ved ikke å satse mer på kvinnehelse er enorme, sier hun. Høyt sykefravær Og her er Abrahamsen inne på noe svært viktig, ifølge Norske Kvinners Sanitetsforening. Sykefraværet blant norske kvinner har nemlig lenge vært langt høyere enn for menn. Én åpenbar årsak er sykemeldinger i forbindelse med svangerskap og fødsel. Men mange peker også på kvinnehelserelaterte plager som en viktig grunn til at kvinner blir hindret fra å jobbe. – Jeg tror åpenbart det er en sammenheng mellom kvinners sykefravær og kvinnehelserelaterte plager. Dagens modell, med altfor lav behandlingskapasitet på en del kvinnesykdommer, koster samfunnet dyrt, sier generalsekretær Malin Stensønes i Sanitetsforeningen. Tall fra Nav viser at sykefraværet i Rogaland lå på totalt 4,8 prosent i 2022 – det høyeste på fem år. Og mens sykefraværet blant menn bare var på 3,6 prosent, var tallet hele 6,4 prosent for kvinner. – Dette handler om både kvinnehelse og praktisk tilrettelegging i arbeidslivet. Mange med kvinnehelserelaterte plager er avhengige av fleksible arbeidsforhold, sier Stensønes. Ber om penger og forskning Beret Bråten er førsteamanuensis ved Senter for tverrfaglig kjønnsforskning ved Universitetet i Oslo. Hun mener store deler av samfunnet og arbeidslivet er innordnet med mannen som utgangspunkt. – Kvinners høye sykefravær er et strukturelt problem som kan handle om at kvinners kropp og kvinners lidelser har blitt forsket på i mindre grad enn menns, sier hun til forskning.no. Anita Abrahamsen minner om at så mange som én av ti norske kvinner lever med endometriose, men at det fortsatt tar i gjennomsnitt sju år før man får diagnosen. – Jeg har venner som har blitt uføre som en direkte konsekvens av denne og andre kvinnehelserelaterte sykdommer. Vi trenger mer penger til forskning, mer kvalifisert helsepersonell og kortere ventetider, sier trebarnsmoren. Hun er glad for at endometriose og adenomyose har fått økt oppmerksomhet de siste årene, men: – Det finnes mange andre lidelser som vi fortsatt ikke hører om i offentligheten, og mange kvinner opplever at lidelsene deres ikke blir tatt på alvor. Møtt med skuldertrekk Selv har Abrahamsen flere ganger erfart at fagpersoner ikke har tatt skikkelig tak i plagene hennes. – Jeg har fått høre at jeg ikke kan opereres hver gang jeg har vondt, at jeg bare må bite smertene i meg og at legene ikke kan gjøre mer for meg. En lege påsto til og med at smertene mine skyldtes forstoppelse, sier hun. 38-åringen oppgir to grunner til å fortelle om sine egne, kvinnehelserelaterte sykdommer: – Jeg er for det første livredd for at døtrene mine skal måtte gjennomgå det samme som meg, sier Abrahamsen. Derfor håper hun noen vil finne ut om lidelsene hennes kan være arvelig betinget. Kan de forebygges, stagges og behandles bedre, eller på et tidligere tidspunkt, enn i dag? – For det andre føler meg endelig bedre både fysisk og mentalt, og heldig som fortsatt har begge føttene godt plantet på jorda. Derfor er jeg også klar for å ta kampen for alle de kvinnene som fortsatt er syke og trenger å hvile, sier hun.
Kvinner i Rogaland har nesten dobbelt så høyt sykefravær som menn. Anita Abrahamsen (38) har vært mye fraværende på grunn av lidelser relatert til kvinnehelse, inkludert endometriose og adenomyose.  Hun kritiserer manglende forskning og innsats innen kvinnehelse i Norge, og peker på de store samfunnsøkonomiske konsekvensene. Sykefraværet blant norske kvinner skyldes blant annet lav behandlingskapasitet for kvinnesykdommer, ifølge generalsekretær i Norske Kvinners Sanitetsforening, Malin Stensønes.