Det blir kalt det største justismord i britisk historie. Likevel er det full krangel om erstatning til ofrene.
Datafeil førte til personlige tragedier, økonomisk ruin og skam. Nå vil britene vite hvorfor.  Den britiske postskandalen er flere år gammel. Men den har fylt britiske aviser de siste to månedene og ført til krav om handling.  Det har én enkel forklaring: ITV-dramaet «Alan Bates vs. Post Office», som er basert på en sann historie, ble sendt rett over nyttår. Ti millioner briter så siste episode.  Serien handler om Alan Bates. Han og samboeren hadde brukt alle sparepengene sine på butikken og postkontoret han drev. Men så ble han anklaget for å ha stjålet fra kassen.  Ruin og ødelagte liv  Han var ikke alene. Mer enn 900 postmestere ble etterforsket. Dette er privatpersoner som drev postkontor eller post-i-butikk med lisens. 700 av dem ble straffeforfulgt, i snitt én i uken i perioden mellom 1999 og 2015, ifølge BBC.  De ble beskyldt for å ha gjort underslag. Årsaken var at beløpet i kassen ikke stemte med det datasystemet viste.  Postmestrene nektet hardnakket for at de hadde tatt penger. Alan Bates var en av flere som mente det var feil med det nye datasystemet, Horizon, som ble innført i 1999. De ble ikke hørt.  The Post Office, et statlig eid selskap som har ansvaret for postkontorene, sto hardnakket på at det japanskproduserte Horizon-systemet fungerte som det skulle.  Det fikk enorme konsekvenser for postmestrene. Mange liv ble ødelagt. De ble stemplet som tyver. De fikk tilbakebetalingskrav som førte til økonomisk ruin.  Noen havnet i fengsel. Familier gikk i oppløsning. Ifølge britiske medier er tre selvmord knyttet til straffeprosessene mot postmestrene. Flere døde før de fikk oppreisning.  Hva visste egentlig lederne?  Bates sto i spissen for en mangeårig kamp for rettferdighet. Til slutt ble han hørt. En domstol slo fast at det var feil i datasystemet. En rekke dommer er blitt omgjort.  I en høring nylig kom det frem at produsenten hadde oppdaget feil allerede i 1999. Og bladet Computer Weekly skrev om problemene i 2009. Hvordan kunne det likevel gå så galt? En granskningskommisjon jobber fortsatt med saken.  Den britiske gjenopptagelseskommisjonen kaller dette den mest omfattende justismordsaken de har sett. Nå rettes fokuset mot lederne, hva de egentlig visste og gjorde. Flere av ofrene mener at sjefene også må straffeforfølges, skriver The Times. De fikk mange advarsler. Men likevel skjedde ingenting.  Ga fra seg kongelig orden  Forrige måned kom det frem at de som ble satt til å undersøke påstandene om tyveri, fikk bonuser basert på hvor mange de tok. Paula Vennells var toppsjef i Post Office fra 2012 til 2019. Hun avviste at det var noe feil med systemet, tross funn som viste svakheter.  Samtidig fikk hun nesten 30 millioner kroner i bonus i perioden hun var toppsjef, basert på resultatene hun oppnådde. I 2019 fikk hun den høythengende ordenen Commander of the British Empire for sin tjenester for posten.  Etter TV-serien om Alan Bates økte presset om at hun måtte gi den fra seg. For en måned siden sa hun fra seg ordenen. I april er hun, i likhet med Alan Bates, innkalt som vitne i granskingen av saken.  Krangel om penger  Fortsatt venter mange på å få kompensasjon for uretten som ble begått. Saken har også fått politisk etterspill, siden postselskapet eies av staten.  Denne uken utspilte det seg en sjeldent hissig krangel mellom to sentrale personer. Styrelederen for posten, Henry Staunton, som var satt til å rydde opp, fikk sparken i januar.  I et oppsiktsvekkende intervju i The Sunday Times sa han at hadde fått beskjed om å vente med å betale ut erstatning for å hjelpe den konservative regjeringen før valget og unngå en stor regning.  Næringsminister Kemi Badenoch, som sparket styrelederen, slo hardt tilbake. Hun sa rett ut at han lyver og har funnet på ting. Og at grunnen til at han fikk sparken, var påstander om mobbing. 
Britiske postmestere ble feilaktig anklaget for underslag på grunn av feil i datasystemet Horizon mellom 1999 og 2015. Skandalen har forårsaket personlig og økonomisk ruin.  En granskningskommisjon undersøker hva ledelsen i Post Office visste. 