KrF foreslår kjernekraft-utvalg
KrF foreslår utvalg som skal legge til rette for kjernekraft i Norge. – Vi har behov for store mengder kraft, og bør ta alle kraftformer i bruk, sier Kjell Ingolf Ropstad (KrF). Den siste tiden har flere ordførere og partier engasjert seg i kjernekraft, blant annet fordi mange ikke ønsker naturinngrep knyttet til vindkraft. Første nestleder i Stortingets energi- og miljøkomité Kjell Ingolf Ropstad (KrF) legger nå frem forslag om et utvalg som skal sikre at myndighetene og regelverket er klare for å bygge ut kjernekraft raskt. – Regjeringen satser mye på havvind, men vi bør ha kjernekraft som en løsning dersom havvinden ikke innfrir, sier Ropstad til E24. – Hvis vi ikke får bygget ut havvind billig nok, mener jeg at vi bør ha alt klart for å kunne sett i gang med kjernekraft. Da slipper vi å bruke enda mer tid, legger han til. Norge avgjorde nettopp sin første havvindauksjon. Med inntil 23 milliarder i statsstøtte i ryggen skal Ventyr (Parkwind og Ingka) bygge ut et anlegg sør i Nordsjøen som årlig kan levere rundt 6–7 terawattimer (TWh). Etterlyser mer kraft Norges utbygging av vindkraft de siste tiårene har bare gitt 15 terawattimer (TWh) ny kraftproduksjon i Norge, påpeker Ropstad. Det tilsvarer rundt ti prosent av Norges samlede produksjon. Skal Norge nå klimamålet for 2050 må det bygges ut mange ganger så mye kraft, mener han. – Vi kommer raskt til å få et kraftunderskudd, og halvparten av all energien vi bruker i dag er fossil, sier Ropstad. Ifølge Energikommisjonen brukte Norge 326 terawattimer energi i 2021, og av dette var 165 TWh fossil energi. Kommisjonen foreslo et mål om å øke kraftproduksjonen med 40 TWh allerede innen 2030. – Vi har behov for store mengder kraft, og bør ta alle kraftformer i bruk. Kjernekraft krever også mindre nedbygging av natur, og er slikt sett et svar på både klima-, natur- og energikrisen, sier Ropstad. Frykter ikke avsporing NHO har sagt at de frykter at diskusjonen om kjernekraft kan bli en avsporing fra kortsiktige kraftbehov, i forbindelse med en omdiskutert rapport som sa at kjernekraft ikke var aktuelt før 2050. Ropstad ønsker ikke å spore av debatten, men mener at kjernekraft kan bli viktig på sikt. – Jeg er ikke redd for avsporing i det hele tatt. Jeg er mer redd for at vi ikke diskuterer det som skal skje på lenger sikt, sier han. Norge skal ikke bare kutte utslippene med 55 prosent innen 2030, men nå netto nullutslipp innen 2050. – Vi er med på havvind, sol og landvind. Men det er begrensninger, og hvis vi ikke planlegger lenger frem så kan vi kanskje nå 2030-målene, men slite med å nå 2050-målene, sier Ropstad. – Det er enorme mengder kraft som skal til. KrF er ikke mot mer vindkraft, men vi mener samtidig at vi ikke må lukke døren for at kjernekraft kan være en sikker og god energiform på sikt, sier han. Peker på 2035–2040 Sverige har lang erfaring med kjernekraft. Der la regjeringen nettopp frem en omfattende plan om å nær doble kraftproduksjonen til 300 terawattimer (TWh) innen 2045, med kjernekraft som en stabil bærebjelke. – Svenskene har et mål om 2.500 MW innen 2035. Innen 2035-2040 kunne det være et mål om å få noe kjernekraft i Norge. Men det forutsetter jo at man setter i gang nå, sier Ropstad. – Du vil ha samarbeid med Sverige og Finland. Tenker du at norske bedrifter eller staten kan være med å betale for svenske kjernekraftverk? – Det definitivt beste er jo å bygge det i Norge, og mitt mål er at man går den veien. Men samarbeid med Sverige er veldig bra, vi har veldig mye felles og stor flyt av kraft mellom landene. De bygger opp kompetanse og reviderer sitt lovverk, og det å spille på lag med dem ville ha vært en fordel, sier Ropstad. – Jeg har snakket med min partikollega som styrer energipolitikken i Sverige, og de er åpne for det. Hvis ikke Stortinget er med på det, er det et alternativ å være med på å finansiere svensk kjernekraft for å sikre at også Norge får nyte godt av dette. Høyre er opptatt av 2030-målene Ropstad håper at en eventuell ny ikke-sosialistisk regjering i Norge vil åpne for mulige kjernekraftverk i Norge, slik som den svenske regjeringen har gjort. Stortingsrepresentant Nikolai Astrup (H) er positiv til utredninger, men advarer mot å la kjernekraft overskygge tiltak som trengs på kort sikt. – Allerede for ett år siden fremmet Høyre forslag i Stortinget og ba regjeringen utrede behovet for kjernekraft i en fremtidig energimiks. Vi har ikke noe prinsipielt mot kjernekraft, men det er viktig at vi har fokus på hva som må skje frem mot 2030, sier Astrup til E24. – Selv små modulære reaktorer er ikke aktuelle før på slutten av 2030-tallet, og hvis norsk industri har flyttet ut innen da, så er det ikke lenger noe behov for kjernekraft. Jeg håper at KrF er med på at det viktige nå er å få fart på det som skal skje de neste seks årene, sier han. Kan dempe behovet for kraftlinjer – Svenskene snakker om å bruke kjernekraft til å redusere nettutbygging. Ser du for deg at kjernekraft vil kunne løse kraftmangel i steder som Finnmark eller på Vestlandet, i stedet for nye nettlinjer? – Vi må tenke både på kort og lang sikt. Dette er noe som vil komme på lenger sikt. Noen steder må det bygges nett uansett, sier Ropstad. – Men det er ingen tvil om at det å plassere kraftverk på steder som trenger kraft, det vil kunne spare oss for milliarder til nettutbygginger. Men det må ikke bli slik at man dropper kraftlinjer fordi det kanskje kommer et kjernekraftverk, sier han.
Kjell Ingolf Ropstad (KrF) foreslår et utvalg som skal legge til rette for kjernekraft i Norge. Ropstad frykter kraftunderskudd, og peker på at kjernekraft kan bli viktig på lang sikt. KrF-representanten tror det kan være mulig å få noe kjernekraft i Norge innen 2035-2040. Stortingsrepresentant Nikolai Astrup (H) er positiv til utredninger om kjernekraft, men er først og fremst opptatt av at det trengs mer kraft på kort sikt, frem mot 2030.