Når hyttekontoret kommer til byen 
Strand. 70-tallshytte. Togkupé. Eller romskip. Fristende steder å jobbe? På Majorstuen kan de ansatte velge dette og mere til som kontor. – Jeg har ikke hytte selv. Så det er utrolig fint å komme hit og kjenne furulukten. Og roen. Andreas Pedersen nikker mot den klassiske furusalongen, bildet av kongeparet og hyllen med gamle pocketbøker. Så samler han og kollega Amanda Westlund seg igjen om skrivebrettene foran seg. Vi befinner oss nemlig ikke på en hytte fra 1970-tallet. Men i et kontorbygg på Majorstuen i Oslo – omtalt som «Norges råeste». Få dager etter innflytting har internasjonal presse allerede vist sin interesse for tech-firmaet Remarkables syv etasjers kontorpalass. Og det det handler om for dem – og mange andre bedrifter – er å kapre «de beste hodene» – og få dem til å komme på kontoret.  – Vi har dratt det veldig langt. Det viktigste er å få det beste ut av menneskene, sier kommunikasjonsdirektør Henrik Gustav Faller. Må kunne gjøre jobben Men først: Hvordan ser det egentlig ut på norske kontorer, tre år etter hjemmekontorboomen?  Det finnes ikke sikre tall – men alt tyder på at mange vil være på kontoret. I tech-selskaper ligger fremmøtet på mellom 50–70 prosent gjennom uken. Sjefforsker på Sintef, Nils Brede Moe, ser noen klare trekk: – Vi kommer på kontoret for det sosiale, å treffe kollegene. Men da må de også være der, konstaterer han.  Videre vil yngre være mer på jobb enn eldre. Og det går et skille ved 30 minutters reisetid. Kantine og god mat, sosiale aktiviteter og treningsrom er viktig. Men – først og fremst må det være mulig å få jobben gjort. – Du må ikke bli for mye avbrutt av støy, eller løpe rundt og lete etter møterom. Tilgang på små møterom er ekstremt viktig, sier han. Hvor tenker du best? Og da Remarkable skulle ha nye lokaler, ble de ansatte nettopp spurt hvilke steder de jobber og tenker best. Svaret var ikke kontoret. Derimot blant annet hytta, på et tog, eller når de sitter på stranden. Og – de var ekstremt opptatt av ikke å bli forstyrret. De ble tatt på ordet.  – Kontoret skal være tilpasset de ansattes behov. Og folk er ulike, sier Faller.  Håpet er å hjelpe dem med å tenke bedre i en verden full av forstyrrelser. Faller viser rundt i de ulike etasjene og «sonene». Alle har romslige, stue-lignende områder for å være sosial. Noen kontorlandskap, «zen-soner», skal være stille og forbeholdt fokusert tenkning. De som vil snakke, har et stort utvalg små rom.  Vi passerer et bønnerom, vendt mot Mekka – som har vært etterlyst av ansatte. Ammerom, proft treningsrom, gamingrom og sykkelparkering er selvsagt. Mer spesiell er «campus square» med full scene – der artisten Gabrielle har lydprøve før en av flere innvielsesfester. Hyggelig i togkupe? Men så til stedene der det skal tenkes optimalt. På 1970-tallshytta var stemningen god. Den er ikke dårligere for Ole Petter Siem, tilbakelent i en romslig fluktstol omgitt av fiktive sanddyner, bølgeskvulp og hvalprusting. – Du glemmer at du er på kontoret, gliser han. – Det er en annen verden. Uten mobil finner jeg virkelig roen. I likhet med de fleste har han aldri hørt om noe lignende. Men er desto mer fornøyd: – Jeg har savnet en sånn plass å jobbe. Noe helt annet enn kontorlandskap. Noen meter unna sitter Marte Drager og Susan Thingsaker lent over hver sin Remarkable i en fiktiv togkupe. Utenfor vinduene suser strekningen Dombås – Åndalsnes snødekket forbi. – Vi skulle ha et snakkemøte. Det er fint å sitte et hyggelig sted og føle at du er på togreise, sier Drager.  Men ingen av dem tor de vil benytte sovekupeen med det første.  Kampen om hodene Men hva sier dette kontor-slottet om tilstanden på norske kontorer i dag?  Akershus Eiendom er en av landets største kontormeglere og følger markedet tett. Ass. analysesjef Birgitte Heskestad Ellingsen konstaterer både at etterspørselen i Oslo er overraskende høy. Og at kontoret er blitt svært viktig for å rekruttere «de beste» og beholde dem. Hun bekrefter at det sosiale betyr stadig mer. Og at ting som treningsrom og garderober er blitt en selvfølge.  – Du må tilby noe utenom det vanlige. Veldig bra kantine, veldig fine lokaler, og ikke minst mer plass til det sosiale, sier hun og ramser opp sosiale soner med gode sittegrupper, kafétilbud og for eksempel ping-pong.  I tillegg er det, som Aftenposten har skrevet før, essensielt å ligge i sentrum. Mens tech-bransjen må kjempe hardest om hodene. – Men vil flere gå like langt som Remarkable? – De er i hvert fall ett eksempel på å strekke seg. Kanskje flere må følge etter. Tilbake på Majorstuen tasser tech-hodene rundt i tøfler omgitt av utsøkt design. Mens Margrethe Falch Gullaksen har plassert seg på kontorets romstasjon foran et vindu der jorden skimtes i det fjerne.  – Det er jo litt annerledes å være i det ytre rom enn på pulten, sier hun. Så gjenstår det å se om det også øker produktiviteten. 
Tech-firmaet Remarkable har flyttet til et syv etasjers «kontorpalass» på Majorstuen i Oslo Lokalene er designet for at de sansatte skal kunne tenke best mulig, uten å bli forstyrret.  De kan blant annet sitte i en «hytte», på en «strand» eller i en «togkupe». Ifølge forskere er fysisk sosialt samvær med kolleger hovedgrunnen for å ville være på kontoret. 