Kina ruster opp krigsflåten i rekordfart. USA ber om hjelp til å bygge skip raskere.
Kina har allerede verdens største krigsflåte. Den skal bli enda større.  USAs marineminister Carlos Del Toro besøkte nylig Japan og Sør-Korea. Budskapet var klinkende klart: USA trenger nye penger, ekspertise og arbeidskraft for å gjenåpne stengte og inaktive amerikanske skipsverft. Det går rett og slett for sent med byggetakten sett i forhold til Kina. Kinesiske verft har mer enn 200 ganger større kapasitet for skipsbygging enn USA. Det viste en lekkasje fra amerikansk etterretning i fjor høst. Det betyr at overtaket i antall krigsfartøyer bare kommer til å øke i årene fremover. Har slått alarm USA hadde tidligere et titall offentlige eide verft for bygging av marinefartøyer. I dag er det bare fire igjen. Noen av de nedlagte verftene brukes nå til andre formål, men kan være mulig å gjenåpne, tror amerikanerne.  Kinas raske oppbygging av krigsflåten har fått den amerikanske regjeringen til å slå alarm: Kineserne har nå verdens største skipsbyggingsindustri i ryggen.  Kampstyrken er ventet å øke fra minst 370 skip og ubåter i dag til mellom 425 og 440 rundt 2030. Antall er ikke alt Riktig nok anses den amerikanske flåten enn så lenge for å være teknologisk overlegen. Og antall skip er ikke nødvendigvis det viktigste. I en rapport til den amerikanske kongressen understreker marinen at det er store forskjeller på sammensetningen av Kina og USAs flåtestyrker. Kina har flere dieseldrevne angrepsubåter, fregatter og korvetter. USA har flere og bedre hangarskip, atomdrevne ubåter, kryssere og jagere. De er bedre samkjørt og har lang trening i å operere på verdenshavene. Men Kina er i ferd med å ta igjen forspranget. Og de lærer raskt, selv om satsingen på sjømakt historisk sett er av relativt ny dato. Nikkei Asia skriver at amerikanske verft, enten de er private eller offentlig eid, sliter med å konkurrere med andre industrier på lønn. Dermed får de ikke tak i nok arbeidskraft. Den antatt alvorligste flaskehalsen for amerikanerne gjelder ubåter og missiljagere (destroyere). Hittil er det bygget to atomdrevne ubåter pr. år, men nå er takten nede i 1,2. Også produksjonen av nye guidede missildestroyere går for sakte, ifølge Congressional Research Service. Men amerikansk lov kan bli en sperre. Tid og penger å spare, men loven står i veien USAs ambassadør i Japan, Rahm Emanuel, fulgte marineministeren på et besøk til storkonsernet Mitsubishis verft i Yokohama. Emanuel ser for seg at private, japanske verft skal kunne stå for vedlikehold, reparasjoner og overhalinger av amerikanske krigsskip. Det er det tid og penger å spare på fremfor å sende skipene hjem til USA. Og det vil lette trykket på amerikanske verft som dermed kan bygge nye skip i stedet. Men amerikansk lov står i veien. Det er ikke tillatt å la amerikansk-baserte skip å bli overhalt, reparert eller vedlikeholdt ved verft utenfor USA eller Guam.  Dette er ment å beskytte jobber i USA. I et valgår er det en dårlig idé å skulle endre loven. Men å be om investeringer som vekker til live sovende amerikanske verft, er uproblematisk.
Kina har verdens største krigsflåte, og den vokser. USAs flåte klarer ikke å holde tempoet oppe.  Kinas verft har 200 ganger større kapasitet til å bygge skip. USAs verftsproduksjon er for lav.  Selv om USAs flåte anses som teknologisk overlegen, lærer Kina raskt. Amerikanske verft har problemer med å konkurrere om arbeidskraft og henger etter i byggingen av blant annet ubåter og missiljagere (destroyere).