Leiemarkedet for helsepersonell: - Hodeløs pengebruk
Èn innleid sykepleier fra vikarbyrå kan koste norske kommuner like mye som å ha tre personer i heltidsstilling. - Hodeløs bruk av fellesskapets penger, mener LO-topp. – Et marked som tvinger kommuner til å betale 2,5 millioner kroner for innleie av en sykepleier, er hodeløs bruk av fellesskapets penger, sier Skoghaug. Hun er selv sykepleier og LOs 1.nestleder.   VG fortalte denne uken om Tokke kommune som ikke får søkere til sykepleierstillinger på sykehjemmet. De og svært mange andre kommuner må leie inn helsepersonell via byrå - ofte til tredoblet pris. Skoghaug etterlyser grep fra regjeringen for å få kontroll på helsepersonellmarkedet og etableringen av private sykehus fordi det offentlige konkurrerer om samme arbeidskraft. – Når vi ser at vikarkostnadene er så høye at du kunne hatt tre fast ansatte for samme beløp, blir denne situasjonen helt hodeløs. Vi kritiserer hverken Tokke kommune eller vikaren som jobber der, sier Skoghaug.  Hun etterlyser en enda klarere satsing på heltidsstillinger.   – Sykepleieren alene vil ikke kunne drive helsevesenet  i framtida. Vi er nødt til å jobbe med kompetanseheving og fordele oppgaver oppgaver på en klokere måte. Da er det naturlig at helsefagarbeidere ansettes i hele stillinger, sier Skoghaug. Tokke kommune i Telemark bruker 2,5 millioner kroner på å leie inn sykepleier Ann-Mari Løvhaug. Kommunalsjef Ann Wraa er veldig fornøyd med å ha fått inn Løvhaug til sykehjemmet i kommunen. Innleie ble løsningen da det ikke var søkere til utlyste stillinger. Begge er klar over hvor dyrt det er.  – Jeg jobber alt jeg kan for å bli gjeldfri og stortrives i kommunen. Jeg har full forståelse for at det er dyrt for kommunen å leie meg fra byrå.  Hadde det vært mulig, skulle jeg gjerne jobbet her uten å involvere byrå. Men da har ikke kommunen lov til å betale meg den lønnen jeg får nå, sier Løvhaug.  Hun er leid ut av byrået Bonliva og får god oppfølging.  – Byrået er en god arbeidsgiver. Jeg blir godt fulgt opp. De legger til rette for at jeg kan stå i stresset på en bedre måte enn kommunene jeg har arbeidet i. Blant annet dekker de utgifter jeg har til dyre sko. Det trenger jeg for ikke å ødelegge bein og rygg, sier Løvhaug. Gjennomsnittslønnen til en sykepleier ligger rundt 550 000 kroner. Stadig flere leier seg ut via vikarbyråer og øker lønnen med 200 000 - 300 000 kroner. Samtidig må kommunene betale opptil det dobbelte av sykepleierens lønn til vikarbyråene. Sykepleier Ann Mari Løvhaug jobber i full sykepleierstilling og tar mange ekstra vakter. Det gir henne en  årslønn på 840 000 kroner. Det er langt over gjennomsnittslønnen.  Hun trives i Tokke og vil gjerne ansettes til lønnen hun har nå. Det ville spart kommunen for mer enn en million kroner i året.  – Det er ikke mulig for kommunen å ansette meg på de vilkårene jeg har som innleid via byrå, sier Løvhaug.  VG har vært i kontakt med ledelsen i byrået som leier ut Løvhaug og har bedt om en samtale om utleiemarkedet. De har ikke besvart vår henvendelse. Helseleder Ann Wraa i Tokke kommune beskriver oppgaven hun har som som leder i helse- og omsorg som tøff og krevende, men givende.  – Tjenestene har endret seg voldsomt de siste 15-20 årene. Pasientgruppene er endret. Krav og plikter er endret. Vi klarer ikke å jobbe så systematisk som vi burde gjøre. Vi sitter fast i den daglige driften, sier Wraa.  Hun stiller spørsmålet: - Vi i små kommuner har ikke samme støtteapparat som større kommuner, men vi har samme krav og pasientene våre har samme rettigheter som alle andre i Norge. Er det kommunene som selv må gjøre alle endringene? Er det ikke noe som kan gjøres nasjonalt med en av vår tids største utfordringer? Kan man gjøre forenklinger i til eksempel rapporteringsplikt eller andre byråkratiske oppgaver? – Når vi søker midler, må vi for eksempel rapportere hver krone vi bruker. Det er mye byråkrati, sier Wraa. Hun klarer fortsatt å rekruttere til en del stillinger.  – Vi får ikke søkere til stillinger på institusjonene. Det er et nasjonalt syndrom, en langsom utvikling over flere år. Vi har hatt flere utlysninger med null søkere, sier Wraa.  Kommunen har lagd «reklamefilm» om seg selv, det lille stedet øverst ved Telemarkskanalen. De lyser ut stillinger i alle kanaler. – Vi har politiske vedtak på blant annet rekrutteringstilskudd, vi har års-turnus, de fleste ansatte som ønsker det, har heltidsstilling. Vi  deltar i prosjektene KS kjører.  Vi gjør «alt rett» jamfør regjeringens satsingsområder. Til tross for det sliter vi med rekruttering. Det finnes mange kommuner som gjør det bra, men distriktene strever uansett. Jeg tror at regjeringen må gjøre noe ekstra, sier kommunalsjefen. – Når tenkte du byrå? – Utviklingen har vært tydelig de to siste årene. Når vi ikke får rekruttert, må vi gjøre noe. Belastningen for de som er igjen blir for stor. Vi har ikke ønsket å bruke vikarbyråer. Nå mangler vi fire sykepleiere og leier inn to.  Da må vi bruke byrå. Kommer det noen som skal jobbe her i en periode, er det sjelden de er som Ann-Mari som jobber hos oss nå. Hun kan ta samme ansvar som de fast ansatte. Da må vi bruke byrå.  I følge BEMLO er det over 100 000 yrkesaktive sykepleiere, og over 15000 sykepleierstudenter som kontinuerlig gjennomfører utdanning i Norge.
LO-topp Sissel Skoghaug kritiserer det høye kostnad ved utleie av helsepersonell, da kommuner betaler opptil 2,5 millioner kroner for sykepleiere. Skoghaug etterlyser politiske tiltak fra regjeringen for å få kontroll på helsepersonellmarkedet og gjøre helsevesenet mer attraktivt å jobbe i. Hun ber om en klarere satsing på heltidsstillinger og økt kompetanseheving. Gjennomsnittslønnen til en sykepleier i Norge ligger rundt 550 000 kroner, men leie via vikarbyråer kan øke lønnen med ytterligere 200 000 - 300 000 kroner.