VGs matbørs avdekker enorme prisforskjeller
Én vanlig matvare har blitt 40 prosent dyrere på fem måneder. Og andre har falt like mye i pris, viser VGs matbørs. VGs matbørs viser nemlig store prisforskjeller på enkeltvarer.  Sammenligner vi denne matbørsen med den som var i september, ser vi noen voldsomme utslag på pris hos lavprisbutikkene Kiwi, Rema, Extra og Oda.  Bare se her:  – 43 prosent på leverpostei, det er en voldsom prisøkning, helt opplagt, sier professor Øystein Foros ved Norges Handelshøyskole (NHH) til VG. – Vi har økt våre priser i takt med prisutviklingen på råvarer og andre innsatsfaktorer som går med i produksjonen. Hva som skjer med prisene våre ut av butikk har vi ikke herredømme over, sier konserndirektør for kommunikasjon i Nortura, Kjell S. Rakkenes.  Historikken i VGs matbørser viser at leverposteien hadde svært lave priser i fjor. Tross prisøkningen er faktisk leverpostei billigere nå enn i desember 2020 i alle de tre lavpriskjedene: På frukt og grønt er det store svingninger i pris på grunn av blant annet avlinger i andre land og i Norge. Leverpostei og peanøtter har ikke en like åpenbar grunn. Samtidig er det også noen varer som har falt kraftig i pris – til glede for den sunne av oss: Totalt sett har alle prisene i matbørsens handlekurv gått ned mellom 4 og 8 prosent siden september. Professor Foros følger dagligvarebransjen tett – og er ikke overrasket over at prisene går ned: – Det var tøff konkurranse frem mot jul, det viste også VGs matbørser. Deretter så vi at prisene gikk noe opp i januar. – Det vanlige er jo at vi ser at hvis du sammenligner september og februar, så er februar dyrere på grunn av prisøkninger rundt 1. februar. Nå skulle vi hatt årets dyreste måned, men det er det ingen tegn til at vi får. Det er fordi kjedene har avblåst det tradisjonelle prisvinduet – altså prisøkninger hver 1. februar og 1. juli. – Er det bra for forbrukerne? – Det å ha turbulens i markedet og bryte opp gamle vaner, det vil jeg tenke er til det gode for forbrukerne. Også på leverandørnivå, der de ikke har bestemte datoer der de kan øke. – Mange priser er nå «fryst» i butikkene. Vil prisene øke fremover? – Det vil nok nå variere mye av hvordan innkjøpsprisene er. For øyeblikket er ikke hovedbildet at det er stor økning av det. Selv om prisene faktisk synker på VGs matbørs, betyr ikke det at det gjelder for all maten i Norge: SSBs tall viser at matprisene stiger – fra desember til januar var økningen 1,4 prosent. En av grunnen til denne forskjellen, tror Foros, er at matbutikkene er veldig bevisste på hvilke produkter VG har i sin matbørs, og derfor er forsiktige med å øke prisene på disse. NHH-kollega Tor Wallin Andreassen mener forbrukerne må være veldig bevisste på hva som skjer med prisene som ikke er fryst: – Butikkene forteller kundene at de fryser, låser, eller senker prisene. Men så ser vi fra SSB-tallene at prisene stiger i bakgrunnen likevel. Det er et paradoks som kundene blir svimmel av. Han tror butikkene tenker som de ber kundene gjøre: At det er slutten på kassalappen som teller. – Det vil si prisen opp på noen varer og ned på andre. På den måten taper de ikke penger. I dag kan de endre prisene enklere og raskere enn før. Da gikk de rundt med prislapp-pistolene og limte på prislapper. Når prisene endres oftere og raskere, er konsekvensene at kundene mister fotfeste med hensyn til hva produktene egentlig koster. Til info: Foros har gjort rådgivningsoppdrag for Oda og Rema 1000. Andreassen er en del av forskningssenteret DIG ved NHH, som Coop er partner i.
Totalt sett har alle prisene i matbørsens handlekurv gått ned mellom 4 og 8 prosent siden september  Enkelte produkter har steget betydelig i pris Andre varer har blitt betydelig billigere Grunner til prisendringene kan være konkurranse, turbulens i markedet, og innkjøpspriser