Her er ni råd til skolene om kunstig intelligens
Staten sier skolene bør ta hensyn til elevenes alder og modenhet.  Det er en av de lenge etterlyste anbefalingene fra Utdanningsdirektoratet som legges frem i dag. Gjennom ni råd om kunstig intelligens (AI) til landets grunnskoler og videregående skoler med til sammen over 800.000 elever – forsøker Utdanningsdirektoratet å møte den teknologiske nåtiden og fremtiden. Direktoratet og utdanningsdirektør Morten Rosenkvist henviser til Opplæringsloven der det står at skolen skal bidra til åpne dører mot verden og fremtiden. Rosenkvist understreker at det er opp til skoleeierne – altså kommunene og fylkeskommunene å bestemme når deres skoler tar i bruk kunstig intelligens. – Det er skoleeierne selv som bestemmer all bruk av teknologi. Vårt utgangspunkt er å si at hvis de velger å ta i bruk AI, så er dette våre råd på veien, sier Rosenkvist til VG. Modenhet avgjørende – Hvor langt ned i årstrinnene gjelder disse rådene? – Vi har ikke satt noen grense, men det er selvsagt stor forskjell på en førsteklassing og en elev i tredje klasse på videregående skole. I råd nummer 9 så sier vi også at skolene bør ta hensyn til elevenes alder og modenhet.  – Vi ser vel for oss en glidende overgang. Noe eldre elever oppe i klassetrinnene vil i større grad ta i bruk- og jobbe med å forstå denne nye teknologien, svarer direktøren i Utdanningsdirektoratet. I anbefalingen fra direktoratet – heter det at kunstig intelligens er en viktig del av den verden og fremtid som elevene møter.  Det vektlegges å finne ut hvilken kunnskap barn og unge trenger for å manøvrere trygt i dette landskapet.  – Hvordan kan skolen bidra? spør direktoratet i innledningen til sin anbefaling til Skole-Norge. Mye skepsis Han har merket seg at mange er skeptiske og kritiske til å gå for fort frem. – Vår oppgave er gi råd basert på den teknologiske situasjonen vi befinner oss nå. Så er landets 357 kommuner og skoleeiere for grunnskolene på ulike nivåer i hvor langt de er kommet i sin tilnærming til dette, sier Rosenkvist. – Kritikere mener for eksempel Osloskolen går fort frem, og at skolene heller bør vente til det finnes forskningsbasert kunnskap om å bruke AI i skolen? – Kunnskap kan du dele i to: Forskningsbasert kunnskap og erfaringsbasert kunnskap. Den forskningsbaserte kunnskapen vil alltid henge etter i den raske utviklingen av teknologi som vi ser nå. Men den erfaringsbaserte kunnskapen er også en kunnskap. Vi må tenke litt bredt rundt dette. Så er det sikkert noen som synes at våre råd er for strenge, mens andre synes de er for milde. Disse anbefalingene er vi innstilt på å endre fortløpende ut fra kunnskap vi henter inn, svarer Rosenkvist. – Hvilke av de ni rådene vil du vektlegge som viktigst? – Det første rådet om digital dømmekraft, kildekritikk og personvern. Videre rådene 8 og 9 om at skolene bruker sikre løsninger. Og råd 6 om at læreren utvikler kompetanse om AI gjennom læringsfellesskap, samt prioriterer egen kompetanseutvikling. Han minner om at Udir allerede har laget en kompetansepakke og arrangerer webinarer med sikte på kursing av lærere og skoleledere.  – Er du teknologioptimist? – Nei, jeg er hverken optimist eller pessimist. I direktoratet er vi opptatt av å drive organisasjonen med en åpenhet for å bruke nye løsninger. Vi er i en forberedende fase, svarer Rosenkvist. .        
Utdanningsdirektoratet kommer med sine anbefalinger om å utprøve og bruke kunstig intelligens (AI) i norske skoler. Ni råd om gis til alle grunnskoler og videregående skoler med til sammen over 800.000 elever – for å møte den teknologiske fremtiden. Utdanningsdirektoratet viser til opplæringsloven og oppfordrer skoler til å være åpne for den teknologiske fremtiden. Hvor, når og hvordan AI (KI) blir tatt i bruk i skolen bestemmes av skoleeierne, dvs. kommunene og fylkeskommunene. Anbefalingene gis uten å sette noen aldersgrense, men skolene bør ta hensyn til elevenes alder og modenhet.