Studie: Grepet som reduserer risikoen for prostatakreft 
Prostatakreft er den vanligste kreftformen blant norske menn. En ny svensk studie peker på én konkret ting du kan gjøre for å redusere risikoen betraktelig.  Hvert år får omtrent 5000 norske menn diagnosen prostatakreft. Cirka 90 prosent av de som sykdommer er 60 år eller eldre, og over halvparten er over 70 år, ifølge tall fra Kreftregisteret.  Nå viser en studie fra den svenske Gymnastik- og idrottshögskolan at god gammeldags kondisjonstrening kan redusere risikoen for prostatakreft betraktelig.   – I studien så vi at det spesielt var en betydelig risikoreduksjon for personer med middels god kondisjon, sier Elin Ekblom Bak.  Hun er en av forfatterne av studien som er publisert i anerkjente British Journal of Sports Medicine.  Forskerne tok for seg tre grupper av menn med ulik kondisjonsutvikling. En gruppe hadde forbedret kondisjonen sin med tre prosent eller mer, en gruppe hadde forverret kondisjonen sin med tre prosent eller mer og den siste gruppen hadde uendret kondisjon.  – Det som har vært overraskende tidligere er at de fleste studier som har sett på kondisjon koblet til prostatakreft har sett en annen sammenheng, det vil si jo bedre kondisjon du har, jo høyere er risikoen for at du rammes. Det føles ikke bra når man vil at folk skal røre på seg, sier Elin Ekblom Bak.  Bak forteller at én teori er at dette skyldes at de som lever sunnere og trener mer oftere deltar i screening, og at kreften derfor oppdages tidligere.  – Men når det gjelder dem som dør av prostatakreft, viser tidligere forskning en sammenheng med mindre risiko for å dø av sykdommen om du er bedre trent.  – Det som er nytt her er at vi hos en stor gruppe menn har kunnet undersøke endring i kondisjonen mellom to målinger, og risikoen for prostatakreft.  – Spiller det noen rolle hvilken form du er i på forhånd?  – Det er et viktig spørsmål. Hovedresultatet kommer fra generelle analyser der vi har sett på alle. Men selvfølgelig spiller det en rolle hvor man begynner. I studien så vi at det mer enn noe var en betydelig nedgang i risiko for personer med middels god kondisjon. I gruppene der man hadde høyeste og lavest kondisjon så man en tendens til lavere risiko, men den var ikke signifikant.  – Og studien har ikke noe med mosjon å gjøre, for eksempel å øke antallet steg per dag?  – Spørsmålet er litt vanskelig formulert. For det handler om å mosjonere om man vil forbedre kondisjonen. Så de har med mosjon å gjøre. Men den må være mer intensiv for å forbedre kondisjonen, om man skal kunne dra paralleller til resultatene i studien.  Professor kritisk til studien  Viktor Berge, overlege ved Oslo universitetssykehus og professor i urologi ved Universitetet i Oslo, har lest studien.  Han påpeker at forskerne så etter sammenheng mellom bedre kondisjon og det å dø av prostatakreft, uten å finne noen. De fant heller ingen sammenheng mellom bedre kondisjon og forekomst av prostatakreft for gruppen som helhet.  – De fant kun en assosiasjon mellom bedret hjerte- og lungefunksjon og en subgruppe av studiedeltagerne, sier Berge.  Han synes det virker som det er en utvalgt gruppe som er undersøkt og peker blant annet på at det er en lavere forekomst av kreft hos studiedeltagerne enn i normalbefolkningen og at det ikke er tatt hensyn til etnisitet eller bruk av medikamenter som kan redusere hyppigheten av prostatakreft.  – Fysisk aktivitet er bra av utallige andre årsaker, også for menn som allerede har fått prostatakreft. Denne artikkelen gir dessverre ikke evidens for at fysisk aktivitet som bedre hjerte- og lungefunksjon gir redusert forekomst av prostatakreft, sier Berge.  – Interessant  Professor ved Göteborgs universitetet og overlege i urologi ved Sahlgrenska Universitetssjukhus, Ola Bratt, synes den nye studien er interessant.  – Det finnes en del tidligere studier som taler for at fysiske aktivitet reduserer risikoen for alvorlig prostatakreft og det her legger ytterligere tyngde på den vektskålen. Det er ikke slik at vi ikke kjente til dette tidligere – men det er heller ikke er dramatisk tydelige tegn slik at vi kan slå fast noe, sier han.  Om resultatene i studien sier Bratt:  – Det burde være det totale aktivitetsnivået over lengre tid som betyr noe, fremfor om man øker fra et nivå til et annen over tid. Antagelig er det større forskjell mellom noen som holder på med fysisk arbeid og trening år ut og år inn og en sofagris.  Professoren håper at resultatene fra studien får flere til å forbedre kondisjonen.  – Om fysisk aktivitet forebygger risikoen for å rammes av akkurat prostatakreft er ikke kjempeviktig. Det sier jeg fordi vi vet at et økt fysisk aktivitetsnivå reduserer risikoen for hjerte- og karsykdommer, diabetes og en lang rekke kreftsykdommer.  – Budskapet må være at det er viktig å røre på seg, av veldig mange ulike årsaker. Redusert risiko for prostatakreft er bare en liten del av gevinsten.  Fem forebyggende råd  VG har tidligere skrevet om forskning som viser at fysisk aktivitet kan halvere risikoen for prostatakreft.  Regelmessig fysisk aktivitet, som kan bety alt fra en treningsøkt til en gåtur eller hagearbeid, hadde langt større forebyggende effekt enn man tidligere hadde vært klar over, viste studien fra Universitet i Bristol i samarbeid med World Cancer Research Fund (WCRF).  Norsk Helseinformatikk anbefaler fem ting du gjøre for å forebygge prostatakreft:  Tidlige symptomer på prostatakreft  Tobias Norström, overlege i urologi ved Danderyds sjukhus og forsker ved Karolinska institutet, forteller om tidlig tegn på sykdommen:  Svak urinstråle og vansker med å tømme blæren – Det er uvanlig at dette problemet skyldes prostatakreft. Symptomer fra de nedre urinveiene er veldig vanlig og øker med alderen. Ofte er det ikke tegn på prostatakreft, men på forstørret prostata som er ufarlig og en helt annen tilstand. Vannlatingsbesvær finnes det bra og kraftfulle behandlinger for om du oppsøker hjelp og urolog eller fastlegen.  Blod i urinen og sædvæsken – Du skal alltid oppsøke lege ved synlig blod i urinen. Det kan være et tegn på prostatakreft, men det kan også være et tegn på blærekreft og flere ulike ufarlige tilstander.  Etter hvert kan også flere andre symptomer vise seg:  Blodmangel og trøtthet – Begge er generelle kreftsymptomer. Når det gjelder prostatakreft er dette symptom som kommer når sykdommen har kommet langt. Når det er sagt, skal du være oppmerksom på denne typen symptomer fordi de kan være tegn på mange ulike tilstander.  Vektnedgang og dårlig appetitt  – Begge er generelle kreftsymptomer, og grunn til å vurdere om det er snakk om prostatakreft. Det er litt som med blodmangel og trøtthet, det er symptomer på veldig mange ulike sykdommer. Det finnes all mulig grunn til å oppsøke helsehjelp på grunn av det.  Vondt i skjelettet – smerter i rygg, bekken og hofter  – Dette er symptomer som ofte ikke er relatert til prostatakreft, men de kan være det og da kan det være tegn på alvorlig prostatakreft. Om du har økende ryggsmerte er det lurt å kontakte helsehjelp, slik at de kan utelukke prostatakreft. 
Prostatakreft er den vanligste kreftformen blant norske menn, med 5000 nye tilfeller årlig. En ny svensk studie viser at forbedret kondisjon kan redusere risikoen for prostatakreft. Ekspertene anbefaler riktig kosthold, begrense alkohol, unngå overvekt og stumpe røyken som forebyggende tiltak.