Skuddårsdagen: Gratulerer, du har fått en ekstra dag! Husker du hvorfor?
I dag, 29. februar, er den sjeldneste av alle dager. De fleste vet hvor den kommer fra, men hvorfor kommer den nå og ikke i mai? Noen dager skjer ting på en måte du ikke hadde tenkt. I dag morges var uten tvil en slik dag for undertegnede journalist. Vekkerklokken gikk som vanlig. Det var tidlig på morgenen og dagen etter 28. februar, men det var ikke vår ennå. Hvert fjerde år blir vi gitt denne ekstra dagen – 29. februar. Det reiser seg naturlig en rekke spørsmål til denne skikken med å legge til en ekstra dag hver fjerde februar, som tilsynelatende alle verdens kalendermakere har. Hvor kommer den fra? Hvorfor februar? Er det mer tid vi får, eller er dette en stor svindel? Aftenpostens kalenderfaglige redaksjon har tidligere undersøkt og drøftet november som både kuriositet og forbannelse i kalenderen. Nå er det på tide at vi tar tak i denne enda mer kuriøse kuriositeten – skuddårsdagen. Universitet er ikke perfekt Etter at hverken tidssjefen i Justervesenet eller sjefen for Norges almanakk-komité paradoksalt nok hadde tid til å snakke med Aftenposten denne skuddårsdagen, fikk vi til slutt napp på tredje telefon: – Hallo? – Hei, det er fra Aftenposten. Har du tid til å svare på noen spørsmål om skuddårsdagen? – Ja, det er jo ikke noen stor nyhet. Det er jo noe som skjer hvert fjerde år, det. Ikke sant. Det er Torben Leifsen som svarer. Han er senioringeniør ved institutt for teoretisk astrofysikk ved Universitetet i Oslo, og sitter for øvrig også i Almanakk-komiteen som er tilknyttet instituttet. – Ja, det er vel ikke noen nyhet. Men hvorfor har vi det? Leifsen forklarer klart og pedagogisk at det har med jordklodens bevegelse rundt solen kombinert med dens rotasjon rundt sin egen akse. Elementær naturfag. – Jordens omløpstid er ikke et helt antall dager, den er omtrent en kvart dag lenger enn 365. – Kunne man ikke fordelt denne ekstra tiden jevnt utover? – Nei. Man kommer ikke bort ifra at, når jorden har gjort en reise rundt solen og er på samme punkt i banen sin, så er det ikke samme tid på døgnet. Om vi ikke korrigerer på dette, så forskyver årstidene seg sakte, men sikkert. – Universet er altså ikke perfekt? – Det kan du si. Vi legger på en ekstra dag – en skuddårsdag – på kalenderen hvert fjerde år. Hvis vi ikke hadde gjort dette, hadde vi om noen hundre år hatt augusttemperaturer i februar og februartemperaturer i august. En algoritme Senioringeniøren er ikke helt ferdig med astronomien bak skuddåret ennå. – Skuddårsdagen er faktisk en overkompensasjon, fordi året er ikke bare en kvart dag lengre enn 365. Den eksakte lengden på året er 365,2422 dager, for å være helt presis, forklarer Leifsen. Universet er altså enda mindre perfekt enn først antatt. Dette betyr at det med svært lange mellomrom er behov for å la være å markere denne fireårige dagen og utelate den helt fra kalenderen. – Regelen i dag er at alle år som kan deles på tallet fire er skuddår. Altså 2016, 2020, 2024, og så videre. Unntaket er alle år som kan deles på tallet 100, men som samtidig ikke kan deles på tallet 400. Dette kalles skuddårsalgoritmen. De av oss som lever til år 2100 kan altså glede oss til at vi faktisk kommer til å våkne opp til våren dagen etter 28. februar. Vinteren er like lang Undertegnede føler nå han har forstått skuddårsdagen inn og ut. Likevel er han ikke helt fornøyd. Hvorfor i alle dager er det februar – en av de objektivt trausteste månedene – som skal bli lengre? – Hvorfor ikke heller legge inn en ekstra dag mellom 17. og 18. mai? Det tror jeg mange hadde satt pris på. Forsiktig latter utveksles på begge sider av telefonlinjen. Senioringeniøren svarer: – Dette ble gjort for flere hundre år siden, og har forblitt slik. Jeg er ingen historiker, men jeg kan trygt si at skuddårsdagens plassering på kalenderen ikke har noe å si for antall godværsdager. Vinteren blir ikke jo ikke noe kortere. Latteren fortsetter litt før undertegnede tar seg selv i å tenke at han egentlig allerede forstår dette veldig godt. Da gjenstår kun spørsmålet: – Hva skal du gjøre med denne ekstra dagen vi har i dag? – He-he. Jeg skal gjøre det jeg hadde gjort hvis det var 1. mars, altså akkurat det samme. Dette er bare en tellemåte og ikke noe mer spesielt, avslutter Leifsen. Nei vel, da. Undertegnede skal i hvert fall for første gang på fire år feire sin halvårsdag og være glad for at hans halvårsdag ikke er hans bursdag.
Skuddårsdag, 29. februar, legges til hvert fjerde år. Den ekstra dagen korrigerer for at jordens omløpstid rundt solen er litt mer enn 365 dager. Dette er en overkompensasjon siden et år eksakt er 365,2422 dager. For å justere har kalenderen en regel hvor år som kan deles på 100, men ikke 400, utelater skuddårsdagen.  Plasseringen av skuddårsdagen i februar ble bestemt for flere hundre år siden og har ingen effekt på antall godværsdager eller lengden på vinteren.