Sykehusdirektører beskylder Helse Midt-Norge for faktafeil om Helseplattformen: – Svært alvorlig
Sykehusdirektører i Midt-Norge mener eieren deres skjønnmaler det omstridte journalsystemet overfor Statens helsetilsyn. I et oppsiktsvekkende brev angriper de Helse Midt-Norge for faktafeil.  (Adresseavisen) St. Olavs hospital og Helse Møre og Romsdal mener Helse Midt-Norge kommer med faktafeil om Helseplattformen og hvordan arbeidet med å rette problemer med den omstridte løsningen går.   Det kommer frem i et oppsiktsvekkende brev som de to sykehusenes direktører har sendt til det regionale helseforetaket, skriver Adresseavisen. Der reagerer de kraftig på et brev Helse Midt-Norge sendte til Statens helsetilsyn om situasjonen for Helseplattformen 2. februar. «Overordnet er svarbrevet lite presist på flere områder og etterlater et samlet inntrykk av at situasjonen er mer under kontroll enn den faktisk er», skriver sykehusdirektørene Olav Lødemel (Helse Møre og Romsdal) og Grethe Aasved (St. Olavs hospital) i brevet. Helsetilsynet ba i januar Helse Midt-Norge svare på en rekke spørsmål om hvordan arbeidet med å rette feil i Helseplattformen går.  «Vi er fortsatt bekymret for om planer og tiltak er konkrete nok, og realistisk gjennomførbare, til å ivareta pasientsikkerheten ved videre innføring av løsningen allerede i april», skrev Helsetilsynet i brevet. Innføringen av Helseplattformen siden november 2022 har vært rammet av en lang rekke alvorlige feil og problemer. Sykehusdirektørene er kritiske til at eieren deres ikke involverte sykehusene før de sendte brevet til Helsetilsynet.  De mener det inneholder flere uriktigheter.  – Jeg ser det som svært alvorlig at sykehusene er uenige i fremstillingen fra Helse Midt-Norge til Helsetilsynet på flere punkter, skriver Aasved i en kommentar til Adresseavisen.  Angripes for faktafeil «Brevet har flere faktafeil, for eksempel påstanden om at «de grunnleggende feilene som er oppdaget i løsningen og som er vurdert å ha konkret risiko for pasientsikkerheten, er rettet», står det videre i brevet.  Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) svarte nylig det samme i Stortinget, basert på informasjon hun har fått fra Helse Midt-Norge. «Feil som har ligget i løsningen og som er vurdert å ha konkret risiko for pasientsikkerheten, er rettet», svarte helseministeren da.  Det pågår nå et stort arbeid med å rette feil i Helseplattformen tidsnok til at systemet kan innføres på sykehusene i Møre og Romsdal i april, slik Helse Midt-Norge har besluttet mot Helse Møre og Romsdals vilje.  Det er imidlertid fortsatt problemer i løsningen som anses som en risiko for pasientsikkerheten. Det forteller også sakspapirene Helse Midt-Norge selv presenterte til styret sist uke.  For eksempel gjelder det innen røntgenløsningen i Helseplattformen, hvor 15 saker som Helse Midt-Norge selv betegner som av «kritisk eller stor» betydning for pasientsikkerheten egentlig skulle være rettet innen 20. januar; en frist som er dyttet igjen og igjen det siste året. 10 av disse sakene er ikke løst. I styremøtet til Helse Midt-Norge sist uke, ble det opplyst at det nå jobbes nå for å finne «avbøtende tiltak», altså grep som kan tas for å ta risikoen ned til et akseptabelt nivå for radiologiløsningen i systemet. Helse Midt-Norge mener imidlertid at dette ikke er tekniske feil, men forbedringer.  – Tekniske feil De går ikke uten videre med på at de har kommet med faktafeil.  – Nei, de feilene som er tekniske feil i løsningen som går på pasientsikkerheten er rettet, men det foregår optimalisering og endringer i løsningen som også vil være viktig for riktig bruk og ivaretagelse av pasientsikkerheten i fortsettelsen, forklarer administrerende direktør Stig Slørdahl i Helse Midt-Norge i en e-post til Adresseavisen.  Tar kritikk Eierdirektør Ingvill Kvernmo i Helse Midt-Norge forklarer at prosjektet trekker et skille mellom tekniske feil og andre forbedringer i løsningen.  Samtidig tar hun kritikk på presisjonsnivået i brevet som sykehusene nå reagerer på.  – Med de spørsmålene som har oppstått kunne vi sikkert hatt et bedre presisjonsnivå. Samtidig er det slik at dette er et omfattende og komplekst prosjekt med mange problemstillinger. Når vi samler detaljert informasjon som skal summeres opp til et overordnet nivå, er det risiko for at det oppstår ulike fortolkninger av denne informasjonen, sier hun i en e-post til Adresseavisen.  – Er dette et forsøk på å fremstille situasjonen for Helseplattformen som om dere har mer kontroll enn dere egentlig har?  – Vår intensjon er å gi en balansert fremstilling av status i Helseplattformen med den kunnskapen vi har tilgjengelig. En feil fremstilling ville bare gjøre arbeidet vanskeligere. Vi vil derfor finne ut hva foretakene mener er feil, og gå inn i dette, skriver hun.  Åpne tilsyn I brevet fra sykehusdirektørene beskyldes Helse Midt-Norge for å forskuttere effekten av tiltak som planlegges for å kompensere for problemer med løsningen.  Statens helsetilsyn har fortsatt ikke lukket sine avvik etter at de i februar i fjor slo alarm om at det nye journalsystemet utgjorde en risiko for pasientsikkerheten.  Samtidig advarte direktoratet for Strålevern og atomberedskap (DSA) senest i desember om at situasjonen ved St. Olav var «uholdbar».  Da konkluderte en rapport fra tilsynsmyndigheten om at pasienter ved sykehuset hadde fått unødvendig røntgen – noe som kan fremkalle kreft. DSA satte det i sammenheng med problemer i det nye journalsystemet.
Sykehusdirektører fra St. Olavs hospital og Helse Møre og Romsdal anklager Helse Midt-Norge for faktafeil om Helseplattformen. De mener at situasjonen ikke er under kontroll i den grad som Helse Midt-Norge fremstiller den. Helse Midt-Norge avviser påstandene og opprettholder at tekniske feil som truer pasientsikkerheten, er rettet.