Reseptjuks eller Robin Hood? Legene som har feilforskrevet Ozempic, forteller hvorfor de ikke fulgte myndighetens regler.
Norske leger har skrevet ut diabetesmedisinen på blå resept for flere hundre millioner kroner i strid med regelverket. Nå forteller legene som topper listen, hvorfor de gjorde det.  I 2023 betalte staten 1,4 milliarder kroner for diabetesmedisinen Ozempic til norske pasienter. Men en fjerdedel av pasientene har fått medisinen dekket uten å ha rett til den. Flere har fått medisinen for å gå ned i vekt – ikke for behandling av diabetes type 2. I 2021 og 2022 gjennomførte Helfo en kontroll av norske leger som hadde skrevet ut Ozempic på blå resept.  Aftenposten har fått innsyn i dataene til Helfo.  Der kommer det frem at 3509 leger kan ha skrevet ut diabetesmedisinen til pasienter på feil grunnlag.  Regelbruddene har kostet staten flere hundre millioner kroner. Hvordan kunne det skje?  Vi kontaktet de fire legene som har feilforskrevet aller mest og spurte dem: Hvorfor fulgte dere ikke reglene? – Spart samfunnet En av legene er Serena Tonstad. Kontrollen viste at hun skrev ut Ozempic på feil grunnlag til 67 pasienter til en verdi av 687.000 kroner. Hun har jobbet som overlege ved Oslo universitetssykehus (OUS) i 26 år, men er nå pensjonert.  Tonstad er klar over at mange av blåreseptene hun har skrevet ut, ikke har vært i tråd med regelverket.  Men at hun har jukset med fellesskapets midler, mener hun er helt feil. – Vi har spart samfunnet for mye ved å gi Ozempic. – Til pasientens beste Tonstads pasienter som fikk Ozempic, hadde diabetes type 2. Men de gikk ikke på de andre legemidlene i tillegg slik myndighetene krever. Det var det siste kravet hun brente seg på, da Helfo kontrollerte henne.  I fjor fikk hun pålegg om å endre sin praksis. Hun medgir at hun gjorde feil i starten.  – I begynnelsen var vår forståelse av blåresept-regelen noe uklar, så vår seksjon tok ikke kravene helt bokstavelig. – Fulgte du bevisst ikke reglene?  – Ja, men til pasientenes beste.  Hun er uenig i myndighetens krav om at pasientene må gå på andre medisiner i tillegg til Ozempic. Ifølge henne kan nemlig Ozempic alene være bra for diabetespasienter fordi medisinen blant annet:  – Sosial urettferdighet Også Tonstads sjef, seksjonsleder Tor Ole Klemsdal ved OUS, har skrevet ut Ozempic på feil grunnlag. Hans pasienter hadde diabetes type 2, men også han fikk beskjed om å endre sin praksis.  Han skriver at seksjonen har vært bevisst på å forvalte fellesskapets ressurser på en god måte, samtidig som hensynet til pasientens beste alltid har veid tungt.  – Denne type behandling vil fortsatt være det beste medisinske valget for svært mange, men dagens regler gjør at bare personer med god økonomi vil ha råd til optimal behandling. En slik sosial urettferdighet har tidligere ikke vært akseptert i Norge, skriver Klemsdal til Aftenposten.  Fastlege: – Ingen angrende synder – Jeg er en synder, men jeg er ingen angrende synder, sier pensjonert fastlege Svein Gisle Apeland.  Han har latt 65 pasienter få Ozempic på blå resept uten at det var grunnlag for det. I motsetning til Tonstad og Klemsdal skrev han ut Ozempic også til personer som ikke hadde diabetes type 2.  Det gjorde han ut fra sosial samvittighet. Mange av hans pasienter ville ikke hatt råd til medisinen om de måtte betale for den selv, hevder han.  – Jeg er helt sikker på at jeg har slanket samfunnet med minst et halvt tonn. Fedmeepidemien er en tikkende bombe og når man har noe som kan forebygge, så bruker man det, sier Apeland. – Har du drevet med reseptjuks? – Jeg var på ville veier til å begynne med, og det var feil. Og det har jeg rettet opp i. Helfo har fratatt ham retten til å skrive ut medisiner på blå resept i fem år. Det bryr han seg ikke så mye om siden han nå har avviklet praksisen sin og er blitt pensjonist.  – Jeg ser den lille kvinne og mann, og det er det jeg har brydd meg om: å hjelpe folk. Skrev ut i god tro – Jeg fulgte ikke reglene helt slik de var. Pasientene mine hadde prøvd alt. De ba på sine knær om å få medisinen. Fastlege André Karlsson skrev også ut Ozempic til 56 pasienter som ikke hadde rett til å få den på statens regning.  Han er blitt fratatt retten til å skrive ut på blå resept i ett år.  – Det var ikke min intensjon å gjøre noe galt i systemet. Jeg skrev ut i god tro og var overbevist om at medisinen kom til å bli godkjent for fedmebehandling på blå resept. I dag er han tydelig på at de med diabetes type 2 bør få medisinen først. Han sier likevel:  – At det ikke har samfunnsøkonomisk effekt å skrive ut denne medisinen til overvektige, er jeg totalt uenig i. Overvekt skaper problemer med rygg og knær, og til slutt vil man utvikle andre sykdommer. Omvendt Robin Hood Helfo sier at de er klar over at pasienter kan ha nytte av behandling med Ozempic, selv om de ikke er omfattet av refusjonsberettiget bruk. Men legene må likevel følge reglene, presiserer de.  – De kan likevel ikke selv avgjøre om de skal belaste trygden for disse utgiftene, når vilkårene ikke er til stede for det. Legen har en portvokterrolle og må forholde seg til vilkårene som er satt, for at trygden skal dekke utgiftene til Ozempic, sier seksjonssjef Ole Trapness i Helfo kontroll.  – Selv om du har gode intensjoner med det du gjør, kan du ikke bryte reglene, sier statssekretær i Helsedepartementet Karl Kristian Bekeng (Ap). – Men legene sier de har brutt reglene til samfunnet og pasientens beste, en slags Robin Hood-løsning? – Jeg tenker at det blir en omvendt Robin Hood-løsning i tilfelle. Konsekvensene av å ikke følge regelverket er at det går utover diabetikerne som sliter med å få tak i denne medisinen og har mest behov for den.  – Jeg tror ikke Robin Hood stjal fra de enda svakere.
Norske leger har skrevet ut diabetesmedisinen Ozempic for flere hundre millioner kroner urettmessig. Staten betalte 1,4 milliarder kroner for medisinen i 2023.  Helseaktør Helfo fant at 3509 leger kan ha forskrevet medisinen på feil grunnlag. Mange pasienter fikk medisinen for vektnedgang, ikke for behandling av diabetes type 2. Fire leger som har feilforskrevet mest, forsvarer valget med at de ønsker å spare samfunnet penger, hjelpe pasienter til bedre helse og utjevne sosial urettferdighet.