18 Nato-land når nå to-prosentmålet. Norge er ikke ett av dem.
Stadig flere land oppfyller Natos felles mål om å bruke minst to prosent på forsvar.  Men generalsekretær Jens Stoltenberg sier til VG at kritikken mot europeiske land som bruker mindre enn målet på forsvar, er legitim.   18 av 31 medlemsland vil nå fram til økonomi-målet innen alliansens neste  toppmøte i Washington i juli, opplyste generalsekretæren på en pressekonferanse i Brussel onsdag.  – Vi har ikke hatt en fair byrdefordeling i Nato, sa Stoltenberg da VG spurte om kritikken fra Donald Trump mot land som «ikke betaler». var kjent for han etter samtaler med republikanske politikere i Washington i januar.  – Det kom kommer nå er en kritikk vi må merke oss og lytte til, sa Stoltenberg. –  Denne kritikken er primært ikke mot Nato, men mot medlemsland som ikke bruker tilstrekkelig med penger på forsvar. Det er en legitim kritikk, la han til.  Norge ligger under  I 2014 var det bare tre land i Nato som nådde målet om å bruke minst to prosent av brutto nasjonalproduktet på forsvar.  Nå viser Natos interne tall at de europeiske landene samlet krysser to prosent-streken nå i 2024.  Tyskland er ett av dem. Men det er store variasjoner fra land til land.   Norge ligger fortsatt under to prosent-målet. Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) sa i januar at regjeringen tar sikte på å nå målet senest i 2026.  Stoltenberg viste til at ikke bare Trump, men flerre amerikanske presidenter har etterlyst bedre byrdefordeling mellom USA og øvrige Nato-medlemmer. Dette var noe av bakteppet for 2014-vedtaket om at alle land skulle nærme seg to prosent til forsvar innen 10 år. – Den gode nyheten er at allierte land nå bruker mer penger på forsvar. 18 medlemsland når nå målet. Og flere er på gang, sa generalsekretæren.   – Nå ser vi rekordhøye forsvarsbudsjetter i Europa. Det viser at den kritikken har hatt sin virkning,  la han til.   Under sitt USA-besøk for to uker siden, møtte Stoltenberg både sentrale partivenner av Donald Trump i Kongressen, og besøkte tenketanker som deler hans syn.  Fordel for USA  – Meldingen fra alle jeg møtte, både demokrater og republikanere, var sterk støtte til Nato og til Ukrainas forsvarskamp. Jeg er glad for beslutningen i Senatet om fortsatt støtte til Ukraina. og jeg legger til grunn at Representantenes hus også blir enige og finner en vei videre for å støtte Ukraina, sa han på pressekonferansen onsdag.   Stoltenberg argumenterer også for at et sterkt Nato er en enorm fordel også for USA, og ikke bare for de europeiske allierte:  - Fordi USA har noe som ingen andre store makter har, nemlig mer enn 30 venner og allierte. Det gjør også USA sterkere og sikrere. Det er i USAs nasjonale sikkerhetsinteresse å holde Nato sterk, sa Stoltenberg.   – USA har aldri utkjempet noen krig alene. Fra Korea til Afghanistan har europeiske allierte kjempet side om side med amerikanske soldater, fortsatte han.  Investerer mer  Også landenes forsvarsinvesteringer har skutt i været rundt i alliansen.  På sin pressekonferanse i Brussel før Natos forsvarsministermøte torsdag, opplyste Stoltenberg om en 11 prosent økning i investeringene i forsvar. Og da holdes USA utenom.  
Stadig flere NATO-land oppfyller målet om å bruke minst 2% på forsvar, 18 av 31 medlemsland forventes å nå målet innen julitoppmøtet. Norges generalsekretær Jens Stoltenberg sier kritikken mot europeiske land som ikke når målet er legitim. Norge ligger fortsatt under 2%-målet, men statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) sikter mot å nå målet senest i 2026. Stoltenberg påpeker at et sterkt NATO også er en fordel for USA, og at europeiske allierte kjemper side om side med amerikanske soldater.