Shōgun tok grep mot japanske stereotypier: – Sett nok klisjeer nå
LOS ANGELES (Aftenposten): «Shōgun» håper å bli en motvekt til en skamplett i Hollywoods historie: – Asiatiske menn ble ofte skildret som nærmest kjønnsløse, gjerne i kombinasjon med å være kvinneundertrykkere, sier professor.  Diskriminerende fremstillinger av folk og kultur. Slik beskriver kritikere ofte Hollywoods historie med bruk av japanske stereotypier. Med «Shōgun» håper serieskaperne å bryte med denne praksisen. – Vi har lagt ned enormt mye arbeid i å skape en serie som føltes autentisk. Målet var å bli en motvekt til den stereotype fremstillingen av japanere som har gjennomsyret Hollywood i en årrekke, sier Justin Marks til Aftenposten.  Sammen med sin halvt japanske kone Rachel Kondo står han bak den nye storsatsingen «Shōgun», som har premiere på Disney + denne uken. Handlingen kretser rundt sjømannen John Blackthrone som tas til fange da han ankommer Japan på 1600-tallet. Her introduseres briten for samurai-kultur, og han blir etter hvert en viktig støttespiller for en japansk krigsherre. Dramaet er basert på bestselgeren med samme navn fra 1975, som ble en sensasjon da den kom ut.  – Suksessen skyldtes delvis at romanen introduserte vår del av verden for et folk og en kultur som vi visste veldig lite om. Historien skapte en fascinasjon for Japan, forklarer Marks.  Boken ble omgjort til kritikerrost TV-serie på 80-tallet, men å lage en moderne, troverdig og respektfull versjon for dagens TV-seere var en utfordring. For å lykkes ansatte serieskaperne japanske skuespillere, produsenter, kostymemakere, historikere og ikke minst japanske manusforfattere.  – Vi var svært bevisste på at dette ikke skulle bli en fortelling om en hvit mann som strever med å skjønne kodene i en fremmed kultur. Det var vel så viktig å fortelle historien fra de japanske karakterenes perspektiv, sier Marks.  Hollywood og Pearl Harbor Det er ingen hemmelighet at asiatiske stereotyper lenge har vært en seiglivet del av det amerikanske film og TV-landskapet, men japanerne har kanskje fått hardest medfart av Hollywood. – Det henger sammen med den brokete historien mellom USA og Japan, og ikke minst hvordan den japanskættede minoriteten er blitt behandlet her, forteller Akira Mizuta Lippit.  Han er professor for avdelingen Cinema and Media Studies ved University of Southern California. Immigrasjonen fra Japan til USA startet sent på 1800-tallet. Dyktige japanske bønder ble raskt sett på som en trussel av sine hvite naboer, og denne fremmedfrykten preget den tidlige filmindustrien. Japanerne ble ofte gitt skurkeroller – eller så latterliggjorde man dem. Diskrimineringen toppet seg imidlertid da Hitler kom til makten, og Japan valgte å alliere seg med tyskerne.  – Det ble et vendepunkt. Med krigen fulgte propagandafilmer der japanere ble fremstilt som militante og sadistiske fascister, som kun var lojale til Japan selv om de var født og oppvokst i USA, sier Lippit.  I kjølvannet av japanernes bombing av Pearl Harbor, valgte President Roosevelt å internere nesten hele den japansk-amerikanske befolkningen (nærmere 126.000 mennesker) i konsentrasjonsleire i flere år. – Propagandamaskineriet til Hollywood bidro utvilsomt til at folk i USA følte at dette grove bruddet på menneskerettighetene var berettiget, sier Lippit.  Trenden fortsatte på 80-tallet, da store japanske selskap begynte å kjøpe opp prestisjeeiendom og bedrifter i USA. Konkurransen mellom amerikansk og japansk bilindustri tilspisset seg også.  – Japanerne fikk mye av skylden for nedgangstiden i rustbeltet. På denne tiden begynte stereotype japanske forretningsmenn å dukke opp i TV og film. De opptrådte alltid i flokk, hadde som regel identisk bekledning og hårfrisyrer, og fungerte som en slags ansiktsløs og truende masse, forteller Lippit. Kjønnsløse menn og overseksualiserte kvinner  Asiater generelt har også fått gjennomgå av Hollywood. Tullingen som snakker gebrokkent, legen uten personlighet eller den strebete nerden er tre velkjente stereotyper. Det er likevel klare kjønnsforskjeller.  – Asiatiske menn ble ofte skildret som nærmest kjønnsløse, gjerne i kombinasjon med å være kvinneundertrykkere. Deres kvinnelige motstykker ble derimot ofte fremstilt som overseksualiserte, men samtidig underdanige geisha-skikkelser, forteller professor Lippit.  Han legger ikke skjul på at det har vært en belastning for den asiat-amerikanske befolkningen å vokse opp i et medielandskap hvor folk som ligner på dem blir skildret så negativt. – Jeg husker jeg kjente på en skam som barn, mens som voksen blir man jo sint. Men til tross for all den popkulturelle rasismen, er det viktig å understreke at amerikansk underholdningsindustri også har skapt flere ikoniske skikkelser med asiatisk bakgrunn oppigjennom årene, sier Lippit. H an trekker frem kampsportlegenden Bruce Lee og Star Trek-helten Sulu (George Takei) som to eksempler. Professoren påpeker også at i det siste har Hollywood blitt mer bevisst på å slippe til asiatiske talenter både foran og bak kamera. Mellom 2007 og 2022 økte antallet asiatiske karakterer med replikker i amerikansk film fra 3 til 16 prosent, ifølge NBC News.  Filmer som «Crazy Rich Asians» og «Everything Everywhere All at Once», samt TV-seriene «Fresh off the Boat» og «Beef» har også hatt stor mainstream-suksess. Nå håper Shōgun-serieskaperne at de også vil bidra til denne positive trenden, hvor man skildrer asiatiske karakterer som fullendte mennesker.  – For vi har sett nok klisjeer nå. Det er på tide å finne på noe nytt, avslutter Marks. 
«Shōgun» er en ny TV-serie som vil utfordre Hollywoods stereotypiske skildring av japanske menn.  Skaperne bak serien har investert i autentisk historiefortelling med bruk av japanske skuespillere, produsenter, kostymemakere og manusforfattere. Det historiske forholdet mellom USA og Japan har resultert i en lang tradisjon av diskriminering og karikaturisering av japanske figurer i amerikanske medier, mener kritikere. 