Slik vil han ta i bruk kunstig intelligens i bergensskolen
Planen er å gi ungdomsskoleelever i Bergen tilgang til egne KI-verktøy i løpet av året. I forrige uke ble det kjent at Oslo kommune gir lærere og elever tilgang til ChatGPT gjennom et pilotprosjekt.  Skolebyråd Daniel Hägglund (Frp) sier at også Bergen vurderer ulike løsninger for å ta i bruk kunstig intelligens (KI) i skolen.  Han forteller at det ikke er snakk om ChatGPT, men et liknende verktøy. Kommunen har ikke bestemt seg for leverandør.  – Vi jobber med tekniske løsninger som er tilpasset alder, fag og kompetansemål, der elever og lærere trygt kan bruke språkmodeller eller andre varianter av kunstig intelligens. Men han kommer ikke til å gi elevene tilgang til KI med det første. – KI i skolen gir store muligheter, men det er også vesentlige utfordringer knyttet til hvordan dette skal brukes i skolehverdagen. Dette gjelder ikke minst personvernet til dem som bruker løsningene, sier Hägglund. Kan bli aktuelt å utvide til barnetrinnet Også i Oslo er kommunen opptatt av å sikre elevenes personvern. Det vil de gjøre gjennom en egen versjon av ChatGPT for skolebruk.  Ifølge Trond Ingebretsen i utdanningsetaten i Oslo har allerede mange elever og lærere tatt verktøyet i bruk.  Tirsdag meldte Utdanningsdirektoratet at KI gjør at det vil bli store endringer i eksamensordningen for de neste årene.  Hägglund ser for seg at bergensskolen skal ta i bruk en løsning med generativ KI i løpet av året, men vil trolig rulle ut en pilot på ungdomstrinnet først, slik Oslo-skolen har gjort. En utvidelse til barneskolen kan bli aktuelt på sikt.  – Men vi må skynde oss sakte. Vi er opptatt av at KI skal brukes til å styrke det pedagogiske arbeidet og ikke brukes som en kalkulator som pøser ut tekster eller analyserer dikt for elvene.  – Lærerne må lære seg å gi oppgaver til eleven som øker læringen. Det kan for eksempel være å be KI simulere en samtale med Nora fra «Et dukkehjem» som får hennes perspektiv, sier han. Så hvordan kan en slik samtale se ut? BT spurte ChatGPT: Spørsmål: Kan du simulere en samtale mellom Nora i Ibsens «Et dukkehjem» og en 15-åring om kvinners rettigheter? Svar: Selvfølgelig! 15-åringen: Hei, Nora. Jeg har studert om deg i skolen. Synes du det var vanskelig å forlate alt bak deg for å finne din egen vei? Nora: Ja, det var en av de vanskeligste beslutningene i mitt liv. Men det var nødvendig for å oppdage hvem jeg egentlig er, og hva jeg kan gjøre. Det er viktig for alle, spesielt kvinner, å ha muligheten til å utforske sin egen identitet. 15-åringen: Tror du kvinner i dag fortsatt støter på de samme problemene som du gjorde? Nora: På mange måter, ja. Selv om det har skjedd store fremskritt, er det fortsatt mange hindringer for fullstendig likestilling. Kjønnsroller og forventninger kan fortsatt være begrensende. 15-åringen: Hva er det viktigste du tror vi kan gjøre for å fremme kvinners rettigheter? Nora: Utdanning er nøkkelen. Å lære om rettighetene dine, og hvordan du kan stå opp for dem, er avgjørende. Det er også viktig å støtte hverandre, uavhengig av kjønn, i kampen for like rettigheter. 15-åringen: Takk for rådene, Nora. Det virker som om kampen du startet for lenge siden, er en vi fortsatt kjemper i dag. Nora: Ja, det er en langvarig kamp, men hver handling i retning av likestilling teller. Din generasjon har makt til å forme fremtiden. Husk at endring starter med individet. Ingen rapporter om juks At hvem som helst kan skaffe seg en konto privat, og at mange elever allerede har gjort det, er Hägglund fullstendig klar over.  – Selv om jeg ikke har fått rapporter om juks knyttet til ChatGPT, kan ulike KI-verktøy gi lærerne store utfordringer fremover. Det kan være vanskelig å oppdage hva som er KI og hva som er egen tekst.  I en fersk undersøkelse sier seks av ti lærere at de har tatt elever i juks ved hjelp av kunstig intelligens (KI). Dette gjelder lærere i den videregående skolen.  – Hvorfor skal vi bruke penger på dette? Bente Ingeborg Myrtveit er leder av Utdanningsforbundet i Bergen. Hun har ikke fått signaler om at lærere i Bergen ønsker å ta i bruk KI i undervisningen. Selv er Myrtveit skeptisk. – Hvorfor skal vi bruke penger på dette, med de økonomiske utfordringene vi står overfor? Bergensskolen mangler for eksempel fysiske lærebøker, som er sterkt ønsket av våre lærere, sier hun.  Hägglund sier han ikke er sikker på hvor mye det vil koste med en egen KI-løsning i bergensskolen, men han tror ikke at det vil bli veldig dyrt.   – Vi kan ikke snu ryggen til teknologien. Den er kommet for å bli, også i skolen. Det blir feil å sette dette opp mot penger til fysiske lærebøker, mener han.  Ifølge Myrtveit er det ikke registrert store utfordringer knyttet til bruk av KI blant elever i grunnskolen i Bergen. – Det kan selvfølgelig finnes, men det er andre presserende utfordringer som kommer frem i våre nettverksmøter. Jeg vil tro at dette er en større utfordring i den videregående skolen, sier hun.  Utarbeide KI-veiledere Utdanningsforbundet i Bergen er ikke informert om kommunens arbeid med å vurdere løsninger for KI i skolen, ifølge Myrtveit.  – Jeg håper at vi får skikkelige prosesser på dette raskt og god informasjon om hvorfor man tenker at dette er et fornuftig verktøy å bruke penger på. Samtidig er det nødvendig med grundige drøftinger, sier Myrtveit.  Hägglund sier at lærene vil få opplæring og at det vil bli utarbeidet veiledere for hva en KI-løsning kan brukes til og hva den ikke kan brukes til. 
Bergen kommune planlegger å gi ungdomsskoleelever tilgang til egne kunstig intelligens-verktøy i løpet av året. Skolebyråd Daniel Hägglund sier kommunen jobber med tekniske løsninger som er tilpasset alder, fag og kompetansemål. Planen er å starte med et pilotprosjekt på ungdomsskolen, med mulighet for å utvide til barneskolen senere. Hägglund fremhever betydningen av at kunstig intelligens brukes til å styrke det pedagogiske arbeidet. Leder av Utdanningsforbundet i Bergen, Bente Ingeborg Myrtveit, uttrykker skepsis og nevner økonomiske utfordringer. 