For disse ungdommene har voldelige videoer blitt en del av hverdagen: – Vi ser alt fra folk som slåss til folk som blir påkjørt
Videoer av slåssing, drap og ulykker er bare noe av innholdet unge får opp på sosiale medier. Nå er slike videoer i ferd med å normaliseres, viser en undersøkelse fra Medietilsynet.  – Hvis det er noen som slåss på en TikTok-video, tenker jeg ikke så mye over det, sier Solveig Skjervheim Geiger (14).  Hun sitter i kantinen med klassekameratene på Kannik skole.  – Det hender jeg tenker «Oj, dette var rart», men jeg reagerer heller ikke mye på det lenger. Jeg gjorde det i starten, men nå føler jeg at det har blitt mer normalt å se slike videoer, sier Ingrid Koren Reite (14).  Hva ser dere på disse videoene?  – Vi ser alt fra folk som slåss til folk som blir påkjørt, sier Robin Østebrød Hagen (14). Flere av dem har sett mennesker drukne eller bli drept på Instagram.  Naturlig del av hverdagen Ifølge ungdommene blir videoer av vold, slåssing og drap delt i private chatter  eller tilfeldige gruppechatter på Snapchat. Videoer av ulykker blir lagt ut på Instagram og TikTok.  – Jeg synes videoer på Instagram er verre enn på TikTok. Det virker som Instagram tillater mer, sier Østebrød Hagen. Første gang han ble eksponert for voldsvideoer var etter han hadde fylt 13 år. Da var han gammel nok til å skaffe seg kontoer på Instagram, Facebook, TikTok og Snapchat.  I dag virker det som voldelig innhold har blitt en mer naturlig del av 14-åringenes hverdag. De reagerer ikke lenger like mye på det de får opp på mobilskjermen.  Har det blitt så normalt?  Et paradoks Ifølge en rapport fra Medietilsynet kan det se slik ut. Til tross for at ungdommene i rapporten mente at voldsvideoer var det mest skadelige de ble eksponert for og at de helst ville slippe dette innholdet, har det nærmest blitt en tilvenningssak.  – Det er et paradoks her. Selv om det i større grad normaliseres blant dem og de ikke lenger reagerer like sterkt, vet de at dette ikke er bra, sier direktør i Medietilsynet, Mari Velsand.  Nytt regelverk  At et slikt innhold er i ferd med å bli vanlig er ikke positivt, mener direktøren.  – Jo mer «normalt» det blir, desto større er sannsynligheten for at færre reagerer og sier ifra om slikt innhold. Det kan bli en stilltiende aksept blant ungdommene. Nå ser hun frem til en mer helhetlig regulering av de globale plattformene som kan bidra til å gjøre sosiale medier tryggere.  – Det nye EU-regelverket vil gi sosiale medier som TikTok, Instagram og Snapchat ansvar for å beskytte barn mot skadelig innhold. Det vil også bli lettere å slette ulovlig innhold og klage hvis en konto slettes.  Ifølge Velsand skal disse tiltakene i større grad hindre at de unge serveres skadelig innhold.   Snakker ikke med voksne  Når 14-åringene på Kannik skole får voldelige videoer på sosiale medier, velger de som regel å ignorere det. – Hvis folk skriver slemme kommentarer eller sender videoer som ikke er greie, pleier jeg å forlate gruppen, sier Reite. Ingen av de fire snakker med foreldre eller andre voksne.  Foreldrene deres vet derfor lite om hva de får opp på skjermen, ifølge ungdommene.  Heller ikke foreldrene i rapporten kjente til voldsvideoer. De var mest bekymret for seksualiserte henvendelser fra fremmede.  Det kan virke som ungdommene på Kannik skole ikke har et behov for å dele eller bearbeide det de har sett. – Jeg pleier å overse det og bla videre, sier Markus Tanberg (14).   Reite fortsetter.   – Hvis jeg skulle ha snakket med noen så ville jeg ha snakket med vennene mine om det. Jeg føler ikke at voksne på skolen, som helsepersonell, kommer til å forstå. De opplever ikke sånt selv.  Venner forstår det bedre, mener hun.  En annen generasjon  Helsesykepleier på Tjensvoll barneskole, Ingrid Haaland, mener denne tankegangen er helt naturlig hos unge.  – Det er en bra observasjon hos dem. Vi helsesykepleiere er jo en annen generasjon, så det er naturlig at de føler seg mer forstått av dem de deler hverdagen med. Jeg får likevel mange hendvendelser fra barn om ubehagelig ting som skjer på sosiale medier, sier Haaland. Hun har også lest undersøkelsen fra Medietilsynet og trekker frem at de unge gjerne vil prate med foreldrene sine om nettvett og det de opplever i hverdagen.  – I undersøkelsen er ungdommene tydelig på at hvis de skal fortelle foreldrene sine om noe ubehagelig de har opplevd på sosiale medier, velger de gjerne den som lager minst mulig styr. Dette synes jeg er en viktig beskjed til foreldrene, sier Haaland.  Går bra med de fleste  Helsesykepleieren tror det er ganske vanlig at ungdommer ikke deler alt fra livene sine med foreldrene, og at dette ikke automatisk er skadelig.  – Livet består av møter med ubehag og vi er lagd for å håndtere det. Haaland er opptatt av at vi tar dette på alvor, men uten å miste hodet.  – Det er ikke nødvendig å gjøre en hel foreldregenerasjon urolig. Selv om mange tror at barne- og ungdomsmiljøet er helt ute og kjører, så stemmer ikke dette med det jeg ser i hverdagen. Det går bra med de aller fleste, sier hun.  Foreldre må ta ledelsen  I likhet med Haaland påpeker også Ingrid Kristine Aspli, barnepsykolog i skolehelsetjenesten i Stavanger kommune, at hjernen vår vender seg til både godt og vondt.  – Men det er selvfølgelig forskjell på hva man blir vant til og hva man har godt av å bli vant til. Det er jo ikke samme sak, sier hun.  Det voldelige innholdet har ingen godt av.  Aspli påpeker at barn og unge har ulikt utgangspunkt for hvordan de er i stand til å håndtere skadelig innhold.   Barn og unge med et trygt utgangspunkt i livet vil være i bedre stand til å ta avstand, skjerme seg og gå videre i livet med helse og vett i behold, ifølge barnepsykologen.  – Samtidig har jeg møtt barn som opplever mye vold, både i virkeligheten og digitalt. Da viskes grensene ut, med et trasig resultat, sier Aspli.  Hun ønsker at foreldrene skal være nøye med å holde grensene på både dataspill og sosiale medier. Samtidig må en ung hjerne få hvile fra skjermen så rutiner for skjermbruk er også viktig.  – Det er viktig at foreldre tar ledelsen selv om det kan være vanskelig overfor ungdommer. Det er mye god forebygging i foreldre som sier: «Nå skal du legge deg og da legger du fra deg telefonen i gangen.» Både Aspli og Haaland mener foreldrene på skoler må samles og bli enige om å holde felles regler knyttet til skjermbruk og aldersgrenser på sosiale medier. På den måten havner heller ingen utenfor. Trygge i Stavanger Ifølge de fire 14-åringene er mange av videoene fra land som USA og Russland. Videoene de får tilsendt på Snapchat er ofte fra ungdommer i Norge som har filmet slåsskampene selv.  Likevel er ikke mange av videoene sendt fra jevnaldrende de kjenner.  – Jeg tror ikke det er så mange på vår alder som er involvert i slike saker. Folk får det mer fra eldre de kjenner, som søsken, sier Geiger.     Ifølge Reite vet de fleste også hvem som ikke tilhører gode miljøer og det er derfor lett å holde seg unna dem.  De alle er enige om at de føler seg trygge her i Stavanger. 
Ifølge en undersøkelse fra Medietilsynet ser det ut til at videoer av vold, drap og ulykker som blir delt på sosiale medier er i ferd med å normaliseres blant unge.  Det kan virke som om ungdom i større grad ser på voldelige videoer som en naturlig del av hverdagen og reagerer mindre på dem som et resultat. De har ofte ikke den samme kommunikasjonen om dette med foreldre eller voksne.  Medietilsynet ser frem til et nytt EU-regelverk som vil gi sosiale medier som TikTok, Instagram og Snapchat ansvar for å beskytte barn mot skadelig innhold.  Både helsesykepleier og barnepsykolog oppfordrer foreldre til å ta ledelsen og etablere regler for skjermbruk og aldersgrenser på sosiale medier.