Bonden måtte avlive alle sauene. Reagerer kraftig på Mattilsynets rapport
Sverre Løvbrekke risikerer å miste 340.000 kroner etter tilsyn. Mattilsynet sier at de er bevisst på sin rolle når de kommer uanmeldt.  Det er stille i sauehuset på Lauperak i Bjerkreim.  På hver side av midtgangen ligger det rester av kraftfôr. Men det har ikke vært sau her på flere måneder. Tidligere sauebonde Sverre Løvbrekke setter seg ned.  Her har han ikke vært siden Mattilsynet i november i fjor krevde at han slaktet ned all sau han hadde.  – Det er vondt å komme inn her igjen, sier Løvbrekke. Nabo Arvid Mæland gir ham et klapp på skulderen. Han har i det siste hjulpet Løvbrekke, som har drevet med sau siden 1967.  Før hasteslaktingen var Mattilsynet på en inspeksjon og skrev om en rekke lovbrudd i en rapport.  De to naboene mener imidlertid rapporten bommer flere steder. Basert på konklusjonene i denne, risikerer Løvbrekke å miste 340.000 kroner. Mattilsynet på sin side står på vedtakene de har gjort, men vil se på innspillene og ta en ny vurdering, ifølge Ann Therese Kommedal, seksjonssjef i avdeling Sør-Rogaland. Mente det manglet fôr I rapporten heter det at det kun var en halv siloball med fôr tilgjengelig – som er for lite.  Men et par hundre meter opp i bakken sto det flere rundballer, og hakket over det igjen var det en hel haug, ifølge både Mæland og Løvbrekke: I tillegg hadde han store mengder kraftfôr tilgjengelig, ifølge dem. Aftenbladet har sett bekreftelse på en bestilling på 12.000 kilo fra sommeren 2023.  Mattilsynet på sin side sier at de spurte Løvbrekke tre ganger under tilsynet om det ikke var mer fôr tilgjengelig. – Dyreeier bekreftet flere ganger at han ikke hadde mer enn det, sier seksjonssjef Kommedal, og fortsetter:  – Jeg forstår det slik at inspektørene ikke observerte noen flere siloballer når de kjørte, og uansett om de hadde gjort det, kan de ikke vite om det er hans. Når dyreeier selv sier at det kun er en halv ball tilgjengelig, må vi nesten stole på det. Løvbrekke sier at han ikke kjenner seg igjen i denne beskrivelsen.  Punktet i rapporten som Mæland kanskje reagerer kraftigst på, er det Mattilsynet har kalt «kadaverhaug ved driftsbygningen», og  bilder av skrot på gården. – Mattilsynet er viktig, og gjøre mange riktige avgjørelser. Men rapporter som smører på, ødelegger for inntrykket, sier Mæland.  – Det var jo ikke en kadaverhaug – det var jo bare ull, fortsetter han.  Mattilsynet erkjenner at det var feil.  – Det er uheldig. Men det er kun teksten på bildet som er feil, og det ble ikke lagt til grunn at dette var en kadaverhaug i vurderingene våre, sier Kommedal i Mattilsynet.  Sauehus-problemer Bøndene Mæland og Løvbrekke reagerer på at hele sauehuset på gården er gjenstand for kritikk i Mattilsynets rapport.  Blant annet mangler den ene delen vindu, og er ikke vedlikeholdt. I rapporten er det over ti bilder herfra. Men denne delen har det ikke vært sau i siden 2021, og noen steder for så lenge som ti år siden, ifølge Mæland og Løvbrekke. Mattilsynet sier imidlertid at da de ankom tilsynet, forklarte de hvor de skulle, uten å få noen innvendinger.  De to inspektørene gikk rundt på gården uten Løvbrekke. Men i etterkant satte de seg sammen med ham og representanten fra dyrevernnemda, for et møte. – Der gikk de gjennom bildene og problemene de oppdaget. Her ble det aldri sagt noe fra dyreholders side om at byggene de så på, ikke var i bruk, sier Ann Therese Kommedal i Mattilsynet. – Hull i strekkmetallet Mattilsynet fant imidlertid ingen steder på gården de mente var i god nok stand til å ha sau i.  – Hvis det var et bygg tilgjengelig i god stand, ville det vært et alternativ å sette sauene der mens vi vurderte hva vi skulle gjøre videre, forklarer Kommedal. De var også i delen av sauehuset som Løvbrekke og Mæland forklarer at var i bruk. Men heller ikke denne holdt mål, ifølge tilsynet:  – Hovedproblemet var at gulvet ikke var vedlikeholdt. Det var blant annet flere hull i strekkmetallet som utgjør en stor fare for at sauene kan skade seg, sier Kommedal i Mattilsynet.  Mæland undrer seg over hvorfor denne delen ikke var god nok. I 2021 sjekket Mattilsynet, sammen med brannvesenet, eltilsynet og Arbeidstilsynet, denne delen av sauehuset.  Etter dette krevde de blant annet at det ble montert ny brannvarsling og nye lys. Dette gjorde Løvbrekke, til en samlet prislapp på over hundre tusen kroner, opplyser han.  Det ble også påpekt skader på gulvet, og Løvbrekke fikk skriftlig veiledning på at han måtte sikre trygge og rene liggeplasser for sauene, ifølge Kommedal.  Hun understreker at det uansett er dyreeieren sitt ansvar å forholde seg til regelverket, uavhengig av hva som kommer frem i et tilsyn.  – Utfordrende kommunikasjon – Jeg har hatt sau siden jeg var 12 år gammel. Jeg har alltid trodd at jeg hadde et godt dyrehold, sier Løvbrekke.  Han har også hatt hjelp på gården. I 2023 brukte han opp mot hundre tusen kroner på avløser. Underliggende for hele tilsynet var utfordrende kommunikasjon – det erkjenner begge parter.  Løvbrekke legger ikke skjul på at han var sint, og forklarer at han følte han ikke ble lyttet til – uansett hva som ble sagt. Han hadde kona til stede under deler av tilsynet, men ingen andre vitner.  Arvid Mæland mener tilsynet ikke burde vært avholdt uten et vitne: – Hvordan man kan forvente å få tak i et vitne når de kommer uanmeldt til Lauperak, hvor det nesten ikke er dekning, sier Mæland, som selv var bortreist da de ankom.  Han spør seg om Mattilsynet burde gjøre noe annerledes i møte med personer som opplever det som veldig ubehagelig, som å ha med en uavhengig fagperson. – Regelverket var et annet i 1967, og det bør inspektørene vise litt forståelse for. At man ikke er helt oppdaterte på dette, betyr ikke at dyreholdet er dårlig, sier Mæland.  Mattilsynet forklarer at de er bevisste på sin rolle i møte med en bonde, og klar over at de representerer den større staten: Dette er en av grunnen til at de alltid opplyser at man kan ha med seg et vitne.  – Hvordan skulle han få tak i et vitne når dere kom uanmeldt? – Vi er alltid villige til å vente noe tid slik at et vitne har mulighet til å komme til gården, sier seksjonssjef Kommedal. – Løvbrekke sier han følte at han ikke ble lyttet til. Kan dere forstå at han følte det slik? – Jeg synes det er vanskelig å forstå at han føler han ikke ble hørt, men forstår at han kan oppfatte å ikke bli forstått, siden vi er uenige, sier Kommedal. Ser Mattilsynet at noen er opprørte, følger de det gjerne opp i etterkant.  I dette tilfelle kontaktet de en rådgiver fra slakteriet som kunne snakke med Løvbrekke. Mæland hadde på dette punktet tatt en prat med ham, og tok over dialogen med rådgiveren.  – Kan gå i svart – De fleste bønder har ikke noe å skjule, men det er likevel myndigheter med makt som kommer. Det er litt som når du blir stoppet i politikontroll – du kan bli litt nervøs, selv om du vet at du ikke har promille. Det sier leder for Rogaland Sau og Geit, Anders Schanche Rettedal. Han omtaler det som en litt «brokete historie» med Mattilsynet i Rogaland, med referanse til særlig svinenæringen. Samtidig mener han at tilsynet har blitt flinke på dialog med de ulike næringene, og gjort gode grep, som fast tilbud om vitne. – Når de kommer, og kanskje uanmeldt, går det an å forstå at det kan føles voldsomt for noen, og gå i svart. I slike tilfeller har Rettedal tro på sunn fornuft og god dialog: – Merker man at det er trykket på noen knapper som ikke er fruktbart, kan man kanskje tenke at «ok, nå trekker vi oss og kommer heller opp igjen». Rettedal, som er sauebonde selv, har sett resultatene etter at Løvbrekke sine sauer ble slaktet. De fremsto ikke underfôret, ifølge ham.  Kan miste hundretusener Staten betaler tilskudd til bønder blant annet på bakgrunn av jord man har i drift og antallet dyr. Løvbrekke fikk innvilget tilskudd i fjor, og det skulle ha vært utbetalt i februar.  Men nå har han fått varsel om at dette kan bli redusert med opptil 340.000 kroner. Utbetalingen er foreløpig satt på vent.  Gerd Siqveland Engelsgjerd, landbrukssjef i Bjerkreim kommune, forklarer at vedtak fra Mattilsynet kan få konsekvenser for tilskuddet de skal gi.  – Driver man ikke i tråd med regelverket, er vi pålagt av Landbruksdirektoratet å vurdere retten på tilskudd, sier hun.  Mattilsynets rapport fra november i fjor kan derfor bidra til å slå ut kraftig for Løvbrekke økonomisk.  Egentlig har man en klagefrist på tre uker etter et tilsyn.  Løvbrekke benyttet seg ikke av den, men forklarer at han da ikke visste om de mulige konsekvensene for tilskuddet.  Da han fikk varselet, endret han mening og ønsket å klage.  Mæland har forfattet klagen på vegne av ham. Mattilsynet opplyser at selv om fristen er gått ut for lenge siden, behandler de klagen og gjør en ny vurdering.  Tar de den ikke til følge, sendes den til Klagesaksenheten. 
Tidligere sauebonde Sverre Løvbrekke mistet saueflokken sin etter at Mattilsynet gjennomførte uanmeldt tilsyn på gården hans i Lauperak i Bjerkreim i november 2021. Han og nabo Arvid Mæland mener Mattilsynets rapport inneholder flere feil. Rapporten til Mattilsynet kan føre til at Løvbrekke mister 340.000 kroner i tilskudd. Etter å ha fått varselet om mulige konsekvenser for tilskuddet, har han bestemt seg for å klage på Mattilsynets rapport.  Mattilsynet hevder at de er oppmerksomme på sin rolle og er alltid villige til å vente på vitner ved uanmeldte tilsyn. Ann Therese Kommedal, seksjonssjef i avdeling Sør-Rogaland, sier at de står på vedtakene de har gjort, men behandler klagen til Løvbrekke til tross for at klagefristen er gått ut, og vil gjøre en ny vurdering. 