Pride-terroren i retten: Viste video av 25. juni-angrepet og Matapour avbrøt dommeren om ramadan
Mens Zaniar Matapour var kritisk til at rettssaken pågår under ramadan, spilte aktor av en video som viser angrepet 44-åringen sto bak 25. juni i 2022. Med ekstra vakthold fra politiet i Oslo tingrett startet rettssaken mot den terrortiltalte norskiraneren tirsdag. Kun noen meter unna der angrepet skjedde kom Matapour inn i salen med langt grått skjegg, mørk jakke, lys beige bukse og hvit T-skjorte. På hodet hadde han en taqiyah (bønnelue). Da dommer Eirik Aass ba om personalia, ble han avbrutt av Matapour. 44-åringen lurte på hvorfor rettssaken ble gjennomført under fastemåneden ramadan, den helligste måneden for muslimer, når det for eksempel er rettsfri i den kristne høytiden påske. Han ristet på hodet da dommeren spurte om han erkjente straffskyld etter at tiltalen var lest. Matapour har nektet å la seg avhøre av politiet. Derfor er motivet fortsatt ukjent. Han vil heller ikke forklare seg til retten. – Trodde jeg skulle dø Samir Alnahhal var det første vitnet som forklarte seg i retten. Ved hjelp av krykker gikk han frem til vitneboksen og satte seg 2 meter fra Matapour. Om Matapours klage om rettssaken i ramadan, sa han følgende på eget initiativ: – Jeg er muslim. Ber fem ganger om dagen og faster. Jeg har bodd i mange muslimske land. Der går alt som normalt selv om det er ramadan. Alnahhal hadde møtt noen venner i Oslo sentrum den kvelden og skulle videre til Bærum da han ble truffet av skudd i bakhodet. Kort tid senere ble han truffet i øvre del av benet. – Jeg trodde jeg skulle dø. Troskapsed til Den islamske staten Aktor Henriksbø startet sitt innledningsforedrag med å si at målet med angrepet var å ramme flest mulig. Det er 269 fornærmede i saken. Han fortalte deretter om Matapours oppvekst og hvordan livet hans har vært fra han var ung voksen.  Henriksbø beskrev en vanskelig oppvekst, samlivsbrudd, radikalisering og påstander om psykisk sykdom. Dagen før angrepet dro Matapour hjemmefra leiligheten i Oslo sentrum litt før klokken 15.30. Han spiste på en restaurant på nedre Grünerløkka. Deretter dro han til en moské som ligger i samme nabolag som leiligheten han leide. Ved midnatt befant han seg ifølge aktor på Bjørndal hos en venn. Der spilte han ifølge aktor inn en lydfil der han avlegger troskapsed til Den Islamske staten (IS). Hadde lapp med flere telefonnumre Fra Bjørndal tok han drosje til Oslo sentrum. Deretter tok han trikken videre til stedet der han begynte å skyte rundt seg.  Politiet har satt sammen flere videoer som viser Matapours bevegelser fra han går av trikken til han blir overmannet av tilfeldige folk. Videoen ble vist retten. Der kan man se hvordan folk kaster seg på gulvet når de hører skytingen.  Da Matapour ble pågrepet, ble det funnet en lapp hos ham med flere telefonnumre. Politiet har tilknyttet denne lappen til fem personer. På bakgrunn av andre funn mener aktor at Matapour hadde ni personer i sitt kontaktnett. Etterretningsagent utga seg for å være IS-kriger En periode før angrepet fant sted skal en agent som jobbet for E-tjenesten, ha hatt kontakt med to personer. Agenten utga seg for å være IS-kriger. Kontakten skjedde via en kryptert meldingstjeneste. Aktor mener at Arfan Bhatti og en kvinne hadde kontakt med denne agenten om et forestående angrep. Begge to er siktet for medvirkning til grov terrorhandling. Et sentralt spørsmål i saken blir hvorvidt det har vært en ulovlig provokasjon fra agenten. Henriksbø mener de skal føre bevis for at det ikke var et fremprovosert angrep.  Etter aktoratet tok forsvareren, Marius Dietrichson, ordet. Han innledet med å si at det fra forsvarets side ikke er bestridt handlingene Matapour er tiltalt for. Deretter gikk han over til meldinger sendt til og fra agenten. – Kan meldinger knyttes til de siktede, og kan de bevise at det er terror? sa Dietrichson. Forsvareren stilte også spørsmål rundt mulig provokasjon. – Er det andre som har virket inn på handlingen? Så må også dette komme frem, mente Dietrichson. Forsvareren satte også spørsmålstegn ved om agenten skal ha påvirket de siktede i forbindelse med angrepet. Han ba samtidig om referater fra agentene, noe som han ifølge seg selv ikke får innsyn i. Risikerer fengsel i 30 år Matapour er den første i Norge som er tiltalt etter den nye bestemmelsen om grov terrorhandling. Strafferammen er fengsel i inntil 30 år. I tillegg risikerer han forvaring. Til tross for den høye strafferammen kan 44-åringen slippe fengselsstraff på grunn av sin mentale helse. Han er blitt utredet av tre sakkyndige psykologer og psykiatere. To av dem har konkludert med at han var tilregnelig i gjerningsøyeblikket, mens den tredje har kommet til motsatt konklusjon.
Tiltalte Zaniar Matapour erkjenner ikke straffskyld for grov terrorhandling etter at han skjøt mot flere utesteder i Oslo 25. juni 2022.  Angrepet var rettet mot flest mulig, mener aktor. Det er 269 fornærmede.  Matapour kan få 30 års fengsel, men kan slippe straff grunnet mental helse.