Uppgifter: Avlyssning bakom rädsla för kärnvapenattack
Avlyssnad kommunikation inom den ryska militären fick Vita huset att dra upp planer för ett svar. Hotet man diskuterade var en attack med taktiska kärnvapen. CIA uppskattade risken till ”50–50” om Ukraina lyckas slå tillbaka den ryska offensiven. Plötsligt under ett tal för demokratiska bidragsgivare målade president Biden upp ett skrämmande möjligt scenario för framtiden. – För första gången sedan Kubakrisen har vi ett direkt hot om kärnvapen om saker fortsätter på den inslagna vägen, sa Biden. Det var den 6 oktober 2022 och presidenten hade precis fått en topphemlig rapport i sin hand. Diskuterade ett amerikanskt svar Rapportens innehåll gav upphov till krisöverläggningar hur ett amerikanskt svar skulle se ut om det värsta skulle inträffade. Det ledde dessutom till ett hemligt möte mellan USA:s och Rysslands toppspioner. Även den tyska förbundskanslern Olaf Scholz och Kinas president Xi Jinping drogs in i krishanteringen efter de kusliga uppgifter som CIA uppgav sig ha snappat upp. Hittills okända detaljer kring krisen som skakade Vita huset under hösten 2022 har nu avslöjats i en granskning av The New York Times. Rapporten som presenterades för president Biden under en dragning i Ovala rummet innehöll avlyssnad kommunikation inifrån den ryska militärledningen. Pratade om att detonera kärnvapen För första gången sedan Ryssland inledde invasionen av Ukraina hade man snappat upp diskussioner där det talades om kärnvapen och möjligheten att använda dem under kriget, skriver The New York Times. Några av de avlyssnade konversationerna var inifrån förbanden som skulle ha ansvaret för att flytta de taktiska kärnvapnen och göra dem stridsredo. Det som främst fick de röda lamporna att lysa var en avlyssnad konversation där ”en av de högsta ryska befälhavarna uttryckligen diskuterade logistiken av att detonera ett sådant vapen på slagfältet”, skriver tidningen. Biden fick höra att inget för tillfället tydde på att Ryssland hade börjat flytta sin kärnvapenarsenal.  Hotet ”50–50” Men CIA varnade presidenten att om Ukraina lyckades slå tillbaka de ryska försvarslinjerna och verkade avancera mot halvön Krim – då skulle risken för en rysk kärnvapenattack under kriget vara ”50–50 eller kanske ännu högre”. – Det fick allas uppmärksamhet, säger en källa till The New York Times. Just där och då, under hösten 2022, var optimismen inför Ukrainas möjligheter att besegra Ryssland kanske som störst under hela kriget.  Därför kändes varningen utav många som ett realistiskt scenario. Snart ett och ett halvt år senare är förhoppningen om en ukrainsk storseger betydligt mer avlägsen.  Vill avskräcka Nato Hot om kärnvapen har gång på gång framförts av ryska toppar som expresidenten Dmitrij Medvedev, propagandister i rysk statlig tv – och president Putin själv. Men då handlar det mer om att avskräcka Natoländerna från att stötta Ukraina militärt med hot om att själva bli attackerade av ryska strategiska kärnvapen. I krisen som Vita huset hanterade under 2022 var det mindre taktiska kärnvapen, som skulle kunna slå ut mer geografiskt avgränsade mål i Ukraina, man fruktade.  I de amerikanska överläggningarna diskuterade man bland annat möjligheten att svara med en attack med konventionella vapen mot förbanden som avfyrat kärnvapnen, skriver The New York Times. Tyskland indraget Man fruktade att Putin, och andra diktatorer med en egen kärnvapenarsenal, annars skulle känna sig oövervinnerliga. Samtidigt pågick en frenetisk diplomatisk verksamhet för att lugna ner stämningen.  De amerikanska utrikes- och försvarsministrarna ringde sina ryska motsvarigheter. Olaf Scholz som var på väg till Peking för att besöka Jinping fick uppdraget att briefa den kinesiske presidenten om rapporten och uppmana honom att i kontakt med ryska toppar varna om att kärnvapen inte kan användas i kriget.  Biden meddelade Putin att de behövde ha ett möte genom ombud.  Putin skickade Sergej Narysjkin, chef för den ryska yttre säkerhetstjänsten SVR, och Biden skickade CIA-chefen William Burns. Spioner i möte Toppspionerna träffades i mitten av november 2022. Burns inledde mötet med att varna vad som skulle hända Ryssland om man använde kärnvapen under kriget.  Detta kom som en överraskning för Narysjkin som trodde att det hemliga mötet handlade om att inleda förhandlingar inför ett vapenstillestånd som skulle kunna avsluta kriget. De skiljdes i samförstånd. –  Narysjkin svor att han förstod och att Putin inte hade för avsikt att använda kärnvapen, säger Burns till The New York Times. Att en ukrainsk seger inte beskrivs som trolig inom överskådlig tid har också avspeglats i landets kommunikation. Man har senaste tiden höjt tonläget i sina krav på Nato att fortsätta och utöka det militära biståndet. Under helgen varnade den ukrainske utrikesministern Dmytro Kuleba för att de baltiska länderna ”kan se ut som Bachmut och Avdijivka” om Putin invaderar.
Under hösten 2022 fick Vita huset information om att ryska militärledningen diskuterade användning av taktiska kärnvapen i kriget mot Ukraina. CIA bedömde risken för en rysk kärnvapenattack som ”50–50” om Ukraina såg ut att besegra Ryssland. Enligt NY Times ledde uppgifterna till hemliga möten mellan toppspioner från USA och Ryssland samt till diplomatiska ansträngningar för att mildra oro.