Amerikansk dommer godkjenner SAS’ redningsplan
Den amerikanske dommeren Michael E. Wiles har godkjent flyselskapets omfattende redningsplan under et rettsmøte i New York. – Det har vært en veldig komplisert prosess. Vi har mye jobb igjen, uttaler SAS-sjef Anko van der Werff etter dommerens beslutning i 19-tiden tirsdag. Han takket samtidig partene på rettsmøtet «på vegne av de 11.000 menneskene i SAS». Godkjenningen skjer ett år og nesten ni måneder etter at SAS nødlandet økonomisk i en domstol i New York, USA, i juli 2022. De neste ukene venter så noen nye runder i svenske domstoler. Det svenske morselskapet SAS AB skal gjennom en lignende, men mye raskere prosess som den i USA.  Først i juni i år vil derfor hele den lange juridiske og finansielle reisen for å berge det skandinaviske flyselskapet være over. Drøyd i tid  SAS er helt essensielt for skandinavisk luftfart, og 11.000 arbeidsplasser er også reddet. Prisen for dra finansielt tur-retur New York har imidlertid blitt høy. Tiden det har tatt å få SAS gjennom den amerikanske konkursprosessen, Chapter 11, har tatt mye lengre tid enn planlagt.  Målet var opprinnelig å bli ferdig i fjor sommer. Men både en negativ dom for SAS i EU-domstolen og derpå laber interesse fra investorer kan gjort at månedene har gått. Kostnadene til både dyr lånefinansiering under konkursprosessen, og til advokater og finansielle rådgivere, har derfor gått til himmels. Honorarene til alle rådgiverne har nå passert 1 milliard norske kroner med god margin. Det er lenge før de siste timelistene, trolig skrevet med amerikanske BBQ-gafler, er levert inn.  De samlede honorarene vil minst nærme seg 2 milliarder kroner. Det blir fasiten når noen hundretalls millioner kroner til slutt skal  rulles ut til de finansielle rådgiverne i den svenske storbanken SEB og amerikanske Seabury som suksesshonorarer. 37 mrd. gjeldskroner i bagasjen Men langt verre er at det at SAS ikke klarte å få inn mer enn halvparten av egenkapitalen som flyselskapet ønsket. De nye eierne går inn med et beløp tilsvarende 5 milliarder norske kroner. Målet var å hente inn minst 9,5 milliarder kroner i frisk egenkapital. Istedenfor flyr SAS fra USA med veldig mye mer gjeld i bagasjen enn hva planen var. Dette fordi de nye eierne heller ville gi SAS mest lån og ikke ny egenkapital. Hele 37 milliarder kroner er gjeldsbyrden som SAS tar med seg fra USA. Målet om å bli netto gjeldfritt innen 2026 er ikke lenger mulig. Norge tvinges om bord i SAS Dagens rundt 250.000 aksjonærer i SAS taper alt. Det gjør også flere av SAS’ store finansielle långivere. De andre kreditorene, som leasingselskaper, store bedrifter med kontrakter som SAS har sagt opp, og de skandinaviske statene, taper det meste av pengene de har lånt ut til SAS. Bare smuler blir gitt kreditorene i år i det som kalles dividende – dekning av deres krav. Istedenfor må flere av dem godta å få oppgjør i aksjer. Blant disse finner vi en motvillig ny, norsk aksjonær. Det er næringsminister Jan Christian Vestre på vegne av den norske stat. Alt avhengig av hvor mye kontanter staten Norge får av SAS i år, ligger staten Norge nå an til bli eier av rundt 2 prosent av Nye SAS.
SAS’ redningsplan er godkjent av en amerikansk dommer tirsdag kveld, nesten to år etter at de økonomisk «nødlandet» i USA i juli 2022. Flyselskapet forlater USA med vesentlig mer gjeld enn planlagt, og har ikke lyktes i å tiltrekke med enn halvparten av den ønskede egenkapitalen. Rådgivningskostnadene har overskredet 1 milliard norske kroner, og den totale summen vil sannsynligvis nærme seg 2 milliarder.