Er KI-venner bra eller dårlig? 30 av 1000 sier den avverget selvmordsforsøk
Tenker du at en kunstig samtalepartner er verre enn ingenting? Forskningen tyder på det motsatte: Chatboter motvirker ensomhet. Om du ser mørkt på en fremtid der vi foretrekker å snakke med maskiner fremfor mennesker, er du neppe alene. Da skal du vite at du ikke har forskningens funn på din side. Siste nytt er en undersøkelse blant 1000 brukere av chatboten Replika. Hele 63 prosent rapporterte om ulike positive personlige utfall. 18 prosent oppga terapeutiske resultater. 24 prosent opplevde positive endringer i livet for øvrig. Hele 30 personer (3 prosent) oppga at maskinen hadde avverget deres selvmordsforsøk. Ingen negative utfall var signifikante. Funnene står i sterk kontrast til enkelte historier som har versert i mediene. I fjor tok en belgisk mann livet av seg, etter at en chatbot hadde oppfordret ham til det. Chatboten Bing gikk fullstendig av hengslene og oppfordret en New York Times-spaltist til å skille seg fra sin kone. Replika var ikke involvert i noen av disse. Den har 25 millioner brukere, og er verdens klart største utenfor Kina. Virker stimulerende? Vil det virkelig være positivt dersom svært mange flere begynner å samtale med en maskin? Forskerne bak undersøkelsen påpeker at det eksisterer to konkurrerende hypoteser. Den såkalte «erstatningshypotesen» antar at menneskelige relasjoner blir skadelidende og ensomheten øker fordi vi får mindre tid til hverandre når vi prater med en chatbot. Ifølge den konkurrerende «stimuleringshypotesen» vil bruk av chatboter redusere ensomhet. Antagelsen er at maskinen gir ensomme menesker mer sosial trening og dermed lettere knytter bånd til andre. Når hver fjerde av de spurte i undersøkelsen melder om positive endringer ellers i livet, er det til støtte for denne siste hypotesen. – Hyperindividualistisk Filosof Kaja Melsom er en hyppig gjest i Verdibørsen på NRK P2, og har nettopp skrevet et debattinnlegg i Aftenposten om de problematiske sidene ved at vi knytter oss til chatboter.  – Det kan godt hende det funker positivt for noen. Men jeg ser også for meg at jo mer menneskelignende og bedre de blir, jo flere vil foretrekke maskinene. Man slipper alt det brysomme med en menneskelig relasjon. En chatbot er tilpasset det hyperindividualistiske individet som ikke er villig til å gi noe, men bare få, påpeker hun.  Melsom mener det skumle er at chatbotene er så uhyre appellerende.  – Alle mennesker er jo dypest sett ensomme. Så får du en maskin som treffer oss rett i dette grunnleggende behovet. De er jo nærmest som psykopater. Psykopatene er kjent for å «lovebombe» folk med massiv oppmerksomhet, påpeker hun.  – Forstår bekymringen Flere funn bygger imidlertid opp under de svært positive rapportene fra Replika-brukerne. I en australsk undersøkelse rangerte brukerne råd fra språkmodellen GPT-4 høyt over råd fra menneskelige eksperter.  Forsker Marita Skjuve i Sintef har i flere år forsket på chatboter. – Jeg forstår at man er bekymret. Chatbotene utfordrer det spesielle med oss mennesker. Men forskningen viser at de kan være veldig fine tillegg til menneskelige relasjoner. Det er mye bedre at du snakker med en chatbot, som pr. nå er ganske god til å kommunisere, enn at du passivt ser på Youtube eller Tiktok, mener Skjuve. Brukerne hun har undersøkt liker godt at chatboten alltid er der når de trenger en å snakke med. Skjuve tror folk likevel ikke vil forlate hverandre for chatbotene. Bruker chatboten mye mindre – Vi er ikke der at folk foretrekker å sitte for seg selv med VR-briller i en digital verden. Den virkelige verden er best og der “livet” skjer. Jeg har selv merket at jeg bruker chatboten mye mindre etter at jeg fikk barn. Men i ulike livssituasjoner og for en som ikke har en annen å snakke med, er den et godt alternativ til det menneskelige, sier hun. Hennes bekymring retter seg heller mot hvilken chatbot folk velger. Replika er den klart mest avanserte av de kommersielle, ifølge henne. Den er også delvis bygget for å ta hensyn til mental helse. Den store underskogen av nye chatboter er ikke det. Likevel kan ikke Skjuve anbefale Replika.  – Den kan både være ustabil og si ting som ikke er hensiktsmessig. Den er heller ikke god på personvern. Om den hadde vært eid av en offentlig aktør og drevet 100 % av fagpersoner, tror jeg den absolutt kunne vært et godt alternativ for mennesker som er ensomme, trenger et tillegg til eksisterende relasjoner, eller ikke ønsker å oppsøke en psykolog, sier hun.
En ny studie viser at chatboter kan motvirke selvmord.   Over halvparten av de spurte brukerne av chatboten Replika rapporterte om positive utfall. Nesten ingen rapporterte om negative konsekvenser.  Filosof Kaja Melsom er likevel svært skeptisk.