Varsler om stor økning i mobbesaker: – Tydelig signal om at skolene ikke gjør nok
Statsforvalteren i Oslo og Viken fikk mer enn dobbelt så mange saker om utrygt skolemiljø i fjor som året før. Det er ofte alvorlige, langvarige saker som havner på statsforvalterens bord.  Elever som opplever mobbing, som ikke går på skolen fordi de er utrygge der, som opplever krenkelser og vold på skolen. Kjersti Botnan Larsen er seksjonssjef barnehage- og utdanningsavdelingen hos statsforvalteren i Oslo og Viken. Hun forteller at i en stor del av disse sakene har ikke skolene gjort plikten sin. – Enten har de ikke undersøkt hva som ligger bak, eller de har ikke satt i gang tiltak.  Hun trekker frem at de særlig ser mer av:  – Inntrykket vårt er at flere barn og unge mangler en sosial kompetanse etter pandemien. Det kan gjøre noe med et helt miljø.  Mobbeombudet: Tydelig signal  – Når antall saker hos statsforvalteren øker så mye, er det et tydelig signal om at skolene ikke klarer å hjelpe elevene nok.  Det sier Mobbeombudet i Oslo, Henrik Raustøl. Han forteller at han blir kontaktet av en del foreldre som føler de ikke blir møtt på en god måte av skolen når barna ikke har det bra på skolen.  – Min oppgave blir da å prøve å få i gang en dialog, så det kan settes inn gode nok tiltak.  – Skolene må ta dette mer på alvor  Christian Wendelborg, forskningsleder ved NTNU samfunssforskning, ledet analysen av dataene i Elevundersøkelsen. Den viste at mobbing blant elever har økt fra 7,3 prosent i 2022 til 10 prosent i 2023.  Wendelborg mener tallene fra statsforvalteren bekrefter den negative utviklingen Elevundersøkelsen viser.  – Det er bekymringsfullt at det er en så voldsom økning i mobbetallene og samtidig tilsvarende økning i antall saker hos statsforvalteren.  – Det er helt klart at skolene ikke klarer fange opp og håndtere saker som fører til utrygt skolemiljø. Skolene må ta dette mer på alvor enn det de har gjort, sier Wendelborg.  Krever kompetanse og nok ressurser Stig Johannessen er leder i Skolelederforbundet, som organiserer rektorer. Det er de som har ansvar for at undersøkelsesplikten og aktivitetsplikten gjennomføres. Johannessen sier at hver sak som må behandles av statsforvalteren er én for mye.  – Disse sakene krever handlingsplaner og tiltak som er basert på skoleledernes pedagogiske skjønn, med barnets beste for øye. Skoleledere må ha gode rammer for å kunne skape gode skoler og læringsmiljøer.  – Kan økningen tyde på at rektorene ikke håndterer disse sakene godt nok? – Saker som dette er ofte komplekse og har pågått over tid. Rektorene selv trekker frem at de trenger kompetanse, god støtte fra skoleeier og tilstrekkelig med ressurser for å kunne håndtere 9A-saker på en god måte, sier Johannessen.  Han legger til at det kan være de bør få mer veiledning fra for eksempel statsforvalteren når de skal håndtere saker om utrygt skolemiljø.  Må finne ut hvorfor skolene strever  Selma Therese Lyng er forsker ved arbeidsforskningsinstituttet ved Oslomet. Hun har forsket blant annet på mobbing blant elever og skolers arbeid med å forebygge, avdekke og håndtere mobbing.  Hun mener myndighetene nå bør gjøre en skikkelig analyse både av årsakene til at så mange flere elever opplever utrygt skolemiljø – og av hvorfor skoler strever med å løse sakene. – Vi vet at mange elever ikke tør si fra om mobbing, og at mange opplever at når de sier fra til skolen, så stopper ikke mobbingen likevel.  – Nå trenger vi å vite mer om hvor det butter i skolenes håndtering av saker, for å finne ut hva de trenger for å løse ting tidligere. Hun sier det er viktig at skolene tar seg tid til å analysere hva som har skjedd. – Det er viktig å forstå dynamikken bak hvorfor mobbing skjer. Kanskje har det skjedd noe tilbake i tid som de voksne ikke har fanget opp. Det handler om relasjoner. 
Statsforvalteren i Oslo og Viken mottok i fjor 972 meldinger om utrygt skolemiljø. Det er dobbelt så mange saker som året før.  Skolene har ofte ikke gjort nok for å håndtere disse sakene.  Det er viktig å finne ut hva som ligger bak økningen, mener forsker. 