Isabel (23) fikk store søvnproblemer. Hun er ikke alene.
(A-magasinet) Klokken 03:29. Sovespillelisten på Spotify stopper igjen. Seks søvnløse timer er gått. Isabel Gjertsen (23) tar opp mobilen, går inn på Instagram og skroller. Hun ligger lys våken i et kollektiv i Oslo sentrum. Ute er det bekmørkt og fullt av liv: biler som skrenser og tuter, folk som roper. Fire uker uten ordentlig søvn har tappet kroppen for energi, men hodet er fullt. Hun tenker på den viktige, dype søvnen alle snakker om. Klokken 04:42. Gir opp. Sjekker om Snapchat har råd. Spurter mentalt gjennom dagen Før brukte Isabel flere timer på å sovne hver kveld. Hun våknet ofte i løpet av natten og følte seg ødelagt om dagen. Siden 2010 har søvnproblemer blant nordmenn eskalert. 1 av 3 sliter ukentlig med søvn. Folkehelseinstituttet kaller søvnproblemer for vårt mest undervurderte helseproblem. Før slet småbarnsforeldre og eldre som mest med å sove. Nå øker skiller unge voksne seg ut. En tredjedel av unge voksne kvinner har symptomer på insomni. Guttene er like etter. Tenåringer og unge voksne bruker mer enn dobbelt så mye sovemedisiner som for ti år siden.

 Er vi vitne til en ny, søvnløs generasjon? Aleksander Andersen er søvnterapeut og behandler på søvnklinikken i Oslo. Han forteller at stadig flere født etter 1999 trenger søvnbehandling. Han nevner flere årsaker: – De unge møter natten i 200 kilometer i timen. Når det brått blir stille rundt dem, kommer bråket i hodet. Hjernen er overaktivert, fordi de har spurtet mentalt gjennom hele dagen. Forskjell i by og bygd Isabel Gjertsen fikk søvnproblemer etter det første møtet med voksenlivet. Etter fire år som student i den rolige vestlandskommunen Sogndal flyttet Isabel til Oslo i fjor sommer. I hovedstaden var det blinkende skilt, tutende biler og stressede mennesker. En stor kontrast fra de fredfulle fjellene i den lille bygden. Med lydtette hodetelefoner utforsket hun bygatene, uvitende om hva inntrykkene gjorde med henne. Hun balanserte mellom to deltidsjobber og trente på fritiden. Brått trengte hun korte ettermiddagslurer. Ble overgangen fra bygd til by for stor? Det kan i så fall være helt naturlig. Mange sover bedre på landet enn i byene. Forklaring: Mye lys om dagen og lite lys om kvelden er viktig for søvnen. I store byer omringes man av et fyrverkeri av kunstig lys – til alle døgnets tider. Jo mindre kunstig lys det er der man bor, jo lettere tilpasser man seg de naturlige lysforholdene. Isabel Gjertsen var omgitt både av kunstig lys i byen og mye blålys fra skjerm. I den ene jobben laget hun sosiale medier-innhold for en helsebutikk hjemmefra. Fleksibel arbeidstid førte ofte til at hun jobbet sent. Etter arbeidstid laget hun innhold til egne sosiale medier. Når hun la seg, kom tankene. «Kunne hun prestert bedre på jobb i dag?» «Hvorfor følte hun seg så sliten på trening?» «Hvordan skulle hun rekke alt hun hadde planlagt neste dag?» Så kom høsten og våkenettene. Tankene som vekker oss Glemmer du tiden i dusjen, eller overtenker du på kvelden? Det kan skyldes at ideer, bekymringer og tanker ikke blir bearbeidet på dagtid. Disse tankene vekker oss når vi heller burde bli trøtte før leggetid. Det er prisen for å fylle hvert minutt av dagen med stimuli. Jo flere inntrykk på kort tid, jo verre er det for søvnen, mener søvnterapeut Aleksander Andersen. Tiktok er altså som energidrikk for hjernen. Når unge flytter hjemmefra, er det ingen som passer på at de skrur av skjermen. Jo senere de bruker skjerm om kveldene, jo lenger forskyves trøtthetsresponsene. – Det koster samfunnet mye penger at vi er slitne, ufokuserte, og at så mange sliter med søvn. «Å sove som et barn» er ikke et reelt uttrykk lenger, sier Andersen. Ved klinikken der han jobber, får de nå inn flere tiåringer med samme symptomer som 20-åringene. Straffen for å sove godt – Det var en følelse av å være konstant bakpå. Jeg bare stresset ekstremt med det å ha nok tid og få nok tid, sier Isabel Gjertsen om den første høsten i Oslo. For hver kveld sovnet hun senere og senere. Det ble vanskelig å opprettholde daglige rutiner. En vond tanke hadde satt seg: «Du kommer ikke til å få sove i kveld heller.» Hun husker særlig én natt. Klokken fem lukket øynene seg, men Isabel følte seg våken. I enden av rommet så hun en mann, han hvisket navnet hennes. Hun våknet i panikk. Det gjentok seg flere ganger den natten. Senere forsto hun at det var søvnparalyse. Det kunne gå tre netter på rad der hun sov i kanskje tre timer. Den fjerde natten var kroppen så sliten at hun sovnet med én gang. Natten etter kom straffen for å ha sovet godt. Ny, søvnløs natt. – Kroppen var helt sykt urolig. Hver natt ble jeg mer og mer desperat, forteller Isabel. Etter dette spurte hun om råd på Snapchat. Noen ba henne booke time hos en profesjonell søvnbehandler. Det gjorde hun. Men det som hjalp mest, var grepene hun selv gjorde i hverdagen. Hele verden er i søvnkrise. Det mener den svenske forfatteren og søvnforskeren Christian Benedict. Nylig utga han boken «Sov deg til et bedre liv». Søvnproblemer skyldes bekymring og manglende respekt for folks privatliv, mener han. – Dagens unge har krig, økonomi og inflasjon å bekymre seg over. For å håndtere det prokrastinerer de nattesøvnen ved å binge syv episoder av en Netflix-serie, sier Benedict. Han mener den virtuelle jobben etter arbeidstid forstyrrer søvnen. – Før respekterte vi hverandres privatliv. Nå bombarderer vi hverandre med tekstmeldinger og ringer i tide og utide. Riktig ro Slett Tiktok! Og ikke vær så flink! Det er det første søvnterapeut Aleksander Andersen sier til de unge pasientene sine. – Folk som tror de slapper av når de ligger på sofaen og skroller, tar grundig feil, mener han. Tvert imot er det dette som gjør dem slitne. – For å kompensere hiver de bensin på bålet med kaffe, energidrikker og mer skjermbruk. Søvnforsker Christian Benedict mener veien til god søvn handler om gode kveldsrutiner. Hans råd er å lage regler: Demp lysene om kvelden. Etter klokken ni er mobilbruk forbudt, da kan man heller lese. Uken etter kan man stramme inn mobilvinduet. Jo mer naturlig dagslys du får på dagtid, jo mer unaturlig skjermlys tåler kroppen – uten at det påvirker søvnen like negativt, oppmuntrer søvnforskeren. Han mener én ting er viktigst for å få sove: – Ikke prøv å sove og ikke gjør god søvn til et livsprosjekt. Fra tre til åtte timer søvn I dag får Isabel fortsatt behandling for søvnproblemer, men er på bedringens vei. Hun sover åtte timer hver natt og føler seg uthvilt når hun våkner. Det skyldes nye rutiner. Om formiddagen oppsøker hun dagslys. Det er viktig å sette grenser mellom jobb og fritid, har hun lært. Jobber hun hjemme, skal det aldri skje i sengen. – Hva er ditt viktigste råd til unge folk med søvnproblemer? – Prøv å være i nået. Ikke stress over noe som skjedde i går, eller hva du skal gjøre i morgen. Planlegg og strukturer dagene. Det gir rom for et roligere sinn og mindre tankekjør. Men det viktigste rådet for å sove bedre, er ifølge Isabel Gjertsen dette: å gi litt mer f.
Søvnproblemer blant norske unge voksne har eskalert siden 2010, med én av tre som sliter ukentlig, ifølge Folkehelseinstituttet.  En tredel av unge voksne kvinner har symptomer på insomni, og gutter følger tett etter. Bruk av sovemedisiner blant tenåringer og unge voksne har mer enn doblet seg de siste ti årene. Søvnforsker Christian Benedict mener god søvn handler om gode kveldsrutiner, inkludert å dempe lysene om kvelden, unngå mobilbruk etter klokken 21, og å tilbringe mer tid i naturlig dagslys.