Ødelagt natur fra Hordfast-bygging kan bli erstattet andre steder
Statens vegvesen regner på hvordan de kan kompensere for naturinngrep. – Grønnvasking, mener Naturvernforbundet. Det er blitt kalt det «trolig største naturinngrepet i Hordaland i moderne tid». Nå jobber Statens vegvesen for å finne ut hvordan de kan kompensere for naturinngrepene på Hordfast, en 55 km lang motorveistrekning på E39, planlagt mellom Stord og Os. Kan sjelden regnskog og karbonrike myrer bli ofret for ny motorvei – og heller erstattet med vern av verdifull natur andre steder? Planleggingsleder Ellen Njøs Slinde og kolleger i Statens vegvesen undersøker såkalt økologisk kompensasjon for det omstridte veiprosjektet. Den fergefrie forbindelsen skal redusere reisetiden mellom Leirvik på Stord og Os i Bjørnafjorden med om lag en time. Et av tiltakene de nå utreder, er å kompensere naturen for å redusere skadene langs den planlagte veistrekningen. – Det betyr at en utbygger erstatter ødeleggelse eller skade på verdifull natur med kompenserende tiltak, sier Slinde. Det kan være å restaurere natur eller verne samme type natur utenfor selve utbyggingsområdet. Hordfast-prosjektet er Vegvesenets pilot for et slikt tiltak. Regnskog og hule eiker Da Statens vegvesen i 2020 fikk kartlagt naturmangfoldet i Hordfast-området, ble det funnet naturtyper med status som verdifull. Blant funnene: I tillegg kom over 700 forekomster av rødlistede planter, lav og mose. Senere er det også funnet hule eiker på Stord. Disse er automatisk fredet. Kommunal- og distriktsdepartementet skal avgjøre om det blir kompensasjon av ødelagt natur ved en Hordfast-utbygging. Veiprosjektets videre skjebne kan bli nærmere avklart når regjeringen legger frem sitt forslag til ny nasjonal transportplan (NTP) senere denne måneden. Kan bli nye naturreservater Dersom det blir økologisk kompensasjon, er det i samarbeid med Statsforvalteren. – Da er det mest aktuelt med nye naturreservater, som er den strengeste formen for vern i Norge, sier Magnus Johan Steinsvåg, seniorrådgiver hos Statsforvalteren i Vestland. Han sier det finnes både skog og myr i den samme regionen som er høyaktuelle for varig vern. – Sånn sett passer økologisk kompensasjon som hånd i hanske for Hordfast-prosjektet. Statsforvalteren mener natur i det utbyggingsaktuelle området ville ha blitt vernet gjennom ordningen med frivillig skogvern.  – Derfor er det viktig at disse områdene kommer i tillegg til planlagt vern, sier Steinsvåg.  Økologisk kompensasjon er tatt i bruk under planleggingen av Ringeriksbanen og ny E16 mellom Hønefoss og Sandvika. Her ble det bestemt å verne 709 dekar verdifull natur. Men hvor mye ødelagt natur kan det bli aktuelt å kompensere ved en Hordfast-utbygging? – Det er areal med høy naturverdi som går med til selve veien, fyllinger, veikryss og andre direkte fysiske inngrep i den 55 kilometer lange traseen. Hvor stort omfanget blir, vil fremgå av reguleringsplanen, sier planleggingsleder Slinde. Den planen og rapporten om økologisk kompensasjon skal være klar til sommeren. Naturvernforbundet og Miljøvernforbundet har beregnet at Hordfast i Tysnes alene vil beslaglegge natur og matjord som tilsvarer rundt 300 fotballbaner. – Har flyttet veien  Slinde mener de har gjort mye for å minke naturtapet og finne den minst skadelige traseen for E39. – Vi har flyttet veien vekk fra noen områder med høy verdi, for eksempel myr og regnskog, sier Slinde. Hun er selv landskapsarkitekt. Vegvesenet omtaler økologisk kompensasjon som siste utvei for å unngå negative konsekvenser. Det kommer etter andre muligheter, som å unngå, avbøte og restaurere viktige verdier ved en utbygging. Naturvernforbundet Hordaland er mot Hordfast. De mener økologisk kompensasjon ikke oppveier skadene. – Dette er først og fremst en grønnvasking av prosjektet. Det er umulig å ta tilbake natur i det store omfanget som denne motorveien vil ødelegge, sier leder Tom Skauge. Han stiller også spørsmål om hvordan det kan gjøres i praksis. – Hvor mange nye myrer må man lage for å erstatte en karbonrik myr som er flere tusen år gammel, spør Skauge. Vil ha nasjonalpark Naturvernforbundet er imidlertid ikke kategorisk imot prinsippet med å kompensere for ødeleggelse av natur, men da heller for mindre prosjekter enn Hordfast. – Vi er veldig for arealnøytralitet, og vi har også lansert begrepet arealpositivitet, som betyr at man vinner tilbake mer natur enn det man ødelegger, sier Skauge. Naturvernforbundet vil heller ha nasjonalpark der Hordfast er planlagt over Reksteren i Tysnes. – Vi har et ansvar for å ta vare på flere unike forekomster av rødlistede arter og regnskog. De krever helt bestemte biologiske betingelser som finnes i akkurat dette området, sier Skauge. 
Statens vegvesen vurderer nå såkalt økologisk kompensasjon for det planlagte Hordfast-prosjektet (E39 Ådland-Svegatjørn).  Det kan bli aktuelt å kompensere for skadet natur med vern eller restaurering av andre områder utenfor utbyggingsområdet.  Hordfast-området har flere verdifulle naturtyper inkludert kystmyr, gamle trær og regnskog, og over 700 forekomster av rødlistede planter, lav og mose.  Kommunal- og distriktsdepartementet skal avgjøre om det blir kompensasjon for ødelagt natur dersom den nye 55 km lange motorveistrekningen blir bygget mellom Stord og Os i Bjørnafjorden.  Naturvernforbundet Hordaland er mot Hordfast og mener økologisk kompensasjon ikke oppveier skadene.