Sverige vil ha flere soldater, men har et problem: Et flertall er for syke
Nesten to av tre svensker som ble innkalt, var for syke til å gjøre militærtjeneste.  Over hele Europa rustes forsvaret opp. En av de store utfordringene er folk. Etter den kalde krigen ble det flere steder slutt på verneplikt.  Sverige gjeninnførte verneplikten i 2017. Det nye Nato-landet har hittil kalt inn færre enn Norge og Finland. Nå skal antallet opp. Men svenskene kan få et problem.  I likhet med i Norge må alle svenske 18-åringer svare på noen spørsmål før de eventuelt blir kalt inn til sesjon.  Her får de spørsmål om helsen sin. Listen over mulige diagnoser er lang (se fakta). Og det viser seg at svært mange svenske ungdommer oppgir at de ikke er friske nok til å gjennomføre «lumpen», altså førstegangstjenesten.  Pliktverket, som har ansvaret for å rekruttere nye soldater, erkjenner at andelen er høy. Det har vært slik i flere år. Derfor sjekket de med helsevesenet om dette kunne stemme. Og fikk ja.  – Vi har ikke grunn til å tro at de med vilje svarer diskvalifiserende, sier presserådgiver Per Andersen Helseth i det svenske Pliktverket.  Han bekrefter at størstedelen oppgir medisinske grunner.  Mye handler om psykisk uhelse, ifølge nyhetsbyrået TT, som først skrev om saken. Pliktverkets generaldirektør har sagt til nyhetsbyrået at trenden er urovekkende. Og at den kan gjøre det vanskelig å få nok folk når flere skal inn til tjeneste.  De vurderer nå å innføre dokumentasjonskrav. I dag holder det at man selv oppgir at man har for eksempel diabetes, depresjon eller ser dårlig.  – Går ikke i krig  Helseth understreker at forsvaret stiller høye krav.  – Dette betyr ikke at to tredjedeler er syke. De kan fungere bra i hverdagen. Men skal man fungere i en kontekst av krig og har en sykdom der man trenger medisiner, går det ikke, sier Helseth.  Og man vil heller ikke at en tilstand forverres i tjenestetiden.  Aftenposten har vært i kontakt med forsvaret i Finland, Danmark og Norge. Måten landene skaffer rekrutter på, varierer litt. Men de svenske tallene skiller seg ut. Også i Danmark ser de en trend.  Slik er det i resten av Norden  I Norge ble 25 prosent diskvalifisert på bakgrunn av helseopplysningene de oppga i et egenerklæringsskjema. Det gjaldt 34 prosent av jentene og 18 prosent av guttene. 25.000 av årskullet på 60.000 ble kalt inn til fysisk sesjon. På sesjon blir de undersøkt av lege. Her ble rundt 26 prosent vurdert ikke å tilfredsstille Forsvarets helsekrav (se fakta).  Finland kaller inn mer enn dobbelt så mange som Norge til førstegangstjeneste. Verneplikten er kun for menn, men kvinner kan delta om de vil. 75 prosent av finske menn avtjener militærtjeneste. Cirka halvparten av de 25 prosentene som ikke deltar, utelukkes av medisinske grunner. Den andre halvparten må gjennom ny medisinsk vurdering etter et par år, for eksempel grunnet skader. Mange av disse tjenestegjør. Det er ikke egenerklæring, men en lege som avgjør.  I Danmark har verneplikten hittil bare vært fire måneder for mange. Nå skal den utvides til 11 måneder og skal også gjelde kvinner. I Danmark foregår silingen først og fremst på sesjon. 56,5 prosent av mennene ble vurdert som uegnet til militærtjeneste.  Må ta høyde for at flere blir utredet Siden en liten andel av hvert kull trengs til førstegangstjeneste, har det hittil ikke vært noe problem å få skaffe nok folk. Med unntak av Finland er de aller fleste inne frivillig.    I sin årsrapport påpeker det danske vernepliktsverket en økning i antallet menn som blir vurdert som uegnet. Fra 49 prosent i 2018 til 56 prosent i 2023. I 1995 var andelen 30 prosent.  De skriver at de følger med på utviklingen og evaluerer løpende de fysiske og psykiske kravene. Og legger til at de vil ta høyde for en utvikling i samfunnet der flere unge blir utredet av lege, og unngå at det blir unødige barrierer for å avtjene verneplikt.  For høye krav?  Helseth i Pliktverket har ingen forklaring på hvorfor så mange svensker er for syke til å avtjene verneplikt. I diskusjonen i Sverige blir det stilt spørsmål om kravene er for strenge når en så stor andel av unge ikke er friske nok.  Expressen har imidlertid en klar mening på lederplass.  «Om man stoler på svarene i mønstringsskjemaet, så er syk den nye normalen. Slik er det selvsagt ikke. Derimot speiler det at våre unge har høyt oppskrudde forventninger om lykke og en problemfri tilværelse», skriver avisen. 
I Sverige ble 64 prosent av de innkalte til førstegangstjeneste i fjor ansett som uegnet, hovedsakelig på grunn av medisinske forhold.  Det svenske vernepliktsverket sier at dette kan bli et problem på sikt siden målet er å øke antallet som skal inn til førstegangstjeneste.  I Finland og Norge er tallet på syke mye lavere. 