Skeptikerna lär ångra sina ord om könslagen
Fler och fler är tveksamma till den nya könstillhörighetslagen. Tunga namn i både Socialdemokraternas och Liberalernas kvinnoförbund protesterar. Anonyma partiföreträdare vittnar om enorma splittringar i Moderaterna. KD och SD är emot sedan tidigare. Nu har riksdagens socialutskott röstat för att ta förslaget vidare. Den 17 april är det dags för omröstning i kammaren. Lagförslaget sjösattes av den förra regeringen. Ulf Kristersson tog över och gjorde det till en liberal principfråga – så viktig att han rundade motståndarna i både Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna, och vände sig till riksdagen för att få igenom den med en blocköverskridande överenskommelse. Vad hände egentligen? Godtycklig utredning Den nya lagen ska göra det lättare för transpersoner att byta juridiskt kön. Processen kan i nuläget ta uppemot sju-åtta år. Den kräver en omfattande medicinsk utredning, som involverar både integritetskränkande och fullständigt godtyckliga bedömningar – hur ska en läkare kunna avgöra vem som uppträder i enlighet med sin könsidentitet? Det ska inte vara vårdens uppgift att bedöma hur bra transkvinnor är på att sminka sig eller om transmän sitter tillräckligt bredbent. Mycket oro Det nyväckta motståndet mot förslaget bygger ofta på en rädsla för hur det ska påverka kvinnor. Det handlar sällan om transfobi eller trångsynthet, utan grundar sig i en ärlig oro – som ofta går att bemöta med fakta. En del är bekymrade över hur det ska gå att föra könsbaserad statistik. Men sedan Norge gjorde det enklare att byta juridiskt kön har ungefär 400 personer ansökt om det varje år. Det är 0,007 procent av befolkningen, och bara två tredjedelar av dem har lett till ett byte – inte direkt en mängd stor nog att rubba statistiken. Dessutom skriver svenska Statistiska centralbyrån i sitt remissvar att en ny könstillhörighetslag skulle ha ”ingen eller mycket begränsad påverkan” på verksamheten. Sveriges Kvinnoorganisationer hävdar att det kommer ”bli möjligt för vem som helst, inklusive dömda sexualbrottslingar, att ändra sitt juridiska kön och därefter kräva förflyttning till kvinnofängelse”. Det finns faktiskt en enkel lösning på det problemet: man säger nej. I Sverige gör Kriminalvården redan individuella riskbedömningar. En kvinna som begått sexualbrott mot andra kvinnor placeras till exempel inte automatiskt bland dem. Myndigheten har skrivit i sitt remissvar att den nya lagen inte kommer gå att missbruka. Utan belägg L-kvinnor i Göteborg befarar att en förenklad process kan ”förstärka eller skapa könsdysfori”. Det är en känsla utan belägg.  S-kvinnors ordförande Annika Strandhäll har uttryckt en oro över att antalet flickor som tvivlar på sin könsidentitet ökat snabbt de senaste tio åren. Är de verkligen trans eller ogillar de bara att vara unga tjejer i ett patriarkat? Det är en viktig fråga värd att utreda, men det är inte ett argument emot en ny könstillhörighetslag. Det går att fortsätta gå igenom argumenten för och emot en ny könstillhörighetslag. Men till sist handlar det om att minska lidandet bland transpersoner, godtyckliga vårdprocesser och förnedrande utredningar. Kommer skämmas Efter att en ny könstillhörighetslag infördes i Argentina 2012 har fler transpersoner börjat plugga. Färre sitter fast i prostitution och antalet som utsatts för våld har minskat. De vågar gå till skolan och biblioteket, besöka vården och rösta. De behöver inte längre vara rädda för att bli kallade fel namn eller påhoppade när legitimationen inte går ihop med hur de ser ut. De känner sig respekterade. Om några år kommer vi förmodligen se tillbaka på debatten om juridiska könsbyten och undra vad vi höll på med. En del kommer till och med att skämmas. Den nya könstillhörighetslagen är inget hot mot kvinnor. Den är en chans att välja hoppet i stället för rädslan. Ta den. Vad tror du om en ny könstillhörighetslag? Är det en frihetsreform att göra det enklare att byta juridiskt kön? Eller är förslaget förhastat? Chatta med Susanna Kierkegaard om texten. Livechatten öppnar 09.00 men du kan skicka in inlägg redan nu.
Riksdagens socialutskott har röstat för att föra det nya lagförslaget om könstillhörighet vidare, trots ökade protester inom partierna. Omröstningen i riksdagens kammare beräknas ske den 17 april. Syftet med förslaget är att förenkla processen för transpersoner att ändra juridiskt kön. Aftonbladets ledarsida förstår och bemöter argument mot lagen, men tycker att det i slutändan handlar om att välja hoppet i stället för rädslan. Den nya könstillhörighetslagen är en frihetsreform.