Allt mindre effekt av att jobba länge: ”Det är förfärligt”
Att jobba ett år extra har länge varit det effektivaste sättet att höja sin pension i slutet av arbetslivet. Men så är det inte längre, i alla fall inte för låg- och medelinkomsttagare. – Vi har varnat för de här effekterna länge. Som det ser ut nu är vi på god väg mot ett nytt folkpensionssystem, säger Eva Eriksson, ordförande för SPF Seniorerna. Den främsta förklaringen till att pensionen blir högre för den som jobbar ett år extra är att uttagstiden blir kortare. Det är enkel matte: när inte pengarna behöver räcka lika länge blir månadsbeloppen högre. Tumregeln har hittills varit att ett års extra arbete efter 66 års ålder ger 5–6 procent högre pension. Men numera får sex av tio pensionärer garantipension. Och det förändrar förutsättningarna helt för låg- och medelinkomsttagare, enligt nya beräkningar från SPF Seniorerna.  – Inkomst- och premiepensionen ökar visserligen för den som jobbar ett år extra. Men samtidigt minskar garantipensionen eftersom den trappas av ju högre inkomstgrundad pension man får, säger Eva Eriksson. ”Det är förfärligt” Det här göra att ett års extra arbete bara ger 3 procent högre pension, för de som har slutlöner upp till 38 000 kronor i månaden. Det krävs att man har en inkomst över 40 000 kronor i månaden för att den gamla tumregeln om 5–6 procent per år ska stämma. – Det är ju förfärligt att man har byggt systemet så att det inte lönar sig, framförallt för medelinkomsttagare, att jobba längre, säger Eva Eriksson. – Ska vi ha ett system som bygger på livsinkomsten, som är långsiktigt finansiellt trovärdigt, där den allmänna pensionen ligger på en nivå så att man kan leva på den? I så fall behöver man fundera på de beslut som har tagits de senaste åren, beslut som stör de här principerna, och därefter ändra dem. Annars får man säga till svenska folket som det är: att vi inte längre har ett system med raka rör mellan inkomst och pension.  Kritiken: ”Helt orimligt” Garantipensionen var ursprungligen tänkt som ett bidrag för personer med låg eller ingen inkomstgrundad allmän pension. Länge fick ungefär 30 procent av pensionärerna del av detta stöd. Men de senaste åren har den andelen ökat dramatiskt i takt med att garantipensionen har höjts. Den största höjningen gjordes av den  socialdemokratiska regeringen i samband med valet 2022 då maxbeloppet i ett slag ökade med 1 000 kronor i månaden före skatt.  Och eftersom garantipensionen är ett inflationssäkrat bidrag har de årliga uppräkningarna sedan dess varit rekordhöga: 8,7 procent förra året och 9,1 procent i år. Detta medan inkomstpensionen bara höjts med 3 respektive 1 procent.   – Att det ser ut så här är helt orimligt, säger Eva Eriksson. Ny gas för pensionen ska utredas Riksdagens pensionsgrupp meddelade i onsdags att man enats om att utreda en gas som automatiskt ska höja inkomstpensionen när det finns ett överskott i systemet, samt att göra en översyn av avgiftsnivåerna i den allmänna pensionen. Båda åtgärderna syftar till att stärka den inkomstgrundade pensionen.  – Det ska löna sig att arbeta och det ska löna sig att ha arbetat. Det är viktigt för legitimiteten i systemet att pensionerna återspeglar livsinkomstprincipen så att drivkraften för arbete finns. Det är klart att när respektavståndet i många fall är helt uppätet så uppstår det stora problem, givet att incitamenten för att arbeta eller arbeta mer försvinner, säger socialförsäkringsminister Anna Tenje (M). – Just därför är det viktigt att titta på hur vi kan stärka pensionerna för dem som har arbetat.
Ett års extra arbete ger inte lika hög pensionsökning som tidigare för låg- och medelinkomsttagare, enligt SPF Seniorerna.  Sex av tio pensionärer får garantipension. Därför ger ett extra års arbete endast 3 procent högre pension för de som har upp till 38 000 kronor i månaden i slutlön. Kritik riktas mot systemet, och riksdagens pensionsgrupp har börjat att utreda en lösning för att stärka den inkomstgrundade pensionen.