Politi­mesteren om ungdoms­volden: – Nei. Vi har ikke mistet kontrollen
Politimester Hans Vik mener det fortsatt er trygt for unge jenter og gutter å ferdes ute. Både på ettermiddager og kvelder. Grov ungdomsvold. Tise-ran. Tilfeldige ungdommer blir slått ned med jernstang og ranet. Voldtekt av 13 år gamle jenter. Videoer som deles på Snapchat. 13 år gamle gutter setter bydeler på hodet. Dette er Stavanger og Sandnes akkurat nå. – Voldtektssaken er forferdelig. At slikt kan skje ute i Stavanger, med så unge involverte, er grusomt. Så får vi se hvordan etterforskningen går.  – Folk er redde. Tenåringsgutter tør ikke ta bussen alene. Foreldre tør ikke sende ungene sine til fritidsaktiviteter. Hva vil du si til dem? – For det første er de aller, aller fleste ungdommer skikkelige folk som ikke begår lovbrudd, og bare vil leve fredelige liv. Og så er det noen få som står for veldig mye av kriminaliteten. Men jeg forstår at folk er bekymret. Derfor gjennomfører vi for eksempel knivaksjoner på Byterminalen, der vi vet mye skjer. Både for å vise synlig tilstedeværelse, skape trygghet, og for å forebygge vold og våpenbruk.  – Alt begynner hjemme – Til foreldrene: Jeg tror alt begynner hjemme, fortsetter i barnehager og skole. Poenget er å gi barn og unge gode oppvekstvilkår. Utenforskap er ganske farlig. En del av disse ungdommene leter etter mening og anerkjennelse, og har kanskje ikke fått det før. Så finner de det i kriminelle miljøer, responderer på det, og så er de i gang. De får en posisjon i de kriminelle miljøene og får feil forbilder.  – Men det er viktig å si at de aller fleste som beveger seg rundt i Stavanger sentrum, eller i de andre byene i politidistriktet, uansett når det er, kan gjøre det trygt og godt.  – Du er en slags trygghetsfar for hele distriktet. Hvordan tror du folk kan føle seg trygge nå? – Basert på kriminalitetsstatistikken mener jeg generelt at folk kan føle seg trygge. Når det er sagt så forstår jeg at noen ikke gjør det, og det tar jeg på alvor. Vi hadde nettopp en innbyggerundersøkelse, som viser at folk i vårt distrikt hadde større tillit til politiet i 2023 enn 2022. Men følelsen av trygghet har gått ned. Undersøkelsen viser også at en stor andel av innbyggere som har vært i kontakt med oss etter å ha blitt utsatt for vold, mishandling, seksuelle overgrep eller krenkelser, opplever at de ble tatt på alvor. – Folk kan føle seg trygge, for vi prøver så godt vi kan å være til stede på de rette plassene, til de rette tidene, og har beredskapen vår ute der vi tror det kan skje noe. Men garantier kan jeg selvsagt ikke gi. – Gjør så godt vi kan – Jeg er helt sikker på at noen vil si «der treffer dere ikke alltid», og det vil være helt sant, men vi gjør så godt vi kan.  – Men statistikken viser at det er helt bestemte bydeler og steder som skiller seg ut? – Ja, men da er vi oppi det med beredskap i hele politidistriktet. Og det er ingen tvil om at de store byene, Stavanger, Sandnes og Haugesund, har bysentre som krever mer tilstedeværelse, fordi der skjer det mer. Det utfordrer beredskapen i mer grisgrendte strøk. Det skjer lite kriminalitet i Dalane og Indre Ryfylke, i forhold til Stavanger. Derfor er det viktig å ha ekstra oppmerksomhet i Stavanger.  – Statistikken viser at det er ikke mer utrygt her enn andre steder i landet. Men det er følelsen.  – Ja, det er vel den folk kjenner på? – Vi prøver å målrette innsatsen vår der vi ser eller forstår at ting er i ferd med å skje. Spesielt når det gjelder forebygging, og der kommer alle de andre inn i bildet: kommunen, skolen, foreldrene, fritidstilbud, idrettslag og andre frivillige. – Er dere avhengige av de frivillige? – Utvilsomt. Samfunnet er avhengig av at alle bidrar til fellesskap og mindre utenforskap, og at barn og ungdom vokser opp på en god måte. Hvis storsamfunnet bidrar, vil det blir mindre for oss å gjøre. Da kan vi rette oppmerksomheten mot andre ting. Det er nok å ta av. – Trygt å sende ut 13 år gamle jenter – Savner du naboen som bryr seg? – Ja. Folk må bry seg. Hvis jeg er en slags farsfigur, for å bruke ditt bilde, så må flere i familien være med og bidra til trygghet. Å bli sett og eventuelt korrigert, gir en oppmerksomhet som gjør at du føler du er medlem. Å bli oversett og aldri korrigert, aldri rost, tror jeg er svært skadelig for barn. Og så skal politiet selvfølgelig gjøre det vi kan for å være til stede. – Ungdommene må bli tatt vare på i den norske tradisjonen, som preges av at det ikke er for store ulikheter. Vi har ikke en eneste å miste, verken til kriminalitet eller utenforskap. – Hva ville du gjort hvis du hadde en 13 år gammel jente? Hvordan ville du passet på henne? – Jeg tror jeg ville fortalt ganske nøkternt hvordan virkeligheten er. Når du vokser opp i en stor by og er ungdom i 2024 i Stavanger, er det ting du må passe på. Slik folk har lært i alle generasjoner, uansett hvor de har vokst opp. Jeg håper jeg hadde vært såpass til stede i livet hennes, at jeg hadde fanget opp hvis det var noe som endret seg. Og at jeg og kunne være den hun kunne komme til om hun syntes noe var guffent.  – Jeg hadde ikke vært redd for å sende henne alene til fritidsaktiviteter på ettermiddag, og kveldstid. – ... og hvis du hadde en 15 år gammel gutt? – Da ville jeg gjort tilsvarende med ham. Men jeg tror jeg ville fortalt litt om hva som var risikofaktorer, og hvordan han skulle oppføre seg som et gangs menneske, hvis jeg kan bruke et slikt uttrykk. Veiledning. Jeg tror generelt på å gi oppmerksomhet, ros når det er grunn til det, og korrigering når det trengs. For da vil den som får oppmerksomheten føle seg som en del av et fellesskap.  – Og så ville jeg sagt til begge to at de må gjøre som politiet sier, respektere lærerne, og respektere de autoritetene som er til for å gjøre livet godt for dem. – Men hvis det er ikke er mange nok slike voksne? – Da kreves det enda mer av foreldrene og samfunnet ellers. – Nei. Vi har ikke mistet kontrollen – Har dere mistet kontrollen i de bydelene som opplever ekstra grov kriminalitet? – Nei. Vi har ikke mistet kontrollen. Absolutt ikke. Dere har jo skrevet mye om disse forholdene og stedene når det gjelder Stavanger, og det bør absolutt være håndterbart for oss. Men når folk er under 15 år, er det andre enn oss som har hovedansvaret for håndteringen. Det sier jeg ikke for å skyve på ansvar, men mer for å invitere til et tett og godt samarbeid om de få det gjelder, med en presis rolleforståelse, der politiet kan følge opp så langt vi kan. Men der vårt ansvar stopper, der stopper også vår myndighet.  – Og da må noen andre være der. – Kulturene har forskjellig inngang til hvordan de oppdrar unger – Er det kulturelle forskjeller her?  – Jeg har ikke detaljkunnskaper og god nok oversikt til å svare på det, verken når det gjelder Stavanger, eller andre steder. Men alt jeg har sagt om oppvekstvilkår, gjelder alle kulturer og miljøer. Og så har kulturene ulike innganger til hvordan de oppdrar unger, og hvordan de forholder seg til myndigheter og skole. Jeg tror det er rett å si at folk må respondere på myndighetene slik dette samfunnet er satt opp. – Hvordan kjenner du det ansvaret du har for at folk skal kjenne seg trygge?  – Jeg tar det på stort alvor. Jeg har 1200 ansatte som står på for å gjøre den jobben under min ledelse, så jeg har en god følelse. Fallitt med vektere – Ordføreren i Stavanger, Sissel Knutsen Hegdal, har sagt hun skal sette inn vektere ved Byterminalen, for å gjøre byen tryggere. Er det en fallitterklæring for deg? – Ja. På en måte er det det. Det er et litt innviklet rettslig spørsmål også, da, hvor langt kommunen kan gå i å gjøre det. Jeg håper vi kan komme i en dialog med dem om det. – Har hun ikke snakket med dere om dette? – Hun har ikke snakket med meg om akkurat dette. Jeg har hatt møte med henne, og jeg vet at ledelsen på Stavanger politistasjon har god kontakt med kommunen. – Hva kunne dere løst bedre med mer penger, som dere ikke kan gjøre nå? – Vi kunne ha vært mer til stede – på flere plasser. Vi kunne etterforsket og avklart saker raskere, og gjort mer på forebygging.  – Hva mener du med forebygging? – Mest å være til stede der ungdom oppholder seg. Snakke med dem. Hvis vi kunne klart å være i bydelene i Stavanger og Sandnes og ellers, så vi kunne hatt bedre kontakt med de unge.  – Vi har en av de beste nettpatruljene i Norge. De er veldig, veldig flinke, og de har mye av det du kan kalle moderne kontakt med ungdom. Vi tar imot meldinger hele døgnet, alle dager i året, på Messenger på Facebook. Ungdommer som tar kontakt, vil få hjelp. Der er vi ganske på.  – Men dere er ikke på Snapchat, der ungdom kanskje er mest – der de gjør avtaler om å møtes og der det også selges dop. Hvorfor? – Vi var der under Landstreffet i Kongeparken for noen år siden. Da var det målrettet mot russen. Det handler litt om kapasitet, og om trange økonomiske rammer. Men vi har styrket forebyggende med to stillinger i budsjettet nå, som skal jobbe med nettpatruljen for å kunne være mer til stede. Nettopp fordi det er der mye skjer. Og mye av det som skjer blir ofte avtalt i sosiale medier. Derfor er det viktig for oss at vi er der så langt vi kan.  – Og så la dere ned Spiderweb. Er folk som jobbet der knyttet til Nettpatruljen?  – Nei, de som jobbet i Spiderweb jobber ikke i Nettpatruljen. – Gjør så godt vi kan – Hvorfor skal ungdom og foreldre stole på at politiet hjelper dem? – Vi kan ikke love at vi alltid rekker fram i tide. Eller at vi alltid får gjort alt vi skulle. Men de kan i alle fall stole på at vi gjør så godt vi kan. Og så ser jeg jo at det er mine ansatte som må ta støyten for mine prioriteringer.  – Er det tøffere å være politi nå? – Å være ute og framme er nok vanskeligere, for det har blitt enn litt annen tone. Flere unge er opptatt av rettighetene sine. De er mer opptatt av hva politiet kan og ikke kan gjøre. Kanskje det er litt slik lærere opplever hverdagen. Lærerne har en utrolig vanskelig jobb. I tillegg til den totale forebyggingen av kriminalitet blant ungdom, må lærerne få rom til å være lærere og voksne – og sette ting på plass. Både for å skape et læringsmiljø, men også for å danne ungdommen.  – Så du har sans for kunnskapsminister Kari Nessa Nordtuns forslag om at lærerne kan bruke fysisk makt i gitte situasjoner? – Jeg synes det er en veldig god idé å sende det forslaget på høring. – Hva skremmer deg mest når du ser framover? – Det skumleste er trusler og angrep på velferdsstaten. Organiserte kriminelle med spesialkompetanse, slik at de kan yte kriminalitet som en spesialtjeneste til andre kriminelle nettverk. Kriminelle nettverk fra utlandet, og selvsagt narkotikatrafikken. Bedragerier på skatt, trygd og mot andre fellesgoder, korrupsjon er veldig skremmende.  – Synlig politi er et folkekrav som er lett å forstå, og det er viktig, men det er litt ulik respons på synlig politi. Noen tenker at hvis politiet kjører gjennom nabolaget, særlig på bygdene, så lurer folk på «hva var det nå?», siden politiet er der. Mens andre plasser tenker folk «det var godt vi så politiet».  – Er det ikke lett å forstå at de som blir utsatt for noe på Byterminalen eller Ruten er oppgitt over at politiet ikke var der? – Nå holder jeg Byterminalen og slike hotspots på utsiden. Jeg tenker mer på den generelle patruljeringen som kanskje er på steder det ikke skjer så mye. De største truslene er sannsynligvis ikke i det nabolaget der den patruljebilen kjører. – Du har vært politi siden 1985, og politimester siden 2011. Kjenner du byen din igjen? – Ja. Det er litt komplisert å svare på det. Mye er forandret også, men det er en lang historie.  – Hva vil du si til unge som har lyst å bli politi? – Søkningen til Politihøgskolen gikk veldig ned i år, og det har sannsynligvis sammenheng med at rundt halvparten fra forrige kull ikke har fått jobb. Hjertesukk: politikerne må utdanne så mange som de har tenkt å gi penger til. Vi har den laveste politidekningen i landet, så vi trenger de vi kan få.  – Politiyrket er meningsfullt, og det er en meningsfull utdannelse. Det er jobb hvor du kan ha mange jobber i den samme jobben, så du har ekstremt mange muligheter. Og så kan du hele tiden være trygg på at du driver med noe som er veldig samfunnsnyttig.  – Og så må du være glad i folk. 
Politimester Hans Vik mener at byene fremdeles er trygge på ettermiddager og kvelder, til tross for høyere forekomst av ungdomskriminalitet.  Vik påpeker at et fåtall ungdommer står for den meste av denne kriminaliteten og at forebyggende tiltak og synlig politinærvær er nøkkelen til å bekjempe dette. Han oppfordrer alle i samfunnet, inkludert foreldre, skoler, fritidsaktiviteter, idrettslag og andre frivillige, til å bidra til en trygg oppvekst og formidle en positiv livsanskuelse hos ungdom. Til tross for en nedgang i opplevelsen av trygghet blant innbyggerne, viser en undersøkelse fra 2023 at innbyggere i distriktet har større tillit til politiet enn i 2022.