I Netflix-serien vender de døde tilbake med hjelp av kunstig intelligens. Nå er en lignende tjeneste lansert i Kina.
Sorgtunge kinesere bruker opp til 15.000 kroner på å lage KI-avatarer av avdøde mennesker de har mistet. KI-kappløpet mellom USA og Kina pågår på mange fronter. – Jeg vet hvor vanskelig dette er for dere, sier 22-åringen i videoen til foreldrene sine. – Hver dag, hvert øyeblikk ønsker jeg at jeg kunne være sammen med dere for å gi dere varme og styrke, fortsetter han. Faren ser på opptaket mens han sitter ved sønnens grav. Flere år er gått siden 22-åringen døde. Nå finner faren en slags trøst i å kunne høre stemmen hans igjen – ved hjelp av kunstig intelligens. Sønnen, Wu Xuanmo, døde av et slag under et utenlandsopphold. Det siste året har faren brukt flere tusen kroner og utallige timer på å lage en digital kloning av sønnen. Han «matet» systemet med bilder, gamle meldinger og videoer for å lage en slags chatbot som kunne representere 22-åringen.  Resultatet er en avatar foreldrene kan «snakke med» på internett. – Enorm etterspørsel – Jeg kan trene ham opp. På den måten vet han at jeg er faren hans når han ser meg, sier faren til nyhetsbyrået AFP. Han er en av mange pionérer som har utviklet slike løsninger i Kina det siste året, etter at utviklingen innen kunstig intelligens har gjort det langt lettere enn tidligere å lage slike avatarer. Flere bedrifter selger allerede slike tjenester til folk som har mistet noen de er glad i. Blant dem er selskapet Super Brain i den kinesiske Jiangsu-provinsen. Det ble opprettet i mai i fjor og har allerede laget 600 slike kloninger, ifølge grunnlegger Zhang Zewei. – Etterspørselen er enorm, sier han til Hongkong-avisen South China Morning Post. Prisen for en KI-avatar av en avdød person ligger på mellom 7000 og 15.000 kroner, opplyser han. – Bevarer båndene til avdøde Drømmen om å gjenopplive folk man har mistet, er trolig like gammel som menneskeheten selv. I litteraturen er eksemplene mange. I gresk mytologi forsøkte Orfevs å vekke sin kone, Evrydike, fra de døde. Stephen King-thrilleren Pet Sematary rører ved det samme temaet – med uheldige konsekvenser for alle involverte. Og den dystopiske Netflix-serien Black Mirror har en episode som tar for seg digitale kloninger fremstilt ved hjelp av kunstig intelligens. I episoden Be Right Back sørger en gravid kvinne over kjæresten sin, som ble drept i en bilulykke. Hun bestiller en tjeneste som lar henne chatte med en digital kloning som er laget ved å ta i bruk alle digitale spor av kjæresten. Til slutt dukker en robotversjon av kjæresten opp i huset hennes. De kinesiske KI-avatarene er langt unna sluttproduktet i Netflix-serien. Men de digitale kloningene er kommet langt nok til at de kan tilby noe trøst til sørgende foreldre, barn og venner.  – Fremveksten av KI-drevne programmer som dette gjenspeiler vårt naturlige ønske om å bevare båndene til dem som har gått bort, sier psykologiprofessor Tang Suqin ved universitetet i Shenzhen til nettstedet Sixth Tone. På kinesiske nettsider har debatten allerede pågått en god stund. Mange tar opp de etiske dilemmaene ved slike KI-avatarer. Blant spørsmålene: Hvem har rett til å lage slike digitale versjoner av avdøde personer? Og kan det gjøre at sorgen blir vanskeligere å bære? – Ekte sorg begynner først når man forholder seg til døden og erkjenner at livet har forandret seg, sier Tang. Kappløp mellom USA og Kina Disse avatarene er bare en liten del av det enorme antallet nye produkter som er kommet etter at ChatGPT ble lansert høsten 2022. Selskaper og stater konkurrerer nå om markeder og makt.  Sentralt i denne konkurransen står USA og Kina. Myndighetene i Beijing har som mål å bli verdensledende innen kunstig intelligens innen 2030. I USA frykter mange at dette kan påvirke den globale maktbalansen til kinesernes fordel. Denne frykten er noe av årsaken til at USA satser tungt på utviklingen av avanserte mikrobrikker. Og i oktober innførte president Biden strenge restriksjoner mot eksport av amerikansk teknologi til Kina.  – Amerikansk lederskap i verden avhenger av amerikansk lederskap innen kunstig intelligens, sier Arati Prabhakar til Financial Times. Hun leder kontoret for vitenskap og teknologi i Det hvite hus. Mye står på spill Konkurransen mellom de to stormaktene pågår på flere områder. USA frykter at Kina skal bruke kunstig intelligens for å spre desinformasjon som potensielt kan påvirke presidentvalget. Og begge land utvikler svært avansert våpensystemer som kan drives av kunstig intelligens. Landet som vinner kappløpet, vinner også mye makt. En fersk rapport fra Special Competitive Studies Project, et ekspertpanel ledet av tidligere Google-sjef Eric Schmidt, konkluderer med at svært mye står på spill. – Det handler ikke om angsten for ikke lenger å være den dominerende makten i verden. Det handler om risikoen ved å leve i en verden der det kinesiske kommunistpartiet blir den dominerende makten, skriver rapportforfatterne.
I Kina brukes kunstig intelligens (KI) til å lage avatarer av avdøde. Dette gir trøst til de sørgende. Avataren kan man snakke med på nett. Slike tjenester blir solgt av flere bedrifter. Det koster mellom 7000 og 15.000 kroner. Etterspørselen er stor.  USA og Kina konkurrerer om å lede innen KI. Kina ønsker å være på topp innen 2030. Konkurransen har betydning for global maktbalanse.