– Situasjonen er prekær for Ukraina
Ekspertene er enig med NATO-sjef Jens Stoltenberg: Det er ingenting som tyder på at Russland tenker fred. Like fullt sier president Volodymyr Zelenskyjs stabssjef Andrij Jermak søndag at Ukraina og landets partnere kan komme til å invitere Russland til en fremtidig fredskonferanse for å drøfte invasjonen av Ukraina. Men ifølge Ukrainskaja Pravda legger han til:  – Om de genuint vil ønske å få slutt på krigen og gjenopprette en rettferdig fred. Karen-Anna Eggen ved Institutt for forsvarsstudier sier til VG: – Situasjonen er prekær for Ukraina og alvorlig for Europa. Ti år er gått siden Russland startet prosjektet om å sikre seg politisk kontroll over Ukraina via okkupasjon. To år er gått siden intensiteten i kontrollen ble skrudd kraftig opp. Og det pågår fremdeles en blodig og brutal krig som vi ennå ikke ser slutten på. Hun fortsetter: – Russland har ingen plan om å gi seg og Ukraina kjemper nå med begge hendene fastbundet på ryggen. Jens Stoltenberg sa lørdag at «vi må ikke miste motet» på Ukrainas vegne. Eggen minner om at dette er en krig der nåsituasjonen ikke trenger å være førende for utfallet: – Dette er en dynamisk krig, hvor de to siste årene bærer et vitnesbyrd om at ting kan endre seg. For to år siden diskuterte vi om Ukraina ville overleve de neste to ukene. For et år siden diskuterte vi om Ukraina kunne bygge på seieren fra den vellykkede motoffensiven på sensommeren 2022 inn i 2023. Ingen av disse scenarioene slo til. – I år ser vi et Ukraina som er tvunget på defensiven som følge av manglende ammunisjon og våpen. I tillegg ser vi et selvsikkert og offensivt Kreml som presser hardt ved flere deler av frontlinjen, sier Karen-Anna Eggen. – Hvorfor er det slik? – Til tross for enorme tap, så nyter Russland fordelen av masse og har brukt det siste halvannet året på mobilisering og å vri økonomien til krigsøkonomi. President Volodymyr Zelenskyj sa i Kyiv lørdag at «krigen må avsluttes på Ukrainas premisser og at freden må være rettferdig». Ifølge presidenten er 31.000 ukrainske soldater drept i krigen siden Russlands invasjon for to år siden. Karen-Anna Eggen peker på problemet med usikkerheten rundt støtte fra USA: – Ukraina har måttet forholde seg til leveranser fra sine støttespillere som ofte har vært for små, kommet for sent og hatt begrensninger knyttet til bruk. Særlig dramatisk har det vært siden høsten 2023, hvor den militære støtten fra USA har stått fast i Kongressen. Dette som følge av at presidentkandidat Donald Trump slår innenrikspolitisk mynt på støttepakken og virker mer pro-Putin enn pro-Nato. Resultatet sees direkte på slagmarken, hvor Russland henter taktiske seire. Dette vil forverre seg desto mer Ukraina må rasjonere utover i 2024. – Kan Ukraina holde stand? – 2024 blir et skjebneår på mange vis. I tillegg til behovet for mer støtte, så må Ukraina også trolig ta en del tøffe valg på hjemmebane knyttet til videre militærstrategi og mobilisering. Samtidig er det viktig å nevne at Ukraina viser enorm evne til motstand, omstilling, innovasjon. De har klart å ta ut 30 prosent av den russiske svartehavsflåten og bombet strategiske mål langt inne på russisk territorium. Etter måneder med frykt for blokkering av støtte både i USA og EU, uro knyttet til et mer isolasjonistisk USA og en stadig mer totalitær vending i Russland, mener Eggen det er en ny giv i støtten til Ukraina. I tillegg kom dødsfallet til Aleksej Navalnyj. – Det er en ny giv i støtten til Ukraina, med store nye sanksjonspakker, nye sikkerhetsavtaler og lovnader om økt støtte og økt våpen- og ammunisjonsproduksjon i Europa. Dette er veldig bra, også for Europas troverdighet i Nato-sammenheng. Spørsmålet er om det kommer tidsnok til at Ukraina på ny klarer å ta tilbake initiativet på slagmarken – særlig hvis amerikansk støtte uteblir, sier Karen-Anna Eggen ved Institutt for forsvarsstudier. Professor Veli-Pekka Tynkkynen ved Aleksanteri-instituttet er enig med Eggen: – Jeg tror ikke Putin eller den russiske eliten vil gå inn i forhandlinger. Målet er det samme som før: Ødelegge Ukraina som egen stat. Også i eventuelle forhandlinger vil Russland stå på at Ukraina ikke skal eksistere. – Våpenhvile? – Det vil Putin bare bruke for å gjenopprette styrken! – Hva sier russere flest? – Rundt 40 prosent er for å stoppe krigen og forlate Ukraina, vil jeg tippe. Så det er fremdeles en majoritet som støtter krigen.
Den militære støtten fra USA har stått fast siden høsten 2023, og skaper problemer for Ukraina. Eksperter enig med NATO-sjef Jens Stoltenberg om at Russland ikke ser ut til å tenke fred.  Situasjonen er alvorlig for Ukraina og Europa. Russland har ingen plan om å gi seg, mener forsker Karen-Anna Eggen.