Etterlyser demokratisk valg for russen
Utdanningsbyråden i Oslo ønsker å få til et russestyre stemt frem av elevene. «Urealistisk» mener Russens Hovedstyre. – De omtrent 5000 avgangselevene i Oslo er ikke en ensartet gruppe. Det er for eksempel store variasjoner i russetradisjoner fra skole til skole, sier utdanningsbyråd Julie Remen Midtgarden til VG. Hun vil legge til rette for et demokratisk valgt russestyre for hovedstaden. – Slik at det blir lettere for oss å ha direkte dialog, og samarbeid med russen. Hvert år velges det ut opp til ni medlemmer fra videregående skoler i Oslo-regionen til å styre «Russens Hovedstyre». Flere har rettet kritikk til at utvelgelsen ikke er demokratisk, og etterlyst et styre som er valgt gjennom skolene. I noen fylker, som i de som tidligere hørte til Viken, blir det organisert valg gjennom skolene for å stemme frem et russestyre.  Slik gjøres det ikke i Oslo, ennå. «Russens Hovedstyre er en ideell, non-profit organisasjon som jobber med både offentlige og private aktører for å fremme russens interesser» skriver de på sin hjemmeside. – Mange ungdommer tror dette styret bestemmer hvordan feiringen skal være, og det er også synd når vi vet at russestyrene i Norge jobber hardt for å finne egne måter å feire på som er best for dem, sier Henrikke Bugdø-Aarseth. Hun er ombud for barn og unge i Akershus, Buskerud og Østfold. Bugdø-Aarseth er kritisk til makten «Russens Hovedstyre» har fått. – Det er urealistisk Ine Margrethe Fjelde er russ i år, og sitter i Russens Hovedstyre. Hun går på Lillestrøm VGS og forteller at styret ble valgt etter «jobbintervjuer». – Jeg svarte på et skjema som jeg fikk opp på en annonse på Insta. Det var tilgjengelig og åpent for alle som skulle være russ i år. Så ble jeg kalt inn på intervju av det gamle styret, sier hun. Hun trekker frem at det ble vektlagt at alle i styret skulle komme fra forskjellige skoler og steder i Oslo og Akershus.  – Noen er på buss, noen tilhører en russegruppe og noen ingen av delene. Hun tror et demokratisk valg blir vanskelig. – Det er urealistisk. Det er mulig for hver enkelt skole å velge russepresident, som det gjøres i dag. Om det skulle bli gjort for hele Oslo så hadde presidenten og medlemmene bare blitt de mest populære fra bussene.  Hun er klar over at det i Viken fylke har blitt tilrettelagt valg for russen på skolene. – Vi vil helst ikke bli styrt av politikere. Vi har snakket med dem før. Vi er kun for å fremme russen og er i dialog med russepresidenter, sjefer på russebusser og grupper for å fremme det russen selv ønsker.  – Vi ønsker å bruke elevrådsfunksjonen til å etablere et demokratisk valgt styre for avgangsmarkeringen i Oslo, slik at vi får tett kontakt og dialog med både russ og avgangselever, sier utdanningsbyråden.  Grunnen er at politikerne ønsker å samarbeide med russen for å få til en avgangsmarkering som er inkluderende og god for alle. – Vi ønsker å ha en god dialog med Russens Hovedstyre også, legger hun til. Valg i Viken Hvert år har ombudet for barn og unge i Akershus, Buskerud og Østfold arrangert en felles samling for elevrådsledere og russepresidenter /avgangspresidenter i Viken (nå Akershus, Buskerud og Østfold). – I forkant av samlingen, får skolene informasjon om muligheten for elevene til å stille til valg som representant i hovedstyret. Vi tar med elevrådslederne fordi de er elevenes valgte leder, sier Henrikke Bugdø-Aarseth. På den måten har de valgt et hovedstyre for hele fylket. Prins Sverre Magnus kom med dette vinket på slottsbalkongen sist russetid: – Hvordan har det blitt gjennomført? – Dette skoleåret ble det gjennomført et møte etter samlingen, der styret ble satt. Det er elevrådslederne og presidentene ved alle skolene som har mulighet til å stemme frem styret. Det er hemmelig valg, og det stemmes digitalt. Kandidatene presenterer seg først, og deretter stemmes det.  Hun forteller at de ser at på skoler der elevrådet og russestyret/ avgangsstyret samarbeider godt, så er det også en bedre og mer inkluderende feiring. – Hvordan har det fungert? – Styret inviterer alle presidentene på alle skolene, til månedlige møter der de ser hvordan de kan samarbeide om feiringen, deler erfaringer og utvikler felles ressurser. Alt hovedstyret gjør, baserer seg på hva flertallet av presidentene ønsker. Hun forteller at å samle et styre for fylket har vært viktig fordi det er mange like utfordringer, som kan være vanskelig for en russepresident på en skole å stå i alene.  Samtidig har det vært nyttig for myndighetspersoner som politi og kommunen å ha et felles styre å kontakte for å få ut informasjon.  Hun synes også at de som kaller seg Russen Hovestyre, har fått mye plass både hos politikere og media. – Dette styret er ikke valgt av ungdom, men en markedsaktør, hevder hun og legger til: – De har tidligere uttalt seg negativt om russestyrer og tiltak som kommunene, fylkeskommunen, skolene, hovedstyret og elevene gjør uten å egentlig vite hva som foregår. Dette til stor frustrasjon for de ulike hovedstyrene i fylkene i Norge.
Utdanningsbyråd i Oslo, Julie Remen Midtgarden, ønsker et demokratisk valgt russestyre for hovedstaden for å styrke dialog og samarbeid med russen. I tidligere Viken fylke arrangeres valg gjennom skolene for å stemme frem russestyret, noe som ikke skjer i Oslo. «Urealistisk» å få til et godt valg mener et medlem i Russens Hovedstyre.