Hvor mye er folk villig til å betale for å slippe hyttefelt? Svaret overrasket forskerne. 
Hyttekommunene tjener fett på utbygging, men ser ikke kostnaden. På tide å innføre naturavgift for nye hytter, mener professor Ståle Navrud. Hvor store hyttefelt er folk villig til å ha? Og hva er de villig til å gi for å slippe? Det var spørsmålene professor Ståle Navrud ved NMBU og kollegene stilte folk i Oslo og tidligere Viken fylke.  Norge har allerede 500.000 hytter. Det betyr at hver femte husstand i dette landet eier en hytte. Og flere skal det bli:  Aftenposten har tidligere skrevet at kommunene vil tredoble arealet som brukes til hytter i årene fremover.  Hytteutbyggingen gir kommunene store inntekter. Men den har også en pris: Enorme områder med skog, myr og fjell ødelegges. Det setter mange arter under press og fører med seg store klimagassutslipp.  Likevel er det helt gratis å bygge ned naturen. Men det er ingen grunn til å vente med å la de som tjener på dette, betale, mener Navrud.  For hvor lønnsomt er det egentlig hytteutbyggingen når man ser større på det? Midt i villreinområdet på Norefjell- Reinsjøfjell har fem kommuner planer om å bygge opp til 8000 hytter. Fra før er det 7500 hytter i området.  Forskerne fra NMBU, SSB og Menon Economics har undersøkt hvor mye kommunene Nore og Uvdal, Krødsherad, Sigdal, Nesbyen og Flå vil tjene på en storstilt hytteutbygging i området.  Samtidig har de undersøkt hvordan regnestykket ser ut hvis man zoomer ut og ser på effektene for hele regionen, her definert som Oslo og tidligere Viken. De fant ut at størsteparten av inntektene til kommunene kommer fra salg og klargjøring av tomter, vedlikehold og service på hytter.  Kostnaden er ødelagt natur. Men hvordan sette en pris på den? Setter stor pris på naturen I studien spurte forskerne lokale innbyggere, hytteeiere i området og innbyggere i Oslo og Viken om hvor mange hytter de synes er greit. Og hva de var villige til å betale i økt skatt for å slippe en større utbygging. Beløpet bruker forskerne som en indikator for verdien av den tapte naturen.  Betalingsvilligheten overrasket forskerne:  De fant at en stor utbygging likevel lønnet seg mest for kommunene. Det ville gi en lokal gevinst på 1,8 milliarder kroner frem til 2040.  Men den samfunnsøkonomiske kostnaden var stor: Når man regner med den høye prisen folk i Oslo og Viken var villige til å betale for å bevare natur og villrein i fjellområdene, kom prisen på over 10 milliarder kroner for regionen som helhet.  Altså, kommunene tjener mest på en stor utbygging, men for distriktet er det mye å tjene på å begrense hyttebyggingen.  – Kommunene gjør nok det beste for sine innbyggere, men det skaper en del effekter som berører andre negativt, som de ikke tar med i regnskapet, sier Navrud.  Det er lite sentral styring av arealbruk i Norge. Ofte kappes kommunene om å tiltrekke seg hytteturister og næringsliv.  Fra Stortingets talerstol Alfred Bjørlo (V) karakteriserte naturforvaltningen i Kommune-Norge som en «hjemme alene-fest». Flere har derfor foreslått å innføre en avgift på bygging i naturen, slik at kommunene og utbyggerne tvinges til å ta samfunnskostnadene med i regnestykket.  Avgiften skal gjelde alt som bygges i naturen, fra veier, datasentre, næringsparker, sol- og vindkraft. Men den vil ramme hyttebyggingen hardt.  – Bør prøve seg frem Grønn skattekommisjon foreslo naturavgift allerede i 2015. Miljødirektoratet har foreslått en slik avgift. Også Klimautvalget tok til orde for en avgift eller et kvotesystem på bruk av natur. Men foreløpig vet vi for lite om verdien av natur til å sette en riktig pris, mente utvalget.  Det er Navrud ikke enig i. Han mener vi vet mer enn nok til å innføre en avgift nå.  Han viser til at myndighetene fastsatte både CO₂-avgift og NOx-avgifter uten å ha fullstendig informasjon, for å synliggjøre kostnadene ved utslippene. – Det er vanskeligere å regne ut de globale skadeeffektene av å slippe ut et tonn CO₂, enn dette. Her bør man rett og slett prøve seg frem, sier han.  Han sier inntektene fra avgiften kan gå inn til et fond der kommunene kan søke støtte til naturbevaringstiltak, lignende NOX-fondet. Slik får kommunene også noe tilbake.   Både MDG, SV, Ap og KrF er positive til naturavgift. Bare Sp er tydelig mot, ifølge en kartlegging WWF har gjort. 
Professor Ståle Navrud vil ha naturavgift for nye hytter. Han mener hyttekommuner tjener stort, men ignorerer naturkostnaden. Fem kommuner har planer om å bygge 8000 hytter på Norefjell. Hyttebygging gir stor gevinst, men ødelegger natur og påvirker klimaet. En avgift kan tvinge kommuner til å regne med samfunnskostnaden. Navrud mener vi vet nok til å innføre en avgift nå.