Hver uke hører hun om falske profiler eller stalking på nett
– Det er mange som lever i frykt, sier datadetektiv Mia Landsem.  – Digital stalking og digital partnervold er blitt vanlig. Menn som beskylder eksen for å være eskortepike i en barnefordelingssak, mens det i virkeligheten er han som har opprettet en eskorteside og lagt ut ekskona som prostituert, sier Mia Landsem.  Det er også mange falske profiler på datingsider og sosiale medier som sprer usannheter om folk, forteller hun. – Slike profiler kommer opp i googlesøk og brukes som hevn.  Landsem er etisk hacker og sikkerhetskonsulent i IT-selskapet Crayon. På fritiden holder hun foredrag og hjelper ofre for digital vold. Hver uke får hun minst én henvendelse om falske profiler noen har opprettet for å ramme andre. – Det er mange som lever i frykt, sier hun.  – Mange forstår ikke at det er tull, og ryktet ditt ødelegges. Det kan gi problemer når du skal søke ny jobb, for eksempel. Dette skrives det altfor lite om, mener Landsem.  – Nesten alle sakene jeg hører om, henlegges. Fant ikke profilen Det ble også Hilde Bygdevolls sak. Lørdag skrev Aftenposten om 56-åringen som opplevde at noen laget en falsk datingprofil i hennes navn og inviterte fremmede menn til sexdater hjemme hos henne. I en melding sto det at hun fantaserte om å bli gruppevoldtatt.  Da Bygdevoll anmeldte saken, var profilen hos C-Date fortsatt aktiv. De hadde ikke noe imot å samarbeide med politiet, men fant ikke profilen. Datingselskapet tror brukeren allerede hadde slettet den da de begynte å lete.  Mia Landsems opplevelse er at politiet går for sent inn i datakriminalitet. – Da er sporene borte.  Feil straffeparagraf? Før hun fikk kjennskap til Hilde Bygdevolls sak, hadde Landsem bare hørt om tilsvarende opplevelser i utlandet.  Hun mener politiet brukte feil straffeparagraf i Bygdevolls sak. De landet på at anmeldelsen handlet om identitetskrenkelse. Det har en strafferamme på to år. – Dette er oppfordring til voldtekt og burde derfor blitt behandlet som seksuallovbrudd. Politiet burde tatt det like alvorlig som hvis noen truet henne fysisk med voldtekt og rykket ut, mener Landsem. Også Bygdevolls advokat oppfordret politiet til å omkode saken. André Oktay Dahl mente dette var oppfordring til seksualisert vold. – Etter innspill fra bistandsadvokaten i mars 2022, vurderte vi kodingen av saken. Slik jeg husker det, ble det begjært at saken skulle kodes som forsøk på voldtekt, skriver Marte Johansen.  Hun er politiadvokat ved Innlandet politidistrikt. – Min vurdering var at identitetskrenkelse ga et bedre bilde av hva vi etterforsket. Jeg besluttet derfor at saken ikke skulle kodes som seksuallovbrudd.  Et spørsmål om ressurser? Beskytter lovverket norske borgere godt nok mot nettkriminalitet? – Straffeloven inneholder mange gode bestemmelser. Spørsmålet er heller om politiet får nok ressurser til å nøste opp i nettkriminalitet, mener Tobias Judin.  Han er sjef for internasjonal seksjon hos Datatilsynet. Han er også Norges øverste representant i Det europeiske personvernrådet.  – Det hjelper lite med gode lover hvis politiet ikke har kapasitet til å håndheve dem, sier Judin. – Denne typen kriminalitet er ofte grenseoverskridende. Gjerningspersonene bruker gjerne utenlandske nettjenester til å nå ofrene sine. Politiet er ofte avhengig av samarbeid med andre land. Mia Landsem oppfordrer likevel folk til å anmelde nettkriminalitet. Hun har et godt råd til dem som oppdager at det er laget en falsk profil i deres navn: – Ikke be nettsiden om å slette den med én gang. Ta skjermdumper og sikre spor først. 
Digital trakassering og partnervold er blitt vanlig, ifølge etisk hacker Mia Landsem.  En kvinne opplevde at en falsk datingprofil i hennes navn inviterte fremmede menn til sexdater hjemme hos henne.  Landsem oppfordrer folk til å anmelde nettkriminalitet og ta skjermdumper av falske profiler i deres navn, før de ber om sletting.