LO vedtar krav om økt kjøpekraft. Betyr 30.000–40.000 kroner for store grupper.
Flere år med redusert kjøpekraft skal snus til kraftig vekst i lønningsposen i år. LO er klar til å sette makt bak kravet om økt kjøpekraft.  – Vi er beredt til å ta en streik for å få det som er rettferdig, det som er rett. Vi skal ha vår del av kaken. Og en rettferdig fordeling, sier LO-leder Peggy Hessen Følsvik. Hun innledet til møtet i LOs representantskap i formiddag, som skal diskutere og vedta retningslinjene for årets tariffoppgjør. Ifølge LO-lederen er det «rom for et godt og solid lønnsoppgjør». – Eksportinntektene er historisk høye og industrien har gode tider. Da skal de som har vært med på å skape disse verdiene, ha sin del av verdiskapingen, sier Hessen Følsvik. Hun la frem innstillingen fra det inntektspolitiske utvalget. Hovedkravene det skal forhandles om gjennom et forbundsvist oppgjør er: Oppgjørsformen innebærer at Fellesforbundet, LOs største forbund i privat sektor, går først ut. De skal forhandle med NHOs Norsk Industri. Frontfagsmodellen innebærer at rammene fra dette oppgjøret legger sterke føringer på alle andre oppgjør i både privat og offentlig sektor. LO legger også stort ansvar på arbeidsgiversiden om å holde «lederlønninger og ensidig bonusbruk under kontroll» for å bekjempe ulikhet. Krav på 5–6 prosent Teknisk beregningsutvalg (TBU) anslår at prisveksten blir 4,1 prosent i år. Det betyr at lønnsvekst utover 4,1 prosent vil gi økt kjøpekraft. I fjor førte uventet høy prisstigning til redusert kjøpekraft selv om partene var enig om at lønnsoppgjøret skulle gi økt kjøpekraft. – Kravet er at lønningene må øke mer enn prisveksten. Kravet er økt kjøpekraft. Det er klart at mange av våre medlemmer setter sin lit til et solid lønnsoppgjør. Og det blir vår oppgave å ikke skuffe dem sluttet LO-lederen. LOs konkrete krav legges først frem i forhandlingene som starter i midten av mars. Men signalene går i retning av krav på 5–6 prosent. Gjennomsnittslønnen, inkludert faste tillegg, er ifølge SSB 676.000 kroner. Arbeidstagerorganisasjonen Unio mener det er rom for minst ett prosentpoeng økning i kjøpekraften. Et lønnsoppgjør på rundt 5 prosent vil da gi store grupper mellom 30.000–40.000 kroner i lønnsvekst. Til grunn for kravene ligger en positiv analyse av verdiskapingen og fremtidsutsiktene i norsk industri. – Det var svært god lønnsomhet i store deler av frontfaget i 2023. Den sterke veksten i prisene på industriens verdiskaping har bidratt til å styrke konkurranseevnen til eksportrettet industri i 2023. Svak kronekurs har forsterket dette, heter det i innstillingen.  Kritikk mot renteøkningene Landets samlede verdiskaping (bruttonasjonalproduktet) økte 0,5 prosent i 2023. Enkelte sektorer, som boligbygging, har derimot merket kraftig tilbakegang. – Vi må tilbake til krisen i boligmarkedet på begynnelsen av 1990-tallet for å finne en tilsvarende bråstopp i boligbyggingen, ifølge LO. Landets største fagorganisasjon gjentar også den hvert velkjente kritikken mot Norges Banks renteøkninger. Siden høsten 2021 har Norges Bank hevet styringsrenten 14 ganger opp til 4,5 prosent. Renten både på nye og gamle boliglån lå på nær 5,6 prosent i desember 2023. – En gjeldsbelastning på over fire ganger inntekt er vanligst blant unge og for småbarnsfamilier og enslige forsørgere. Renteøkningene rammer særlig barnefamilier, ifølge Statistisk sentralbyrå.  – Deres beregninger viser at dersom renten holder seg høy i 2024, vil enslige med barn ha 34 000 kroner mer i renteutgifter i 2024 enn de hadde i 2021. Par med barn har ofte både ha høyere inntekt og gjeld, og vil i snitt få 66 000 kroner i økte renteutgifter, sammenlignet med 2021, heter det fra LO. Hvis Fellesforbundet og Norsk Industri ikke blir enige, går oppgjøret til megling. Den vil eventuelt starte 2. april. Streik kan tidligst iverksettes fra midnatt 6. april.
LO vedtar i dag retningslinjene for årets tariffoppgjør. Hovedkravene blir økt kjøpekraft, reelle lokale forhandlinger, etterutdanning og forbundsvise oppgjør. Oppgjøret starter med Fellesforbundet som forhandler med Norsk Industri. Resultatet gir føringer for andre oppgjør Teknisk beregningsutvalg forventer 4,1 prosent prisvekst i år. Lønnsvekst over dette gir økt kjøpekraft. 