Marokkanske og albanske mafianettverk dominerer. Svenskene blir en stadig større trussel.
Flere er bygd på lojalitet til familie og klan, ifølge ny rapport fra Kripos. Om kort tid legger politiet frem sin trusselvurdering. Der vil Politi-Norge peke på de største truslene mot det norske samfunnet. En av truslene som vil bli viet mye plass, er organiserte kriminelle nettverk. I Norge er det rundt hundre slike nettverk. Kripos mener politiet har kapasitet til å følge med på 40 av dem. Nettverkene smugler og selger enorme mengder narkotika. De står bak skyteepisoder, eksplosjoner, menneskesmugling og bedragerier. Målet er profitt. Midlene er vold og hard indre justis. Noen av de mektigste nettverkene er bygd på lojalitet til familie og klan. Nå letter Kripos på sløret. For første gang går politiet ut med en egen rapport om nettverkene som dominerer i den kriminelle underverdenen: I rapporten trekker Kripos frem fem store trusler: 1. Marokkanske narkonettverk En av de aller største truslene er marokkanske narkonettverk. – De er utrolig sentrale, ikke bare i Norge og Norden, sier Eivind Borge fra Kripos. Norskmarokkanere dukker også opp i etterforskninger i andre europeiske land. Aftenposten har tidligere omtalt Zakariya Rahali, som har vært på rømmen siden 2017. Rahali er pekt ut som lederen av Norges største narkonettverk. 2. Albanske narkonettverk Etter marokkanerne, er det albanske nettverk som utgjør den største trusselen. Disse regnes for å være blant de største nettverkene som driver med kokain i hele Europa.  3. Svenske narkonettverk Borges skrekkscenario er at Norge kommer dit Sverige er i dag. Der har gjengkrigen herjet og deler av samfunnet er i ferd med å bli infiltrert av kriminelle. I Norge har samtlige politidistrikt støtt på svenske kriminelle nettverk. Og trusselen er økende, vurderer Kripos. 4. Litauiske kriminelle nettverk For å frakte narkotika, trengs det logistikk. For å gjøre dette, tar mange kriminelle i bruk litauiske nettverk.  5. Norge som transittland I fjor opplevde Europa en «kokaintsunami». Enorme mengder kokain ble tatt av politi og tollere, også i Norge. Men prisene gikk ikke opp. Et tegn på at store mengder kokain er i omløp.  I flere år har havnene i Rotterdam og Antwerpen vært stedet hvor kokain er blitt smuglet inn til Europa. Men der har myndighetene kastet seg rundt. Dermed må de kriminelle se seg om etter nye havner for å få det hvite pulveret til kundene. De store beslagene i fjor, kan peke mot at Norge i større grad er i ferd med å bli et av disse stedene. Enn så lenge er det for tidlig å konkludere om Norge er blitt en del av kokainruten til Europa, mener Borge og Ole Jørgen Arvesen, avdelingsleder med ansvar for etterretning i Kripos. Går sammen med kartellene Hvordan kan Kripos være så sikre i sin sak? Mye kommer fra pågående etterforskninger, men de siste årene har de også fått et unikt innblikk i hvordan de kriminelle jobber og samarbeider. De har fått meldinger og bilder fra Encrochat, Sky ECC og Anom. Det har ledet til flere store saker, men likevel er trusselen fra de kriminelle nettverkene blitt større. – Den er betydelig og økende for hele Europa, også Norge, sier Arvesen. Nettverkene er blitt mer profesjonelle og samarbeider mer med kriminelle i andre land.  – Vi ser tydelig at norske nettverk har direkte kontakt med karteller i Sør-Amerika, sier Eivind Borge fra Kripos. Han sier bakmennene de jobber for å ta, ikke lar seg stoppe med forebygging. Det krever mye etterforskning og samarbeid med politi i andre land.
For første gang går politiet ut med en egen rapport om kriminelle nettverk. Rapporten peker på fem store trusler: marokkanske og albanske narkonettverk, svenske narkonettverk, litauiske kriminelle nettverk og at Norge blir et transittland for kokain. Nettverkene i Norge er blitt mer profesjonelle, har direkte kontakt med karteller i Sør-Amerika. Dette krever mer etterforskning og internasjonalt samarbeid.