Det har tatt årevis å få Trump for retten. Har Biden noe av skylden?
Hvorfor har det tatt så lang tid å få Donald Trump enten frikjent eller straffedømt? Det har vært en hektisk uke i retten for ekspresiden Donald Trump. Bunnpunktet var en dom i en sivilsak i New York, der han fredag ble dømt til å betale en bot på 3,7 milliarder kroner. Han får ikke lede noe selskap i New York på tre år. Torsdag tapte han i en domstol i New York. Rettssaken som dreier seg om hysjpenger til en pornostjerne. Han har forsøkt å få stanset saken, men den skal likevel starte 25. mars. Det skjer snart åtte år etter at pengene skal ha blitt betalt. Trumps taktikk har vært å få utsatt de til sammen fire straffesakene han har mot seg. Det har han til dels lykkes med i den føderale straffesaken som har kommet i etterkant at valget i 2020. Trump er tiltalt for å forsøke å undergrave valget. Saken skulle ha kommet opp for retten 4. mars, men Trump har allerede lykkes med å få den utsatt. Påtalemyndigheten risikerer at de ikke klarer å få noen fellende dom før Trump kan bli valgt til president. Da kan han få makt til å få sakene til å forsvinne. Men hvorfor har det tatt så lang tid å få stablet på bena straffesakene mot Trump? Donald Trump har brukt en taktikk han har benyttet i rettssystemet gjennom mange år: Uthaling av tiden.  Men må president Joe Biden og justisminister Merrick Garland også ta noe av ansvaret? Justisminister med berøringsangst Da Merrick Garland 11. mars 2021 tok over jobben som justisminister, lovet han at hans førsteprioritet ville bli å etterforske stormingen av Kongressen to måneder tidligere. 278 av dem som deltok i opptøyene var allerede siktet, mens 885 andre var blitt identifisert. Men Trump og rådgiverne hans ble ikke nevnt da statsadvokaten med ansvar for saken orienterte justisministeren den dagen, ifølge The Washington Post. Storavisens granskning avdekket følgende: I november 2022, etter at Trump hadde gått offentlig ut og sagt at han igjen ville forsøke å bli det republikanske partiets presidentkandidat, utnevnte Garland spesialetterforskeren Jack Smith. Med Jack Smith ved spakene ble det mer fart i sakene.  – En stresstest for rettsstaten I løpet av de neste ni månedene tok Smith ut tiltale i to saker (se faktaboks), den siste av dem i august 2023. Allerede da var det imidlertid klart at det å få en dom i sakene før valget i 2024, hang i en tynn tråd. Nå begynner det å virke urealistisk, mener Sofie Høgestøl, førsteamanuensis ved Institutt for offentlig rett ved Universitetet i Oslo. Hun sier straffesakene mot Trump har vært en stresstest for den amerikanske rettsstaten. At man ikke sørget for å få en tiltale klar allerede i 2022, mener hun er en stor svakhet. – Hvis man skulle klart å få sakene til å se mindre politisk ut, så burde man vært klar med en tiltale i 2022. Da kunne man hatt et håp om å få dem gjennom retten i 2023, før man kom inn i et valgår, sier Høgestøl.  Etter at Jack Smith tok ut en tiltale mot Trump, trengte advokatene hans tid til å forberede forsvaret. Selv mente de at de trengte nesten tre år, frem til april 2026. Smith mente saken kunne starte allerede 2. januar i år. Dommeren valgte 4. mars, men har siden måttet utsette saken. Når saken kan komme for retten - om den gjør det - avhenger i første omgang av hva som skjer i Høyesterett. Vil velgerne bli påvirket? Kan en eventuell dom få færre velgere til å stemme på Trump?  Noen meningsmålinger tyder på at noen av Trumps velgere kanskje vil revurdere støtten dersom han blir dømt i noen av straffesakene. For uavhengige velgere vil det kanskje også ha noe å si. – Men det vi har sett så langt, er at straffesakene har gjort deler av Trumps kjernevelgere enda mer lojale, sier Høgestøl.
Det er usikkert om straffesaker mot Trump vil bli avgjort før potensielt valg i 2024. Justisminister Merrick Garland skal ha hatt berøringsangst med saker som involverte Trump. Trumps taktikk har vært å utsette rettssaker, noe som kan bidra til hans frikjennelse. Straffesaker mot Trump kan påvirke velgere, enten ved å svekke hans støtte eller styrke lojaliteten blant kjernevelgere.