Få studenter tar spranget. Disse to hoppet i det og startet AS.
Norske studentbedrifter er blant Europas beste. Likevel lider de fleste av dem en stille død. Ett av unntakene står disse to bak. Da Oslo Analytic vant NM for studentbedrifter i fjor, hadde de to gründerne allerede bestemt seg. Bedriften og produktet skulle videreføres i et aksjeselskap. – Pilene peker oppover, forteller Jørgen Sjåvik åtte måneder senere. Sammen med Magnus Svendsen etablerte han selskapet da de var studenter ved Oslo Met. Selskapet tilbyr analyser og programvare for å redusere karbonutslipp fra bedrifters digitale aktiviteter. Men Sjåvik innrømmer at oppstarten ikke har vært lett. Ingen har tatt ut lønn ennå. – Det vanskeligste er å stå i det, selv om vi møter motgang, sier han. I tillegg gjelder det å være tro mot ambisjonene og ikke hoppe av når det dukker opp et fristende jobbtilbud med fast lønn. – Vi må hele tiden spørre oss selv: Skal vi takke ja til et jobbtilbud og få en rask belønning eller skal vi satse på en gevinst en gang frem i tid. Vi har valgt det siste. – Det ble litt for tøft Studentene bak Oslo Analytics er ikke de eneste som har tatt studentbedriften over til det virkelige liv. Men de tilhører et unntak fra regelen.  – Det er morsomt å følge studentbedriftene som lykkes, også etter at tiden som studentbedrift er over, sier Grete Ingeborg Nykkelmo. Hun er administrerende direktør i organisasjonen Ungt Entreprenørskap, som står bak det pedagogiske programmet som disse bedriftene er en del av. De fleste studentbedrifter avvikles – som de også skal – og gjenoppstår heller ikke, til tross for heder og ære.  Årsakene kan være forskjellige. – Flaskehalsene ble for store. Blant annet skulle vi alle studere videre, forteller Mari Hegvik, som sammen med Sara Feruglio og Eva Audunsdottir sto bak studentbedriften MMEDS. Med et kollagenpulver laget av råstoff fra hvitfisk, ble den i 2022 kåret til landets beste studentbedrift. Den gikk også til topps i Europa.  Men så var det stopp. – Det ble litt for tøft å gå videre med det. Litt surt er det, men det ga oss en veldig god erfaring, sier Hegvik. Tok med erfaringen Studentbedriften Artifish fikk også mye heder. Den kapret i 2019 tittelen både som Norges og Europas beste studentbedrift. Bedriften utviklet et opplæringssystem for rensefisk, slik at den ble en mer effektiv lusespiser i oppdrettsanlegg. – Vi var veldig giret på vinne konkurransene, men etterpå ønsket vi å gjøre litt forskjellige ting. Derfor la vi ned og tok det ikke videre, forteller daværende daglig leder Simen Sæther. Han jobber i dag i oppdrettsnæringen, og mener han har hatt god nytte av erfaringen som studentbedriften ga ham. – Men av og til streifer det meg at vi kanskje burde tatt det videre. Vi hadde en posisjon vi kunne ha utnyttet. Startet opp for fort Andre studenter innrømmer at de var litt for ivrige til å hoppe fra studentbedrift til AS. I 2021 ble Hjárni landets beste studentbedrift. Kort tid etter ble bedriften et AS. – Det var en dum avgjørelse, fordi vi ikke var ferdig med produktutviklingen, sier daglig leder Einar Totland. Bedriften står bak et garvemiddel for lær. Men nå blir selskapet lagt ned. Det har ingen inntekter, bare utgifter. – Det koster rundt 40.000 kroner i året bare å ha et aksjeselskap, hovedsakelig til revisjon. Det er penger rett ut av vinduet. Men vi har alle intensjoner om å utvikle produktet videre, sier han. Ikke et mål å få flest  Grete Ingeborg Nykkelmo i Ungt Entreprenørskap mener at det ikke er et mål i seg selv at flest mulig studentbedrifter skal føres videre som aksjeselskap. – Vår ambisjon er å skape en arena for læring, kreativitet og innovasjon, der også studentene tør å prøve og feile, sier hun. Samtidig skulle hun ønske at enda flere studenter fikk muligheten til å få denne erfaringen. Ungt Entreprenørskap får i dag ingen offentlige tilskudd til arbeid i høyere utdanning. Det var derfor bare 1000 studenter som deltok i Studentbedrift-programmet i fjor. Til sammenligning var 14.000 elever i den videregående skolen med på etablere elevbedrift. Student-konkurransene har også vært dominert av bedrifter fra Oslo Met og NTNU i Trondheim og Ålesund. – Dette har nok mye med engasjementet hos den enkelte foreleser å gjøre. Noen fokuserer mer på konkurransene enn andre. De engasjerer og motiverer studentene, og vet – og viser – også hva som må til, sier Nykkelmo.
Norske studentbedrifter har suksess, men mange dør ut etter studiene. Oslo Analytic er et unntak. Studentbedrifter gir verdifull erfaring, selv om de ikke alltid blir til aksjeselskap. Noen innrømmer det var for tidlig å starte AS. Utdanningsprogrammet Ungt Entreprenørskap ønsker flere studenter engasjert i bedriftsetablering.