Foreslår nye kostråd: Dette er endringene
Helsedirektoratet foreslår nye nasjonale kostråd. De inkluderer blant annet mindre rødt kjøtt og mer mat fra planteriket. I forslaget som skal ut på høring presenterer Helsedirektoratet seks nye kostråd. Divisjonsdirektør Linda Granlund oppsummerer de største endringene slik: – Den mest tydelige endringen er halveringen av antall kostråd fra 11 til 6 råd. I tillegg håper vi at den nye inndelingen av råd skal gjøre det enklere for folk å bruke kostrådene i praksis, når de planlegger, lager eller handler inn. Videre er det i råd 1 også en ny anbefaling om å velge mest mat fra planteriket, over halvparten av det vi spiser bør være produkter som frukt, grønnsaker, bær, korn, nøtter, frø og belgvekster som bønner, erter eller linser. Mens vi tidligere har forholdt oss til «fem om dagen» når det kommer til frukt og grønt, vil Helsedirektoratet at nordmenn helst skal spise åtte porsjoner om dagen. En porsjon tilsvarer 100 gram. «En tommelfingerregel er at én porsjon for barn tilsvarer barnets håndfull av frukt, grønnsaker eller bær», skriver Helsedirektoratet. Forbruket av rødt kjøtt, bør også begrenses ytterligere, ifølge Helsedirektoratet - ned til maksimalt 350 gram per uke. Dette tilsvarer to-tre middager i uken, i tillegg til noe pålegg. «Ha et minimalt inntak av alle typer bearbeidede kjøttprodukter. Dette gjelder produkter av både rødt og hvitt kjøtt. Bearbeidede kjøttprodukter er produkter som er røkt, saltet eller konservert, som salami og annen spekemat, bacon, nuggets, pølser og andre farseprodukter», står det i de nye kostholdsrådene. Alle matvaregruppene fra tidligere kostråd er inkludert i de nye seks rådene. Det er ingen matvaregrupper som har falt ut av anbefalingene, opplyser Helsedirektoratet. De nordiske kostholdsrådene som kom i fjor, anbefaler at man bør spise «betydelig mindre» enn 350 gram rødt kjøtt i uken og man bør unngå å drikke alkohol. I Helsedirektoratets forslag til nye råd, har de lagt seg på samme linje når det gjelder anbefalingen om rødt kjøtt.  Men alkohol sier ikke Helsedirektoratet noe om. – Alkohol omtales i referanseverdiene for energi og næringsstoffer fordi alkohol slår ut på energiregnskapet. Men alkohol er også et rusmiddel, og det er flere hensyn enn kostholdshensyn å ta når man skal gi anbefalinger på alkohol. Det er et eget løp knyttet til hvorvidt det finnes grunnlag for å utgi konkrete anbefalinger på alkohol som leveres senere i år, sier Granlund. Dette er de største endringene sammenlignet med eksisterende kostråd Dette er forslaget til nye kostråd: 1. Ha et variert kosthold, velg mest mat fra planteriket, og spis med glede.  2. Frukt eller grønnsaker bør være en del av alle måltider.  3. La grovt brød eller andre fullkornsprodukter være en del av flere måltider hver dag.  4. Fisk og sjømat, bønner og linser og rent kjøtt er gode kilder til protein – varier blant disse. Velg lite rødt kjøtt og minst mulig bearbeidet kjøtt. 5. Ha et daglig inntak av melk og meieriprodukter. Velg produkter med mindre fett. 6. Mat og drikke med mye salt, sukker eller mettet fett bør begrenses. Kostrådene skal bidra til å fremme folkehelsen og forebygge utvikling av kroniske sykdommer, understreker Helsedirektoratet. – En endring av kostholdet i tråd med Helsedirektoratets kostråd kan redusere risikoen for utvikling av ikke-smittsomme sykdommer, som kreft, hjerte- og karsykdommer og diabetes type 2, skriver de i sitt utkast til høringen. – «Spis med glede» er nytt. Hvorfor er dette tatt inn som et råd? – Innsikt og erfaring viser oss at det er en del som synes mat er vanskelig og det er mange som opplever det vi kan kalle matfrykt. Med «spis med glede» ønsker vi å løfte at mat og måltider har en verdi i seg selv og er mer enn inntak av næringsstoffer. Mat er hygge, kultur og tradisjon, sier Granlund.
Helsedirektoratet foreslår seks nye kostråd for et sunnere kosthold Mindre rødt kjøtt, mer mat fra planteriket, og økt fokus på belgfrukter Anbefalt inntak av frukt, grønnsaker og bær økes til 500–800 gram per dag Kostrådene har som mål å fremme folkehelse og forebygge kroniske sykdommer