Kvinnesykdommer: Må vente opp mot ett år på behandling
Ventetiden for å få behandlet vanlige kvinnesykdommer har økt betydelig ved norske sykehus. Astrid Midtbøen Varpe (36) ventet årevis på å få diagnosen endometriose – og har nå operert ut livmoren. 1. mars la helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol frem den nye, nasjonale helse- og samhandlingsplanen. Her ble det lovet et løft for kvinnehelse. Det kan komme godt med for norske kvinner som står i lange ventekøer for å få gjennomført behandlingen de trenger. For i gjennomsnitt har ventetiden for behandlinger av kvinnesykdommer og planlagt fødselshjelp ved de norske sykehusene økt med 16 dager fra 2012 og frem til januar i år. Dette viser tall fra Folkehelseinstituttet (FHI). Enkelte kvinnesykdommer som krever dagkirurgi har opp mot ett års ventetid på offentlige sykehus, viser tall VG har fått tilgang til.  En av sykdommene med lang ventetid, er endometriose. Astrid Midtbøen Varpe kjente seg sikker på at hun hadde endometriose i 2015. Først i 2019 fikk hun kikkhullsoperasjonen som bekreftet diagnosen.  Etter tre mislykkede prøverørsforsøk, fortsatt i store smerter, ga Astrid og mannen opp drømmen om barn. Så måtte hun igjen på venteliste for å få operere ut livmoren.  Tall fra Sykehuset Østfold, oppdatert fra 2. februar i år viser at det er lang ventetid for disse behandlingene: – Vi har for enkelte tilstander sett en økning i antall henvisninger siste året. Det kan skyldes at det har vært mer fokus på kvinnehelse og at flere kvinner oppsøker helsetjenesten for sine lidelser, og det er bra. Økning i antall henvisninger og mangel på spesialister gjør at ventetider blir lenger. Vi må prioritere de som har mest alvorlige tilstander, sier Helge Stene-Johansen. Ifølge direktøren  har sykehuset intensivert arbeidet med å redusere ventetider ved å ta i bruk kveldspoliklinikk, lørdagsoperasjoner og samarbeid med andre sykehus og avtalespesialister. Tall fra Helsenorge viser at ventetiden for å fjerne livmoren av andre grunner enn kreft, er opp til 68 uker på Haukeland universitetssjukehus og opp til 62 uker på Oslo universitetssykehus (OUS).  – Har vært underprioritert For fremfall av underlivsorganer er ventetiden på operasjon opp mot 72 uker på Haukeland og opp mot 52 uker på OUS.  Klinikksjef Kvinne-barn ved Sykehuset Østfold, Eirin Paulsen mener man må øke kapasiteten for å behandle kvinnesykdommer.  – Det er ingen tvil om at det er et område som har vært underprioritert. Spesielt stort behov ser vi hos pasienter som har behov for operasjon, sier Eirin Paulsen. Helseminister Ingvild Kjerkol sier til VG at sykdommer som særlig rammer kvinner har fått altfor lite oppmerksomhet.  – Derfor følger regjeringen nå opp kvinnehelseutvalget gjennom flere tiltak i nasjonal helse og samhandlingsplan, som jeg nylig lanserte. For eksempel utarbeides det nå nasjonale faglige råd for endometriose. De skal bidra til å styrke kompetansen i helsetjenesten og at jenter og kvinner med endometriose får hjelpen de trenger, til rett tid. En oversikt fra FHI viser at ventetiden for behandling av kvinnesykdommer og planlagt fødselshjelp har økt betydelig i perioden 2012 til 2024. Bortsett fra Sørlandet Sykehus og Finnmarkssykehuset har samtlige 18 sykehus lengre ventetid i 2024 enn i 2012.  I Helse-Midt har ventetiden økt mest, med 71 prosent. Randi Brenne Dreier, klinikkleder ved Helse Nord-Trøndelag, skriver i en e-post til VG at økningen i stor grad gjelder behandling av kvinnesykdommer og spesielt urininkontinens.  – Økningen ble forverret under pandemien, noe vi sliter med ettervirkninger av på våre ventelister. Valgte å fjerne livmoren For 24 år siden merket Astrid Midtbøen Varpe at noe var galt.  Hun var 13 år og hadde store magesmerter både under og mellom menstruasjoner.  I tillegg hadde hun voldsomme blødninger. Hjelpen hun fikk, var ulike hormonpreparater, forteller hun.  Første innleggelse hadde hun som 16-åring, på grunn av voldsomme smerter. Etter utredning fikk hun diagnosen irritabel tarm.  Det skulle ta nesten tyve år før Astrid fikk vite at det som hadde gitt voldsomme smerter, store blødninger, holdt henne sykemeldt i lengre perioder og i stor grad styrte livet hennes, hadde et helt annet navn:  Endometriose.  – Det skal ikke være sånn at man må gå med bleie når man er 30 år, fordi du blør så mye, konstaterer Astrid.  Da hun endelig fikk diagnosen i 2019 etter en kikkhullsoperasjon, falt mye på plass.  Men smertene var fortsatt voldsomme.  – Jeg fikk beskjed om at enten burde jeg fjerne livmor, livmorhals og eggledere. Eller så burde vi prøve å få barn.  Et annet liv Kort tid etter begynte Astrid og Alexander på prøverørsbehandling. De bestemte seg for at de skulle prøve de tre forsøkene de fikk i offentlig behandling.  Etter et mislykket forsøk hadde Astrid et planlagt egguttak 12. mars 2020. Samme dag stengte Norge ned på grunn av corona. Da ble alt satt på pause.  – Jeg følte meg veldig ensom, og kjente på at jeg ikke ble hørt. Jeg var bare hjemme og blødde i smerter.  Året etter hadde de to mislykkede forsøk.  Da bestemte de seg:  – Det ble ikke biologiske barn på oss. Og det blir ikke generelt barn på oss, på grunn av min helse. Da tok jeg kontakt med sykehuset og sa at jeg vil opereres, og ta vekk livmoren.  Valget ble gjort utelukkende for å forsøke å bedre smertene hun lever med.  Hun fikk høre at det var et års ventetid. Da dro hun til en privat klinikk, og fikk en henvendelse derfra. Operasjonsdatoen ble satt til fire måneder etter.  – Noe av det verste med denne sykdommen er all ventingen. Det er liksom dødtid, hvor du ikke får gjort noen ting, sier Astrids ektemann Alexander.  Det er snart to år siden Astrid fikk utført en hysterektomi, og fjernet livmoren. Hun fikk i tillegg fjernet eggledere og livmorhals.  I det store og hele gikk operasjonen fint. Noen dager etterpå ble Astrid sendt hjem.  Hun har ikke mottatt tilbud om oppfølging i etterkant, sier hun.  – De sjekket meg i noen måneder etter, for å se at stingene hadde grodd. Så fikk jeg beskjed om at hvis det gjorde vondt, måtte jeg ta kontakt med fastlegen.  – Det er jo fysisk og psykisk veldig krevende. Jeg syns det er rart at når man har fjernet et stort organ, som i tillegg gjør at du aldri kan få barn, at man ikke får noe hjelp etterpå.  Astrid har fortsatt dårlige dager med mye smerter. Men etter juleferien har hun vært tilbake i hundre prosent jobb som ungdomsskolelærer, for første gang på mange år.  – Jeg elsker å være i klasserommet og være sammen med ungdommene mine. Der er jeg bare meg, og ikke syk, på en måte. Det gir meg energi.  Helseminster Kjerkol sier at ventetidene må ned for å gi flere pasienter behandling raskere.  – Derfor har regjeringen økt bevilgningene til sykehusene, og lagt frem 11 konkrete grep for å redusere ventetider i ny Nasjonal helse- og samhandlingsplan. Ventetidene har økt siden 2017. For å snu utviklinga må vi både øke bevilgningene og organisere oss litt annerledes for å øke kapasiteten og frigjøre mer tid for fagfolk som kan brukes på pasientene.
Kvinner i Norge må vente opptil et år på behandling for vanlige kvinnesykdommer som endometriose, med økende ventetider siden 2012.  Astrid Midtbøen Varpe ventet i flere år på diagnose og behandling for endometriose, og måtte til slutt fjerne livmoren.  Helseministeren har lovet et løft for kvinnehelse, men mange sykehus sliter fortsatt med lange ventelister, spesielt etter pandemien.