På kjøpesenteret i Beijing har alle samme bekymring. Det kan bety krise for Xi Jinping.
BEIJING (Aftenposten): Kinas økonomi har ikke reist seg etter pandemien. Det kan få betydning også for deg og meg. – Om vi er pessimistiske? Klart vi er. Jeg kjenner mange som har gitt opp. De velger å «legge seg ned», sukker den unge selgeren. Mannen i 20-årene selger deksler og annet mobilutstyr. Han vil helst ikke ha navnet eller bildet sitt i avisen. Det samme gjelder de fleste vi snakker med denne ettermiddagen på et kjøpesenter i Heping-distriktet i Kinas hovedstad Beijing. Økonomi er ikke et såkalt sensitivt tema for Kinas myndigheter, men folk er likevel forsiktige. Så fort vi er enige om at de kan forbli anonyme, derimot, går samtalen lett. Og svaret er som regel det samme når vi spør om hvordan butikken går. – Skikkelig dårlig. Vi er på rundt 60 prosent av der vi var før pandemien, sier den unge mannen i mobilbutikken. – Jeg venter og venter på at kundene skal komme tilbake. Men foreløpig er vi langt unna der vi var. Jeg tjener ikke penger på driften, sier den middelaldrende innehaveren av en leketøysbutikk. – Vi har kunder! Men det er bare fordi nesten alle de andre matbodene er stengt, humrer eieren av en nudelsjappe i kjøpesenterets øverste etasje. Sparer heller pengene Hun peker bortover den lange disken som strekker seg gjennom rommet. For fire år siden var det kanskje 20 ulike matboder her. Nå er det bare 3–4 igjen som holder åpent. Ved bordene som fyller resten av etasjen, er det langt mellom folk som spiser. Tidligere, forklarer nudelselgeren, var det alltid stappfullt av folk her. Hvorfor er det så få kunder på kjøpesenteret? Også her er svaret det samme hos alle vi spør: – Folk har dårligere råd og er usikre på fremtiden. De vil heller spare pengene enn å bruke dem, sier en butikkinnehaver i tredje etasje. De økonomiske problemene i Kina har tårnet seg opp de siste årene. Utviklingen startet før pandemien, men covid gjorde at ting gikk i utforbakke langt raskere. Først i desember 2022 valgte landets leder, Xi Jinping, å lette på smitterestriksjonene.  Gjelden har eksplodert Og det har tatt lang tid å vende tilbake til en slags normal. – Alt dette er svært alvorlig for Kina. De er blitt truffet av flere store økonomiske sjokk samtidig. Det gjør dem mye svakere enn før, sier George Magnus.  Han er økonom tilknyttet Oxford-universitetet og regnes som en av de fremste ekspertene på kinesisk økonomi. Magnus mener at Kinas enorme vekst de siste tiårene er hovedårsaken til at økonomien nå vakler så mye som den gjør. – Problemet er at de har bygget for mye, for fort. Så har de fått enorm gjeld på grunn av all byggingen. Nå som det ikke lenger bygges så mye, sitter de igjen med stor gjeld. Og det er vanskelig å finne nye inntektskilder som kan bøte på problemet, sier han. – Xi gjorde problemet verre Utfordringen er størst på lokalt plan, sier han. Årsaken er at myndighetene i flere regioner har hentet inn opp mot 40 prosent av inntektene sine ved å selge landjord til eiendomsutviklere. Og nå er det ikke lenger penger å hente på denne måten. – Nå venter alle på at Xi Jinping skal finne en løsning. Problemet er at han bare har umulige alternativer, sier Magnus. Han forklarer at Xi kan velge å selge ut statlige bedrifter til det private markedet. Eller at han kan åpne opp for markedskreftene på andre måter.  – Men det er helt urealistisk å tro at han vil gjøre det. Xi ønsker størst mulig statlig kontroll. Det er kjernen i hans politiske prosjekt. Da kommer han ikke til å la private aktører få større makt, sier han. Magnus minner om at dagens økonomiske problemer ble varslet for lenge siden – av Kinas daværende statsminister. I 2007 sa Wen Jiabao at landets utviklingsmodell var preget av «ustabile, ubalanserte, ukoordinerte og ikke-bærekraftige problemer». – Dette var problemer Xi Jinping arvet da han overtok som partileder i 2012. Og han gjorde alt veldig mye verre, sier Magnus. Fordi det kinesiske systemet er så toppstyrt – av én mann, nemlig Xi Jinping – kan ikke den jevne kineser gjøre stort annet enn å håpe på bedre tider.  – Vi må bare vente. Avgjørelsene kommer fra et annet sted. I mellomtiden må vi bare gjøre så godt vi kan. Men jeg vet ikke hvor lenge jeg har råd til å holde butikken åpen, sier en innehaver i en liten butikk i kjøpesenteret i Beijing. – Kommer ikke til å kollapse Også utenfor Kina kan landets økonomiske problemer få store konsekvenser. Alle som eksporterer kobber, sement eller utstyr til eiendomsutvikling i Kina, merker allerede at ting er blitt vanskeligere. Og når produksjonen av kinesiske varer går ned, kan disse produktene bli dyrere for oss. Den som kanskje har størst grunn til uro, mener George Magnus, er partileder Xi Jinping. Han har samlet svært mye makt i egne hender de siste 12 årene. Dermed kan han heller ikke legge skylden på andre for at ting går dårlig. – Kina kommer ikke til å kollapse. Det er fortsatt verdens nest største økonomi og står for 30 prosent av verdens produksjon. Men partiet kan oppleve at befolkningen blir rastløs og sint på grunn av økonomien, sier han. På kjøpesenteret er det ingen som vil kritisere myndighetene. Det er heller ikke noe vi spør om – vi kan regne med at noen følger med på samtalene. Men samtidig var det ikke mulig å finne noen på kjøpesenteret som hadde noe positivt å si om retningen Kina har tatt.
Kinas økonomi sliter etter pandemien. Butikker har lav omsetning og mange har gitt opp. Kunder sparer penger i stedet for å bruke dem. Kina har høy arbeidsledighet, særlig blant unge. Eiendomsmarkedet er i krise. Boliggiganten Evergrande gikk konkurs i januar med 3000 milliarder kroner i gjeld. Investeringer fra utlandet har falt.  Kinas økonomiske vekst går saktere enn ventet. Gjelden øker, spesielt i husholdningene. Det totale gjeldsnivået er 300 prosent av bruttonasjonalproduktet.