Säg så här i stället för att tjata på barnen
Vad gör man när man som förälder fastnat i att tjata, tjata, tjata – om allt? Lika plågsamt utmattande för alla inblandade. Men det finns knep! Poängsystem och positiv förstärkning är två möjliga vägar ut ur tjatloopen, enligt Christoffer Murath, leg psykolog vid Svea KBT. Du vill ju bara att det ska bli bra – att ditt barn ska lära sig städa sitt rum, borsta sina tänder och kliva upp på morgonen alldeles av sig själv, i slutändan. Så du tjatar, och tjatar. Kan ge dålig självkänsla När du som förälder uppmärksammar något ditt barn gör, så är det automatiskt en förstärkning av beteendet. Ett barn som får uppmärksamhet när den gör något bra kommer således att fortsätta med det. Men dessvärre gäller även motsatsen.  Barn som får uppmärksamhet för dåliga beteenden kommer att fortsätta så, och riskerar i längden att få en dålig självbild. Ändå hamnar vi ofta där, i tjatloopen. – Om vi som föräldrar känner att allt vi gör är att tjata, så kan vi ana att barnet känner likadant. För barnet kan det då lätt kännas som att all uppmärksamhet den får handlar om tjat och vad den har gjort för fel, vilket kan leda till lägre självkänsla, ökad frustration och mer av det upproriska beteendet som leder till tjat från första början, säger psykologen Christoffer Murath, och fortsätter: – Tjatet kan också skapa en sur känsla mellan barnet och föräldern, vilket skapar mer upproriskt beteende hos barnet, men också minskar kvalitetstiden inom familjen, och påverkar dig som förälder negativt. Trots nackdelarna är det är fullt förståeligt att fastna i mönster där vi tjatar på barnen, enligt Christoffer Murath.  Oftast sker det när vi är trötta efter en lång arbetsdag och inte vill något hellre än att koppla av i soffan – stubinen är redan kort av trötthet och frustration, och då vill vi inte behöva be mer än en gång för att få något gjort.  Men tjat leder sällan till att saker blir gjorda. – Om barnet bara möter den bestraffning som upprepat tjat innebär så kan det till slut leda till en känsla av att vilja göra det helt motsatta från vad du som förälder ber om. Om du själv har eller har haft en chef som du inte tyckte om kan du enkelt se det från barnets perspektiv, där även vuxna brukar bli mindre produktiva av att ha en dålig relation med sin uppdragsgivare. Spara tjatet till livsviktiga frågor Finns det någon uppsida med tjat då, fastnar det till slut? De flesta föräldrar känner nog igen att tjatet ändå fungerar då och då. Det kan göra att det känns som att det har en funktion, menar Christoffer Murath. Därmed kan det kännas som en bra metod eftersom vi människor brukar upprepa saker som vi märker fungerar, även om de bara gör det ibland.   – Men om vi utvärderar tjatet märker vi snabbt att det är ganska låg utdelning på när det faktiskt leder till något positivt. Därför bör vi spara på tjatet till saker som är särskilt viktiga, till exempel saker som handlar om barnets säkerhet, för att de frågorna inte ska bli ”en i mängden”.  Experttipsen: 6 saker att säga i stället… ✓ Tandborstning
I stället för att fastna i tjat om tandborstningen kan fokus ligga på vad som händer efteråt. 
Exempel: ”Nu går vi och borstar tänderna så vi får det gjort innan jag ska läsa den där boken du ville höra.”  ✓ Läxläsning 
Ett bättre alternativ till att påminna om läxläsning är att lära barnen om långsiktiga belöningar. 
Exempel: ”Om du sköter läxorna hela den här veckan får du spela tv-spel extra länge på fredag.”  ✓ Uppstigning
Uppstigning och läggdags är vanliga aktiviteter som leder till tjat. När vi är trötta och nyvakna kan tjat vara särskilt gnisslande i öronen och motverka viljan att gå upp och starta dagen. 
Exempel: I stället för att säga ”Gå upp” kan du med små medel göra det mer lockande med ”Kom så äter vi frukost, så kan du spela fotboll sen”.  ✓ Gå och lägg dig
När det gäller läggdags blir det tvärtom, där behöver vi avbryta roliga aktiviteter för att sova. Ibland krävs det tjat men försök att använda meningar som visar på värdet av att gå och lägga sig i tid. 
Exempel: ”Om du somnar i tid kommer du ha mycket roligare på aktiviteten vi ska göra i morgon!”  ✓ Släpp skärmen
När det gäller skärm vill vi gärna att de lägger ifrån sig den direkt när vi säger till, men det ger inte barnet en chans att avsluta det de håller på med vilket kan skapa frustration, särskilt när det gäller spel. 
Ha framförhållning och säg: ”Du kan spela/titta en halvtimme till, sen är det mat.”  ✓ Kom och ät
För många barn blir middagen ett avbrott från en rolig aktivitet som de sysslar med, här kan det vara bra att försöka inkorporera aktiviteten i övergången till middagen. 
Exempel: ”Vilket fint bygge du har gjort med ditt Lego, kom till middagsbordet och berätta mer om vad det är du bygger!” Källa: Christoffer Murath, leg psykolog vid Svea KBT.  Psykologens råd: Gör så här om du har fastnat i tjat Källa: Christoffer Murath, leg psykolog vid Svea KBT.
I stället för att tjata på barn föreslår psykologen Christoffer Murath andra alternativ – vilket kan undvika att barnet får problem med självkänslan och göra era familjerelationer bättre Hans råd inkluderar att uppmärksamma och belöna önskvärda beteenden, sätta tydliga förväntningar och att använda poängsystem. Några exempel är att omforma dina krav (ex: ”Gå upp”) till positiva förslag (ex: ”Kom så äter vi frukost, så kan du spela fotboll sen”).