Wikipedia: – Vet ikke hvem som skriver
Wikipedias usynlige voktere jobber i det stille for å holde nettleksikonet pålitelig. Både du og jeg kan skrive eller endre på artikler i Wikipedia. Konseptet har gjort nettstedet til det syvende største i verden, ifølge Similarweb. Men siden Wikipedia tillater bidrag fra alle, kan man stille spørsmål ved troverdigheten. Wikipedianer og administrator for nettstedet, Morten Olsen Haugen, beskriver nettstedet som en nærmest pålitelig kilde. Haugen jobber sammen med rundt 70 andre administratorer i Norge.  – Vi sletter artikler eller låser dem for videre redigering. Vi utestenger også brukere, sier han til Forskning.no. Han kommer med flere råd for å bruke den populære tjenesten. – Det spesielle her er at man ikke vet hvem som skriver, sier han til VG. Avslørt på Wikipedia I 2020 kunne en Wikipedia-artikkel om Anne Rimmen avdekke at det var hun som var «Ravnen» før hun røk ut. En annen Wikipedia-artikkel fra 2012 om Brann-spilleren Bård Finne ga fotballspilleren senere et «nytt» etternavn. Haugen mener at man, som med alle andre leksikon, må være kritisk. – Både voksne og ungdommer bør være skeptiske til alt de leser hele tiden. Det gjelder ikke bare på Wikipedia. Men hovedgrunnen til at Wikipedia fungerer er jo at de aller fleste bidragsyterne gjør jobben ordentlig. I tillegg har vi «nerdene» som bruker fritiden på å kontrollere og faktasjekke, forklarer Haugen. Flere vridde fremstillinger En utfordring som Wikipedianerne stadig kommer over, er møter med artikler som kan virke skjevt fremstilt. Derfor mener Haugen det også er viktig å kontrollere balansen i slike artikler. – Det er vanskelig når noen skriver om et tema mange ikke vet mye om, og vi er usikre på om vinklingen og stoffutvalget er pålitelig. Da må man plutselig lese seg opp på et helt nytt tema. Det er tidkrevende. Han nevner Litauen sin utenrikspolitikk som et tilfeldig eksempel på et emne som det kan være lett å trolle med. – Det er viktig å kontrollere at artikkelen er balansert slik at helheten av selve bilde er riktig. Ser flere trender Nå ser Haugen to trender ved Wikipedias fremtid. Han tror nettstedet vil få mye AI-genererte registeropplysninger etter hvert som språkmodellene blir bedre. Dermed kan en enkel liste over stortingsrepresentanter gjennom tidene finnes i flere språk for eksempel. Haugen spår også at Wikipedia vil få større andel profesjonelle skribenter. Museer, etater og bedrifter kan se nytten av å ha solid bakgrunnsinfo på plass på Wikipedia som en del av en større markedsføringspakke. – Begge trendene vil ha både gode og dårlige sider. Internett trenger uansett et sted som Wikipedia.
Wikipedia lar hvem som helst skrive og redigere artikler, noe som reiser spørsmål om troverdigheten. Norske administratorer som Morten Olsen Haugen jobber frivillig med å overvåke og faktasjekke innholdet på Wikipedia.  Haugen advarer om skjevt fremstilte artikler og fremhever viktigheten av balanse og kritisk lesning, spesielt på mindre kjente emner.