– Nå skal vi ha et skikkelig lønnshopp
De har fått nok av reallønnsnedgang og økte priser.  – Nå skal vi ha et skikkelig lønnshopp, krever Kristine Rønne: –  Når du handler så ser du jo hvor mye dyrere blant annet mat har blitt. Og når prisene har økt mer enn lønnen de to siste årene, så har vår reallønn gått ned. I tillegg har renten presset kraftig på min og de flestes økonomi. Derfor må vårens oppgjør gi oss et kraftig reallønnsvekst, er hennes klare melding til sjefen. Og sjefen heter: Rønne er mekaniker og organisert i Fellesforbundet, hvor Jørn Eggum er leder. Han ligger an til å bli vårens lønnsoppgjørsgeneral på arbeidstagersiden og har sagt at de har satt av en milliard kroner til streik, hvis de ikke får en god reallønnsvekst i år. Han lover at hun skal bli hørt. – Vi skal krige for at lønningene blir høyere enn prisene i år, sier Eggum til VG. Det tekniske beregningsutvalget (TBU), som legger frem statistikken som partene i lønnsoppgjøret må forholde seg til før vårens lønnsoppgjør, la frem sine foreløpige tall fredag. De anslår at prisene skal stige med 4,1 prosent i år. – Betyr det krav opp mot fem prosent eller mer? – Jeg vil ikke tallfeste, men norske arbeidere skal få reallønnsvekst – lønnen skal mer opp enn prisene i år, sier Eggum. Han sier at det er knyttet usikkerhet til prisprognosen og at den kan bli endret når de endelige tallene kommer i mars. – Smalhans Leder Mette Nord Fagforbundet, som organiserer en hær av kommuneansatte, er også veldig klar: – Vi skal ha et reallønnsvekst i år. Det er smalhans for mange nå og de økte prisene slår spesielt sterkt inn for dem som tjener minst. Det betyr at vi også skal prioritere lavlønnstillegg. – Dere fikk mye mer enn rammen i fjor; 5,6 prosent? – Det viser at dagens modell åpner for å utjevne forskjeller, men at Staten ga så mye, gir grunn til bekymring. Det må vi se på. For TBU-tallene viser også hvem som fikk mest og minst i oppgjøret i fjor.  Tallene viser at en rekke områder, anført av staten, ga atskillig mer i lønnsøkning enn rammene som Eggum og co. la i det såkalte frontfagsoppgjøret. Frontfagsmodellen betyr at det er det konkurranseutsatt industri tåler av lønnsøkning, som skal legge rammer for hva alle andre grupper i Norge får. Det er fordi at konkurranseutsatt industri konkurrerer med bedrifter i utlandet og hvis vi øker lønningene for mye, så taper norske industribedrifter når de skal ut å selge sine varer, i konkurranse med produkter fra andre land. Her er noen hovedtall fra i fjor: Eggum er kraftig kritisk til at Staten har brutt rammene så kraftig. – Vi ser på det med stor uro. Statlige virksomheter har ikke klart å holde igjen og har gått ut over den rammen som konkurranseutsatt industri fikk. – Mistet kontrollen Han sier en endring trolig har vært viktig årsak. – Erna Solberg åpnet for tre tariffavtaler i Staten, det har ført til at staten har mistet kontrollen over lønnsveksten. TBU har bommet på prisveksten betydelig i tre år på rad., viser denne oversikten i E24. I fjor anslo de prisveksten til 4,9 prosent, mens den endte på 5,5 prosent. Eggum er også kritisk til TBU-tallene de siste årene. – Vi har forhandlet frem rammer de to siste årene som har vært høyere enn prisveksten som TBU har lagt til grunn. Likevel har vi opplevd lønnsnedgang fordi TBUs prisanslag var for lave.  På byggeplassen i Oslo har Rønne med seg Thomas S. Nybo. Han gleder seg til å kunne kjøpe seg en leilighet, men foreløpig har det blitt med drømmen. – Jeg bor hjemme hos mine foreldre. Jeg har ikke nok egenkapital til å få et lån som gjør at jeg kan kjøpe meg noe. Et lønnshopp kommer godt med når man skal inn i boligmarkedet, sier han.
Jørn Eggum, leder for Fellesforbundet, lover å kjempe for lønninger høyere enn prisveksten i år. Det tekniske beregningsutvalget (TBU) anslår at prisene vil stige med 4,1 prosent i 2024. Leder Mette Nord Fagforbundet ønsker også reallønnsvekst og prioriterer lavlønnstillegg.