Flukten fra Helse-Norge
Stadig flere sykepleiere rømmer fra norske sykehus og sykehjem fordi lønnen er for dårlig. Men dette handler om mye mer enn penger.  – Fagfolkene er vår viktigste ressurs, sa helseminister Ingvild Kjerkol da hun la frem Helse- og samhandlingsplanen fredag forrige uke.  Nå skal det ifølge planen bli flere heltidsstillinger og kompetanseheving, og ikke minst bedre oppgavedeling mellom ulike yrkesgrupper i helsetjenesten.  Det trengs for å si det forsiktig.  For slik det er nå kan det ikke fortsette. Sykepleiere må bruke mye av sin dyrebare arbeidstid på å tømme søppel og re senger. Ikke rart mange ikke orker mer. Norsk helsevesen sliter. Det er urovekkende – fordi det verste ligger foran oss. Vi er bare i startfasen av eldrebølgen.  Men allerede nå ser vi at flere og flere sykepleiere flykter fra offentlig helsevesen.  Det er alvorlig fordi landet i fjor manglet 4 650 sykepleiere. Dette tallet vil øke til svimlende 30 000 sykepleiere i 2040 – om ikke staten klarere å utdanne flere, og ikke minst få dem til å bli.  I en lang rekke saker har VG satt søkelyset på sykepleiere som heller vil jobbe som vikarer gjennom private bemanningsbyråer, enn som ansatte på sykehus og sykehjem.  En kan ikke klandre dem. Omsorg for andre kan ikke gå på bekostning av egenomsorg.  En skal gjøre den jobben en er utdannet til å gjøre. En skal få konkurransedyktig betalt. Og arbeidsgiver skal sørge for ikke bare levelige arbeidsforhold, men for at den ansatte trives og kan videreutvikle seg både faglig og sosialt.  Det sliter stadig flere sykehus og sykehjem og andre helsetjenester med å tilby sine sykepleiere, og jordmødre og leger.  Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) kaller sykepleier-flukten en «kjempeutfordring». Det er ingen overdrivelse. For dette går ikke i lengden. I alle fall ikke om flere gjør det samme, slutter på sykehus for så å bli leid ut av private aktører til samme sykehus. De private tilbyr bedre lønn og bedre vilkår. Fra 2021 til 2022 hadde over én av ti som sluttet som sykepleier gått over til å jobbe innenfor «innleie av arbeidskraft». Mest sannsynlig som sykepleiere i helsetjenesten, viser analyser Norges sykepleierforbund har gjort. Andre slutter helt som praktiserende sykepleiere. De teller over 19 000 personer.   Det verste er dog at vikarbruken er svindyr for sykehusene. Et godt eksempel er Helse Nord. I 2022 brukte de 540 millioner kroner på vikarer. Samtidig som 1000 stillinger står ubesatt i helseforetaket. Helse Nord har nå og i årene fremover et så stort underskudd i regnskapene at de hadde gått konkurs om de var en privat bedrift. Men det gjør de ikke fordi helseminister Kjerkol gir dem mer penger. Senest i begynnelsen av året da hun i sykehustalen meldte at hun gir en halv milliard ekstra til landets sykehus. Mer penger er jo bra. Det hjelper alltid med mer penger.  Forskning viser at tilbud om høyere lønn får sykepleiere til å bli, det er også bra for rekrutteringen og for at folk skal gidde å utdanne seg til yrket. Men – forskning viser også lønn ikke nødvendigvis er avgjørende for at sykepleiere blir i jobben. Denne sykepleier-flukten handler like mye penger som det handler om dårlig ledelse og dårlig drift. Det handler om hva slags arbeidsmiljø, fagmiljø, utviklingsmuligheter, arbeidsoppgaver, arbeidstid og arbeidsbelastning det norske offentlige helsevesenet kan tilby sine ansatte. Og her er det syndet. Helsevesenet har opplevd å få stadig nye reformer og stadig strammere budsjetter tredd nedover hodet. Også omtalt som effektivisering, altså å få mer ut av hver krone og hver ansatt. Det er en endring som er helt nødvendig skal vi klare en fremtid som innebærer stadig flere eldre som skal tas hånd om av færre omsorgsarbeidere per pasient. Men denne effektiviseringen har også blitt en unnskyldning for dårlig ledelse og svake politiske beslutninger – som har endt med dårlig behandling av en knapp og dyrebar ressurs – nemlig de faglærte. Hvor klokt var det for eksempel å fjerne alle støttefunksjonene slik at sykepleiere ender med å bruke opp viktig tid på å ta telefoner, tømme søppel, re senger og servere mat til pasienter? Mens leger bruker mye av sin tid til å drive med papirarbeid fremfor å ta seg av pasienter? Og hvor klokt er det å ha så få på jobb at de som er på jobb blir utslitt av arbeidsbelastningen og turnusvaktene og ikke orker mer? Dette er en ond sirkel som må brytes. I 2023 kostet det over 3 milliarder kroner å leie inn sykepleiere. Koster det ikke mindre å ta vare på de man har? Svaret gir seg selv. Helse-Norge må bli en mer attraktiv arbeidsplass skal vi ha en sjans mot eldrebølgen. Kanskje er det bedring i sikte med ny plan? Men, selv med konkurransedyktige arbeidsbetingelser i helsevesenet vil det være mangel på folk. Det fødes ikke nok barn her til lands, de barna som fødes vil i stadig mindre grad utdanne seg til omsorgsyrker. Dette er problemer vi ikke kan betale oss ut av. Men det som kan gjøres er å drifte helsevesenet med større respekt for de menneskelige ressursene.
Flere sykepleiere forlater norske sykehus og sykehjem på grunn av lav lønn og dårlige arbeidsforhold Helseminister Ingvild Kjerkol vil innføre flere heltidsstillinger og bedre oppgavedeling i helsevesenet Norge manglet 4 650 sykepleiere i 2021, tallet kan stige til 30 000 innen 2040 uten tiltak Sykepleiere søker til private bemanningsbyråer for bedre lønn og vilkår Helsevesenet må bli mer attraktivt som arbeidsplass for å møte eldrebølgen