Erna Solberg etter sterk kritikk fra kontrollkomiteen: – Vil fortsatt være Høyres statsministerkandidat
Flertallet i Stortingets kontrollkomité mener Erna Solbergs håndtering av aksjesaken ikke er forenelig med å være statsminister. Tross sterk kritikk har hun mål om å bli det neste år.  Onsdag la kontroll- og konstitusjonskomiteen på Stortinget frem sine konklusjoner i de mange habilitetssakene som har preget norsk politikk siden sommeren 2023. Erna Solberg fikk sterk kritikk for habilitetsbrudd i sin tid som statsminister. Kritikken mot Solberg er den sterkeste komiteen kan gi til en avgått statsråd. Et flertall i komiteen mener Solberg ikke i tilstrekkelig grad har tatt ansvar for å gjenreise tilliten etter sin manns omfattende aksjehandler. Flertall: – Ikke forenelig med å være statsminister I en merknad skriver de at dette ikke er forenelig med «tilliten som kreves for å være regjeringens øverste leder og landets fremste tillitsvalgte». – Hun kunne ikke blitt sittende om dette hadde vært avslørt da hun var statsminister. At Solberg stiller til valg som statsminister igjen, svekker demokratiet, mener Lan Marie Berg, MDGs medlem i komiteen. Mener hun fortsatt kan være statsministerkandidat Onsdag var Solberg på reise i India. Hun svarte på kritikken i en skriftlig kommentar.   Solberg gir nå ytterligere svar til Aftenposten fredag ettermiddag. På spørsmål om hun kan være Høyres statsministerkandidat etter den sterke kritikken, svarer hun i en e-post:  – Ja, det kan jeg, og det vil jeg, svarer hun.  Solberg sier hun er glad og takknemlig for å ha stor støtte fra Høyres velgere, medlemmer og tillitsvalgte.  Så lenge støtten er til stede, har hun alle intensjoner om å være Høyres leder og statsministerkandidat ved neste års stortingsvalg. – Trenger ny regjering Hun mener at Norge trenger en ny regjering og en annen politikk på viktige områder. – Jeg er motivert for å jobbe for at vi skal kunne gi velgerne det, sier hun. – Et flertall i komiteen mener du ikke har tatt ansvar for at tilliten til demokratiske institusjoner, og at det politiske systemet er blitt svekket etter avsløringene om din manns aksjehandler. De mener dette ikke er forenelig med å være statsminister. Hva tenker du om det? – Jeg er veldig lei meg for at jeg har vært inhabil i enkelte saker jeg var med på å behandle da jeg var statsminister, svarer Solberg. Hun skriver at bakteppet er at hennes ektemann Sindre Finnes handlet aksjer i strid med avtalen de hadde med hverandre. Inhabil uten å vite det – Det gjorde meg inhabil uten at jeg selv var klar over det. Dette har jeg sterkt beklaget, og jeg kan bare gjenta den beklagelsen. Jeg burde spurt og gravd mer, slik at jeg kunne ha oppdaget handelen på et tidligere tidspunkt, svarer hun. Videre skriver hun at hun må leve med at Stortingets flertall bestående av Rødt, SV, Ap, Sp og MDG mener det de nå mener.  – Dersom de partiene hadde utgjort flertallet på Stortinget også fra 2013 til 2021, hadde jeg nok aldri vært statsminister i utgangspunktet. – Er du enig i at du ville måttet gå av om du fortsatt var statsminister da denne saken ble avdekket? – Det blir hypotetisk, svarer Solberg, men sier hun ikke kan utelukke det. Lave skuldre – Hans Andreas Limi i Frp sier denne saken vil spille inn når de i partiet senere skal avgjøre hvem som skal være partiet statsministerkandidat i 2025. Er du trygg på at borgerlig side vil samle seg om deg som statsminister? – Dette har jeg ganske lave skuldre på, svarer Solberg. Hun påpeker at Høyre velger sin partileder og statsministerkandidat. – Utover det har jeg stor respekt for at Frp, Venstre og KrF skal ha sine interne prosesser, sier Erna Solberg.  Høyre, Frp og Venstre stiller seg ikke bak formuleringen fra komitéflertallet om at Solbergs håndtering ikke var forenelig med å være statsminister.  – Jeg er veldig trygg på at vi skal kunne bli enige om et godt politisk samarbeidsgrunnlag for å styre Norge sammen, dersom velgerne gir oss tillit, og det er det som er viktig, sier Solberg.
En norsk meteorolog mener det blir mindre vind i Nord-Europa fremover, noe som kan påvirke Norges satsing på havvind. Vindkraft kan underprestere med 20–30 prosent sammenlignet med forventninger. Dette kan etter hvert skape problemer med forsyningssikkerheten. På grunn av tørrere vintre og varmere somre, vil kraften fra fossefall og elver i Europa også reduseres, mener han. Det kan gi tørkekriser, spår meteorologen. Men mer høytrykk vil i så fall også gi bedre muligheter for solkraft.