Danmark tar radikale grep for å endre skolen. Spørsmålet er om det hjelper én voksende elevgruppe. 
Den danske utdanningsministeren mener en hel generasjon barn ble forsøkskaniner. Nå vil han endre skolen.  I hele Norden pågår den samme skoledebatten. Denne uken kom danskene med sin plan:    Mindre skjerm, flere bøker, færre eksamener, kortere skoledager for de yngste, flere praktiske fag.  Teoritrøtte elever på ungdomsskolen skal få lov til å være én eller to dager ute i arbeidslivet hver uke, om de vil det. De kan gå i «juniormesterlære».  I tillegg vil de innføre et nytt valgfag: Teknologiforståelse.  Dessuten lover regjeringen å slippe skolene fri. Det blir mer opp til hver kommune og skole hvordan de vil løse oppgavene sine.  Samme problemer som Norge Bakgrunnen er mange av de samme problemene som man snakker om i den norske skolen: Sviktende skoleresultater. Elever som faller fra. Mistrivsel. Dårligere leseferdigheter.  Den danske barne- og undervisningsministeren Mattias Tesfaye sa før jul at dagens skoleelever ikke lenger skal være «forsøkskaniner i et digitalt eksperiment».  – Regjeringen ønsker en faglig sterk folkeskole med ro i klassen, mindre skjerm og mer lokal valgfrihet, sa Tesfaye da skoleplanen ble lagt frem.  Både i Norge og Sverige har skoleministrene dratt i nødbremsen. De vil ha flere fysiske bøker og mindre skjermbruk.  Signe Bock Segaard er forsker ved Institutt for samfunnsforskning i Oslo, men har dansk bakgrunn. Hun kjenner igjen flere av problemstillingene fra den norske skoledebatten.  Men hun sier at det er noen viktige forskjeller på den norske og danske skolen:  – De ønsker nå å gjøre bot for feilgrep fra den forrige reformen, sier Segaard. I tillegg har regjeringen som ambisjon å avbyråkratisere offentlig sektor, ha mindre rapportering og gi mer selvbestemmelse.  Skolegrepene skyldes også den store digitaliseringen i den danske skolen, og at den fysiske boken nesten er blitt borte, sier hun. Dessuten er man svært opptatt av å få flere til å velge yrkesfag. Hva med dem med særlige behov?  Ser man på timetallet, er det flere timer til praktiske fag i den norske skolen. I Norge er det også færre timer totalt i løpet av grunnskolen. Danskene har langt flere eksamener enn norske elever.  Politiken mener skolereformene for ti år siden var feilslått og at de nye tiltakene er skritt i riktig retning. Men avisen mener at «den mest massive utfordringen i folkeskolen blir ignorert» i den nye planen: Barna med særlige behov.  Nylig skrev de at nesten hver fjerde krone i grunnskolen går til de 6,5 prosentene av elevene som går på spesialskoler eller i spesialklasser i Danmark.  Både lærerorganisasjoner og forskere er bekymret for denne gruppen, som bare er blitt større.  Skoleforsker Andreas Rasch-Christensen leder forskningssenteret for pedagogikk og dannelse ved Via University College. Han peker på at det lenge har vært et mål å inkludere flere elever i den vanlige undervisningen. I stedet har det blitt motsatt.  – Det er et stort problem å få løst utfordringen med inkludering.  Rasch-Christensen mener det er mye bra i den nye skolereformen, som færre eksamener og mer praksis.  – Utfordringen er at den retter seg mot mange deler av skolen samtidig. Du har det digitale, det teknologiske, færre prøver og så alt som har med inkludering. Det betyr at pengene skal brukes på mange forskjellige ting, sier han. 
Danske myndigheter vil endre skolen med mer boklesing, færre eksamener og mer praktisk arbeid. Barn skal ikke lenger være "forsøkskaniner i et digitalt eksperiment", sier utdanningsministeren. Reformen kommer etter dårlige skoleresultater, frafall og mistrivsel i den danske skolen.