Norsk forsker om Golfstrømmen-studie: - Ikke særlig realistisk
Golfstrømmen i Atlanterhavet er på vei mot et vippepunkt, viser en ny studie. En profilert norsk professor i klimadynamikk er derimot uenig. En del av sirkulasjonen i Golfstrømmen i Atlanterhavet, som hjelper til med å regulere det globale klimaet, er på randen til kollaps. Det kommer fram i en studie fra Science Advances, gjengitt av blant annet The Guardian, CNN og Aftonbladet. Det er «dårlige nyheter for klimasystemet og menneskeheten», mener forskerne bak studien. – Studien er legitim, men utgangspunktet og resultatet som de kommer fram til, er ikke særlig realistisk i mine øyne. Det er en veldig urealistisk situasjon for dagens klima. Det sier direktør for Nansensenteret i Bergen, Tore Furevik, til VG. Han er også professor i klimadynamikk ved Universitet i Bergen. Men først, la oss forklare Golfstrømmens premisser: En annet studie ble gjennomført av to danske forskere i fjor, og publisert i Nature. Det var en annen type studie, men har kommet fram til nogen lunde samme resultat som forskerne i Science Advances. Nå har forskere bak denne studien trukket en alarmerende konklusjon: Golfstrømmen kan kollapse mellom 2025 og 2095 hvis karbondioksidutslippene ikke reduseres. Mener ikke Golfstrømmen er på et vippepunkt Det er derimot ikke Furevik enig i. – Studien finner en svekking i nedsynkingen av vann i nord, på grunn av at det tilføres store mengder ferskvann. Men i scenarioet studien er gjennomført i et ytterpunkt og i et ekstremt tilfelle. Professoren anser ikke at dette er sannsynlig - hvert fall ikke de nærmeste 100 årene. – Jeg har ikke trua på at Golfstrømmen er på et vippepunkt. At den plutselig skal bli veldig mye svakere, ser jeg ikke på som særlig sannsynlig. Forskerne bak studien sier de ble sjokkert over hvor raskt kollapsen vil skje når vippepunktet nås, selv om de ennå ikke kan si nøyaktig når det vil skje.  Ved hjelp av datamodeller og tidligere data, har forskerne utviklet et tidlig varslingssystem for sammenbruddet i Atlanterhavsstrømmen. De nederlandske forskerne mener altså at det de har kommet fram til, er «dårlige nyheter for klimasystemet og menneskeheten». – Veldig ekstremt eksperiment – Det er et veldig ekstremt eksperiment forskerne har gjennomført. Det er ikke særlig overført betydning til dagens virkelighet med Golfstrømmen. Denne studien har tatt utgangspunkt i at det slippes ut mer og mer ferskvann i Nord-Atlanteren, noe som vil gjøre at mindre vann vil synke ned.  Furevik følger opp: – Det er først når det tilføres omtrent 60 ganger så mye vann som det som smelter fra Grønland i dag, at nedsynkningen begynner å avta raskere. Så fortsetter de å pøse på med vann til nedsynkingen er stoppet opp. Men dette er jo et ekstremt lite sannsynlig, for ikke å si helt umulig, scenario. Atlanterhavsstrømmen er en viktig del av det globale klimasystemet og bidrar til å omfordele varme, karbon og næringsstoffer fra tropene mot Arktis.  Når isen på Grønland og i Arktis smelter raskere enn ventet, renner det mer ferskvann ut i havet. Dette hindrer at det saltere og varmere vannet fra sør synker ned, og bidrar til å svekke Atlanterhavsstrømmen. Dette kan bli konsekvensene Endringene vil være irreversible i et menneskelig tidsperspektiv. Selv om det ennå er usikkert når dette vil skje, beveger utviklingen seg i en skremmende retning, ifølge forskerne. Hvis nedsynkningen av vann i nord stopper opp og Golfstrømmen svekkes betydelig, vil Europa, som mottar varmt havvann via Golfstrømmen, bli kaldere, mens tropiske områder vil bli varmere, forklarer Furevik. – Ifølge de nederlandske forskerne kan Norge få det opp mot 35 gradere kaldere om vinteren om dette tilfellet slår inn. Da må vi forberede oss på stadig mer Sibir-kulde, men jeg har som nevnt ikke særlig trua på det, utdyper Furevik. – Er det studien har kommet fram til dårlig nytt for klimaet? – Det mener jeg ikke det er. Men det er nok av andre ting å bekymre seg for når det gjelder klimaet, som flere hetebølger, mer tørke og høyere forekomst av flom. Ifølge studien vil et sammenbrudd føre til at havnivået stiger med opp til en meter i Atlanterhavet, noe som vil oversvømme mange kystbyer.  Amazonas vil oppleve dramatiske endringer i våte og tørre sesonger, noe som kan skyve regnskogen over kanten. Temperaturer verden over vil svinge mye mer. Andre konsekvenser studien peker på, er tørke og hungersnød i India, Sør-Amerika og Vest-Afrika og økt havnivå langs østkysten av Nord-Amerika.
Golfstrømmen i Atlanterhavet nærmer seg et vippepunkt, ifølge en studie i Science Advances. Kollaps kan skje mellom 2025 og 2095 hvis CO2-utslippene ikke reduseres. Tore Furevik, direktør for Nansensenteret og klimaprofessor ved UiB, ser ikke på dette som særlig sannsynlig. Potensielt negative konsekvenser: Europa blir kaldere, tropiske områder blir varmere, kystbyer oversvømmes og økte temperatur-svingninger globalt.