Aldri mer 9. april!
KRONIKK: Forsvars­beredskap er ikke der og de – det er her og vi. Nordmenn kjenner betydningen av «aldri mer 9. april!» – Norge skal ikke igjen okkuperes. Forsvarsviljen i hver og en av oss utgjør Norges samlede motstandskraft, og det må vi aldri glemme. Det landsdekkende Heimevernet med lokalkunnskap, sivil kompetanse og militær trening utgjør et betydelig hinder for påvirkningsoperasjoner og forsøk på å skape en slik mistillit. Verden har blitt mer uforutsigbar de senere årene. Russland har gått til fullskala krig mot nabolandet Ukraina. Et helt folk har i over to år har stått opp mot den brutale stormakten som har angrepet dem. Det ukrainske folk har valgt å stå opp mot den russiske aggressoren. Det ukrainske folkets kamp er også vår kamp. Det handler om friheten til å selv kunne velge sine ledere og sin egen fremtid. «Du må ikke sitte trygt i ditt hjem og si: Det er sørgelig, stakkars dem! Du må ikke tåle så inderlig vel den urett som ikke rammer dig selv! Jeg roper med siste pust av min stemme: Du har ikke lov til å gå der og glemme!» Dette mye siterte verset fra diktet «Du må ikke sove», av Arnulf Øverland, var en kraftig advarsel mot likegyldighet i 1936, bare tre år før andre verdenskrig. Et stort fellesskap Etter at både Forsvars- og Totalberedskapskommisjonen sommeren 2023 la fram omfattende offentlige utredninger som viser alvoret vi står overfor, er det igjen på tide å advare mot likegyldighet. Både Forsvaret og landets samlede beredskap må styrkes, men det alene vil ikke være nok. Beredskap er ikke der og de – det er her og vi. Vi ser dette veldig klart i Ukraina. Et helt folk har i over to år har stått opp mot den brutale stormakten som har angrepet dem. Hadde ikke folket stått sammen, ville Ukraina neppe ha klart å stå imot. Norge er et lite land, og skal forsvar og beredskap fungere, er vi avhengig av at hele befolkningen mobiliserer når det kreves. Verneplikten og Heimevernet bidrar til denne mobiliseringen, og Norges Nato-medlemskap er en garanti for at vi ikke står alene.  Når Sverige etter 200 år med nøytralitet, sammen med Finland, velger å slutte seg til Nato, forteller det om alvoret i den geopolitiske situasjonen. Ulike typer trussler Et angrep på Norge vil kunne ta mange former, som terror, angrep på våre datasystemer, forsøk på å hindre fri ferdsel i lufta eller på havet og annektering av deler av territoriet vårt. Men dersom noen virkelig vil ramme Norge uten å erklære krig, er det å skape splid og mistillit noe av det som virkelig ville rokke ved den norske modellen. Når alt blir våpen, blir alt mer krevende. Når vestlige demokratiers avhengighet av f.eks. energi, mineraler og matvarer blir brukt mot dem, er det grunn til å være våken. Men det må ikke bidra til en polarisert debatt og mistillit. For en aggressor vil det alltid være et mål å splitte befolkninger og land som kan tenkes å yte motstand som kan forhindre at aggressoren når sine målsettinger. Vårt åpne og tillitsbaserte samfunn kan utnyttes av de som vil oss vondt. Falske nyheter, økning i kriminalitet og voldsbruk, politikerforakt og alt som leder til usikkerhet i befolkningen, vil svekke den tilliten som kjennetegner vårt samfunn. Et landsdekkende Heimevern med lokalkunnskap, sivil kompetanse og militær trening utgjør et betydelig hinder for påvirkningsoperasjoner og forsøk på å skape en slik mistillit. Heimevernet er forberedt på å sikre infrastruktur, avkrefte eller bekrefte informasjon, patruljere nærområder og rett og slett bidra til sikkerhet og trygghet – og dermed også til at tilliten blir bevart hvis det kreves. Hvis statlige aktører utfordrer Norge gjennom å bruke virkemidler der grensene mellom fred, krise og krig blir uklare, har Heimevernet sin største styrke. Heimevernet er en fleksibel beredskapsorganisasjon som er klar til å støtte der behovet oppstår. Effektiv lokal beredskap – overalt, alltid. Styrket satsing Forsvaret har endret seg betydelig i flere tiår. Nå krever situasjonen at Forsvaret bygges opp. Det er derfor positivt og viktig at det er en tverrpolitisk enighet om å satse på Forsvaret. Heimevernet har også et landsråd med en rådsstruktur som til sammen utgjør et nettverk av nasjonal frivillig motstandskraft. Ved en mobilisering av hele det nettverket Heimevernet og organisasjonene i landsrådet utgjør, vil Norge bli «ei hengemyr» av forsvarsvilje enhver okkupant burde holdt seg langt unna. Heimevernet og organisasjonene som utgjør rådsstrukturen i Heimevernet, sikrer at enhver som ønsker å utfordre norsk suverenitet ikke bare møter Forsvaret, men faktisk hele Norge. Verneplikten er helt sentral i denne forsvarsviljen. Verneplikten knytter Norges militærmakt, vårt sivilsamfunn og våre makthavere sammen i en treenighet som gjør oss som nasjon sterk hvis farer truer. Verneplikten sikrer at mange norske unge kvinner og menn er trent i maktanvendelse og har forståelse for beredskap, samtidig som de er en del av oss alle.  Situasjonen krever nå at enda flere avtjener en form for førstegangstjeneste. Fred og frihet skal vi ikke ta for gitt. Norge som nasjon er avhengig av at hele befolkningen mobiliserer hvis det kreves. Med verneplikten i bunn, et landsdekkende Heimevern med landsrådet i ryggen og et sterkt forsvar vil vi, sammen med våre allierte, ha et svært godt utgangspunkt for å forsvare alt vi har og alt vi er. Men det er ikke Forsvaret alene som skal forsvare Norge, det er det norske folk som skal forsvare landet vårt. Aldri mer 9. april!
Are Tomasgard og Jon Kristiansen i Landsrådet for Heimevernet understreker betydningen motstandskraft i befolkningen har for Norges samlede forsvarsberedskap. Heimevernet, som innehar lokalkunnskap, sivil kompetanse og militær trening, er et viktig hinder for påvirkningsoperasjoner og forsøk på å skape mistillit. Kronikkforfatteren fremhever at et angrep på Norge kan ta mange former, inkludert terror, angrep på datasystemer, forsøk på å hindre fri ferdsel og annektering av territoriet. Befolkningens tillit og åpne samfunn kan utnyttes av de som ønsker å skade Norge. Forsvaret og Heimevernet er i ferd med å styrke seg, med tverrpolitisk enighet om å satse mer på Forsvaret. Forfatterne peker på viktigheten av verneplikt og bidragene fra Heimevernets landsråd til å styrke Norges forsvarskraft. De understreker at det er det norske folk som skal forsvare landet, slik vi ser i Ukraina, og oppfordrer til å bevare og styrke forsvarsviljen i folket for å forhindre en ny okkupasjon, som under andre verdenskrig.