«Well-being»: Elisabeth fant oppskriften på et bedre liv
Elisabeth (56) måtte slutte i jobben grunnet hodepine og stress. Så gikk hun inn i forskningsfeltet «well-being» og fant oppskriften på å ha det bra. – Jeg fikk masse aha-opplevelser, og tenkte at dette kan jeg ikke holde for meg selv. Kunnskapen jeg hadde fått ropte etter å bli delt, sier Elisabeth Sørdal. Hun er aktuell med boken «Å ha det bra. Eller enkle, vitenskapelige grep alle kan ta for å få et bedre liv», på Frisk forlag. Sørdal bor på Oppegård utenfor Oslo, er gift og har fire voksne barn og tre barnebarn. Hun er utdannet marin skipsingeniør, og er en aktiv person som liker å ha mange ting på gang. I 25 år jobbet hun som rådgiver i et konsulentselskap hvor hun drev med sikring av menneskeliv og miljø i forbindelse med store ulykker. Hun syntes jobben var givende og spennende. Holdt sykmelding hemmelig – Men så kom jeg i en posisjon hvor jeg ble utsatt for krysspress. Det ble stressende for meg og jeg begynte å få hodepine til stadighet. Jeg skjønte ikke helt hva som skjedde, og den eneste løsningen jeg så da var å fortsette med å jobbe.  Hodepinen ble etter hvert kronisk, og i gjennomsnitt hadde hun hodepine døgnet rundt seks dager i uken. Til slutt var det ingen vei utenom å bli sykmeldt fra jobben. Det syntes hun var så skamfullt at hun ikke engang fortalte det til mannen sin i starten. – Det føltes som en umulighet for meg som var så flink og effektiv. Så jeg sa det ikke til noen. I stedet for å dra på jobb, dro hun til en stall hvor hun har to islandshester. – Jeg oppdaget at jeg hadde det best når jeg var i stallen. Ofte kunne hodepinen stilne mens jeg var der. Hun måtte slutte i jobben. Nesten alt utløste hodepine, og hun kunne ikke være med venner eller barnebarn, eller engang gå i butikken uten at hun fikk hodepine. – Så satt jeg der med alle mine ressurser og egentlig mye energi, men kunne nesten ikke gjøre noen ting. Det ble et veldig vakuum for meg. Aha-opplevelser Helt tilfeldig fikk hun et tips fra en venninne om et nettbasert kurs i «The Science of Well-Being» som undervises ved Yale University i Connecticut i USA. Det er det mest fulgte kurset ved universitetet. Rundt 4,6 millioner har så langt fulgt kurset, som tar rundt ti uker, og som er åpent og gratis for alle. Det består av korte forelesninger og råd om øvelser.  – Jeg fikk en rekke aha-opplevelser om menneskesinnet og tips om hva man kan gjøre i hverdagen for å ha det bedre. Jeg tenkte: Hvorfor har ingen forklart det på denne måten før? Hun ble så engasjert at hun gikk grundigere til verks og fant frem til mer forskning på området. – Jeg har gjort mange grep i livet mitt basert på det jeg har lært, og har nå måter å håndtere utfordringer på. Det hjelper ikke bare å lese om det, for det må gjøres i praksis. Jeg kan love at det fungerer. Nå jobber hun som forfatter, og lever et helt annet liv enn hun gjorde for kun få år siden. – Heldigvis har jeg det mye bedre nå, og har hodepine mye sjeldnere. Les om hvilke grep Elisabeth Sørdal tok lenger ned i artikkelen! Mange kjenner på misnøye World Happiness Report har blitt utgitt av FNs nettverk for bærekraftig utvikling hvert år siden 2012, men fem år senere begynte varsellampene å blinke: Norge var ikke lenger nummer én. Nå ligger vi på en syvende plass. Folkehelseundersøkelsene i fylkene (FHUS) viser at unge voksne rapporterer om noe lavere livskvalitet enn voksne. Over en kvart million nordmenn går på antidepressive midler, og økningen er størst blant unge. – Til tross for at vi lever i et av verdens beste land, er det mange som ikke er helt fornøyd med hvordan de har det. Vi kan føle at noe står mellom oss og det å virkelig ha det bra, sier Sørdal. – Det kan være jobben, forholdet vi er i, sykdom eller smerter i kroppen, en vanskelig situasjon eller noe helt annet vi tenker at vi må løse først. Eller vi kan rett og slett føle på generell tomhet og misnøye, uten helt å kunne definere hvorfor. Hun forteller at forskningsfeltet rundt well-being springer ut fra positiv psykologi. Hun mener vi ikke bare bør se på folkehelsen ut fra sykdom og død, men også ut fra hvordan vi kan få det bedre. – Her er utgangspunktet at vi kan gjøre mye selv, i stedet for å bli behandlet. Vi er jo mennesker 24 timer i døgnet, og gjør hele tiden våre egne beslutninger, og her ligger det mye potensial. Når vi går til behandling, for eksempel hos fastlegen eller en fysioterapeut, får vi kanskje et kvarter. Tenk på all den tiden vi har til rådighet for å gjøre noe med livssituasjonen selv. Begrepet well-being er sentralt for folkehelsen også i Norge, og i 2015 utførte Helsedirektoratet et forskningsprosjekt som munnet ut i rapporten «Well-being på norsk». Ikke streben etter lykke Sørdal peker på at positiv psykologi og såkalt lykkeforskning har fått en del kritikk. – Å ha det bra, well-being, er mye mer grunnleggende og jordnært. Det handler om hvordan vi kan gjøre noe med utfordringene vi møter for å ha det best mulig. Hun mener målet ikke er å strebe etter lykke, men heller ha en forståelse av at man må forholde seg til både det positive og det negative i livet. – De fleste mennesker opplever vanskeligheter. Det kan være ulike traumer, sykdom eller smerte hos seg selv eller blant dem vi er glade i, økonomiske problemer, utfordrende jobbsituasjoner, vanskelige boforhold eller krevende relasjoner. Hun mener lykke kan oppleves utopisk i en slik sammenheng, og at lykkebegrepet kan virke litt emment på norsk. – Å foreslå for folk at de skal prøve å bli lykkelige, med kronisk hodepine, etter en invalidiserende trafikkulykke eller etter en traumatisk barndom, viser at man ikke har forstått hvor krevende utgangspunktet kan være. – Et slikt forslag vil antagelig skyte over mål og prelle av på mottageren. Da er det mer overkommelig og relevant å jobbe for å ha det så godt du kan i den situasjonen du befinner deg i. Ta kontroll over sammenligning Sørdal mener det for eksempel er naturlig for oss å sammenligne oss med andre. Det er derfor essensielt å ta kontroll over hvordan dette foregår, blant annet gjennom sosiale medier og TV. Det er viktig å være bevisst på hva slags input du gir hjernen din. – Du har kanskje ikke egentlig lyst til å sammenligne deg med de syltynne og superspreke, og da må du finne deg andre forbilder. Og hvis du går på et studie, og sammenligner deg med de aller beste, er det muligens bedre for deg å sette deg egne, tydelige mål for egen utvikling. Blant de mange grepene hun har tatt i sitt eget liv, er å ta hensyn til sine fysiologiske behov, som god søvn og hvile. Hun fant ut at hun sover mye bedre i hengekøye. Derfor har hun rigget til en hengekøye inne på soverommet som hun deler med mannen sin. – I stedet for å snu meg ofte og sove dårlig, sover jeg nå som en stein. Søvn er så viktig for livskvaliteten, så jeg velger å gjøre det på denne måten. Hver dag starter hun med å meditere klokken syv. – Da har jeg en ringeavtale med en venninne, hvor vi bare sier til hverandre at «nå mediterer vi». Det er som styrketrening for hjernen, og fører til større kapasitet og til mer positive følelser. Finner flyten i stallen Hun er også opptatt av å ta seg gode pauser i løpet av dagen, noe hun aldri gjorde før. – Jeg har også en plan for mitt sosiale liv, slik at jeg hver uke gjør noe som gir meg nye impulser. Hun trener både styrke og utholdenhet, som er en viktig nøkkel til å ha det bra både fysisk og psykisk. Ikke minst spiller gleden ved å være med hestene inn på hennes livskvalitet. Når hun er i stallen, får hun med seg mange av de elementene som kan bidra til at man har det bra. – Jeg må være rolig og avslappet, ellers blir hestene urolige. Og når jeg rir, lærer jeg nye ting hele tiden, føler mestring og er ofte i flytsone. Jeg glemmer tid og sted. Det er dessuten mye god trøst i å stelle en stor, lodden og snill hest, eller å være sammen med hesteflokken mens de slapper av på beitet. Ord som tid og effektivitet mister betydning. Laget en gruppe I boken inkluderer Sørdal en gruppe på 14 personer, for å gjøre prosessen konkret og nyttig for andre. De får oppgaver og utfordringer de skal gjennomføre. Deltagerne er i alderen 30 til 80 år, med ulik bakgrunn og livssituasjon. Underveis i boken får man høre om hvordan hver og en møter livet basert på grep fra well-being. De møttes annenhver uke i rundt et halvt år, og har benyttet den nye kunnskapen på ulike måter. Noen i gruppen har begynt på videreutdanning for å utvikle seg selv, mens andre har fått økt fokus på mer ro i hverdagen. Flere i gruppen ble overrasket over hvor viktige de fysiologiske behovene våre er. – Mange vet ikke hvilke behov de har. Fysisk aktivitet et slikt behov, det samme er at vi må hvile, og ikke bare sove. Det er helt nødvendig for å unngå å være i stress. Som en av deltagerne i prosjektet sa, så er man veldig bevisst på hvilke behov et barn har, når det gjelder mat, søvn, aktivitet og hvile, men vi ivaretar ofte ikke oss selv på samme måte. En annen aha-opplevelse mange fikk er effekten av å ta kontakt og snakke med fremmede mennesker som du møter på din vei. – Det gir en følelse av at du hører til i et fellesskap, og kan gi mange spennende opplevelser. Du oppdager at folk flest er hyggelige, og vil deg vel. Jeg tror ikke folk flest vet hvor stor effekt det har på dem selv å hilse eller snakke med fremmede. Landet vi bor i avgjørende Ragnhild Bang Nes er psykolog og seniorforsker i Folkehelseinstituttet (FHI) og ved Universitetet i Oslo. Hun er også en av forskerne bak en internasjonal studie om «World Wide Well-Being» fra 2023, med data fra 157 land, der de blant annet fant ut at hvordan vi har det her i verden, henger tett sammen med hvilket land vi bor i. Rundt 20 prosent av livskvaliteten handler om vårt felles nasjonale miljø. Det speiles også av når vi ser hvor høyt de nordiske landene ligger på FNs lykkerapport.  – Mennesker i vår del av verden har høyere livskvalitet og er mer tilfredse enn dem som bor i krigsherjede land og i land sør for Sahara. Det er ikke så viktig om du bor i Agder, Finnmark eller Oslo, men at du bor i Norge, versus for eksempel Afghanistan. I Norge legger også samfunnet til rette for at vi kan ha det bra. – Det gjelder hva slags politikk som føres, med omfordeling av velstand, tilgang til utdanning og arbeid, grøntarealer og mange andre ting som gjør at folk kan «danse» i livene sine. Forskning viser også at rundt 30 prosent av hvordan vi har det, styres av genetiske anlegg, mens omtrent 50 prosent styres av enkeltmenneskets egen historie. Av dette utgjør rundt 10 prosent hendelser vi utsettes for. De resterende 40 prosent styres av våre egne handlinger og vårt eget tankesett. Her har vi mulighet til å påvirke selv. Fem om dagen Bang Nes sier at begrepet well-being på norsk ofte oversettes til livskvalitet, og understreker at et liv består av mange ulike kvaliteter. Til sommeren kommer en nasjonal strategi for livskvalitet fra regjeringen, som ble annonsert i 2021, og omtalt i Folkehelsemeldingen. Strategien ledes av Helse- og omsorgsdepartementet, og en rekke statlige og ikke-statlige institusjoner er involvert. Bang Nes er til daglig engasjert i arbeidet med konseptet «Hverdagsglede», som er et godt innarbeidet folkehelsetiltak i Norge, og som også brukes i mange andre land. Det består av fem grep for en bedre hverdag, som bygger på omfattende forskning, og som er aktuelle for alle, uansett alder, kjønn og bakgrunn.  De fem begrepene handler om å knytte bånd, være aktiv, være til stede, fortsette å lære, og å gi til andre. – Vi er flokkdyr, vi trenger andre mennesker, og vi har godt av å være i bevegelse. Vi trenger også å utvikle oss og være rause med andre. Vi mennesker har felles behov, men er forskjellige. Fysisk aktivitet er bra for oss alle, men noen blir lykkelige av å spille tennis, mens andre av en rusletur i nabolaget. Bang Nes tror mennesket har en iboende evne til å kunne ha det bra. Samtidig mener også hun at det kan bli et for stort fokus på en søken etter lykke, som kan føles mer uoppnåelig. – Lykke er ofte forbundet med kortvarige, ekstatiske øyeblikk, og den type lykke varer ikke. Vi er laget for å tilpasse oss skiftende omgivelser. Nå må vi for eksempel forholde oss til krig, dyrtid og pandemi. Da er det naturlig å være årvåken fremfor euforisk. Og blir man for opptatt av søken etter den ultimate lykken, er det ofte mindre sannsynlig at man finner den. Hun har mer tro på hverdagsgleden. Den kan vi finne ved å spise en appelsin i sola, i lukten av nytrukket kaffe om morgenen, eller av en hyggelig passiar med bussjåføren. – Det gjelder å få øynene opp for de fine tingene i hverdagen i stedet for å søke etter perfeksjon. Elisabeth Sørdals grep for å ha det bra Dette er kun et kortfattet utvalg av grep som er dokumentert gjennom forskning, som man kan ta innenfor well-being. (Kilde: Elisabeth Sørdal) 
Elisabeth Sørdal (56) måtte slutte i jobben på grunn av hodepine og stress, og søkte etter metoder for bedre livskvalitet Et nettbasert kurs i «The Science of Well-Being» fra Yale University endret livet hennes Sørdal er nå aktuell med boken «Å ha det bra. Eller enkle, vitenskapelige grep alle kan ta for å få et bedre liv» Norge er ikke lenger i toppen på FNs liste over de lykkeligste landene, og mange unge voksne rapporterer om lavere livskvalitet 