Førte tilsyn med adopsjoner: – Systemet er pill råttent
I tre år undersøkte Freja Bøggild adopsjoner for danske myndigheter. Det hun oppdaget, holdt henne våken om nettene. Norske adopterte er også  rammet, mener hun.  – Jeg ble så bekymret at jeg gikk rundt med hjertebank. Jeg så ikke noen annen mulighet enn å varsle, sier Freja Bøggild  til VG.  Det var Danwatch og DR som publiserte de første intervjuene med henne.  Som ansatt i Ankestyrelsen gransket Freja Bøggild flere tusen adopsjonssaker, forteller hun.  Hun sier hun ble sjokkert over det hun så:  – Selv om jobben min føltes meningsfylt, ble jeg satt ut av kynismen og likegyldigheten som preget systemet.  – Jeg vil gå så langt som å si at ingen adopterte kan være sikre på at papirene deres stemmer overens med virkeligheten - og jeg mener dette gjelder adopterte til Norge også. Hele systemet er pill råttent.  De siste årene har det blitt avslørt ulovlige adopsjoner til flere europeiske land.  I januar i år stoppet Danmark all utenlandsadopsjon, etter at landets eneste adopsjonsbyrå la ned. I Norge anbefaler Bufdir nå full stans av alle utenlandsadopsjoner etter en rekke avsløringer.  – Grusomme ting Da Freja Bøggild begynte å jobbe i den danske adopsjonsmyndigheten Ankestyrelsen i 2021, skulle hun sikre at dagens adopsjoner foregikk på lovlig vis. Men hun skulle også granske adopsjonssaker fra 1960-årene og frem til 2016.  Konklusjonen hennes er tydelig:  – Gang på gang har danske myndigheter fått vanvittige varsler om adopsjoner fra utlandet. Men de har valgt å ignorere dem, sier Freja Bøggild.   Hennes første oppgave var å undersøke hvordan danske myndigheter har drevet tilsyn med utenlandsadopsjoner de siste 50 årene.  Freja Bøggild dykket ned i arkivene.   – Jeg ble rett og slett sjokkert. Jeg oppdaget grusomme ting som jeg ikke fikk gjort noe med, sier hun.  Fordi hun har taushetsplikt, kan Bøggild ikke gå i detalj om enkeltsaker. Men hun sier:  – Jeg så svart på hvitt at dokumentene inneholdt alvorlige mangler, feil og motstridende opplysninger. For ett og samme barn kunne det stå at mor hadde samtykket til adopsjonen - og at mor var død. Andre ganger kunne jeg lese at barnet var funnet på gaten, samtidig som det sto at mor hadde godkjent adopsjonen på sykehuset. Ingen hadde reagert på disse  åpenbare selvmotsigelsene. Og adopsjonene ble godkjent.  Også Norge har blitt advart om ulovlige adopsjoner. Tidligere i år avslørte VG at norske myndigheter har fått minst 88 varsler siden 70-tallet.  – Må stole på korrupte regimer I Danmark oppdaget Freja Bøggild at problemene med adopsjon ikke bare handlet om eldre saker, men også for adopsjoner i dag.  – Systemet har blitt bedre. Men det er fremdeles ikke trygt nok, sier Bøggild.  Årsaken er at systemet fremdeles baserer seg på tillit, mener hun.   – For å få adoptere må vi stole på gjennom-korrupte og lutfattige land – land vi vet driver med kjøp og salg av barn og forfalskede dokumenter.  – Vi har ingen reell mulighet til å kontrollere at opplysningene om barna er riktige - uansett hvor mye vi prøver. Dette gjelder for alle vestlige land som adopterer barn fra utlandet.  Høsten 2023 sluttet Freja Bøggild i Ankestyrelsen. Da gikk vikariatet hennes ut, og hun sier selv det var uaktuelt å fortsette i jobben.  – Varslet du ledelsen i Ankestyrelsen om det du nå forteller om?  – Ja. Flere ganger. Sommeren 2023 sendte jeg en mail til lederne mine og informerte dem om det jeg mente måtte være ulovlige adopsjoner.  VG har sett utdrag av mailen. Her kommer det frem at Bøggild ber om at ansvarlig minister skal orienteres.   Om det skjedde, vet hun ikke. En måned senere sluttet Freja Bøggild i Ankestyrelsen.  – Jeg håper jeg tar feil. Jeg håpet at de fleste adopsjoner har foregått på lovlig vis. Men jeg tror ikke det er sånn.  – Jeg sier ikke at alle adopsjoner er ulovlige. Men jeg sier at vi ikke har mulighet til å sjekke hvilke som er det.  – Hva tenker du om at adopterte som leser dette og kan bli redde?  – Jeg forstår jo at det jeg sier virker skremmende. Samtidig tror jeg svik og løgner kan påføre adopterte større traumer. Og med det jeg vet nå, føler jeg det som en plikt å si ifra.  Når barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) får høre anklagene fra danske Freja Bøggild, svarer hun først at  kritikken gjelder Danmark og situasjonen der.  – Men Bøggild sier dette også rammer Norge - all den tid vi forholder oss til det samme systemet og må stole på opplysningene fra opprinnelseslandene? – Jeg er svært opptatt av rettssikkerheten ved utenlandsadopsjoner, og på min vakt har det blitt satt ned en uavhengig, ekstern gransking. Departementet har også bedt Bufdir prioritere adopsjonsfeltet høyere og gjøre en gjennomgang av de konkrete formidlingstillatelsene til alle land Norge samarbeider med i dag.  – Er adopsjonssystemet for svakt? – Granskingen av utenlandsadopsjoner skal finne ut av nettopp det. De skal utrede om systemet for adopsjoner i Norge har vært forsvarlig og om styresmaktene har hatt god nok kontroll. Målet er blant annet å ta lærdom av eventuelle svakheter i systemet og granskingen skal gi grunnlag for lovutvikling, samt ny prakisis for kontroll og tilsyn.  Danmark gransker VG har lagt frem Freja Bøggilds anklager for den danske adopsjonsmyndigheten, Ankestyrelsen. De ønsker ikke å svare på dem i et intervju. Men skriver i en mail at de allerede har satt i gang granskninger av adopsjoner fra flere ulike land - og at granskingene av adopsjoner fra Chile, Bangladesh, Sri Lanka, Indonesia og Sør-Korea fra 70- og 80-årene viser at barns rettigheter ikke ble respektert.  De ser likevel ingen grunn til å stille spørsmålstegn ved lovligheten til alle adopsjoner til Danmark, står det i mailen.  I Norge er det Bufdir som har ansvar for å føre tilsyn med utenlandsadopsjoner.  Ingen i Bufdir ønsker ikke å kommentere  Freja Bøggilds uttalelser.  I en rapport fra Bufdir til Barne- og familiedepartementet fra januar, understrekes det at Bufdir mener det er risiko for ulovligheter i dagens adopsjonsystem. 
Freja Bøggild gransket adopsjoner for danske myndigheter og oppdaget bekymringsverdige forhold. Hun hevder adopsjonssystemet er «pill råttent» og at ingen adopterte kan være sikre på at papirene deres stemmer overens med virkeligheten. Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) sier hun er opptatt av rettssikkerheten til utenlandsadopterte og at det er derfor hun har satt ned en ekstern gransking av hele systemet.   Bøggild mener adopsjonssystemet baserer seg for mye på tillit, og man må stole på gjennom-korrupte land.