Nå kommer det helt nye krav for utforming av all politikk: – Har feilet i flere saker som angår barn
Nå skal myndighetene tvinges til å gjøre bedre vurderinger av barnets beste. Og det skal skje før det innføres tiltak og ny politikk. Digitalisering av skolen. Ungdomsstraff. Pandemitiltak. Dette er bare noen eksempler på at samfunnet har feilet i flere saker som angår barn de siste årene, mener barneombud Inga Bejer Engh. – Det innføres reformer og store endringer med stor betydning for barn uten at det er gjort gode konsekvensvurderinger, sier hun. I sin periode som barneombud har den tidligere statsadvokaten og dommeren jobbet hardt for å få endret en av Norges viktigste instrukser. Og nå har hun fått de som forvalter instruksen, med seg. Dermed blir ønsket hennes oppfylt: Det skal ikke lenger innføres reformer og store endringer som angår barn, uten at myndighetene har nok kunnskap om effekt og mulige utilsiktede konsekvenser av tiltak. Endrer utredningsinstruksen Det er blant annet konkrete hendelser som har skjedd på hennes «vakt», som gjør at Engh mener det er nødvendig med en stor endring for alle utredninger og i all utforming av politikk i Norge. Og nå har Aftenposten fått det bekreftet: Denne våren kommer den viktige endringen for barn i utredningsinstruksens veileder.  Det kan høres kjedelig ut, men denne veilederen er svært viktig for nesten alt som vedtas av det offentlige i Norge. Den legger blant annet helt klare føringer på hva staten skal utrede før det tas beslutninger.  Og det er nødvendig, mener barneombudet. For selv om Barnekonvensjonen har vært norsk lov i 20 år, blir lovverket altfor lite brukt, mener Engh. Selv om det til og med er tatt inn i Grunnloven. – Det som har vært viktig for meg, er at den skal følge Grunnlovens krav om at barnets beste skal være et grunnleggende hensyn ved alle nye tiltak, sier hun. Engh håper endringen som nå gjøres, kan være et steg i riktig retning, slik at vi i fremtiden kan unngå at vi bommer på politikkutforming som angår barn.  – Myndighetene blir ofte løpende etter problemer som oppstår. Det koster både samfunnet og det enkelte barn dyrt, sier hun.  Trekker frem flere eksempler Engh mener det er konkrete eksempler fra de siste årene som tvinger frem en nødvendig endring i veilederen. – Digitalisering av skolen er et godt eksempel på dette. Det er en utviklingsbølge som vi har kastet oss på, uten at dette er utredet godt nok, mener Engh. I slutten av februar kom det en tilsynsrapport som viser at mange digitale løsninger ikke er tilgjengelige nok for elever med funksjonsnedsettelser. Et annet eksempel hun trekker frem, er da Justisdepartementet innførte ungdomsstraff som alternativ til fengsel for ungdom. – Intensjonen var god, men departementet innførte ordningen uten å gjøre en helhetsvurdering av barnets beste og behov for oppfølging. De samkjørte heller ikke godt med andre departementer, mener Engh.  Ungdomsstraff skal inneholde tiltak som motvirker vold, rus, og skadelig seksuell adferd. – Da ungdomsstraffen ble innført, ble det bare forutsatt at slike tiltak finnes rundt om i landet. Det gjør det i begrenset grad, sier Engh. – Barn lever ikke i én sektor Hun mener også tiltakene under koronapandemien er et godt eksempel.  – Tre koronakommisjoner konkluderte med at myndighetene ikke klarte å beskytte barn godt nok mot de negative virkningene av pandemitiltakene, og at risiko i liten grad ble vurdert på tvers av sektor, sier hun.  Etter seks år som barneombud er hun klar i sin mening:  – Barn lever ikke sitt liv i en sektor. Skal man få til gode ordninger for barn, må myndighetene jobbe mer på tvers. Vi må sikre at man har nødvendig kunnskap for å fatte gode beslutninger, sier Engh.  DFØ-direktør: – Viktig  Hilde Singsaas, direktør Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ), sier veilederen vil oppdateres i løpet av våren. Hun vil ikke si nærmere når.  Hun bekrefter imidlertid at de vil løfte frem betydningen av å vurdere konsekvenser et tiltak vil føre til for barn i den nye versjonen. Både i kravet til innhold og i kravet til selve prosessen. – Vi har hatt en god dialog med barneombudet om denne saken. Vi er enig i viktigheten av å vurdere konsekvenser av statlige tiltak for barn og at det bør komme tydeligere frem i veilederen, sier Singsaas.  Regelverket slår fast at konsekvenser for berørte grupper, både tilsiktede og utilsiktede, skal vurderes når det blir satt i gang et statlig tiltak.  – Barn utgjør en femtedel av befolkningen og er en stor og viktig gruppe, sier Singsaas.  Hun fremhever at barn også har et særskilt vern i Grunnloven. – Det er et klart, viktig ekstra hensyn, sier Singsaas.  Endringen er også viktig fordi barn har færre muligheter enn mange andre grupper til å bli hørt.  – Noen har store ressurser. Andre stiller langt svakere. Det er noe av det aller fineste med gode utredninger, at de belyser fordeler og ulemper av statlige tiltak uavhengig av hvem som roper høyest, sier Singsaas.
Barneombud Inga Bejer Engh har jobbet for en endring i Norges viktige utredningsinstruks for barn.  Hun påpeker at det har blitt innført reformer og betydelige endringer som angår barn, uten at konsekvensene er godt nok vurdert. Engh mener at endringen kan bidra til å unngå politiske feilskjær som påvirker barn. Hun trekker frem eksempler som digitalisering av skolen, innføringen av ungdomsstraff og koronapandemienes tiltak som områder hvor konsekvensvurderingene har vært utilstrekkelige.