14 år gammel raner forsvant fra Stavanger. Så kom det en telefon fra farens hjemland
Kort tid før han ble 15 år, begikk gutten flere ran i regionen. Så ble han borte. «Vi tror at brukthandel er en viktig nøkkel for å gjøre verden mer bærekraftig. I Tise hjelper vi folk å gjenbruke ved å gjøre second hand morsommere og mer inspirerende.» Om du googler «Tise» er det denne informasjonen du får først. Applikasjonen (en app) blir beskrevet som Finn.no for ungdom. Lettvint og grei, men frem til en endring foreslått av politiet, var den også mulig å utnytte av dem med kriminelle hensikter. Det fikk en gutt på Bryne erfare i november 2022. På Tise hadde han lagt ut klær for salg. En 17-åring tok kontakt, og de ble enige om å møtes på togstasjonen. I stedet for å gi selgeren penger, tok 17-åringen tak i bagen med klærne. Han truet med å bruke kniv om offeret ikke slapp taket. Gutten klarte å få bagen fri fra ranerens grep. Han hoppet på mopeden sin, og kom seg unna. I tiden som fulgte skulle imidlertid flere andre ungdommer bli utsatt for Tise-ran. Kan ikke dømmes Og det er her den da 14 år gamle gutten kommer inn i bildet. Den strafferettslige lavalderen i Norge er 15 år. Altså kan ikke en 14-åring, et barn, dømmes. Selv om 14-åringen var med på flere av ranene, var det utelukkende den omtalte 17-åringen som sto tiltalt da rettssaken startet i Sør-Rogaland tingrett sommeren 2023. At gutten var med på Tise-ran, viser dommen mot 17-åringen. I tiltalen står det at 14-åringen hadde holdt en gasspistol mot hodet til en annen ungdom og sagt «du vet hva som skjer om du stikker av.» Det samme skal han ha sagt til en annen ungdom utenfor Stavanger svømmehall. Denne gangen var det en softgun han presset mot offerets hode. Det siste lovbruddet gutten er anmeldt for, skjedde kort tid før han fylte 15 år.  Så ble det helt stille. Ferie? Etter flere Tise-ran i 2022 og 2023 ble det helt slutt på denne metoden. Årsaken var en endring foreslått av U18-avsnittet i Sør-Vest politidistrikt. Nå er det ikke lenger mulig å logge seg på app-en med falske e-postadresser. Du kan ikke lenger være anonym. Flere Aftenbladet har snakket med i Sør-Vest politidistrikt har like fullt undret seg over at det plutselig ble så stille rundt den i dag 15 år gamle gutten. Etter hvert ble politiansatte gjort kjent med at han og faren hadde reist på ferie til farens hjemland.  15-åringen er fortsatt ikke tilbake i Norge. Aftenbladet får bekreftet at politiet undersøker omstendighetene. Får ikke kontakt Far og sønn reiste i mai i fjor. De fleste, blant annet advokat Stian Kristensen, som har bistått 15-åringen, regnet med at de var på ferie. Over en periode har advokaten forsøkt å komme i kontakt med 15-åringen, men så langt har han ikke lyktes. – Hva gjør du videre i denne saken? – Jeg har dialog med politiet og forholder meg til undersøkelsene de foretar, sier Kristensen til Aftenbladet. Var svært aktiv Blant funnene i Aftenbladets prosjekt om ungdomsvold er at kriminaliteten utført av unge blir mer alvorlig, og volden grovere. Ran er en form for grov kriminalitet. 15-åringen er, ifølge tiltaler mot eldre ungdommer, skyld i flere. Politiets tall viser også at de aller fleste ungdommene som ble anmeldt i 2023, ble anmeldt én gang. Dersom vi ser nærmere på alvorlige lovbrudd, er seks av de sju mest aktive ungdommene første- eller andregenerasjons innvandrere. Den i dag 15 år gamle gutten er i denne gruppen. I en periode var han blant de aller mest aktive ungdomskriminelle i regionen. Flere tilfeller i Sverige I Sverige har det skjedd flere ganger at barn og ungdommer, hovedsakelig gutter, sendes til foreldrenes opprinnelsesland på såkalte oppdragelsesreiser. Aftonbladet, som har fått tall fra Utrikesdepartementet, skriver at det de siste fem årene dreier seg om 87 ungdommer mellom 15 og 20 år. Ifølge avisen har bare drøyt halvparten av disse ungdommene, 46 personer, kommet tilbake. – Akkurat som alle andre som hører denne typen historier, blir man naturligvis grepet av maktesløshet. Man føler at dette er noe veldig alvorlig, at barn faktisk kan havne i en situasjon der de blir helt atskilt fra familien. Ofte på familiens initiativ, sa Sveriges utenriksminister Tobias Billström (Moderaterna) til Aftonbladet i januar. Fjerne slektninger Flere måneder etter at 15-åringen og faren reiste, mottok politiet informasjon som fikk dem til å tenke annerledes. Er han ikke på ferie likevel? Det norske konsulatet i farens hjemland hadde blitt kontaktet. Beskjeden var klar: Gutten hadde ingen ønsker om å bli værende i landet. Faren hadde reist tilbake til Norge for lenge siden Gutten var plassert hos slektninger. Etterforskningsleder Thor Egil Bokn i Sør-Vest politidistrikt bekrefter overfor Aftenbladet at det er opprettet en undersøkelsessak. – Utover det har jeg ingen kommentarer, sier Bokn. Flere bekymringsmeldinger Kirsti Enoksen, som er mangfoldskoordinator i Sør-Vest politidistrikt, er kjent med undersøkelsessaken. Hun vet ikke om andre slike saker i politidistriktet. – Men vi mottar bekymringsmeldinger om barn og unge som er redde for å bli tatt med ut av landet. Ofte i forbindelse med arrangerte ekteskap, sier Enoksen. I risikovurderingen er ære et sentralt tema.  – Ære kan være et motiv i denne typen saker. Familien kan oppleve at den er påført skam, og må derfor ta affære, sier hun. – Hvor mange slike bekymringsmeldinger mottar Sør-Vest politidistrikt årlig? – Det synes jeg er svært vanskelig å svare på, da disse henvendelsen kan komme til mange forskjellige. Noen henvender seg til oss anonymt og vil diskutere det de opplever som et reelt problem. Det er også andre etater som mottar slike meldinger. Barnevernet, for eksempel. Noen saker blir politiet ikke gjort kjent med, sier Enoksen. – En typisk henvendelse kan komme fra en rådgiver på en skole som har vært i kontakt med elever som er redde for å dra med sine foreldre på ferie. De er redde for å bli etterlatt i foreldrenes hjemland, sier hun. 209 slike saker Kompetanseteamet mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold er involvert i mange saker som gjelder ufrivillige opphold i utlandet. I 2022 var hovedbekymringen «ufrivillig utenlandsopphold» i 113 saker. Året etter, altså i fjor, var det hovedbekymringen i 209 saker. – I 2023 ble det i tillegg registrert 102 saker hvor hovedbekymringen var «frykt for ufrivillig opphold i utlandet». Disse sakene gjelder en frykt for at ufrivillig opphold kan skje, og der man mistenker at personer er ufrivillig i utlandet, sier Farrah Parveen Ghazanfar, koordinator i Kompetanseteamet, som er underlagt Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir). Kriminalitet og rus er i noen tilfeller bakgrunnen for at ungdommer sendes til, eller etterlates, i foreldrenes hjemland. – Det kan være et forsøk på hjelpe barnet ut av rus eller kriminalitet. Foreldrene kan ha lite kunnskap om hjelpeapparatet i Norge, og se et utenlandsopphold som eneste løsning, sier Ghazanfar, og fortsetter: – Uansett hva motivet er, kan barnet bli utsatt for omsorgssvikt, vold, kjønnslemlestelse, overgrep og frihetsberøvelse mens hun eller han oppholder seg der. Barnet kan bli holdt tilbake i utlandet og nektet å reise tilbake til Norge. Ulike motiver Kompetanseteamet registrerer hvilket fylke personen bor i, eventuelt har bodd i dersom personen befinner seg i utlandet. Fylkestallene fra i fjor blir offentliggjort først i april. I 2022, sier Ghazanfar, var det totale antallet saker kompetanseteamet mottok fra Rogaland 38.  Teamet veileder blant annet i saker der det er frykt for at personer bosatt i Norge er, eller kan bli, etterlatt i utlandet mot sin vilje. De er også kontaktpunkt for Utenriksdepartementet i slike saker, og har ansvaret for å koordinere med hjelpeapparatet i Norge når norske borgere får bistand til å returnere fra ufrivillige utenlandsopphold. Ifølge Ghazanfar kan motivasjonen for å sende et barn til foreldrenes opprinnelsesland, være at barnet skal treffe familiens slekt og venner. Og gi barnet muligheten til å tilegne seg språk-, religion- og kulturkunnskap. – I familier hvor ære verdsettes høyt, kan utenlandsreisen skyldes at foreldrene ønsker å få kontroll over adferd som vanærer familien, eller de kan ønske å disiplinere den unge. Sendes på skole – Foreldrene kan også velge å ta med barnet til utlandet på grunn av skolegang. Enten fordi de mener at det norske skolesystemet ikke er godt nok, de ønsker at barnet skal gå på en engelskspråklig skole, eller at de ønsker en mer religiøs og kulturell tilnærming i barnas skolegang, sier koordinatoren. I noen tilfeller kan familiens motivasjon for å reise til utlandet være å gifte bort barnet.  – At familien skal besøke slekt, kan være en dekkhistorie for å skjule at barnet skal tvangsgiftes, sier hun. Forhindre utreise Kompetanseteamet er også kjent med at norske barn er blitt plassert på koranskoler i opprinnelsesland. Dette gjelder særlig barn med opprinnelse fra Somalia, som etterlates i Somalia og Kenya. – I slike tilfeller kan foreldre gjøre seg medskyldige i kroppskrenkelse, og også kroppsskade, da fysisk avstraffelse ofte blir brukt på disse skolene, sier Ghazanfar. – Hvordan kan vi som samfunn forhindre ufrivillige utenlandsopphold? – Ved mistanke om at et barn kan bli etterlatt i utlandet mot sin vilje, er det viktig å prøve å forhindre at barnet faktisk reiser. Det beste er å fraråde utreise. Det er begrenset hva norske myndigheter kan bistå med når et barn først er etterlatt i utlandet, svarer koordinatoren. Videre sier hun at både barnevernstjenesten, politi, Kompetanseteamet mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold, og sentralmyndigheten for Haagkonvensjonen 1996 bistår, avhengig av situasjonen. – Offentlige instanser som skole, barnehage, helsetjeneste, politi og barnevernstjenesten, samt øvrig hjelpeapparat, må samarbeide aktivt for å hindre utreise. – Hvis det er mistanke om at en utenlandsreise gjør at barnets liv, helse eller frihet er truet, er det viktig å sende bekymringsmelding til barnevernstjenesten eller politiet, sier koordinatoren.
En 15-årig gutt som var involvert i en rekke ran ved bruk av appen Tise, forsvant plutselig og er fortsatt ikke tilbake i Norge.  Politiet har nå opprettet en undersøkelsessak etter å ha mottatt informasjon om at gutten ikke ønsker å være i farens hjemland. Kompetansteamet mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold bekrefter at kriminalitet og rus kan være bakgrunnen for at ungdommer sendes til foreldrenes opprinnelsesland. I 2022 og 2023 var «ufrivillig utenlandsopphold» hovedbekymringen i 322 saker.