Slik beskytter du deg mot telefonsvindel
Utenlandske svindlere retter aktiviteten mot Norge og nordmenn, ifølge svindeleksperter. Slik avslører du dem. I løpet av 2023 blokkerte de to største teleoperatørene i Norge over 75 millioner svindelanrop på telefon til sine kunder. Dette ifølge opplysninger fra Telenor (31 millioner) og Telia (44 millioner.) Pågangen eskalerte utover fjoråret. Mer enn en tredjedel av svindelanropene kom i årets siste tre måneder. Og dette har fortsatt inn i 2024. På samme tid har det vært en enorm økning i svindelforsøk via SMS. Økende telefonsvindel – Vi opplever at vi er inne i en tid med mange digitale svindelforsøk rettet mot folks lommebøker og personopplysninger, sier leder for svindel og kriminalitet i Telenor Norge, Thorbjørn Busch. At stadig mer av dette kommer via mobiltelefonen har sin naturlige forklaring: – Svindlerne finner nye veier til sine ofre. Først var det brev i postkassen. Så ble det e-post. Da vi ble flinkere til å blokkere e-post, gikk de over til SMS, sier han. Og fortsetter:  – Siden vi nå har blitt flinkere til å fange opp svindelmeldinger via SMS har de gått over til å sende mer via WhatsApp og iMessage. Teleoperatørene har bare mulighet til å blokkere meldinger som kommer gjennom telenettet, så i dag er det ingen som fanger opp meldinger som sendes via disse kanalene, forklarer han. Spoofing Busch forteller at det de siste månedene har vært stor økning i saker hvor utenlandske kriminelle har Norge som fokusområde. Det er også mistanke om at disse personene er tilknyttet kriminelle nettverk i Norge og Sverige. – De er flinke til å utnytte forhold som treffer nordmenn i hverdagen. De har tydelig innsikt i vår kultur og miljø og begivenheter og merkevarer som nordmenn har tillit til. Han utdyper: – Det ligger i ryggmargen til nordmenn at vi stoler på politiet. Vi har også stor tillit til oppringninger og meldinger som kommer fra norske telefonnummer. Derfor har det den siste tiden vært mange tilfeller av at svindlere ringer opp nordmenn og gir seg ut for å være fra politiet. De kan ringe fra utlandet, men bruker en teknologi som gjør at det ser ut som om de ringer fra et norsk nummer. Dette kalles spoofing. – Fortsatt er det slik i Norge at bare en forsvinnende liten andel av den totale mengden SMS-er og telefonanrop er svindel. Derfor virker svindelen troverdig, og det er lett å la seg lure, forklarer sikkerhetseksperten i Telenor.  Falske anrop I november 2023 kom en stor bølge politisvindel, hvor kriminelle ringte vanlige folk og utga seg for å være fra politiet. Hensikten var å få tilgang til ofrenes BankID. Bølgen fortsatte inn i 2024. I midten av januar slo politiet i Troms alarm om en pågående massesvindel. Da var det telefonnummeret til en politimann i Troms politidistrikt som ble utnyttet til   «spoofing.»  Nøyaktig hvor svindlerne ringte fra var ukjent. Men for mottagerne så det ut som at samtalen kom fra et nummer registrert på en politimann i distriktet.  Den som ringte utga seg for å være ansatt i Økokrim.  På perfekt norsk kunne han for eksempel si at «kredittkortet ditt er i ferd med å bli tappet for 800.000 kroner, men dersom du gir meg tilgang til din Bank-ID, kan jeg hjelpe deg med å stanse svindelforsøket.» Jostein Dammyr, leder i nettpatruljen i Øst politidistrikt, kom da med en klar oppfordring: – Det viktigste å huske på er at politiet, banker eller andre seriøse aktører aldri vil be deg om å bekrefte Bank-ID. Det er hovedproblemet her. De ønsker at du skal trykke ok på Bank-ID- varslet som kommer på telefonen din. Ikke gjør det! Paypal-svindel Å få tak i Bank-ID og personopplysninger er også målet for svindlerne som prøver seg med PayPal. Dette var det også en sterk økning i på slutten av fjoråret, ifølge Telenor. I likhet med i politisvindelen, ser det for ofrene ut som at de blir oppringt fra norske mobilnumre, altså «spoofing.» En automatisk stemme opplyser at PayPal er i ferd med å trekke penger fra kontoen din. Offeret må taste 1 for å få hjelp til å avbryte denne transaksjonen. Gjør de det, blir de satt over til en operatør som tilsynelatende vil bistå. Men i virkeligheten er dette en person som ønsker å få tilgang til BankID og andre personopplysninger. Da Telia og Telenor gjennomførte hver sin kvartalsrapport for oktober til desember i fjor, kom det frem at: Svindel-tekstmeldinger – Men omfanget av falske tekstmeldinger antas å være minst like stort som oppringninger, sier svindelekspert i Telia Norge, Øivind Kristiansen til VG.  Han opplyser at Telia blokkerte nesten to millioner svindel-SMSer bare i løpet av november, desember og halve januar.  – Utfordringen med SMS er at når man først har lagt inn en blokkering for en avsender eller link i melding så flytter misbruket seg videre. Mørketallene er nok dessverre store og aktørene som står bak blir mer profesjonelle, sier han. Telenor blokkerte i fjerde kvartal i fjor drøyt 4,5 millioner SMS-er der troverdige avsendere som politiet, Altinn og Nav ble utnyttet.  Det var også svindelmeldinger som tilsynelatende kom fra betalingsløsninger, budselskaper og leveransetjenester, for eksempel Helt Hjem og Posten.  I tillegg ble mange forsøkt lurt med lettjente penger gjennom såkalt rekrutteringssvindel. Da får mottageren tilsynelatende tilbud om jobb med høy lønn til lav innsats. Felles for tekstmeldingene er at de skal ha deg til å trykke på en lenke som tar deg til en nettside, hvor du må oppgi personlige opplysninger.  Selv om et stort antall meldinger blir blokkert slipper mange igjennom. I en undersøkelse på tampen av fjoråret oppga 9 av 10 Telenorkunder at de hadde mottatt minst en svindelmelding på telefonen i løpet av de siste tre månedene.  – Vær skeptisk Teleoperatørene har ulike varianter av spamfilter for e-post og nettsider.  Disse stanser ikke SMS-er til telefonen, men de hindrer deg i å havne på kjente svindelnettsider dersom du klikker på en lenke du ikke burde ha klikket på i en SMS.  Hos Telenor heter dette «Nettvern» og hos Telia er det «Telia Trygg.»  Telenor har i tillegg utviklet en ny teknologi som stopper mesteparten av oppringningene med spoofing, opplyser Thorbjørn Bush. Øyvind Kristiansen i Telia forteller at også de om kort tid vil lansere noe lignende. – Likevel er det umulig for teleoperatørene å stanse alt. Det beste du kan gjøre for å beskytte deg er derfor å være oppmerksom på de vanligste svindelmetodene, og aldri oppgi bank-ID eller personlige opplysninger via telefon.  – Vær skeptisk. Hvis noen henvender seg til deg enten med en oppringning, med tekstmelding eller e-post om noe som gjelder pengene dine eller kortene dine, skal du ikke oppgi informasjon, advarer sikkerhetsansvarlig Øivind Kristiansen i Telia. – Kontakt avsender, for eksempel banken din, på deres vanlige telefonnummer eller deres offisielle nettside. Gå aldri via en lenke du får tilsendt på SMS, sier han.  Mange typer svindel-SMS Svindel-SMS-ene finnes i mange varianter. De har en tendens til å toppe seg i perioder da mange bestiller mye på nett, for eksempel etter Black Friday og før jul.  Du får SMSer med beskjed om at du må bekrefte adressen din eller betale manglende toll ved å klikke på en lenke. – Hvor farlig er det å klikke på lenkene? – I utgangspunktet skal du unngå å klikke på lenker som du ikke vet hva er. Det farligste er likevel ikke å klikke på lenken, men å legge igjen informasjon på den nettsiden du kommer til da. Gjør du det, vil svindlerne etter hvert vite mye om deg, advarer Øivind Kristiansen i Telia. – Hva kan vi gjøre for å begrense slike henvendelser?  – Det er dessverre lite forbrukeren kan gjøre annet enn å være skeptisk. Du kan ikke installere spamfilter på telefonen på samme måte som for e-post. Du kan sperre avsendernummeret, men da vil du bare få ny melding fra et annet nummer, sier han. Politisamarbeid Teleoperatørene jobber på spreng med å prøve å stanse mest mulig av svindeloppringninger og SMSer før de når abonnentene. Øivind Kristiansen i Telia og Thorbjørn Busch i Telenor er begge med i en gruppe som sammen med Økokrim og Financial Cyber Crime Unit jobber målrettet med dette.  – Her er politiet og telekomoperatørene avhengige av hverandre. Det at politiet prioritere dette gjør at jeg er optimistisk hva gjelder muligheten for å begrense omfanget, selv om det er fryktelig mye svindel nå, sier Busch. Selv om forbrukerne i dag ikke kan installere spamfilter for falske SMS eller oppringninger, har både Telenor og Telia tatt i bruk kunstig intelligens (AI) for å blokkere mye av svindelmeldingene før de når fram til abonnentene.  – Dette filteret blokkerer majoriteten av trafikken, men noe går likevel igjennom. Vi kan ikke stramme mutteren for stramt, for da vil vi også ramme legal trafikk, forklarer Busch i Telenor.     Kristiansen i Telia supplerer:   – Svindlerne jobber så målrettet at vi ikke klarer å fange opp alt. – Vi forventer at svindelen blir mer målrettet og spesialisert fremover, skriver Lone Charlotte Pettersen i Økokrim i en e-post til VG.  Hun er avdelingsdirektør for forebygging og etterretning.  Avdelingsdirektøren viser til tall fra teletilbyderne i 2022. Det året ble det sperret til sammen over 100 millioner anrop.  Ifølge tall fra Telia, ser de en liten nedgang, skriver hun.  – Mengden digitale bedragerier er likevel omfattende og tallene forventet høye. – Det å bare se på hva som er blokkert gir kun en del av totalbildet.  Sikkerhetssjef i Ice, Erik Haugland, bekrefter også høy aktivitet hos dem.  – Det er et stort problem, og vi jobber knallhardt for å styrke sikkerheten.  Haugland har ikke et totalt antall anrop å vise til.
Utenlandske svindlere retter sin aktivitet mot Norge og nordmenn, med økning i falske tekstmeldinger og svindelanrop. I 2023 blokkerte Telenor og Telia over 75 millioner svindelanrop til kunder i Norge. Svindlere utnytter nordmenns tillit til politi og kjente merkevarer ved å bruke «spoofing2-teknologi. Teleoperatører jobber med å blokkere mest mulig svindelanrop og SMS, men rådet er fortsatt å være skeptisk og aldri oppgi bank-ID eller personopplysninger via telefon.