Rema-Reitan er gebyrkutt-vinneren. Reduseres med nær 9 milliarder.
Det er sluttsummen på gebyret som teller. Odd Reitan vinner derfor mest på Konkurransetilsynets kraftige kutt i varslene om milliardgebyrer til dagligvarekjedene. Dersom Konkurransetilsynet hadde lagt sitt opprinnelige syn til grunn i onsdagens varsel til dagligvarekjedene, hadde Reitan risikert et gebyr på ca. 10 milliarder kroner. Nå blir det i verste fall 1,3 milliarder kroner i sluttsum for Odd Reitan, hans to sønner og barnebarn. Dette innebærer et kutt i gebyr fra tilsynet på minimum 8,7 milliarder kroner, eller 87 prosent, sammenlignet med hva som tidligere var "worst case"-scenarioet for Reitan. Konkurransetilsynet har ennå ikke fattet et endelig vedtak. Reitan Gruppen, Norgesgruppen og Coop Norge har nå en knapp måned på seg til å argumentere for at de må slippe gebyr helt. Hvis ikke det går, vil de kjempe mot gebyrene om nødvendig helt til topps i rettsapparatet. Da vil Høyesterett avgjøre saken om noen år. Striden og milliardgebyrene handler om kjedenes bruk av såkalte prisjegere som sjekker konkurrentenes priser. Det første varselet ble gitt før jul 2020. Endrer beregning av gebyrer Årsaken til at Reitan nå kan trekke et lettelsens sukk, er at tilsynet har gått bort fra sitt tidligere syn om at de tre kjedene hadde som formål å begrense konkurransen. Tilsynet fortalte tidligere i år at de mener den såkalte prisjeger-ordningen «kun» hadde som virkning at konkurransen ble mindre.  – Da ble det også riktig å se på utmålingen av gebyrene. I det nye varselet er gebyrenes størrelse basert på den berørte omsetningen i den relevante perioden (2011–2018) og ikke lenger konsernomsetningen det siste året før et eventuelt endelig vedtak. Det sier Magnus Friis Reitan i Konkurransetilsynet. Han er nestleder i tilsynets avdeling for mat, handel og helse.  Tross navnelikheten er denne Reitan hverken sønn av Odd eller i slekt med milliardærfamilien fra Trøndelag. Samlet er Reitan-familien god for 59 milliarder kroner, ifølge bladet Kapital. Hvis det opprinnelig varselet hadde blitt stående, ville tilsynet krevd et gebyr på 10 prosent av Reitan-konsernet driftsinntekter i 2023. Det ville beløpt seg til ca. 10 milliarder kroner.  Nå er varslet isteden basert på en noe mindre andel av datterselskapet Rema 1000s årsomsetninger i årene 2011–2018. Begrenset jubel På Reitans hovedkontor på Lade i Trondheim, blir nyheten om at «worst case»-gebyret nå er redusert fra 10 milliarder kroner til ca. 1,3 milliarder kroner, mottatt med utad dempet begeistring. – Reitan er gebyrkutt-vinneren. Gratulerer med det? – Jo, takk – tror jeg. Men om gebyret er 10 milliarder, 1. milliard eller 1 krone er ikke vesentlig. Vi er helt uenig i at det er grunnlag for noe som helst gebyr. Det svarer Kårstein Eidem som er leder for næringspolitikk i datterselskapet Reitan Retail. Det er nå eier av dagligvarekjeden Rema 1000. – Da tilsynet i februar la bort sitt tidligere syn om at kjedene hadde hatt et formål om overtredelse av konkurranseloven, så var vi helt enige i det. Derfor har vi ventet på at de ville legge bort saken helt. Når tilsynet nå kommer med et tilleggsvarsel om konkurransevridende virkning, er vi fortsatt uenige. Gebyr slår veldig ulikt Det mulige gebyret for Reitan, på 1,3 milliarder kroner, er like stort som det Coop Norge har fått varsel om. Forskjellen mellom de to konkurrentens finansielle evne til å bla opp slike milliardsummer er imidlertid enorm. Reitan-konsernet sitter på ca. 40 milliarder kroner i egenkapital. Coops egenkapital er på ca. 7 milliarder kroner. Dersom de varslede gebyrene blir stående, blir derfor hele 20 prosent av Coops egenkapital spist opp over natten. Til sammenligning reduseres Reitan-konsernets egenkapital med bare 3 prosent.  Norgesgruppens nye gebyrvarsel på 2,3 milliarder kroner utgjør til sammenligning knappe 8 prosent av dette konsernets bokførte egenkapital.
Konkurransetilsynet varslet onsdag dagligvarekjedene om milliard-gebyr. Gebyrene er imidlertid kuttet fra de 21 milliarder som ble varslet i 2020, til 5 milliarder i 2024. I januar i år ble det kjent at tilsynet ikke kom til å opprettholde gebyret de opprinnelig varslet i 2020, på 21 milliarder kroner. Coop er i det ferske varselet fra onsdag varslet om et overtredelsesgebyr på rundt 1,3 milliarder kroner, Norgesgruppen et gebyr på 2,3 milliarder kroner og Rema et gebyr på 1,3 milliarder kroner. Saken vurderes nå som «begrensende» for konkurransen, og ikke lenger som en såkalt formålsovertredelse av konkurranseloven. Tross reduksjonen, kjedene er fortsatt svært misfornøyd med tilsynets varsel.