Studie: Alzheimer påvirker hjernen i 20 år før diagnosen
Ved Alzheimers sykdom kan endringer i hjernen skje allerede 20 år før diagnosen settes, viser ny studie. – De nye funnene er en sensasjon, og gir håp om bedre forebygging og behandling, sier demensforsker Geir Selbæk. Mer enn 101.000 personer lever med demens i Norge i dag. Det viser tall fra HUNT4, omtalt i rapporten «Forekomst av demens i Norge». Mellom 60 og 70 prosent av disse har Alzheimers sykdom. Hvert år vil omkring 10.000 nye personer få demens. Basert på tall fra Nasjonalt senter for aldring og helse anslår man at 238.000 nordmenn vil ha sykdommen i 2050. I mange år har det vært en teori blant demensforskere om at endringene i hjernen oppstår lenge før man får symptomer og diagnose kan settes. Nå har kinesiske forskere, med førsteforfatter og professor Jianping Jia ved Xuanwu Hospital og Capital Medical University i Beijing i Kina, publisert en banebrytende ny studie i prestisjetunge The New England Journal of Medicine. Her dokumenterer de at endringer i hjernen i forbindelse med Alzheimers sykdom skjer så lenge som rundt to tiår før diagnosen blir satt. De viser også hva som gradvis skjer i hjernen gjennom disse årene. Forskerne fulgte i underkant av 1300 deltagere i alderen 45 til 65 år i gjennomsnitt i 20 år. De gjennomgikk testing i form av undersøkelser av spinalvæske, MR-bilder og kognitive vurderinger med to til tre års intervaller. Forskerne kartla ut fra dette når forandringer knyttet til Alzheimers sykdom kunne fanges opp.  Forskning på høyeste nivå Funnene vekker oppsikt blant demensforskere internasjonalt. – Det er en sensasjon, egentlig, sier Geir Selbæk, professor ved Universitetet i Oslo og forskningsleder ved Nasjonalt senter for aldring og helse. Han har jobbet med forskning på demens siden 1990-tallet. Han peker på at dette er forskning på aller høyeste nivå, publisert i et av de aller mest anerkjente medisinske tidsskriftene, hvor nåløyet er ekstremt trangt. I en lederartikkel om studien i The New England Journal of Medicine, skriver professor Richard Mayeux ved Avdeling for nevrologi ved Columbia University i New York at viktigheten av denne studien «ikke kan overvurderes. Kunnskap om tidspunktene for de fysiologiske endringene er avgjørende for å gi klinikere nyttig kunnskap om forebygging og strategier for behandling». Selbæk sier at forskningen endelig kan bekrefte den teoretiske hypotesen om at endringene i hjernen i forbindelse med Alzheimers sykdom skjer gjennom en kaskade over tid før man får symptomer og til slutt en eventuell diagnose. – De viser at proteinet betaamyloid begynner å bygge seg opp i hjernen 18–20 år tidligere.  Ni år før diagnose kan man se endringer i hjernen ved hjerneavbildning, mens forandringer i kognitiv funksjon kan man se seks år før diagnose settes, ifølge den nye forskningen. Snikende sykdom Selbæks egen erfaring fra klinisk praksis er at de første symptomene på demens oppstår flere år før diagnosen fastsettes. – Når jeg spør om når de merket de første tegnene, er det ofte vanskelig å si, fordi dette er en sykdom som kommer veldig snikende, og man tenker ikke over at det man opplever er de første signalene om at det foregår endringer i hjernen. Han mener de nye funnene kan få store konsekvenser for hvordan man skal behandle og også forebygge Alzheimers sykdom fremover. Allerede i mai eller juni kan det nye legemiddelet lecanemab, som har som mål å fjerne betaamyloid fra hjernen, bli godkjent også i Europa.  – I tillegg kommer muligens en ny blodprøve på markedet, som måler nivå i blodet av et protein (fosfo-tau 217) som med høy presisjon viser om en person har betaamyloid i hjernen flere år før man får demens. Selbæk mener de nye funnene kan være med og forklare hvorfor lecanemab, og også legemiddelet donanemab, viser seg å ha dårlig effekt på kliniske symptomer selv om de er veldig effektive i å fjerne betaamyloid fra hjernen. Han peker på at de som har tro på medisinen mener «det er for sent å begynne behandlingen når det allerede har vært betaamyloid i hjernen i nesten 20 år», og at behandlingen må starte tidligere. – Kan bli et folkekrav om behandling – Men et viktig spørsmål er hvem som skal behandles, for vi vet at man også kan ha betaamyloid i hjernen uten å utvikle demens, påpeker Selbæk. Derfor er det ikke bare å sette i gang den nye behandlingen flere år før man begynner å huske dårligere. Selbæk tror at hvis medisinen og blodprøven blir tilgjengelig i Europa, er det svært mange som vil være interessert i å utredes og behandles. – Det kan muligens nærmest bli et folkekrav om tidlig behandling for demens, og når kanskje flere hundre tusen ønsker en utredning og behandling, får man en utfordring. Det vil bli en stor belastning på helsetjenesten. Hvem skal skrive ut medisinen, og hvem skal betale for den kostbare medisinen? Det er også viktig å opplyse om at medisinene kan gi alvorlige bivirkninger, og at det ikke bare er å starte på den for sikkerhets skyld. Noe alle uansett kan gjøre for å forhindre sykdommen, er å forebygge selv i størst mulig grad. – Det er et poeng gjennom hele livet, og er aldri for sent. Også de som er i et tidlig forløp av Alzheimer sykdom kan ha effekt av å legge om livsstilen, hvis de er motivert for det. Se liste over 12 risikofaktorer lenger ned i artikkelen! – Stor verdi Mina Gerhardsen er generalsekretær i Nasjonalforeningen for folkehelsen.  Hun peker på at vi stadig gjør viktige fremskritt innen forskningen når det gjelder å sette tidlig diagnose.  – Denne studien fyller ut kunnskapen om hvordan denne sykdommen begynner å sette spor før vi får merkbare symptomer. Det har stor verdi for både beredskap for og behandling av demens. Hun mener at kunnskap om tidlige tegn gjør at vi stiller mye bedre forberedt til den dagen vi har en behandling eller en kur.  – Ved at vi kan avdekke sykdommen mye før, kan vi også sette i gang behandling innen den har begynt å gjøre stor skade på hjernen. Dette er derfor med på å gi håp. Gerhardsen mener det er et stykke frem til medikamenter mot demens er klare for et norsk marked.  – Per i dag er den dokumenterte effekten av slike legemidler begrenset. De kan gi en liten effekt, for en viss tid, og kun for mennesker med Alzheimers sykdom i tidlig fase, så dette er ikke den kuren vi venter på.  Hun mener det likevel er en viktig start. – Vi håper at disse gjennombruddene vil føre til utvikling av bedre og mer effektive medikamenter på sikt. Da blir det en viktig diskusjon om prioriteringer. 12 risikofaktorer Forskning viser at flere ulike helse- og livsstilsfaktorer påvirker hjernehelsen og risikoen for demens. Dette kommer frem i The Lancet Commission on Dementia. Her peker man på viktigheten av å kjenne til 12 konkrete risikofaktorer, som dermed gir mulighet til å forebygge. På verdensbasis har over 46 millioner mennesker en demenssykdom, som er ventet å øke til 131,5 millioner innen 2050. (Kilde: The Lancet Commission on Dementia)
Ny, banebrytende forskning viser at endringer i hjernen ved Alzheimers sykdom skjer opptil 20 år før diagnosen settes Oppdagelsen gir håp om bedre forebygging og behandling av demens Over 101.000 personer lever med demens i Norge, og antallet forventes å øke til 238.000 innen 2050