Lokale oppgjør i NHO-bedriftene sviktet. LO-medlemmer sitter igjen som den store taperen. 
Rammen i lønnsoppgjøret fastsettes ut fra tåleevnen i konkurranseutsatt industri. Nå viser det seg at NHO-bedriftene ga LO-medlemmer langt mindre enn forutsatt i 2023.  Det kommer frem i hovedrapporten fra Teknisk beregningsutvalg (TBU). Den inneholder mer tallmateriale enn i den første rapporten. Innholdet kommer som en kalddusj på ledelsen i LO og Fellesforbundet. Én setning på side 16 viser at fjorårets oppgjør for frontfaget ikke gikk slik LO og NHO avtalte: For Industrioverenskomsten – Verksted, som er frontfag i forbundsvise oppgjør, er årslønnsveksten for 2023 foreløpig beregnet til 4,7 prosent, skriver TBU.  Fjorårets oppgjør endte i streik i fire dager. Da ble NHO og LO enig om 5,2 prosents lønnsvekst. Det ville bedriftene som konkurrere med utlandet tåle. Men derfra gikk det meste i feil retning for industriarbeiderne:  Partene forutsatte en prisvekst på 4,9 prosent. Det ville gi 0,3 prosent økning i kjøpekraften. Prisveksten ble derimot hele 5,5 prosent. Det førte til nedgang i kjøpekraften for store grupper. Mer alvorlig er det at de lokale lønnsforhandlingene rundt om i Industri-Norge ga langt mindre kroner i lønningsposen en forutsatt. Fasiten er klar Lønnsoppgjøret består av tre deler:  I den norske modellen er det Fellesforbundets medlemmer organisert under Industrioverenskomsten – Verksted som forhandler først i forbundsvise oppgjør. De utgjør rundt halvparten av alle ansatte i NHOs industribedrifter. Og de skal sette rammen for nesten alle andre grupper. TBUs fasit viser at de lokale forhandlingene sviktet:  Industriarbeiderne i alle typer NHO-bedrifter fikk 5,0 prosent lønnsvekst. LOs spydspisser, frontfagsmedlemmene under verkstedavtalen, fikk derimot bare 4,7 prosent. Med en prisvekst på 5,5 prosent betyr det at Fellesforbundets frontfagsmedlemmer – som skulle få 0,3 prosent økning i kjøpekraften – ble lønnsoppgjørets store taper. De tapte hele 0,8 prosent kjøpekraft i fjor. Offentlig ansatte stakk fra  Tapet svir ekstra mye fordi resultatene viser at hovedtanken bak frontfagsmodellen brøt sammen. Nær alle andre grupper fikk ut mer av oppgjøret enn de som skulle bestemme.  Og mest av alt fikk offentlig ansatte som er skjermet fra utenlandsk konkurranse. Statsansatte sprengte rammen og fikk 6,4 prosent, mens kommuneansatte endte på 5,6 prosent lønnsvekst. NHO-bedriftene kan i liten grad skylde på dårlig økonomi. Store deler av industrien har hatt meget lønnsomme år. – Eksportinntektene er historisk høye og industrien har gode tider. Da skal de som har vært med på å skape disse verdiene, LOs medlemmer, ha sin del av verdiskapingen, sa LO-leder Peggy Hessen Følsvik forrige uke. På toppen har andelen av verdiskapingen som har gått til arbeidsgiverne økt på bekostning av arbeidstagerne. Siden 2020 har arbeidstagernes andel sunket 13 prosentpoeng.  Fellesforbundets leder Jørn Eggum har ikke besvart Aftenpostens henvendelse. Fungerende leder i Norsk Industri, Knut E. Sunde, peker på at lønnsrammen er et anslag. – Når vi er ferdig med sentrale forhandlinger, er det frie, lokale forhandlinger i alle bedriftene på verkstedoverkomsten. Om de ender over, under eller på rammen, avhenger av den enkelte bedrift. Vi har ingen mening sentralt om hvor den enkelte bedrift skal lande, sier Sunde. Han viser til at partene har truffet tett på rammen det siste tiåret. – Mange industribedrifter tjente gode penger i fjor. Har de vært for gjerrige? – Det har jeg ikke noen kommentar til, sier han, og legger til: – Verkstedindustrien, kjernen i frontfaget, endte under rammen i fjor. Det er et faktum og det tar vi til etterretning. Ofte ser vi motsatt resultat et annet år. Det er viktig at vi greier å se dette over noen år.
De av Fellesforbundets medlemmer som forhandler først og setter rammen for lønnsoppgjøret, fikk minst i fjor. Det viser tall fra Teknisk beregningsutvalg (TBU).  Arbeidstagere på Industrioverenskomsten fikk bare en lønnsøkning på 4,7 prosent mot avtalt 5,2 prosent. Prisveksten endte på hele 5,5 prosent og reduserte kjøpekraften ytterligere.  Offentlig ansatte fikk størst lønnsøkning: 6,4 prosent for statsansatte og 5,6 prosent for kommuneansatte.