Lovendringer mot gjentatte overgrep av helsepersonell lar vente på seg: – Svært overrasket 
For snart to år siden ble en rekke svakheter i pasientsikkerheten avdekket. Men lovendringer mot overgrep fra helsepersonell lar vente på seg.  I 2021 avdekket VG at psykolog Sverre Varhaug hadde forgrepet seg mot 28 pasienter over tre tiår. At han etter hvert ble dømt og mistet autorisasjonen, hindret ham ikke i å fortsette.  Aftenposten skrev nylig om en osteopat som i vinter ble dømt for å ha misbrukt stillingen sin for å oppnå seksuell omgang.  Han hadde tidligere mistet autorisasjonen som fysioterapeut. Likevel fortsatte han å ta imot pasienter som osteopat. For i det yrket var det på den tiden ikke noe krav om autorisasjon. Hvordan kan helsepersonell begå overgrep igjen og igjen uten å bli stoppet? Mener systemet har sviktet I kjølvannet av Varhaug-saken opprettet Helse- og omsorgsdepartementet Pasientovergrepsutvalget. Det skulle gjennomgå hvordan statsforvalterne, Helsetilsynet, politiet og påtalemyndigheten hadde behandlet saken. De undersøkte også helsemyndighetenes behandling av overgrepssaker fra 2010 til 2020. Utvalget fant mye å bekymre seg for.  De mente at: Tok til orde for flere lovendringer Utvalget la frem rapporten i 2022. De kom med flere konkrete forslag til endringer i Helsetilsynsloven og Helsepersonelloven. To år senere er ingen lover endret.  Flere forslag er lagt i skuffen, men disse tre er nå på høring: Innføre karantenetid på to år før helsepersonell kan søke om ny autorisasjon.  10 års karantene i spesielt alvorlige saker.  Helsepersonell som ikke lenger har autorisasjon eller lisens, men som likevel fortsetter å praktisere yrket, kan nektes å yte helsehjelp. Saker avsluttes i stillhet Bjørn Kristian Soknes er tidligere førstestatsadvokat og ledet Pasientovergrepsutvalget. Han mener manglende kommunikasjon er den største utfordringen.  Det kan føre til at helsepersonell som begår overgrep, ikke stoppes. Det er statsforvalteren i hvert fylke som undersøker overgrepsanklager mot autorisert helsepersonell.  Men om én statsforvalter mangler «bevis» og legger bort saken, vil ikke den dukke opp dersom det kommer nye anklager i et annet fylke senere. Utvalget foreslo derfor at det skulle etableres et register internt i helsetilsynet. Slik skulle statsforvaltere få oversikt over hverandres saker. Lovforslaget ble aldri sendt på høring. – Det ble jeg svært overrasket over, sier Soknes. Helsetilsynet: Virkemidlene ikke målrettet nok  Helsetilsynet har kommet med sin mening etter Pasientovergrepsutvalgets rapport. – Noen synes å ha forstått vår høringsuttalelse slik at vi nesten ikke anerkjenner problemstillingene og ikke bryr oss om disse alvorlige sakene. Det gjør vi virkelig, sier Heidi Merete Rudi. Hun er assisterende direktør i Helsetilsynet. – Men vi tenker at de virkemidlene utvalget foreslår, ikke er målrettede nok. Det å iverksette kraftige virkemidler, for eksempel stramme lovreguleringer rundt frie yrker, kan innebære at noe går tapt på veien. Det kan ramme noen som ikke burde vært rammet, sier hun. Helsetilsynet mener de alvorligste sakene bør behandles av domstolene. Dermed må domstolen bruke de mest inngripende virkemidlene. – Men klarer noen å finne andre og mer målrettede tiltak, som gjør at samfunnet får bedre kontroll på helsepersonell som Varhaug og denne osteopaten, uten at man krenker andres rettssikkerhet, så er det veldig bra, sier Rudi. Vurderer oftere å suspendere Helsetilsynet er dessuten skeptisk til å innføre en karantenetid på opptil ti år. Rudi påpeker at det uansett tar tid å gjenvinne tillit og få tilbake en autorisasjon. Ifølge henne sier de allerede nei til disse søknadene. Helsetilsynet har likevel tatt noen grep:
En psykolog og en osteopat som begikk overgrep mot pasienter, kunne fortsette arbeidet etter å ha mistet autorisasjonen. Dette avdekket svakheter i systemet for pasientsikkerhet. Et utvalg nedsatt i etterkant av psykologens overgrep, påpekte dårlig kommunikasjon mellom statsforvaltere og svakheter ved Helsetilsynet.  Selv om utvalget foreslo lovendringer for å forbedre pasientsikkerheten, har ingen endringer blitt gjort to år senere. Tre forslag er nå på høring.