Hver måned får seks-syv kvinner skjedeåpningen gjenåpnet på Ullevål sykehus
Mange kvinner med gjensydd underliv blir først åpnet når de skal føde. Men mange vet ikke at de kan få denne hjelpen. Wolela Haile er daglig leder i Tverrkulturell helseinfo. Der snakker de med kvinner om kjønnslemlestelse. Mange kvinner ønsker og trenger hjelp, men: – Mange kvinner vet ikke at flere sykehus i Norge har et helsetilbud for dem. Aftenposten intervjuet nylig «Sarah». Hun er en av tusenvis av jenter og kvinner som har kommet til Norge med et gjensydd underliv.  Da Sarah kom til Norge, begynte hun på ungdomsskolen. Hun hadde smerter, ikke minst i forbindelse med menstruasjonen. Hun bodde syv år i Norge før hun oppdaget at det er mulig å få hjelp – og å bli gjenåpnet.  – Hun burde vært fanget opp, sier Ann Karin Swang. Hun er leder av Landsgruppen av helsesykepleiere i Norsk Sykepleierforbund.  – Det er fryktelig trist at hun først etter mange år i Norge fant ut at det var hjelp å få, sier hun.  Mange av disse kvinnene havner på Gynekologisk poliklinikk ved Oslo universitetssykehus (OUS) Ullevål. Det er der de tar imot flest kvinner i Norge som er omskåret og trenger helsehjelp.  Åpner seks-syv kvinner i måneden Overlege Linda Björk Helgadóttir gjør de fleste åpningsinngrepene.  Siden 2004 har 842 kvinner møtt opp til time på klinikken. 546 av dem har fått utført et åpningsinngrep. Det betyr at seks-syv kvinner får dette gjort hver måned.  De fleste er i 20-årene. Rundt halvparten er gravide.   – Dessverre er det ikke blitt færre med årene som trenger åpningsinngrep, sier Helgadóttir. – Utsetter inngrepet Hun har inntrykk av at flere omskårne utsetter å bli gjenåpnet fordi de er engstelige. Noen forstår ikke at inngrepet kan løse helseproblemene de sliter med. – Mange har sterke menstruasjonssmerter. Flere har problemer med å late vannet. Mange klarer ikke å få gjennomført samleie, eller tvinger seg til det med mye smerter og ubehag, sier gynekologen.  – Har holdningene til å bli åpnet etter omskjæring endret seg i løpet av disse 20 årene? – Det varierer. Noen forteller at familien ikke synes noe om åpnende inngrep før de gifter seg. De yngre har ofte fått godkjenning fra familien. Men det kommer også en og annen som ikke vil at familien skal vite. Hun forteller at de tar opp omskjæring i samtaler etter fødsel. – Kvinnene sier at de er imot det og ikke ønsker det for sine døtre. De vet også at det er ulovlig i Norge, sier Helgadóttir. Har kurset hundrevis av kvinner Wolela Haile i Tverrkulturell helseinfo forteller at de har kurset hundrevis av kvinner over hele landet. Etterpå sprer disse kvinnene kunnskapen om kropp, gjenåpning og helsekonsekvenser av kjønnslemlestelse videre til kvinner i sine nettverk. – Vi må inkludere kvinnene. Snakke med, ikke til dem. Dette er veldig sensitivt. Det handler jo om kroppen deres. De trenger helsehjelp, sier Haile. For disse problemene skal egentlig fanges opp før kvinnene kommer til Ullevål. – Vet at jenter sendes til hjemlandet Det skal gis tilbud om samtale og underlivsundersøkelse ved skolestart, på barneskolens 5. trinn og på ungdomsskolen.  Men i hvilken grad dette faktisk gjøres, varierer mellom kommunene, ifølge Ann Karin Swang. Hun påpeker at samarbeidet mellom flyktninghelsetjeneste, helsestasjon og skolehelsetjeneste ikke er godt alle steder. Samtidig mener Swang at helsesykepleiere er obs på foreldre og barn som kommer fra land der kjønnslemlestelse er utbredt.  De skal ta opp kjønnslemlestelse på seksukers- og toårskontrollen på helsestasjonen. Der blir foreldrene forklart at kjønnslemlestelse er ulovlig.  – Vi vet at jenter sendes fra Norge til hjemlandet for å bli omskåret. Det har jeg selv erfart, sier Swang. Det samme har sykepleier Safia Abdi Haase erfart. – Kan også skje i Norge Hun har arbeidet mot kjønnslemlestelse i over 30 år. Hun sier at barn er blitt tatt med til utlandet for å bli omskåret.  – Dette kan også skje i Norge. – Taushet om dette er farlig. Konsekvensen er at barn utsettes for omskjæring. Vi må tåle ubehagelige og krenkende spørsmål for å beskytte disse barna. Hun mener det er viktig at jenter og kvinner som kommer fra disse landene, blir spurt om de er blitt omskåret. Og de må bli undersøkt.  Men gjenåpning er en vanskelig avgjørelse. Selv kvinner som trodde de var godt mentalt forberedt, kan få sterke reaksjoner etterpå, ifølge veilederen fra Norsk gynekologisk forening. – Mange av oss som har gjennomgått kjønnslemlestelse, har behov for samtale med sexolog. Man kan snakke med sexologen om sex, hva som blir borte ved omskjæring og om den anatomiske delen av kjønnsorganet. Behovet for informasjon er stort, sier Wolela Haile. Mange åpnes først når fødselen er i gang Hva slags behandling får omskårede kvinner under graviditet og fødsel?  Sølvi Taraldsen har skrevet en doktoravhandling om dette. En del av denne gjennomgår fødejournaler til 1500 som innvandret fra Somalia og som har født i Norge gjennom 25 år.  – Mange åpnes først når fødselen er i gang, sier hun. Forskeren antok at det beste for en normal fødsel, var å åpne skjedeåpningen i god tid før fødselen. – Men det vi fant, var uventet: Å utføre inngrepet tidligere, var forbundet med flere akutte keisersnitt og doblet risiko for alvorlige fødselsrifter, sier hun.  – Kvinnene selv foretrekker ofte å slippe et slikt inngrep mens de er gravide og vil heller vente til fødselen. Og det viste seg faktisk også å gi minst komplikasjoner. Men Taraldsen presiserer at det er mange gode grunner til å få skjedeåpningen åpnet tidligere, før graviditet og fødsel. Blant annet fordi mange har store plager.
Mange norske kvinner med omskåret underliv er ikke klar over at de kan få hjelp i helsevesenet.  Kjønnslemlestelse fører til smerter og andre helseproblemer, men mange utsatte utsetter inngrepet fordi de er engstelige.  Behovet for informasjon om helseskader etter kjønnslemlestelse er stort.