Hvor mange ord finnes for å være full? Danskene har sjekket
Å være full kan beskrives på utallige måter. Danmarks Radio samlet inn 895 ord på et døgn. I Norge har vi egen fylleordbok.  En helg er over. Har du vært ute og hatt en «kjepp i øret» med vennene dine? Eller «drukket snublejuice», «saget deg selv tvers av», blitt «marinert», – eller «fnøllem døllem»? Alt sammen er danske ord og uttrykk for å være beruset – for ikke å si full. Og de er bare et ørlite utvalg av et svært rikholdig ordforråd for å beskrive ulike grader av «påvirket tilstand». Danmarks radio (DR) oppfordret nemlig denne helgen leserne om å sende inn ordene og uttrykkene de bruker for å beskrive det å være full. Responsen var overveldende: Hele 895 ulike ord rant inn i løpet av et døgn.  Seniorforsker Marianne Rathje i Dansk Sprognævn var svært overrasket. – Jeg hadde ikke forestilt meg at det var så mange, erkjente hun. Mest populære var ordene: Stiv, vissen, bedugget, stangbacardi, fuld, stegt, pløret, snadret, bankelam – og ristet. Ideen til innsamlingen fikk danskene av en blodfersk tysk studie, som hadde dykket ned i det engelske ordforrådet for å være full. Den fant at engelskmennene har hele 546 synonymer for tilstanden – noe danskene altså selv raskt overgikk. I tillegg kom de til at nesten samtlige engelske ord, med visse justeringer, kan brukes om å være full.  Verdens smaleste synonymordbok Men i Norge fikk vi allerede i 2021 Norsk Fylleordbok, med 330 høyst ulike ord for fenomenet fyll. Seniorforsker Ole Marius Hylland ved Telemarksforskning var inspirert av myten om at eskimoene hadde uendelig mange ord for snø.  – Jeg tenkte at antall synonymer kanskje sa noe om et fenomens betydning, og begynte å samle, sier han. Han trålet aviser, arkiver, blogger og ordbøker – og fikk masse muntlige innspill. Han endte med 330 ord – som garantert ikke dekker alle. Noen ord har overlevd siden 1800-tallet,- som animert, beruset, døddrukken, kanon full, full som et svin, påseilet, på en snurr og ravende full. I den nyere enden av historien finner vi ord som wasted, fucked og shitfaced. Og sammensetninger som hengedrita, sjokkdrita og søpledrita. Kanakkas dukket opp tidlig på 2000-tallet. Mens noen ord spiller på noe konkret, er andre direkte absurde som helt gardin og helt smultring.  Forsterkende adjektiver som «ravende», «drivende» og «sørpe» er stadig i bruk. «Ings-ordene» dritings, søplings, sørpings, parings og møkkings er også fortsatt presise.  Politisk ukorrekte dansker Hylland hørte om den danske dugnaden fra en dansk kollega og har rukket å se litt på «fangsten». Han ser at mange av de gamle uttrykkene, som full som en alke, er felles. Nyere ord som «Bacardi-brisen» og «Grønlander-stiv» er nye for ham. – Det siste er jo ekstremt politisk ukorrekt, påpeker han. Aller best av nyere uttrykk liker han «bulk i spannet». Ellers har han stor sans for maritime uttrykk, som «kappseisa» – at skipet har fått helling. Og noe man finner i mange land – ord som viser til påvirkning på kroppen: snøblind, skeiv i skøytene, sigen, kadaver, døddrukken og stekt i hodet. – Ulike varianter av å være ør i hodet.    Generasjon «fakka»? Nå har danskene altså hatt sin «dugnad». Trenger vi en tilsvarende i Norge? – Vi er i hvert fall ikke ferdige med temaet. Jeg kan godt tenke meg flere forslag og større vokabular, sier han. Og han er ikke i tvil om at generasjonene, heller ikke når det kommer til fyll, ikke snakker samme språk.  – En russ sier kanskje «fakka», noe ingen over 30 vil bruke. Mens ingen under 50 vil si «full som et øsekar». Og hvilket ord foretrekker han selv ved eventuelle utskeielser? – Hm ... Brisen er fint! Eller snaldret, som de kanskje ville sagt i Danmark Les en forskningsartikkel om de norske begrepene her. 
Danmarks Radio samlet inn 895 danske ord for å være full.  De mest populære var "stiv", "vissen" og "bedugget".  I Norge ble "Norsk Fylleordbok" utgitt i 2021 med 330 ord for fyll. Forskeren Ole Marius Hylland samlet inn ordene.