Forsvarets største avdeling mangler støvler, uniformer og våpen
I en krise skal Heimevernet være først når noe skjer. Men det er et gap mellom oppgaver og ressurser, fastslår Nupi-forskere.  Heimevernet (HV) er den største avdelingen i Forsvaret. Gjøremålene i fred og krig er mange. I fremtiden vil det bli enda flere. Det fastslår forskerne Ole Martin Stormoen og Eskil Jakobsen ved Nupi. De har i et større notat tatt for seg hva som kan gjøres for å få mer ut av HV uten at det behøver å koste all verden.  Det er nemlig en del som ikke er som det skal. Svært sårbar struktur Stormoen mener at HV i dag gjør en svært god jobb med de ressursene de har å spille på. Men strukturen ligger på et minimum. En områdesjef med 10 prosents stilling må yte mye frivillig innsats for å kunne gjøre jobben tilfredsstillende.  Heimevernet er Forsvarets viktigste kontaktflate med det sivile samfunn. – HV er svært sårbart. Det kan ramme den lokale krisehåndteringen. Det trengs en viss overkapasitet. Da kan man gjør jobben i fredstid lang bedre, men også ha robusthet for å møte en større krise, sier han til Aftenposten. En mindre andel av kaken Heimevernets andel av driftsbudsjettet i forsvarssektoren er redusert fra 3,8 prosent i 2015 til 3,1 i 2024. Forsvarsbudsjettet er i 2024 nominelt mer enn dobbelt så stort som i 2015. Samlet driftsbudsjett er økt med 88 prosent. Men HVs økning er på 54 prosent i denne perioden.  HV er nedprioritert og stiller sist i køen i Forsvaret, mener Stormoen. Mye materiell og utstyr er arvet fra Hæren. Da kreves mer vedlikehold. Det må tas av driften. Det betyr mindre øvingsaktivitet og kompetanseheving. – Man risikerer å spare seg til fant. Øving er ferskvare, sier Stormoen. Klimaendringer og et skjerpet trusselbilde skaper nye utfordringer. Dermed kan listen over oppgaver bli enda lengre, tror forskerne.  De er ikke alene om å mene det: Svensk og finsk Nato-medlemskap tilsier at «HV kan få større oppgaver ved mottak og sikring av allierte forsterkninger til og gjennom Norge». Det skrev Forsvarskommisjonen i sin rapport i fjor. «Heimevernets oppgaver og roller har økt». Det fastslo forsvarssjef Eirik Kristoffersen i sitt fagmilitære råd. Han foreslo flere tiltak for å styrke HV. Fire tiltak for å styrke HV Forskerne peker på tiltak som de mener raskt kan gi HV og totalforsvaret et «betydelig løft»: HV-sjefen er optimistisk Generalmajor Frode Ommundsen setter pris på anbefalingene fra Nupi-forskerne. Han er sjef for Heimevernet.  – Det er viktig at vi tar i bruk og utnytter tilgjengelig teknologi. Anbefalingen som går på regional spesialisering er også interessant, sier han. Han vil ikke gå i detaljer rundt de «utfordringer» som blir påpekt. Men han understreker at det arbeides med dette. Det skal komme en langtidsplan for Forsvaret. Ommundsen har tro på at den vil gjenspeile at HV utgjør en grunnmur i Forsvaret av Norge. – HV er limet i totalforsvaret på regionalt og lokalt nivå, sier han.
Heimevernet (HV) mangler grunnutrustning som støvler, uniformer og våpen. HVs andel av driftsbudsjettet i forsvarssektoren er redusert fra 3,8 prosent i 2015 til 3,1 prosent i 2024. HV bistår sivilsamfunnet ved naturkatastrofer, leteaksjoner, ulykker og andre hendelser. De skal beskytte viktige objekter og samfunnsfunksjoner ved terror, og er ansvarlig for territorialforsvaret ved væpnet konflikt. Forskere foreslår flere tiltak for å styrke HV, blant annet flere fulltidsansatte, mer målrettet bruk av kompetanse, moderne teknologi og regional spesialisering.