Efter terrordådet i Moskva – Frankrike höjer hotnivån: ”Har bäst koll” 
Helgens terrordåd i Moskva väcker frågor om hotnivån runt om i Europa.  I söndags höjde Frankrike sin terrorhotsnivå till den högsta. – Det är intressant, för det är de franska underrättelsetjänsterna som har bäst koll på de jihadistiska nätverken, säger Hans Brun, expert på terrorhot. Helgens terrordåd har lett till att Frankrike har höjt sin terrorhotsnivå till den högsta. USA:s tidiga varning för dådet väcker samtidigt frågor om samarbetet mellan länders underrättelsetjänster. Enligt Säpo har Sverige ett nära samarbete med andra länder. Sveriges terrorhotnivå ligger sedan augusti 2023 på en fyra av femgradig skala. Hur de senaste händelserna påverkar terrorhotnivån är oklart säger Hans Brun.  – Den kommer inte att sänkas snart, men den utvärderas kontinuerligt. Hittar de något så kommer de att gå ut med något. Efter terrordådet i Moskva höjde Frankrike sin terrorhotsnivå till den högsta. – Det är intressant, för det är de franska underrättelsetjänsterna som har bäst koll på de jihadistiska nätverken, säger Hans Brun. Frankrikes president Emmanuel Macron sa idag till franska Le Figaro att samma IS-grupp som genomförde dådet i Moskva försökt flera gånger tidigare i Frankrike. – Vi har erbjudit de ryska tjänsterna, såväl som våra partners i regionen, ökat samarbete, sa Emmanuel Macron.  Hans Brun säger att samarbetet mellan olika länders underrättelsetjänster är viktig för att bekämpa terrorism. – Det finns speciella kontaktvägar som är bemannade dygnet runt. Det har vi i Sverige med. Det är viktigt för informationsutbyten. ”Ryssland kan ha känt sig förödmjukade” Samarbetet i Europa och andra delar av västvärlden fungerar, enligt Hans Brun, bra. Men det betyder inte att de är perfekta. – Det är en annan sak när mottagarlandet ska bedöma informationen som trovärdig. Det är då man kan göra misstag: misstolka informationen, inte ta den på allvar, eller att man har andra uppgifter, säger Hans Brun. – Det är knepigare att samarbeta med Ryssland på grund av kriget i Ukraina, fortsätter han. Två veckor innan terrordådet i Moskva gick USA:s ambassad i Ryssland ut med en varning för invånarna i Moskva. Invånarna skulle “undvika folkmassor” och “vara uppmärksamma på sin omgivning”.  – Myndigheterna varnar inte om det inte finns en riktig anledning, säger Hans Brun. Anledningen till varför terrordådet i Moskva genomfördes trots den tidigare varningen från USA är svår att säga.  – Det kan ju vara så att Ryssland kände sig förödmjukade av USA, man kanske bedömde informationen annorlunda. Men det är svårt att säga, säger Hans Brun.  Måste dela med sig av information Exakt hur USA hade fått informationen inför terrordådet i Moskva är i dag oklart, men att de delade med sig av den var vedertaget - de måste nämligen göra det. –  Det amerikanska systemet bygger på en rad principer, bland annat att man ser terrorism som brott mot mänskliga rättigheter. Man måste även enligt amerikansk lag underrätta andra länder, säger Hans Brun.  – Sverige har ungefär samma principer, fortsätter han. Säpo: Sverige ett legitimt mål  Fredrik Hultgren-Friberg, presstalesperson på Säpo, säger att Sverige har ett mycket intensivt informationsutbyte med andra västländer. – Vi arbetar oerhört intensivt, året runt och dygnet runt, med att avvärja de hot och vidta de åtgärder som vi har möjlighet att göra, säger han. Sveriges terrorhotnivå kommer inte att höjas inom kort tid, säger han. Detta för att det system Sverige har ett mer ”långsiktigt och strategiskt” system. – För Säpos del spelar det ingen roll vilken vilken bedömning vi har. Ett attentat är lika farligt oavsett, så ur det perspektivet jobbar vi hårt oavsett nivå, säger Fredrik Hultgren-Friberg. – Sverige är ett legitimt mål för våldsbejakande islamism. Detta är mer av ett normalläge, fortsätter han. Behöver inte vara orolig Men man behöver inte vara orolig, säger Hans Brun. Det viktiga är att man följer nyheterna och håller sig informerad. – Myndigheterna arbetar med detta hela tiden. De har en väldigt bra förståelse för potentiella måltavlor.
USA varnade Moskva för en möjlig terrorattack två veckor innan dådet skedde. Enligt terrorforskaren Hans Brun innebär det att myndigheterna hade konkreta skäl och att globalt samarbete i underrättelsearbetet är avgörande för att bekämpa terrorism. Brun föreslår att Rysslands agerande efter USA:s varning kan ha påverkats av stolthet, misstolkningar av informationen eller andra okända faktorer. Konflikten i Ukraina försvårar samarbetet mellan Ryssland och andra länder.  Sveriges nuvarande terrorhotnivå kommer fortsätta att granskas och utvärderas kontinuerligt, men en minskning är osannolik inom den närmaste framtiden. Brun lugnar med att svenska myndigheter har god insikt i potentiella terrorhot.