Etterretningstjenestens agent: Skal ha oppfordret til å slette terror-chat
Noen uker før ekstremisten Arfan Bhatti (46) ble siktet for terrorangrepet i Oslo, skal han ha fått en viktig beskjed. Avsenderen av beskjeden var en agent som jobbet på oppdrag for Etterretningstjenesten i Norge. Beskjeden skal ha blitt formidlet via en etterlyst kvinnelig islamist fra Norge. VG kan nå avsløre nye detaljer om bakgrunnen til agenten som opererte bak fiendens linjer for å avsløre terrorplaner mot Norge om sommeren 2022 – og om en hittil ukjent terror-dialog. I juni 2014 erklærte terrororganisasjonen Den islamske staten (IS) at de hadde etablert en egen stat i Syria. Samtidig skal en mann, som nå er i 40-årene, ha begynt å spesialisere seg på IS og fremmedkrigere i terrororganisasjonen. To år senere skal mannen ha blitt rekruttert som agent for Etterretningstjenesten i Norge. Målet var å få innpass hos personer som sympatiserte med IS i Syria og Irak – og på den måten få ut hemmelig og avgjørende informasjon. Agentens bakgrunn var en fordel i arbeidet: Han hadde vokst opp med konservative muslimer, praktiserte islam, behersket engelsk og kjente til arabisk språk, ifølge en rapport fra Etterretningstjenesten. I rapporten omtales agenten også som en troende og med kunnskap om trospraksisen innenfor islam, får VG opplyst. I løpet av flere års arbeid i utlandet skal agenten ha etablert kontakt med etterlyst kvinnelig islamist fra Norge, deriblant på Telegram. De to skal aldri ha møttes ansikt til ansikt, men skal ha sendt meldinger til hverandre – i all hemmelighet. I ukene før Zaniar Matapour gikk til angrep i Oslo sentrum i juni 2022, skal agenten ha vært i kontakt med den etterlyste norske kvinnen på Telegram. I dialogen spilte agenten rollen som fremmedkriger i IS og skal ha lurt henne til å betro seg om «en bror» som planla terror i Skandinavia. Store deler av dialogen ble sikret med bilder, siden den etterlyste kvinnen fra Norge skal ha slått på en slettefunksjon som gjorde at meldingene forsvant etter kort tid. Terrorangrepet ble ikke forhindret. 25. juni 2022 ble to menn drept og en rekke andre ble såret. Etter angrepet holdt agenten kontakten med det politiet mener er den norske kvinnen, som i en årrekke har hatt en nær relasjon til ekstremisten Arfan Bhatti. I tillegg skal agenten ha etablert kontakt med mannen politiet mener er hjernen bak terroren: Arfan Bhatti. Brevet til politiet I dialogen med det som skal være Bhatti, lot agenten som om han var en høytstående leder i IS, en såkalt emir. I nesten to måneder pågikk dialogen mellom agenten og det politiet mener er Bhatti – alt for å lure ham til å fortelle om sin kjennskap til terrorangrepet i Oslo. Dialogen foregikk på Telegram og varte frem til 22. august 2022, som til nå har vært den siste kjente kontakten mellom dem. Tre dager etter denne samtalen skrev viseadmiral og øverste sjef i Etterretningstjenesten, Nils Andreas Stensønes, et brev til Oslo politidistrikt der han orienterte kort om den hemmelige operasjonen. I tillegg delte Etterretningstjenesten store deler av den såkalte terror-chatten, siden terrorangrepet var en politisak. Men den topphemmelige operasjonen var ikke helt avsluttet, får VG opplyst. I begynnelsen av september, to uker etter brevet til viseadmiralen, slettet agenten Telegram-applikasjonen han hadde brukt i dialogen med det som skal være Bhatti og den etterlyste norske kvinnen. Men. Før agenten slettet applikasjonen, skal han ha vært i kontakt med kvinnen. – Straffbar ulovlig sletting I samtalen fortalte agenten at vestlige myndigheter hadde raidet stedet der han befant seg og at han selv ville slette Telegram, får VG opplyst. I tillegg skal agenten ha skrevet at han oppfordret dem begge til å gjøre det samme. Det politiet mener er den nå terrorsiktede kvinnen fra Norge bekreftet til agenten at hun hadde gitt beskjed til Bhatti og at Bhatti hadde slettet applikasjonen, ifølge VGs opplysninger. – Bhatti har ikke erkjent at det er han som har vært i kontakt med noen agent og kan derfor vanskelig kommentere påstandene, sier Bhattis forsvarer, advokat John Christian Elden, til VG. Forsvareren påpeker at dersom VGs opplysninger er korrekte, så er det en straffbar ulovlig sletting av bevis og påvirkning av en aktør i rettsvesenet til å ødelegge bevis. – Det er en svært alvorlig handling, som normalt straffes med ubetinget fengsel. I tillegg til at det kan ødelegge for føring av andre deler av bevismaterialet fordi det blir utroverdig og ufullstendig, sier Elden. – Hva er det agenten vil skjule? Forsvareren til Zaniar Matapour, advokat Marius Dietrichson, sier til VG at han mener sletting av bevis gjøres av dem som vil skjule noe. – Men ikke av statens folk som skal sikre bevis og opplyse saken. Nå som statens agent har slettet alle meldinger på egen telefon, og til og med klart å lure dem han har snakket med til å gjøre det samme, vil politiet og domstolen aldri få vite hva som sto der, sier Dietrichson. – Hva er det agenten har skrevet og gjort? Det eneste vi nå har, er han som gjorde dette, sitt ord, for hva som sto der. Det er mildt sagt ikke tilfredsstillende. For hva er det agenten vil skjule? fortsetter han. VG har stilt Etterretningstjenesten en rekke spørsmål, blant annet om hvorfor agenten oppfordret til sletting og hvem som ga agenten dette oppdraget.  Etterretningstjenesten skriver i en e-post at de ikke ønsker å kommentere saken av hensyn til den kommende rettssaken. Tjenesten viser isteden til Oslo politidistrikt for kommentarer. – Politiet ønsker ikke å kommentere VGs opplysninger. Informasjonen som politiet har mottatt fra Etterretningstjenesten vil bli fremlagt i den kommende rettssaken mot Matapour. Det vil bli ført vitner fra Etterretningstjenesten som skal fortelle om operasjonen som ble gjennomført og styrt av Etterretningstjenesten, sier politiadvokat Ingvild Myrold i Oslo politidistrikt til VG. Politiadvokaten viser også til VGs tidligere omtale av Telegram-dialogen og at applikasjonen har en innstilling hvor chatten er ende-til-ende kryptert med automatisk sletting av meldinger etter et bestemt antall sekunder – samt at innholdet i chatten ble i stor grad sikret med foto av chatten. – Fotoene vil bli fremlagt i retten og er tilgjengelig for forsvarerne. Detaljer fra operasjonen og hvilke vurderinger som ble foretatt av Etterretningstjenesten vil bli godt belyst i rettssaken, sier Myrold. Den etterlyste kvinnelige islamisten fra Norge ble siktet for terrorangrepet i Oslo før jul i fjor. Forsvareren hennes, advokat Petar Sekulic, ønsker ikke å kommentere saken.
Etterretningstjenesten i Norge benyttet en agent for å avdekke terrorplaner mot Skandinavia. Agenten lot som om han var en IS-kriger og skal ha kommunisert med en norsk kvinne i utlandet på Telegram. Ukjente detaljer om agentens bakgrunn og dialogen er avslørt. Det politiet mener er terrorsiktede Arfan Bhatti og den norske kvinnen skal ha blitt advart om å slette Telegram-applikasjonen. Forsvarere stiller spørsmål ved agentens eller annen parts motivasjon og mulig ulovlig bevisødeleggelse.