Ny studie ger ökat hopp för dig som har migrän
1,5 miljoner svenskar lider av migrän – och av dem har 150 000 den kroniska varianten. En ny amerikansk studie har tittat på metoder för att förutse när en migränattack kommer att inträffa. – Det här fyndet kan på kort sikt göra att man behandlar i tid, säger överläkaren Mattias Linde. Migrän är ofta underdiagnostiserat och obehandlat, och även när det behandlas kan det vara svårt att göra det tillräckligt tidigt samt hitta strategier för att förebygga attacker.  En ny studie, publicerad i American Academy of Neurology, har undersökt om det går att förutse när en migränattack är på väg. Studien fann att personer med sämre upplevd sömnkvalitet hade i genomsnitt en 22 procent ökad risk att få en huvudvärksattack nästa morgon. – Det handlar om den eviga frågan kring hönan och ägget – alltså vad som ger vad? En utmaning är att migränanfall har ett första stadium som kallas för den premonitoriska fasen, säger, Mattias Linde, professor och överläkare vid Sahlgrenska sjukhuset, och fortsätter: – Som jämförelse kan vi ta den eviga frågan om kyla ger förkylning? I dagsläget vet vi att förkylning beror på virus och att det börjar med en frusenhet. Likadant är det med migrän – att det kan bero på sömnsvårigheter. Men sömnsvårigheterna kan ju även komma av att man oroar sig för att få migrän. Studien inkluderade 477 personer i åldrarna 7 till 84 år. 291 av deltagarna var kvinnor. Genom en mobilapp ombads deltagarna att betygsätta humör, energi, stress och huvudvärk fyra gånger om dagen i två veckor. De bedömde också sin sömnkvalitet en gång om dagen och bar monitorer för sömn och fysisk aktivitet. Varken oro eller nedstämdhet visade sig vara förknippat med huvudvärksattacker. – Överraskande nog hittade vi ingen koppling mellan en persons ångest- och depressionssymtom och sannolikheten att få en migränattack nästa dag, säger studiens författare Kathleen R Merikangas enligt Science Daily. – Det kanske mest intressanta är att huvudvärk var förknippat med självskattad sömnkvalitet snarare än faktiska mått på sömnrutiner. Detta belyser vikten av upplevda fysiska och känslomässiga tillstånd i de underliggande orsakerna till migrän, fortsätter hon. Mattias Linde har stor respekt för studieförfattaren. – Kathleen är väldigt duktig och har varit världsledande inom incidens, vilket betyder hur många nya fall av en sjukdom som uppstår under en definierad tidsperiod. Hon har visat att starka faktorer inom migrän är ålder och kön. Unga kvinnor har mycket högre incidens än någon annan grupp, säger han. Trots det är han något skeptisk till studien. – Faktorerna de mäter har styrts av möjligheten att fånga upp med en app. Men det är ändå inte möjligt att utifrån en sådan studie avgöra orsakssambandet.  Aftonbladet Plus LÄS MER: Så kan du bli fri från migrän: ”Ren magi” Kan du utveckla? – Det är ganska säkert att man inför en migränattack har ett förstadium med sötsug, irritabilitet, nedstämdhet och så vidare. Då är det lätt att säga  ”jag stressade mycket i går och eftersom jag inte hann äta fick jag migrän”. Men det är som sagt svårt att veta vad som är vad, för då skulle du behöva jämföra med en dag helt utan stress, fast med frivilligt begränsat födointag och så vidare. Därför är det väldigt svårt att göra såna här studier. Men på något sätt blir det ändå ett användbart resultat eftersom migränläkemedlen i dag oftast är i tablettform. Om man inte tar dem tidigt under huvudvärksfasen så fungerar de sämre. Så om det handlar om att förutse en migränhuvudvärk så köper jag forskarens fynd. Nackdelen med att ta medicin i preventivt syfte Vad kan det här fyndet leda till? – På kort sikt kan man behandla i mer optimal tid. Om du använder tabletter är det en nackdel att vänta för många timmar in i attacken. Då börjar magsäcken stänga sig och medicinen kommer inte ner i tarmarna där själva upptaget sker. – För mig som läkare är det intressant. Om man tränar folk att se vad som händer innan migränhuvudvärken kan man ha en vettig diskussion med patienten om varför de sov så dåligt. Om det till exempel beror på stress på jobbet så kan man backa längre uppströms till själva källan till migränanfallet. Migränappen, utvecklad av västra Götalandsregionen, hjälper sedan en tid tillbaka patienter att till exempel se om de oftare har migrän på en speciell dag.  – Då får patienterna viktiga insikter och kommer fram till undvikbara riskfaktorer. Som exempel kan de som har möjlighet att jobba hemifrån göra det under en i övrigt stressig tid för att bryta av. Tror du att man inom en snar framtid kommer att kunna veta att i morgon väntar migrän? – Vissa kommer att veta det, eftersom de har så specifika försymtom. Men i dagsläget kan vi inte häva migränen under tiden som försymtomen pågår, utan det finns bara läkemedel mot själva huvudvärken. Men svaret på din fråga är ja, en undergrupp kommer att veta, till exempel kvinnor som enbart har migrän vid mens. Mattias Linde varnar dock för att det även kan finnas nackdelar med att ta medicin i preventivt syfte. – Dilemmat är att om man är väldigt på hugget så blir det lite som med alkohol, att hjärnan snedtänder om den inte får substansen, det vill säga läkemedlet. Om personen med migrän inte får substansen så får hen huvudvärk av bristen på substansen. Då har man hamnat i något som kallas läkemedelöveranvändningshuvudvärk. Förebyggande läkemedel Enligt Mattias Linde finns det tre sorters förebyggande medicin som är receptbelagda: ✓ Metoprolol – Den vanligaste betablockeraren i sammanhanget. Mest känd för sin blodtryckssänkande effekt, men det är känt sedan decennier att det hjälper mot migrän hos personer som har lågt eller normalt blodtryck. Mekanismen är att substansen binder till betareceptorer i hjärnan. Risk för biverkningar är blodtrycksfall, för långsam puls, mardrömmar, kalla händer och fötter. Kan även försvåra konditionsträning genom att begränsa maxpulsen. ✓ Candesartan – Substansen, som i folkmun kallas blodtryckssänkande preparat, är billig och vanligen fri från biverkningar. Men om man får biverkningar är det oftast yrsel.
Om man har lågt blodtryck kan man väl inte ta betablockerare?
– Tvärtemot vad många tror, så är sambandet mellan blodtryck och migränförekomst omvänt. Personer med migrän har ofta lägre blodtryck än andra, och det är känt att högt blodtryck har en viss smärtstillande effekt. Detta är naturligtvis en utmaning vid behandling med candesartan eller betablockerare som ju är potentiellt blodtryckssänkande. Men därför inleder vi alltid med låga doser och trappar inte upp dem om patienten blir yr eller svimfärdig. ✓ Amitriptylin – Medicinen är antidepressiv. Men den hjälper inte mot migrän för att den är antidepressiv utan för att den påverkar rätt signalsubstanser i hjärnan. Biverkningar som dominerar är muntorrhet och trötthet på morgonen. 5 behandlingar utan medicin Här listar Mattias Linde fem icke medicinska behandlingar, som är bevisat effektiva: Botox nämns ofta som en sista utväg för den med kronisk migrän. Är det något du rekommenderar? – Botox kan vara mycket effektivt, men endast mot kronisk migrän. Mekanismen är att det blockerar frisättningen av inflammatoriska ämnen. Enligt ett beslut av TLV så är det förmånsberättigat vid kronisk migrän. Men återigen är det rimligt att pröva billigare och mer praktiska behandlingar först, då räcker våra skattemedel till fler personer. Behandlingen ska ges av legitimerad vårdpersonal. Till sist, kan man bli fri från migrän? – Ja. Sjukdomens naturliga förlopp är så. Om man tittar på befolkningen som helhet så peakar migränförekomsten vid 35 års ålder och sedan vänder det. Vid 35-årsåldern har nästan var fjärde kvinna migrän, men vid 50-årsåldern är det bara var sjunde. Men om din fråga är om man med hjälp av billiga tabletter från primärvården kan utsläcka migrän så händer det ibland, ja. Det här är migränens olika faser ▪▪ FAS 1 – PRODROMALFASEN En känsla av att migränen är på gång. Typiska tecken är neuropsykologiska symtom som koncentrationssvårigheter, irritabilitet eller hunger. Många blir också besvärade av yttre intryck som ljus, ljud och lukter. ▪▪ FAS 2 – AURAFASEN Ungefär var fjärde person med migrän har mycket specifika neurologiska symtom som varar en halvtimme eller längre. Detta kallas aura. Vanligast är en synstörning som kan upplevas som zigzag-mönster eller blinkande ljus som rör sig över synfälten och efterlämnar blinda fläckar. Somliga förlorar förmågan att känna igen ansikten.  Den näst vanligaste formen av aura innebär pirrande känselfenomen och domning i ena handens fingrar som långsamt sprider sig upp i armen och ena ansiktshalvan.  Mindre vanliga former av aura är talsvårigheter (afasi), förlamning eller hjärnstamssymtom med förlust av balans, hörsel, koordination och i värsta fall medvetslöshet.  Somliga har aura utan huvudvärk. ▪▪ FAS 3 – HUVUDVÄRKSFASEN Huvudvärk som pulserar och ökar i intensitet upp till svår eller outhärdlig intensitet. Uppträder ofta men inte alltid på ena sidan av huvudet. Smärtan ökar av fysisk aktivitet, och många ligger ned utslagna. Nu märks vanligtvis även illamående och kräkningar när huvudvärken är som värst. ▪▪ FAS 4 – POSTDROMALA FASEN När smärtan klingar av kvarstår ofta de neuropsykologiska symtomen och överkänsligheten. Man återgår långsamt tillbaka sitt normaltillstånd. Trötthet är vanligt i upp till ett par dygn efter attacken. Källa: alltommigrän.se
En ny studie visar att personer med sämre upplevd sömnkvalitet har 22 procent högre risk för migränattack nästa morgon. Studien avfärdar dock koppling mellan ångest- eller depressionssymtom och sannolikhet för migrän. Överläkaren Mattias Linde menar att resultaten kan hjälpa till att identifiera och behandla migrän i tid eftersom nuvarande migränmediciner fungerar bäst om de tas tidigt under huvudvärksfasen. Studien understryker behovet av att uppmärksamma fysiska och emotionella tillstånd som potentiella faktorer för migrän. Mattias Linde listar konditionsträning, avspänning, akupunktur, kognitiv beteendeterapi och biofeedback som icke-medicinska behandlingar med bevisad effektivitet.