Frankrike hever trusselnivået. Bør Europa igjen frykte IS?
BRUSSEL/OSLO (Aftenposten): Den islamske stat hevder de står bak terroren i Moskva. Hvorfor ville de ramme Russland? For fem år siden feiret politikere verden over at Den islamske stat (IS) var nedkjempet. Terrororganisasjonens «kalifat» i Syria og Irak hadde kollapset. Mange trodde gruppen ville forsvinne helt. I helgen påtok IS seg ansvaret for terrorangrepet i Moskva. Over 130 mennesker er bekreftet døde etter at minst fire menn åpnet ild i en konserthall. «Dette er en del av en normal pågående krig mellom IS og antiislamske land», var terrorgruppens forklaring. Angrepet i Russland har ført til at Frankrike hever trusselnivået for terror. Eksperter advarer om at IS vokser. Hvorfor angriper IS Russland? Angrepet på Crocus City konsertsal i Moskva var det dødeligste angrepet på europeisk jord som terrororganisasjonen IS har tatt ansvar for. Minst 137 personer mistet livet.  Eksperter mener at gruppens påstand er troverdig, og at angrepet passer inn i deres mønster. Russland har lenge vært et mål for IS.  Russland har nemlig hjulpet Bashar al-Assads regime i Syria ved å bombe IS og andre opprørsgrupper. IS-propaganda over hele verden fremmer ideen om at Moskva er en del av en kristen/vestlig allianse mot islam. IS-ledere i Afghanistan er også misfornøyd med Russlands støtte til Taliban. Terrorgruppen ser på Russland som et land delaktig i undertrykkelse av muslimer. De har tidligere angrepet russiske mål, som ambassaden i Kabul. Hvilket mål ekstremistene velger seg, er ofte avhengig av hvilke ressurser de har tilgjengelig. For ni år siden utførte en gruppe franske og belgiske IS-rekrutter i Syria en bølge av angrep i hjemlandene sine.  Det er IS’ «avdeling» i området Khorasan som har tatt på seg ansvaret for angrepet i Moskva. De går under betegnelsen IS-K. I løpet av de siste årene har IS-K satset på å rekruttere sentralasiatiske militante. Disse rekruttene kan lett nå et mål i Moskva. De snakker ofte russisk eller er til og med russiske statsborgere. Dette gir IS nye muligheter for angrep. Har evne og vilje til å angripe Den amerikanske generalen Michael E. Kurilla advarte torsdag om at IS-K innen seks måneder vil ha både vilje og evne til å angripe vestlige interesser i utlandet. Han sa også at det kan skje uten forvarsel. Så langt har IS-K brukt relativt uerfarne personer i Europa til å planlegge angrep, ifølge Christine S. Abizaid. Hun er leder for Senteret for kontraterrorisme i USA. Gruppen knyttes til flere planlagte angrep i Europa den siste tiden: En fersk analyse fra the Washington Institute for Near East Policy viser at flere angrep blir planlagt fra Tyrkia. Nå advarer eksperter om at helgens angrep kan oppmuntre IS-K til å planlegge flere angrep i Europa. Bekymret for OL Frankrike, Storbritannia og Tyskland er særlig utsatt for angrep, ifølge Petter Nesser. Han er forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI). Årsakene er litt ulike for de tre landene. De har vært militært involverte i konflikter mot jihadister. Storbritannia og Frankrike utpekes som fiender på grunn av rollen som kolonimakter. Og i Storbritannia og Tyskland har flere jihadistnettverk fått vokse frem. – Jeg bekymrer meg for OL i Paris, sier Edmund Fitton-Brown til the New York Times.  Han er ekspert på kontraterrorisme og er tilknyttet tankesmien Rusi. Frankrike hevet i helgen trusselnivået for terror. Landets statsminister Gabriel Attal skriver på X at det skyldes at IS har påtatt seg ansvaret for terrorangrepet i Moskva og trusler mot Frankrike. I sommer arrangeres OL i flere franske byer. Seremonien som markerer åpningen av OL, skal finne sted på Seinen. Men antallet som får se åpningen, er blitt redusert på grunn av terrorfare. – Samtidig så slår disse nettverkene til når de kan. De har en pågående angrepskampanje for å ramme Vesten, sier Nesser. Storbritannias finansminister, Jeremy Hunt, har advart om at europeiske land må være på vakt etter helgens angrep i Moskva. Øker trusselen mot Europa? – IS forsvant aldri som en trussel mot Europa, sier Nesser. Men trusselen får mindre oppmerksomhet enn før. Mange kriser opptar verden samtidig. Sikkerhetstjenestene stanser også større angrepsplaner. – Angrepene som slipper igjennom, er mindre enn de store, dødelige aksjonene vi så i storhetstiden til IS, sier Nesser. Om angrepet i Russland betyr en økt trussel mot Europa fremover, er vanskelig å si, ifølge Nesser. Han påpeker at det har vært en økning i antallet planlagte og avdekkede angrep i 2023. I 2022 var aktiviteten langt lavere. Flere land har hevet trusselnivået de siste månedene. Økt fare for islamistisk terror blir trukket frem. – En rekke forskere har advart om at IS er langt fra beseiret. Jeg har for eksempel advart om at milliardene IS samlet inn i Irak og Syria, forsvant sporløst, sier Hans Brun til Svenska Dagbladet.  Han er ekspert på terror ved King’s College i London.  Brun mener amerikansk politikk har litt av skylden. Etter at amerikanerne trakk seg ut i Somalia og Afghanistan, har IS fått vokse i fred. Samtidig kan krigen i Gaza kan føre til mer radikalisering, ifølge Nesser. IS-sympatisører har allerede gjennomført angrep i Europa etter 7. oktober, hvor krigen i Gaza har vært en utløsende faktor.
Den islamske stat (IS) har påtatt seg ansvar for terrorangrepet i Moskva, hvor over 130 mennesker døde.  Angrepet får Frankrike til å heve trusselnivået for terror. Terrorgruppen knyttes til flere planlagte angrep i Europa. Eksperter advarer om at IS kan planlegge flere angrep, og spesielt Frankrike, Storbritannia og Tyskland blir sett på som utsatte land.