Derfor går de britiske konservative mot et katastrofevalg
De kapret både fattige arbeidsklassevelgere og overklassen forrige gang. Nå går det mot full kollaps. Hva skjedde?  Det ble et valgsjokk. Gamle industriområder i Nord-England som i alle år hadde vært sikre arbeiderpartibastioner, ble farget blå i 2019. Vinneren var de konservatives statsminister Boris Johnson. Han lovet å få gjennomført brexit og gi dem et bedre liv. Og de trodde på ham.  Nå tyder alt på at de konservative går mot et historisk dårlig valg. Siden sist er Johnson kastet ut av statsministerboligen og Underhuset. I stedet er hans gamle finansminister Rishi Sunak blitt statsminister. Heller ikke han sitter trygt. Nesten daglig skriver britiske aviser om hvem som rotter seg sammen mot ham og vil overta ledervervet.  Enormt forsprang  Den britiske valgeksperten John Curtice mener det britiske arbeiderpartiet, Labour, har 99 prosent sjanse til å vinne. Meningsmålinger gir Labour et forsprang på nesten 20 prosentpoeng.  De får en pekepinn i lokalvalget i mai. Men meningsmålinger kan ta feil. Den endelige dommen kommer i parlamentsvalget. Flere knallblå valgkretser ligger an til å bli røde. Valgdatoen bestemmer statsministeren, men det blir i løpet av året. Denne uken sa statsminister Rishi Sunak at det vil skje når folk «føler at det ting går bedre».  Det er liten tvil om at det har vært noen vanskelige år.    Intriger og splittelse  De konservative har styrt sammenhengende i 14 år, med fem ulike statsministre.  – Vi ser et parti som er trøtt og utslitt og ferdig. Da får du intriger, splittelse og et parti som går i alle retninger. Det sier førstelektor og Storbritannia-ekspert Erik Mustad ved Universitetet i Agder.  Det er mange piler som peker feil vei det britiske samfunnet. Boris Johnson lovet folk at de skulle få det bedre.  Slik gikk det ikke.  – Alt går dårlig  – Alt går dårlig. Det pågår en levekårskrise. Og de er kanskje hardere rammet enn andre land fordi velferdsstaten er så i dårlig forfatning etter 14 år med tory-styre, sier Mustad.  Han peker på at både helsevesenet og utdanningssystemet har enorme problemer.  Skyhøy prisstigning, økonomiske nedgangstider og et helsevesen som ikke fungerer rammer de som allerede har minst.  Det offentlige helsevesenet var tidligere sett på som en juvel i det britiske velferdsstaten. Men pandemien satte et helsevesen som alt slet, under et enormt press. Nylig beregnet en studie at de lange ventetidene ved akuttmottakene ved sykehusene, kan ha kostet 250 mennesker livet hver uke i fjor, ifølge Sky news.  Nå blir de konservative straffet hardt på meningsmålingene.  Har måttet rydde opp  Mustad mener at Rishi Sunak har måttet bruke tiden på å rydde opp i kaoset etter Boris Johnson og Liz Truss. Truss var statsminister i rekordkorte seks uker. På den korte tiden lovet hun lånefinansierte skattekutt som sendte det britiske pundet i kjelleren.  – Rishi Sunak har egentlig ikke fått vist seg fra sin gode side. Han har måtte bruke tiden på å slukke brannene etter Boris Johnson.  Det er mange spekulasjoner i britisk presse om Sunak vil få fortsette som de konservatives leder. Navn på mulige utfordrere sirkulerer. I flere valgkretser utfordres dessuten de konservative av det nye partiet Reform UK, som Nigel Farage var med og starte. Farage var i sin tid frontfigur i det britiske selvstendighetspartiet, UKIP, og var en sterk pådriver for brexit-avstemningen.  Ingen ny Tony Blair  Forrige gang de konservative lå så dårlig an før et parlamentsvalg, var i 1997. Da var det Tony Blair som erobret landet for Labour. Selv om Labour ligger veldig godt an på målingene, er situasjonen likevel en annen. Blair representerte noe nytt, en såkalt tredje vei for sosialdemokratiet, og var veldig populær før han dro britene inn i Irak-krigen. Dagens leder, Keir Starmer, er en helt annen type.  – Labour sitter stille i båten for å forsikre seg om at de vinner valget. Får de makten, er det mer fordi regjeringspartiet er upopulært enn at de har store visjoner for landet, sier Mustad. 
Arbeiderpartiet går mot valgseier i Storbritannia.  Ved forrige valg gjorde de konservative et brakvalg i typiske arbeidsklassestrøk. Nå ser de ut til å miste mange av disse setene.  Det er ikke klart når valget blir, men det må avholdes i løpet av året. Statsministeren bestemmer valgdatoen. 