Analytiker: Putins regime viser sine svakheter i kritiske situasjoner
Den som går med en plakat mot krigen i Ukraina, blir arrestert i løpet av få minutter. Det tok en halv time før sikkerhetspoliti kom til konserthallen. Hvordan er det mulig? spør terrorforsker. En liten uke etter at Vladimir Putin feiret seieren i presidentvalget, ble Russland rammet av det verste terrorangrepet på 20 år.  Da han kommentere det dagen etter, nevnte han ikke den åpenbare svikten i sikkerhetssystemet.  Forskere hevder at Russlands sikkerhetstjenester har brukt mer ressurser på å overvåke opposisjonelle og å krige i Ukraina enn på å beskytte folket mot terrorisme. Putins blindsone  8. mars advarte den amerikanske ambassaden i Moskva om mulige terrorangrep mot den russiske hovedstaden. I en tale til FSB-sjefer tre dager før angrepet kalte han advarselen «provoserende». Han mente at amerikanerne prøvde å skremme og ødelegge det russiske samfunnet gjennom utpressing. – Dette viser at russiske myndigheter ikke tok trusselen alvorlig nok, sier Vera Mironova.  Hun er tilknyttet det amerikanske Harvard-universitet og har forsket på den såkalte islamske staten, IS, i flere år. – Russland er jo nærmest en politistat. Det er sikkerhetsstyrker overalt. Hvis du protesterer med en plakat der det står «Nei til krig i Ukraina», blir du arrestert hvor som helst innen tre minutter. Alle de antatte terroristene bak angrepet er tadsjikiske statsborgere, ifølge russiske myndigheter.  Mironova påpeker at trusselen fra sentralasiatiske medlemmer av terrorgruppen IS-K, IS’ «avdeling» i området Khorasan, kan ha vært en blindsone for russiske etterretningstjenester. Tusenvis av sentralasiatere sluttet seg til terrorgruppen. Mange returnerte fra Syria og Irak etter kalifatets fall i 2019.  Anklager etterretningen for svikt Terrorangrepet i Moskva understreker sårbarhetene til Vladimir Putin, hevder Mironova:  Russlands sikkerhetstjenester har konsentrert seg om krigen i Ukraina. De har også brukt betydelige ressurser på å overvåke Putins motstandere. Samtidig har de ikke vært like flinke til å beskytte landet mot terrorangrep.  Hun lurer på hvordan terroristene klarte å gjennomføre angrepet uten å bli stoppet av politiet. – Konserthallen har sikkerhetsvakter. I tillegg ligger det en politistasjon like ved. Likevel tok det rundt 30 minutter før sikkerhetspolitiet kom, sier den russisk-amerikanske terrorforskeren.  Analytikere, tidligere amerikanske sikkerhetstopper og medlemmer av den russiske eliten sier til Washington Post at angrepet avslører svakhetene til Putins krigsregime.  Det samme kom til syne da leiesoldatgruppen Wagner tok kontroll over byer og militære anlegg i Russland 24. juni i fjor. Det påpeker analytikeren Andrei Kolesnikov.  – Regimet viser sine svakheter i kritiske situasjoner som denne, sa seniorforskeren ved den anerkjente tenketanken Carnegie i Moskva. Hvorfor skylder Putin på Ukraina? Til tross for manglende bevis har russiske myndigheter forsøkt å koble terrorangrepet til Ukraina.  Putin sa ikke rett ut at Ukraina sto bak angrepet. Men han kalte dem «nazister», som er det vanlige skjellsordet hans for ukrainske myndigheter.  I et kort intervju med det russiske statlige nyhetsbyrået Tass sier sjefen for etterretningstjenesten FSB, Aleksandr Bortnikov, at «USA, Storbritannia og Ukraina» har bidratt til angrepet.  «Vi tror at handlingen ble gjennomført av de radikale islamistene, og de ble støttet av vestlige etterretningstjenester», sier han. Det finnes ingen bevis for disse påstandene. Putin forsøker å vri terroren til egen politisk fordel. Han sa terroristene ble pågrepet på vei til Ukraina. Mironova mener at Russland prøver å legge skylden på Ukraina av en spesiell grunn: De vil rettferdiggjøre Putins krig mot nabolandet. Krever en enda hardere linje Etter terrorangrepet krevde krigshissere i Russland en enda hardere linje overfor Ukraina. Konstantin Malofajev, eieren av en ultranasjonalistisk nettside, oppfordret Kreml til å gi ukrainerne et ultimatum. Ukrainerne måtte forlate alle større byer innen 48 timer. Hvis ikke ville Russland iverksette et massivt angrep. Den høyreekstreme ideologen Aleksandr Dugin krevde full mobilisering av russiske styrker. Han ville at de skulle «frigjøre» Kyiv og andre ukrainske byer.  Ukrainas president, Volodymyr Zelenskyj, rettet skarp kritikk mot Russland etter terrorangrepet i Moskva. Han sa: «Hvis det russiske folket er villige til å la seg dø i stillhet på steder som Crocus Hall uten å stille spørsmål ved sine egne sikkerhets- og etterretningstjenester, vil Putin nok en gang forsøke å utnytte situasjonen til sin egen fordel.» Mironova tror ikke at terrorangrepet vil gjøre Putins posisjon svakere. Hun mener derimot at han vil utnytte det til sin egen fordel:  Putin vil bruke propaganda for å fremme sin sak. Samtidig vil han slå hardere ned på dem som er imot ham.
Russland ble rammet av det verste terrorangrepet på 20 år.  Advarsler om terrorangrep fra den amerikanske ambassaden ble ignorert av Putin. Angrepet ble utført av tadsjikiske statsborgere. Russiske myndigheter prøver å koble angrepet til Ukraina, men det finnes ingen bevis. Etter angrepet ønsker enkelte i Russland en enda hardere linje mot Ukraina.