STOR JÄMFÖRELSE: Så ska du värma upp ditt hus
Bergvärme, solceller eller luft-vattenvärmepump? De alternativa uppvärmnings­källorna varierar rejält i investerings­kostnader och drift. Aftonbladet har kartlagt för- nackdelar, kostnader och bidrag för de olika energikällorna. Att välja rätt form av uppvärmning är en snårig skog att navigera genom. Och tyvärr finns inget alternativ som är solklart bäst för alla. – För till exempel solceller är det ganska stor prisskillnad runtom i landet, säger Torgny Forss, energi- och klimatrådgivare i Umeå kommun. – Här uppe i Umeåtrakten ligger vi kring mellan 20 och 25 000 per kilowatt installerad. Kollar vi nere i södra Sverige ligger vi kring 12–18 000 per installerad kilowatt. Så det är en väldigt stor prisskillnad runtom i landet. Då har bergvärme eller luft-vattenvärmepump ett jämnare pris över hela landet, även om det kan skilja lite på leveranstider. – Det beror på hur många firmor som finns i området och om de är överhettade för tillfället, eller om de har möjligheter att vidta åtgärder ganska fort, säger Torgny Forss. – Här i Umeå pratar vi om att man bör ta höjd för tre månader till ett halvår. Man kommer inte få ett quick fix här just nu, om man säger så. Men det har blivit kortare tider också – ett tag var det ju ett års väntan så nu har det minskat. Minska behovet Oavsett vad du väljer så är det viktigt att först se till att minimera energibehovet hemma. Till det kan man bland annat ta hjälp av de energi- och klimatrådgivare som finns i alla Sveriges kommuner.  Energibolagen har också ofta rådgivare som kan hjälpa till, men då kan det vara bra att fråga flera olika bolag så att det inte blir för ensidigt. Torgny Forss berättar om Kyotopyramiden, en modell som skapats för att rangordna åtgärder som är nödvändiga för att ha en effektiv energiförbrukning. I pyramidens bas står det ”reducera värmeutsläpp”. – Värmesystemen kommer ganska sent, för helst vill man energieffektivisera, isolera och ta bort behovet av värme, säger Torgny Forss. – Sedan vill vi gärna effektivisera behovet av el i nästa steg. I ett tredje steg vill vi kanske nyttja solen och använda solen både för värme och genom att göra el. Sedan kommer vi till värmebiten. ”Gör sitt för ekonomin” I det fjärde steget bör man ”visa och kontrollera konsumtion”. – Mycket kan vara så att ”oj vad dyrt det är med värmekostnader, jag måste byta värmesystem”, och så går man iväg och köper ett nytt värmesystem. Och det kan vara rätt att göra det, i värsta fall, men ofta kan du komma väldigt långt genom att göra de andra bitarna; med isolering, med passiv solvärmare för att värma vattnet – vilket man även kan göra här i norr, säger Torgny Forss. – Så vi använder gratis varmvatten från maj till september genom att bara ha en solfångare. Att blanda in detta under året kan göra sitt under året för ekonomin. Varierar från norr till söder När det kommer till solen kan man argumentera för att den sällan skiner när man behöver den som mest. – Men å andra sidan, genom att få bort kostnader under sommaren så kan man vara smart och spara dem och ha pengarna på vintern när det behövs. Då blir det kanske en vinstmodell i slutändan i alla fall, säger Torgny Forss. Vad man väljer för uppvärmningssystem kan också bero på var i landet man befinner sig. I norr är det dyrare att installera solceller, menar experterna, medan bergvärme finns mer tillgänglig. – I södra Sverige då kanske det inte riktigt går att räkna hem en bergvärmeanläggning jämfört med en luftvärmeanläggning, men här i norr så får du definitivt ihop det med bergvärmen, säger Torgny Forss. – Mina kollegor här i området pratar om att det kanske är 50 procent skillnad i energiförbrukning om man jämför luft-vattenvärmepumpar och bergvärmepumpar. Och det gör skillnad under livstiden, för ekonomin. Bidrag finns Det finns i många fall stora bidrag att få. Men enligt Torgny Forss är värmesystem en bra affär även när bidragen inte räknas in. – Att göra investeringar på energireducering, och bygga bort behov eller byta till nyare i stället för att ha direktverkande el, är lönsamt ändå, särskilt med den effektbrist och oro vi haft i omvärlden, med energikrisen, säger han. – Sådant kan komma igen och en effektivisering av det gör det lönsamt. För en lekman kan det vara svårt att avgöra vad man ska göra för insatser, och det kan vara lätt att höra från säljare att ”de tycker att jag ska köpa det här och det kommer jag att tjäna jättemycket på”, men det är svårt att kanske ställa det mot alternativa kostnader. Aftonbladet har tagit hjälp av Torgny Forss och Silva Herrmann, kommunal energirådgivare på Lapplands Kommunalförbund, för att kartlägga vad som gäller för olika sorters uppvärmningssystem. Bergvärme ▪▪ Kostnad ► Bergvärme kräver ett vattenburet värmesystem. Konvertering från direktverkande el till vattenburen värme kan bli dyrt och beror på många omständigheter. – Väldigt grovt räknat kan det kosta ungefär 6 000 till 9 000 kronor per radiator, säger Silva Herrmann. – Pris på bergvärmepump kan också variera stort – mellan 80 000 och 200 000 kronor. ► Kostnader på borrningen varierar mellan omkring 40 000 och 100 000 kronor. – Även om man har redan ett vattenburet värmesystem så varierar kostnaden för att installera bergvärme  ganska mycket – mellan 120 000 och 300 000 kronor, för bergvärmepump, borrning och installation, säger Silva Herrmann. ► Priserna varierar beroende på geologiska och hydrologiska förutsättningar, hur stort huset är, hur stor energiförbrukning det handlar om och vilka krav man har på själva pumpen. – Det är ett ganska dyrt utifrån att man mer eller mindre måste borra ett hål. Det är det som tillkommer, om vi jämför med en luft-vattenvärmepump. Om vi jämför med anslutningsavgiften till fjärrvärme så ligger vi också rätt dyrt, säger Torgny Forss. – Det är en väldigt dyr investering, men den är väldigt effektiv och har relativt låga driftskostnader. ⁠ Fördelar ⁠ En bekväm energiform som kräver relativt lite underhåll. – I norra Sverige funkar det bra när det kallt och mörkt under vintern. Där har värmepumpar som tar energin från uteluften begränsningar och solceller också av uppenbara skäl, säger hon. ⁠ Energin är också till stor del förnybar. – Bergvärme använder solenergi som lagras i berggrunden. Den kräver dock el för att driva kompressor, cirkulationspumpar, reglerdator, och så vidare, säger Silva Herrmann. ⁠ Ekonomiska fördelar. Räknat över hela pumpens livslängd så är bergvärme oftast lönsamt. Det är mer lönsamt för hushåll med något högre energianvändning. ⁠ Den ökar värdet på huset. ⁠ Går att kombinera med till exempel solvärme eller vattenmantlad kamin. Detta kräver dock en ackumulatortank. ⁠ Bra på vintern. – Med tanke på att bergvärmen plockar från en stabil värmekälla där nere i grundvattnet, så får den en jämnare tillgång till energin än till exempel luftvärme, säger Torgny Forss. ⁠ Nackdelar ⁠ Stor investering, då det krävs både värmepump, borrning och installation plus eventuellt konvertering till vattenburet system. ⁠ Inte möjligt på alla platser. – Det är inte möjligt eller tillåtet, på grund av vattenskydd, att borra en energibrunn på alla platser, eller så kan det vara väldigt långt ner till ett berg, vilket gör det dyrt, säger Silva Herrmann. ⁠ Pumpen kräver el. – Vid strömavbrott, kris och krig så blir du då utan ström och då är detta ett elsystem sårbart. Och i och med att du behöver köpa in el så kan det, beroende på elprisutvecklingen, också bli en relevant kostnad, säger Silva Herrmann. ⁠ Fällan: För många som borrat på samma plats. – Eller också kan det vara redan väldigt många borrhåll runt omkring, vilket kan göra att du inte får tillstånd eller att det inte finns tillräckligt värme att ta ut för alla, säger Silvia Herrmann. Enligt Torgny Forss finns det åtgärder att vidta om grannen borrat för tätt. – Du ska ha ett avstånd till andra borrhål och då bör du ha minst 20 meter till grannen. Och det är klart, har du små tomter där många borrar då får du kanske dessa problem, säger han. – Rör det sig bara om en granne så kan man vinkla hålet. Det behöver inte vara rätt ner, det kan vara lutat ifrån varandra och i tätbebyggda områden kan det vara lite spretigt hur dessa borrhål går för att man ska få ihop dem. ⁠ Kräver tillstånd från kommunen, då borrningen innebär en miljörisk. – Om brunnsborrningen går fel kan det skada miljön och framför allt grundvattnet, som ofta används som dricksvatten. Exempelvis finns risk för saltvatteninträngning, säger Silva Herrmann. ⁠ Långsammare uppvärmning. Hushåll som behöver mycket varmvatten ska tänka på att pumpen kanske inte hinna värme upp tillräckligt mycket i tid ⁠ Bidrag ⁠ Småhusägare som använder el eller gas för uppvärmning kan ansöka om bidrag för energieffektivisering. Det inkluderar materialkostnader för att installera värmepumpar eller ansluta till fjärrvärme på värmesystemet. För att ansöka om bidrag för åtgärder på klimatskärmen krävs att man först har fått bidrag för värmesystemet i samma hus. Läs mer på boverkets hemsida. ⁠ Rot-avdrag. Solceller ⁠ Kostnad ⁠ Kan variera ganska mycket men för att få en uppfattning som gäller hela Sverige går det att titta på Solcellskollens guide. ⁠ Några exempel: Mindre villa: 95 000 kr för 5 kW (yta på ca 25 m2) Vanlig villa: 160 000 kr för 10 kW (yta på ca 50 m2) Stor villa: 215 000 kr för 15 kW (yta på ca 75 m2) ⁠ Enligt Torgny Forss är en bra tumregel att prata med tre bolag om offerter, för att få en bra generell uppfattning om vad priset bör ligga på. Ett annat råd är att undersöka sin elanvändning så att man inte köper en för stor – och dyr – anläggning. – Om du har 20 000 kWh behov av el på ett år, kolla då anläggningar kring eller under 20kw, för jag tror att största risken är att man köper för mycket, säger han. ⁠ Enligt Torgny Forss bör man – om man inte delar sin energi med någon annan – ha en anläggning som på årsbasis högst producerar lika med ens egen elanvändning.  – För att vara säker på att anläggningen är så bra affär som möjligt så ska man ha så hög egenanvändning som möjligt. Utifrån det är det mest lönsamt med en anläggning som producerar 30 till 50 procent av årsbehovet, säger han. – Så från dessa 20 000 kWh blir någonstans mellan 6 000 kWh och 10 000 kWh ganska lagom att gå på. Då har du minst risker vad som än händer. Med ett batteri så kan du förflytta elen för högre andel egenanvändning. – Men i dagsläget är det svårt i norra Sverige se någon lönsamhet för batteriet om det används så, däremot är batteriet lönsamt om man säljer stödtjänster, säger Torgny Forss. ⁠ Fördelar ⁠ Förnybar energi. ⁠ Tyst system – förutom växelriktaren som av några upplevs som störande, dock inte för grannar. ⁠ När den placeras på tak kräver den inga andra naturresurser eller energikällor på mark. ⁠ Ett väldigt hållbart system som kan fungera i längre än 20 år. ⁠ Ekonomiskt lönsamt på sikt, speciellt om man kan använda mycket av den producerade elen själv. Fördelaktigt om man kan kombinera med elbil. ⁠ Kräver väldigt lite underhåll. ⁠ Ökar värdet på huset. ⁠ Inga problem vid kyla. – När det är kallt ute så får man mer utbyte av solen när den väl skiner på solcellerna, säger Torgny Forss. – Det är därför solceller funkar så bra här också, för det är väldigt kallt ute. I länder i riktigt varma områden har man problem med att solcellerna blir överhettade när det är för bra solläge. ⁠ Nackdelar ⁠ Hög investeringskostnad. – Här uppe är det få som tar under tio år för att löna in sig, säger Torgny Forss. – Vi har relativt sämre sol och lägre elpriser att förhålla oss till, men läget ska vara bättre i övriga landet. ⁠ En elproduktion som oftast är högst över dagen och över sommaren, där elpriset oftast är lägre. Därmed blir besparingen med egenproducerad el mindre. Under den kalla och mörka perioden med snö när elbehovet är som störst är produktionen väldigt låg. ⁠ Passar inte alla. Det kan till exempel vara så att taket inte är lämpligt. – Det kan vara bra att hålla koll på om man bor i en utpekad flygkorridor eller ett utpekat intresseområde för någon form av radiosändningar eller liknande, säger Torgny Forss. – Då kanske man inte kan göra dessa saker och då är det bättre att veta om det i stället för att bli sur i efterhand när man har gjort allt jobb. ⁠ Inte lagringsbart länge. – Det går egentligen inte att lagra elen så länge. Det går att förflytta några timmar, kanske högst någon dag, om man har optimerat systemet för det, säger Torgny Forss. ⁠ Dåligt på vintern. – Från november till slutet av februari får man ingen sol in här uppe i norr. Då är det mörkt och solen står för lågt. Men så fort snön är borttinad så ger det ganska bra, säger Torgny Forss. ⁠ Bidrag ⁠ Skattereduktion för grön teknik: Avdrag på 20 procent för installation av nätanslutet solcellssystem. Skattereduktion ges på kostnaden för arbete och material, med ett takbelopp på 50 000 kronor. ⁠ Rotavdrag: Skattereduktion om 30 procent av arbetskostnaden. ⁠ Löpande intäkter. ⁠ Egenanvändning: Motsvarande priset du annars skulle köpt el för. Det omfattar elpris, energiskatt, elcertifikatavgift, rörlig elöverföringsavgift och moms. ⁠ Sälja överskottsel: Vanligtvis kan du sälja överskottselen för spotpriset på den nordiska elbörsen. ⁠ Du får en skattereduktion på 60 öre per kWh för överskottsel som matas in på elnätet, men aldrig för mer än 30 000 kWh på ett kalenderår. ⁠ Ersättning för inmatning på nätet (kallas ibland nätnytta): Ersättning som elnätsföretag är skyldig att betala ut. Ersättningen kommer automatiskt och är vanligtvis några öre/kWh utmatad el på elnätet. ⁠ Undantag från energiskatt för mindre anläggningar: Ägare till anläggningar med total effekt under 500 kW betalar 0 öre/kWh i energiskatt på egenproducerad el. Ägare till flera anläggningar som tillsammans överstiger 500 kW betalar 0,6 öre/kWh i energiskatt på egenproducerad el. Observera att detta inte är en intäkt utan en kostnadsminskning. ⁠ Ursprungsgarantier: Elproduktion från solceller berättigar dig att få ursprungsgarantier. Priset är marknadsbaserat. Du får en ursprungsgaranti per producerad MWh. Observera att det tillkommer en årsavgift på 200 kronor för att ha ett konto för ursprungsgarantier från och med 1 januari i år. Använd solelkalkylen för att räkna ut om du skulle tjäna på att ansöka om ursprungsgarantier. Luft-vattenvärme ⁠ Kostnad ⁠ En luft-vattenvärmepump kräver ett vattenburet värmesystem. Konvertering från direktverkande el till vattenburen värme kan bli dyrt och beror på många omständigheter. – Väldigt grovt räknat kan det kosta ungefär 6 000 till 9 000 kronor per radiator, säger Silva Herrmann. – Priset på en luft-vattenvärmepump inklusive installation kan variera mellan 100 000 och 150 000 kronor. ⁠ Enligt Torgny Forss kan det vara en fördel att gå ihop med grannar och köpa tillsammans. – Så brukar det vara. Dels för att du köper in mer men även för att en firma kan komma och göra allt på en gång, då blir det logistiska vinster på firmorna. Då kan de ge ett lägre pris om man pratat ihop sig, säger han. – Bara att man är mer än en person så kommer det vara möjligt att kunna göra en lite bättre affär. ⁠ Fördelar ⁠ Behöver ingen borrning, har därmed lägre investeringskostnad och relativ kort återbetalningstid. ⁠ Bekvämt och kräver relativt lite underhåll. ⁠ Till stor del förnybar energi: använder utluften men kräver el för att driva kompressor, cirkulationspumpar, reglerdator och så vidare. ⁠ Kan kombineras med till exempel solvärme eller vattenmantlad kamin. Detta kräver dock en ackumulatortank. ⁠ Ökar värdet på huset. – Dock troligen i mindre utsträckning än de andra alternativen, säger Silva Herrmann. ⁠ Nackdelar ⁠ Mindre effektivitet vid låg temperatur, vilket är en nackdel i norra Sverige. ⁠ Ljudet från utedelen kan upplevas som störande. ⁠ Inte bästa lösning för större hus eller större förbrukare. ⁠ Sårbart för strömavbrott – fungerar bara när det finns ström. ⁠ Bidrag ⁠ Småhusägare som använder el eller gas för uppvärmning kan ansöka om bidrag för energieffektivisering. Det inkluderar materialkostnader för att installera värmepumpar eller ansluta till fjärrvärme på värmesystemet. För att ansöka om bidrag för åtgärder på klimatskärmen krävs att man först har fått bidrag för värmesystemet i samma hus. Läs mer på Boverkets hemsida.  – Om det är en gammal luftvärmepump, som är äldre än tio år, då har man rätt till stödet för att byta ut den, för de är så pass ineffektiva att, i alla fall här uppe, så gör det stor skillnad på en ny och en gammal värmepump, säger Torgny Forss. – Men då har man lagt kravet att det ska finnas en koppling till varmvattnet med en värmepumpslösning, så du kan inte ha en elpatron bara för att värma vattnet där i. ⁠ En annan fråga som spelar in är hur mycket värme du hade sedan tidigare. – Hade du en gammal kamin eller så så får man bara ha använt den till trivseleldning, annars räknas den som en huvudsaklig värmekälla också, säger Torgny Forss. – Man måste kolla upp reglerna och prata med säljarna hur de bedömer det när man gör en översikt på det hela så att man inte riskerar att inte få stödet, om det är det som avgör om man kan få investeringen. ⁠ Rotavdrag: Skattereduktion om 30 procent av arbetskostnaden. Bonus: Solfångare ⁠ Enligt Torgny Forss har solfångare fått oförtjänt dåligt rykte på grund av att många som själva installerat dem hemma gjort misstag. Enligt honom har solfångarna även fallit i glömska hos gemene man eftersom bidragen tagits bort. – Vad som gett solfångare dåligt rykte är att det blivit ganska populärt att bygga själv, och det kan du ju göra, men det var många hemmasnickrade som gav problem med läckage och vätskor och liknande och då var det besvärligt, säger Torgny Forss. – Så om man inte vet vad man gör så ska man använda yrkespersoner som vet vad de pysslar med, så att du inte riskerar fuktskador och annat. Läs mer på Skatteverkets sida om mikroproduktion av förnybar el. Bonus: Fjärrvärme Det är en väldigt bekväm variant, menar Silva Herrmann. – En fördel gentemot berg- eller luftvärme är att med värmepumpar så tar det ofta en stund från att man tar energin från en källa, till att man kan höja temperaturen där man vill ha värme, säger hon. – Varmvatten kan dels vara ineffektivt, dels kan det ta slut, och det problemet har du inte med fjärrvärme. Behöver du mycket varmvatten för du har tre tonåringar hemma som ska stå i duschen en lång stund var så är bergvärme kanske inte den bästa varianten. Fjärrvärme kan utvinnas från spillvärme från industrin, restprodukter eller avfall som eldas. I bland kan det enligt Silva Herrmann innebära att det till exempel gallras mer skog än många skulle föredra. – Så det gäller kanske att kolla upp sitt fjärrvärmebolag och se om man är med i den policy som just de har, säger hon. En nackdel med fjärrvärme är att du gör dig beroende av en leverantör och dess prissättning.  – Men har man vattenburen uppvärmning så är fördelen att man ändå kan kapa fjärrvärmeanslutningen och köra på luftvatten om du nu vill det, säger Silva Herrmann. Priset är bra jämfört ovan alternativ. – Det är definitivt billigare att ansluta sig till fjärrvärme än att till exempel borra bergvärme själv. Sedan är det olika från bolag till bolag hur mycket det kostar – och hur det ser ut i olika områden i Sverige, säger Silva Herrmann.  – Sedan finns det inte fjärrvärme på alla ställen, så det kan vara att du inte har möjlighet att ansluta dig. Där jag bor till exempel, finns ingen tillgång, men nästan alla tätorter i Sverige har fjärrvärme. Experternas sju tips ▪▪ Minska behovet. – Den bästa energin är den som inte används. Börja med att se om du kan minska din energianvändning, till exempel med tilläggsisolering. Med en lägre energianvändning behöver du inte en lika stor värmepump eller solcellsanläggning, säger Silva Herrmann. – Vi behöver ställa om vårt energisystem nu – både för miljöns skull och också för att vara mindre sårbara. ▪▪ Gå ihop med grannar. – Nu finns det möjlighet att göra en energigemenskap. Fördelen är att man kan göra ganska stora anläggningar tillsammans, där man delar på riskerna och delar på kostnaderna, säger Torgny Forss. – Men då är det väldigt noga att man har kommit överens om vilken form detta ska drivas, vad händer om något går sönder, är det helt lika kostnad för alla eller ska den på vars tak det byggs få en liten fördel? Så att man inte har några frågetecken i fall det blir grannosämja eller någonting. Då ska man kunna dra fram överenskommelsen och säga att ”det här har vi alla skrivit under på”. ⁠ Prata med kommunens expert. – När man kommer till att jämföra offerterna kan man känna sig lite ensam och tänka ”vad kan jag kring dessa offerter och vad ska jag fråga om?” Och då slår jag återigen ett slag för den kommunala energi- och klimatrådgivaren i kommunen som kan hjälpa till att tolka, säger Torgny Forss. – Det behöver inte vara så långa samtal men det kan räcka med ett mejl eller att man bollar om det. Inte för att man ska välja vilket företag man ska köpa av utan för att ”den har en effektivare solcell men är det det du är ute efter eller är det totalen?” Och få lite svar på de frågor man annars kan ha när man ha när man gör det. ⁠ Ta tre offerter. – Om någon knackar på din dörr och lovar guld och gröna skogar och säger att de kan fixa billigt för de har all utrustning framme och så vidare, så är det klart att många kan nappa för det låter bra där och då, men det kan vara oseriösa säljare, säger Torgny Forss. – Därför behöver man behöver ta in offerter från minst tre bolag. ⁠ Kolla upp bolagen. – Nu är det ganska lätt att kolla upp firmor om det är folk som varnar för dem. Dels så kan man kolla om de finns med på Svarta listan, dels kan man se vad gehöret är om man söker på nätet, säger Torgny Forss. – Men där behöver man också ha lite källkontroll för det är fortfarande många som svärtar ner konkurrenter och liknande. ⁠ Tänk på eget behov. Om man försöker maximera egenanvändningen i stället för att riskera att köpa en för stor anläggning så tar man en mindre risk, menar Torgny Forss. – Har man ett bra elavtal och liknande, då kanske man kan samla ihop till priset på solcellerna på åtta år eller något sådant, säger han. – Då kanske du tänker att ”de lever i 30 år, det blir en jättebra vinst för mig”, men då kommer frågan: vad händer om du investerat i något jättestort och en förutsättning ändras? Då sitter man kanske med skägget i brevlådan. Så låt behovet styra och maximera egenanvändningen, då är det en trygg investering. ⁠ Titta på husets energideklaration. Om man köpt hus de senaste tio åren så ska det finnas med en energideklaration, som Torgny Forss rekommenderar att man tittar på. – Det ger lite ingångsvärden att jobba vidare med, så att man kan lära känna sitt eget hus och det kommer man långt med, säger han. – I lägenhet kan man inte göra så mycket som hyresgäst, men i en bostadsrättsförening kan man gå ihop både om solceller och värmesystem, beroende på hur det ser ut och så.
Aftonbladet har kartlagt för- och nackdelar, kostnader och bidrag för olika uppvärmningskällor såsom bergvärme, solceller och luft-vattenvärmepumpar. Kostnaderna varierar beroende på geografiskt område och installationers storlek. Det är viktigt att först minska behovet av energi och att konsultera energirådgivare för att få rätt information och stöd inför investeringar i alternativa uppvärmningssystem.