Unio foran lønnsoppgjøret: Rom for rundt 40.000 kroner i lønnsvekst
Unios sjefforhandler mener det er rom for minst 1 prosents reallønnsvekst i årets lønnsoppgjør: – Hvis ikke arbeidstagerne tar det, så er det andre som tar det, sier Klemet Rønning-Aaby. Vårens lønnsoppgjør sparkes straks i gang. Årets oppgjør er et hovedoppgjør – og viktig for lommeboken til mange av oss.  Fredag klokken 9.30 presenterer Teknisk Beregningsutvalg (TBU) rapporten som avklarer mye av innholdet.  Da får forhandlerne på arbeidstager- og arbeidsgiversiden fasiten på to vesentlige spørsmål: Trolig redusert kjøpekraft i fjor I fjor fikk frontfagene i industrien, som er førende for nesten alle andre oppgjør, en lønnsramme på 5,2 prosent. Da var prognosen for prisstigning i 2023 på 4,9 prosent. Så oppgjøret skulle gi en reallønnsøkning på 0,3 prosent. Slik gikk det ikke. Prisene steg med hele 5,5 prosent. Det førte til at fjoråret føyde seg inn i en rekke av lønnsoppgjør de siste årene som ga redusert kjøpekraft for store grupper. De endelige tallene for hvordan lønnsveksten ble, kommer fredag.  Samtidig har eierne i flere år tatt ut en økende andel bedriftenes verdiskaping. Siden 2020 har arbeidstagernes andel av bedriftenes verdiskaping sunket med 13 prosentpoeng. Nå vil LO og de andre arbeidstagerne snu trenden og øke andelen for arbeiderne. Enhver tiendedels lønnsvekst utover prisstigningen betyr økt kjøpekraft og at du reelt sett får bedre råd.  Fellesforbundet og andre LO-forbund har allerede varslet at «økt kjøpekrav» er hovedkravet.  Vil ha litt på toppen Det er Unio, den største organisasjonen for arbeidstagere med høyere utdanning, enige i.  – Det er gode tider i industrien. Det er rom for et godt oppgjør. Hvis ikke arbeidstagerne tar det, så er det noen andre som tar det. I år er det rom for minst 1 prosent reallønnsvekst, sier Unios forhandlingssjef Klemet Rønning-Aaby. Hvis TBUs prognose for prisstigningen blir 4,5 prosent, betyr det at Unio vil ha minst 5,5 prosents lønnsvekst til alle lønnstagere. På toppen av det hele mener Unio og andre grupper i offentlig sektor at de skal ha mer enn rammen for frontfagene.   – Det er nødvendig på grunn av de rekrutteringsproblemene for kvalifiserte sykepleiere og lærere i offentlig sektor. Det er helt nødvendig at rammene er noe høyere, mener Rønning-Aaby. Geir Røsvoll, leder for Unio kommune, istemmer: – To ting er viktigst i årets lønnsoppgjør. Det er reallønnsvekst og en ramme som er større enn frontfagene, sa han på et seminar i regi av Unio torsdag.  I fjor var også industrifagene enig om å gi kommunesektoren 0,2 prosent mer enn frontfagene på grunn av svakere lønnsutvikling.  Sykepleier: 630.000 kroner  Gjennomsnittslønnen, inkludert faste tillegg, er ifølge SSB 676.000 kroner i Norge. For Unios grupper er sammenlignbar lønn: Gitt at TBU beregner prisstigningen til 4,5 prosent, vil én prosents reallønnsvekst slå ut slik: Men Unio krever mer enn rammen fra industrisektoren. Får de gjennomslag for det, betyr det antagelig noen tusenlapper ekstra. Og rundt 40.000 i økt lønn for mange av medlemmene. Fellesforbundet først ut – Økonomien er god i industrien. Generelt er det rom i økonomien rom for kravene uten at det skal føre til renteøkning, sier Rønning-Aaby. Han vil ikke si noe om hva Unios eksakte krav blir før de har oversikt over alle faktorer i oppgjøret. LOs representantskap vedtar tirsdag 20. februar retningslinjer og oppgjørsform for årets oppgjør. Alt peker mot krav om «økt kjøpekraft» og et forbundsvist oppgjør. Da blir det Fellesforbundet med leder Jørn Eggum i spissen som går først ut i forhandlinger med NHOs Norges Industri.  Forhandlingene starter i midten av mars. Blir ikke partene enige, starter tvungen megling 3. april. Første mulige streikestart er 6. april. Etter at frontfagsoppgjøret er i havn starter de andre oppgjørene i kommunal og statlig sektor.
Unios forhandlingssjef, Klemet Rønning-Aaby, mener det er rom for minst 1 prosent reallønnsvekst i dette årets lønnsoppgjør.  Arbeidstagerne krever høyere andel av bedriftenes verdiskaping, siden deres andel har sunket med 13 prosentpoeng siden 2020. Unio og andre grupper i offentlig sektor mener de bør få høyere lønnsøkning enn frontfagene, på grunn av rekrutteringsproblemer for blant annet kvalifiserte sykepleiere og lærere.