Da IT-selskapet Wirecard kollapset med 32 milliarder i gjeld, kom spørsmålet: Var en av toppsjefene russisk spion?
Han lurte alle. Nå vanker harde straffer for flere av partnerne hans. Men supersvindleren Jan Marsalek selv er sporløst forsvunnet. Jan Marsalek var chief operating officer, eller nestsjef, i IT-selskapet Wirecard. Det endte i en av Tysklands største finansskandaler og konkurser. 20 milliarder kroner manglet på konto, i tillegg til en gjeld på 32 milliarder kroner. Til sammen er dette tapet like stort som hele det norske bistandsbudsjettet for 2024. Men det stopper ikke der. Det tyske magasinet Der Spiegel har gravd i historien hans, sammen med kolleger i The Insider, ZDF og Der Standard. Det de fant, overgår fantasien. Mesteparten av denne artikkelen bygger på deres arbeid. De har avdekket en spinnvill historie. Da politiet arresterte resten av ledelsen i Wirecard, forsvant Marsalek sporløst. De tyske journalistene dokumenterer at han fikk hjelp av den andre arbeidsgiveren sin. I mange år jobbet han som spion for Vladimir Putins regime. Nå er han en av verdens mest ettersøkte personer. Tilbake til begynnelsen Historien om Marsalek begynner for alvor i år 2000. Da fikk den 20 år gamle østerrikeren jobb i en liten, tysk IT-bedrift. Wirecard drev med betaling over internett, først og fremst for porno og gambling. Kundekretsen vokste raskt. Etter hvert ble ambisjonen å bli verdens største innen nettbetaling. Tallene tydet på at de var på vei mot målet. Bedriften ble en slags gallionsfigur for det nye, tyske næringslivet. Tyske politikere, med forbundskansler Angela Merkel i førersetet, gjorde alt de kunne, for å hjelpe Wirecard. Bedriften ble en av Tysklands mest verdifulle. Da The Financial Times begynte å grave i regnskapene, møtte de ikke bare motstand fra Marsalek og toppsjefen Markus Braun. I flere år ble journalistene i den britiske avisen utsatt for grove anklager fra tyske bedrifter og myndigheter. Det ga seg ikke før tallene kom på bordet. Marsalek og Braun hadde ført alle bak lyset. Kassen var tom og gjelden enorm. Hele bedriften var en boble, der penger ble sendt rundt i systemet for å gi inntrykk av fulle konti. Merkel ble anklaget for å ha oversett fakta i sin jakt på en suksesshistorie. Bekrefter mistanke Mistanken om at Marsalek var russisk spion, er gamle. De dukket opp da The Financial Times begynte å ettergå Wirecards regnskaper.  I 2020 skrev avisen om mistankene mot Marsalek. De første bekymringsmeldingene kom fem år tidligere. I flere land la etterretningstjenestene merke til at den karismatiske bedriftslederen pleiet kontakt med spioner fra land som Libya og Russland.  Blondine og privatfly I 2014 møtte Marsalek Stanislav Petlinskij for første gang. Vestlig etterretning mener at den tidligere elitesoldaten jobbet for flere hemmelige tjenester i Russland.  Det var Marsaleks russiske kjæreste, Natalia Zlobina, som introduserte dem. Hun hadde svært gode kontakter – med tanke på at hun bare var 29 år gammel og med arbeidserfaring som erotisk modell og skuespiller. I filmen «Red Lips 2 – Blood Lust» spiller hun en agent som dreper folk med nervegift. Petlinskij kunne hjelpe Marsalek med mye ekstra spenning. Da forretningsmannen sa han likte fart, ordnet agenten en tur i et russisk jagerfly av typen MiG-29.  Entusiasmen for tunge våpen kunne også vennen gjøre noe med. De to fløy til Syria og besøkte leiesoldater fra Wagnergruppen. Der hevder kilder at Marsalek fikk anledning til å skyte mot det som skal ha vært islamistiske krigere. Petlinskij bekrefter at de var der sammen. Han sier at skyteøvelser var standard sikkerhetstrening for alle som besøkte leiren. Med Petlinskij som føringsoffiser skal Marsalek ha jobbet for både den militære etterretningen Gru og sikkerhetstjenesten FSB. En nyttig spion Som leder i en gigantisk bedrift med kontorer over hele verden var Marsalek stadig på farten. Han beskrives som en fantastisk god selger, åpen og tillitvekkende. Med andre ord egenskaper en spion trenger. Ved siden av jobben i Wirecard skal han ha bygget opp et nettverk av agenter. Oppgaven deres var blant annet å følge med på Russlands motstandere i utlandet. Ifølge britisk politi kunne det gå så langt at disse agentene planla drap. Som leder i Wirecard var også Marsalek veldig godt posisjonert for å hjelpe de russiske oppdragsgiverne sine med betalinger. Wirecard var ledende når det gjelder overføring av penger mellom land. Hvitvasking gjennom dette systemet er blant anklagene han så langt har sluppet å svare på. Deler av tysk politi brukte Wirecard for å overføre penger til sine informanter. Marsalek kunne dermed gi russerne verdifull informasjon. I 2013 skal han ha hjulpet den tsjetsjenske diktatoren Ramzan Kadyrov med å hvitvaske «noen hundre millioner» dollar. Godt nettverk Marsalek hadde en nyttig kontakt i hjemlandet. Martin Weiss jobbet for Østerrikes hemmelige tjenester. Gjennom jobben sin hadde han fullt innsyn i hva landets agenter foretok seg. Og han fikk tilgang til all informasjon andre lands etterretning sendte til Wien. Da han sluttet i denne jobben, leide Marsalek ham som konsulent. Jobben besto i å sjekke informasjon om mennesker Kreml var interessert i. Weiss brukte kontaktene sine og kartla over 20 personer. Etter at Weiss ble arrestert, har han innrømmet flere av forholdene. Som russisk prest Da Wirecard omsider klappet sammen, minnet det om en ballong som sprakk. Byggverket som virket så flott, viste seg å være mest luft. Toppsjef Markus Braun og nestkommanderende Marsalek hadde blåst opp regnskapene med 20 milliarder kroner. Men gjelden på 32 milliarder var reell.  Braun ble raskt arrestert. Han kan vente seg mange år i fengsel. Men Marsalek forsvant. Trolig fikk han hjelp fra en person med nære bånd til russisk etterretning, som stilte med privatfly. Han skal ha betalt piloten 8000 euro for å bli fløyet til Belarus. Samtidig ble det konstruert spor som tydet på at han var på Filippinene. Journalister i Spiegel har jaktet på ham siden. Sporene går inn i en slags skyggeverden – med blondiner, russiske spioner, leiesoldater, privatfly og mye annet som mest hører hjemme i en film om James Bond. For eksempel måtte mannen på flukt få seg et pass. På en eller annen måte fant hjelperne hans ut at han har en dobbeltgjenger. I byen Lipetsk, 40 mil fra Moskva, er det en prest som heter Konstantin Bayazov. Han reiser sjelden og trenger ikke pass.  Med god hjelp fra russisk etterretning ble det laget et nytt pass, som ga den østerrikske flyktningen mulighet til å reise. Spiegel skriver at han har flere pass, muligens også et som tilhører enda en ortodoks prest. Marsaleks gamle spionvenn Petlinskij ble spurt av Spiegel om hvor Marsalek befinner seg nå. – Jeg vet ikke, sannsynligvis et behagelig sted, smilte han.
Finansmannen Jan Marsalek sto bak en stor tysk finansskandale med IT-selskapet Wirecard.  Han forsvant etter at selskapet gikk konkurs, og det viste seg at det manglet 20 milliarder kroner og hadde en gjeld på 32 milliarder kroner. Marsalek jobbet også som spion for Russland. Han skal ha hjulpet til med hvitvasking av penger, og han overvåket også Russlands motstandere i utlandet. Nå befinner han seg på ukjent sted.