Én av ti kvinner rammes: – Ville fått mye større oppmerksomhet om det gjaldt menn
Kvinner som skal opereres for endometriose på Stavanger universitetssjukehus må vente i minst et halvt år. – Provoserende at det ikke satses mer på kvinnehelse, sier Ellinor Apeland (26) og Signe Furre (32). – Jeg fikk faktisk litt sjokk. Men det kan jo forklare noen av de voldsomme smertene jeg har hatt, sier Ellinor Apeland (26). Hun fikk diagnosen endometriose i desember, og er én av de første kvinnene som har deltatt på en helt ny endometrioseskole i regi av Stavanger universitetssjukehus (SUS). – Jeg håper kunnskap om sykdommen kan gjøre meg bedre i stand til å håndtere hverdagen. Det er godt å være forberedt på hva jeg har i vente, sier hun. – Samtidig er jeg bekymret. Tenk hvis jeg får det enda verre enn i dag. Tirsdag skrev Aftenbladet om trebarnsmor Anita Abrahamsen, som har levd med ulike kvinnehelserelaterte plager i nesten 20 år. Både hun og seksjonsoverlege Olav Nordbø ved Kvinneklinikken på SUS er kritiske til at det ikke har blitt satset mer på kvinnehelse i Norge. – Jeg tror det hadde vært langt større oppmerksomhet rundt endometriose hvis det hadde vært en sykdom som rammet menn, som var like vanlig, som gjorde kjempevondt og som forhindret menn fra å ha sex og få barn, sier Nordbø. Han er én av flere fagfolk som bidrar under endometrioseskolen, hvor det sist uke var 16 kvinner til stede. Nordbø forteller at de ansatte på gynekologisk avdeling treffer pasienter med endometriose daglig. De opererer også endometriosepasienter nesten hver dag. Over 100 pasienter – Vi har for øyeblikket registrert minst 100 pasienter - både de som venter på operasjon og de som venter på vurdering - som tilhører denne kategorien, sier avdelingssjef Marit Halonen Christiansen ved Kvinneklinikken på SUS. Hun legger til at tallet trolig er økende. – Dette kan henge sammen med at fastlegene har blitt mer oppmerksomme på diagnosen, og at kvinner blir henvist til SUS tidligere enn før. Ventetidene er likevel lange, særlig for kirurgisk behandling. – Vi har to køer. Den ene gjelder dagkirurgi for pasienter vi antar har et mindre omfattende operasjonsbehov. Her har vi 40 pasienter på venteliste, sier Christiansen. Blant kvinner som har et mer omfattende operasjonsbehov, står det for øyeblikket 20 pasienter på venteliste. – Begge køene har dessverre en ventetid på seks til ni måneder. Vi prøver å holde oversikt og ringe folk inn dersom vi får avbestillinger, men det er ikke alltid så lett å komme på kort varsel, sier hun. Blant kvinnene som deltok på endometrioseskolen, og som er hentet fra SUS sine ventelister, er det særlig noen tanker som går igjen: Savner bedre behandling – Jeg lurer også på hvordan det eventuelt vil påvirke det å få barn, sier Ellinor Apeland. Sammen med henne sitter intensivsykepleier Signe Østrem Furre (32). Hun fikk diagnosen endometriose så sent som i januar. – Men jeg mistenker at jeg har hatt det lenge, og begynte på prevensjon allerede som 14-åring for å redusere smertene, sier hun. Furre har heller ikke blitt kvitt symptomene etter at hun fikk barn. – Jeg har så langt aldri vært sykemeldt, men er bekymret for at sykdommen skal utvikle seg og bli verre, sier 32-åringen. Begge kvinnene er opprørte over at det ikke finnes et bedre behandlingstilbud. – Jeg blir kjempeprovosert, og tror ikke det hadde vært sånn hvis det var en mannesykdom. Smertestillende medisiner er jo omtrent det eneste som finnes, sier Furre. – Prioriteringene i helsevesenet kan tyde på at kvinner må tåle mer. Slik bør det ikke være, sier Apeland. Har lovet et løft Seksjonsoverlege Olav Nordbø er ikke fremmed for at endometriose og andre typiske kvinnelidelser har vært nedprioritert fordi de rammer kvinner. – Disse sykdommene har tidligere fått lite fokus, og med fokus følger ofte penger, blant annet når det gjelder forskningsmidler, sier Nordbø. Fredag 1. mars legger helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol (Ap) omsider fram en ny, nasjonal helse- og samhandlingsplan. Der har regjeringen lovet et løft for kvinnehelse. – Kvinner bærer en stor del av reproduksjons- og prevensjonsbyrden. Jeg synes det kunne vist bedre igjen i prioriteringene i helsevesenet, sier Olav Nordbø. Når det gjelder endometriose tror han de største framskrittene vil komme innen medisinsk behandling. – Arbeidet er i startgropen, men det er vanskelig å si når det vil gi resultater. Det tar dessverre lang tid å forske fram nye medisiner, sier han. Seksjonsoverlegen har selv deltatt på Oslo universitetssykehus sin endometrioseskole. Det er derfra SUS har hentet inspirasjon til sine kurs, som arrangeres i et samarbeid mellom Kvinneklinikken og Lærings- og mestringssenteret. – Blir sykere uten svar Kurset går over én dag, og både gynekologer, smerteleger, fysioterapeut, sexolog og en erfaren pasient bidrar med sin kunnskap. Blant dem er Kaja Hovland (22), som fikk diagnosen i 2019. – Det har lenge vært mangel på kunnskap og informasjon om sykdommen, men dette er heldigvis i endring, sier Hovland. Hun savner likevel at flere leger har større kompetanse på feltet. – Jeg tror det gjør oss sykere å gå i årevis uten svar. Derfor håper jeg at nye pasienter kan få hjelp raskere.
Kvinner som skal opereres for endometriose på Stavanger universitetssjukehus (SUS) må vente minst et halvt år. Seksjonsoverlege Olav Nordbø og pasientene kritiserer manglende satsing på kvinnehelse i Norge. SUS har innført en endometrioseskole for å øke pasientenes kunnskap om sykdommen og hjelpe dem å mestre hverdagen.  Ventelisten for kirurgisk behandling av endometriose omfatter nå rundt 60 kvinner.