Tar opp kampen før kvinnedagen: – Fjern sexkjøpsloven
Nå er det på tide å lytte til sexarbeiderne, mener Frøya Skjold Sjursæther i Grønn Ungdom.  – Det er mange fordommer mot sexarbeidere i dag, sier hun. Grønn Ungdom tar et sexkjøps-oppgjør med venstresiden, kvinnebevegelsen og eget moderparti.  Sjursæther er politisk nestleder i ungdomspartiet. Hun beskriver seg selv som feminist og på den politiske venstresiden i partiet.  Nå ønsker hun likevel å skrote sexkjøpsloven. – Etter at den ble innført i 2009 har flere pekt på store problemer med hvordan loven fungerer. Amnesty har i flere rapporter til og med vist til at sexkjøpsloven er et tydelig brudd på menneskerettighetene, sier Sjursæther. Hun mener det er viktig å lytte til kvinnene, som er majoriteten blant sexarbeidere. Og tar opp kampen en uke før Kvinnedagen. – Kjøp og salg av sex er et vanskelig tema, men jeg mener likevel at vi ikke kan ha et lovverk som direkte skader kvinner, sier hun og legger til: – Det er trist hvis våre prinsipielle tanker om sexkjøp og fordommer mot sexarbeidere skal settes foran kvinners trygghet. Stemte mot å styrke loven Sjursæthers tanker støttes av flere. «Sexkjøpsloven og hallikparagrafen må oppheves nå» har en tidligere sexarbeider skrevet i VG. Ungdomspolitikeren ble ekstra engasjert i temaet etter et møte knyttet til årets kvinnedag. Hun forteller at hun var den eneste på et 8. mars-møte som stemte mot paroleforslag: «Styrk sexkjøpsloven». Det gjorde henne trist.  «Skal vi virkelig kjempe for å styrke en lov som direkte skader mange kvinner?» tenkte hun etterpå. – Det er jo ingenting som tyder på at sexarbeid kommer til å forsvinne med mer kriminalisering. Et av de mest grunnleggende prinsippene i feminismen er at man skal lytte til kvinner. Det må også gjelde når vi snakker om et vanskelig tema som sexarbeid. – På tvers av lovene Loven som kriminaliserer kjøp av sex, tvinger sexarbeidere til å legge hele arbeidshverdagen sin under jorden, mener politikeren. – Når vi snakker om dette temaet, må vi bestemme oss for hva målet er. Om målet er å få ned hvor antallet som kjøper og selger sex, eller om det er å få ned skaden som sexarbeidere utsettes for. Personlig tenker jeg at målet alltid må være det siste. Det burde være en selvfølge, sier hun og legger til: – Slik det er nå, blir mange skadet fordi de arbeider på tvers av lovene, uten et reelt lovverk som beskytter dem.  Uenig: Ønsker å styrke loven Rød ungdom er klare på at loven må bestå. – Vi ønsker heller å styrke den. Vi ser at den har fungert, sier leder Liv Müller Smith-Sivertsen. Hun mener loven har dempet etterspørselen etter prostituerte. – Unge menn i Norge har i dag et mindre normalisert forhold til å kjøpe sex. Smith-Sivertsen forteller at det fortsatt er problemer i Nederland og Tyskland, hvor prostitusjon og kjøp er legalisert.  – Det er fortsatt en industri dominert av menneskehandel og arbeidere som heller er på det «svarte markedet». Hun peker på Rosa, som hjelper ofre for menneskehandel. – De er tydelige på at sexkjøpsloven er viktig. Jeg skjønner at noen par ikke tvinges til å være på Onlyfans, men den store majoriteten av sexarbeidere arbeider ufrivillig eller fordi de ikke har noe annet valg.  – Er det noe Norge gjør nå som bør videreføres? – Vi vil jo fremdeles at det skal være et lovverk som gjør det mulig å få slutt på utnyttelse av mennesker. Vi må prioritere et lovverk som skaper så trygge rammer som mulig for de som ønsker å jobbe med sexarbeid, sier Sjursæther i Grønn Ungdom. Hun mener samfunnet må ha hode sikkerhetsnett som fange opp- og hjelpe de som vil ut av prostitusjon. – Det må gjøres gjennom sosialhjelp og tilstrekkelige juridiske og helsemessige tilbud, og ikke med et lovverk som ikke fungerer! I 2014 ble loven evaluert:
Frøya Skjold Sjursæther i Grønn Ungdom mener det er på tide å lytte til sexarbeidere og skrote sexkjøpsloven. Sexkjøpsloven innført i 2009 og Sjursæther vil heller fokusere på å redusere skade som sexarbeidere utsettes for.  Rød ungdom er uenige i å skrote loven.