Studie: Kvinner får mer effekt av trening enn menn
Kvinner trenger bare å trene omtrent halvparten så mye som menn for å oppnå de samme helsefordelene, ifølge en ny studie. – Kvinner får mer ut av hvert minutt med trening!  Det skriver Dr. Martha Gulati, direktør for forebyggende kardiologi ved Smidt Heart Institute, Cedars-Sinai i Los Angeles, og en av forfatterne av den nye studien, i en e-post til VG.  Hun håper de nye funnene er oppmuntrende for kvinner som sliter med å motivere seg til å trene. Studien er nylig publisert i Journal of the American College of Cardiology. Her fant forskerne ut at menn som trente med moderat til intensiv fysisk aktivitet i rundt 300 minutter hver uke, som for eksempel ved rask gange, sykling eller svømming, hadde 18 prosent lavere risiko for å dø i perioden studien pågikk, sammenlignet med inaktive menn. Til sammenligning skulle det bare 140 minutter med trening til for kvinner for å oppnå det samme. Hvis kvinner trente 300 minutter i uken, hadde de 24 prosent lavere risiko for å dø, ifølge Gulati. For begge kjønn så det ut til at effekten sett i sammenheng med levetid flatet ut ved 300 minutter med ukentlig trening. Forskerne gjorde en lignende analyse for styrketrening, og fant det samme mønsteret. For kvinner ga en ukentlig styrkeøkt samme helsefordel som tre styrkeøkter for menn. Man må ikke trene mye for å ha god effekt. Kvinner som er fysisk aktive har en redusert risiko for å dø på 24 prosent, sammenlignet med inaktive kvinner, mens fysisk aktive menn har en redusert risiko på 15 prosent, ifølge forskerne.  Har alltid trent – Det er jo gull!  Det sier Elin Barnå (55), som synes de nye forskningsfunnene er strålende nyheter. Selv trener hun styrketrening tre ganger i uken, og zumba en gang i uken, i tillegg til at hun går turer.  Hun er i gang med trening ved Sats Akersgata i Oslo. Siden hun jobber skift i Barnevernvakten, har hun mulighet til å trene på dagtid.  – Jeg er opptatt av kvinnehelse, og har alltid trent. Nå som jeg har voksne barn har jeg også bedre tid til trening. Det gir meg mer overskudd og en bedre psykisk helse.   Hun mener det er viktig å holde seg frisk og sprek etter hvert som hun blir eldre.  – Jeg vil klare meg selv også når jeg blir gammel. Martha Gulati og hennes kolleger er overrasket over at forskjellen mellom kvinner og menn er så stor, men vet fra tidligere studier at kvinner har bedre overlevelse enn menn selv om kondisjonen er dårligere. – Kvinner er annerledes, og er ikke små menn. Hun forklarer forskjellene med at kvinner i gjennomsnitt har mindre muskelmasse enn menn, og at de derfor har større nytte av mindre doser med trening. Andre kjønnsbaserte fysiologiske forskjeller, som ulikheter i hjerte og lunger, og i muskelfibre spiller også inn. Observasjonsstudie Forskerne analyserte selvrapporterte treningsvaner fra mer enn 400.000 voksne amerikanere som deltok i National Health Interview Survey fra 1997 til 2019, og samkjørte deretter disse dataene med dødsregistre. Rundt 40.000 deltagere døde i perioden mens studien pågikk.  De understreker at dette er en observasjonsstudie, som betyr at de så etter mønstre i dataene, og at dette ikke kan bevise den direkte sammenhengen mellom årsak og virkning. Det kan for eksempel være at deltagerne i studien som var fysisk aktive, også hadde andre livsstilsvaner som forlenget levetiden. De forsøkte å kontrollere for dette ved å ekskludere de som hadde alvorlige tilstander eller som døde i de to første årene av studien, og som kan ha hatt en mer usunn livsstil. Studien ser på trening som er gjort i fritiden, og har ikke inkludert fysisk aktivitet i jobbsammenheng, og heller ikke husarbeid. Gulati mener derfor at mer forskning er nødvendig for å bekrefte funnene. – Vårt budskap er uansett det samme til både kvinner og menn: Litt er bedre enn ingenting. Sitt mindre og beveg deg mer. – Interessant studie Ifølge de norske rådene fra Helsedirektoratet bør voksne hver uke være fysisk aktive i minst 150 til 300 minutter med moderat intensitet, minst 75 til 150 minutter med høy intensitet, eller en kombinasjon av moderat og høy intensitet. I en kartlegging av fysisk aktivitet og stillesittende tid blant voksne og eldre, utført ved Norges idrettshøgskole i samarbeid med Folkehelseinstituttet (FHI), kommer det frem at gjennomsnittlig stillesittende tid totalt er 9.2 timer per dag, eller om lag 60 prosent av våken tid. Christina Gjestvang er førsteamanuensis ved Institutt for idrettsmedisinske fag ved Norges idrettshøgskole. Hun mener funnene i den nye studien er gledelig overraskende for kvinner. Hun peker også på at det er begrenset med forskning om kjønnsforskjeller i helseeffektene av fysisk aktivitet, og hun synes derfor denne studien er interessant.  – Vi vet at fysisk aktivitet er gunstig for både menn og kvinner, men denne store populasjonsstudien viser at det kan se ut som at det er en kjønnsforskjell i helseeffekter fra fysisk aktivitet. Kvinner hadde en betydelig redusert risiko for kardiovaskulære sykdommer og dødelighet ved lavere aktivitetsnivåer enn menn. Behov for tiltak Hun mener at resultatene fra studien bør bekreftes av flere studier. – Det er også viktig å nevne at aktivitetsnivå ble innhentet ved selvrapportering, og fremtidig forskning bør ta hensyn til hukommelsesskjevhet, fordi det kan være forskjell på hvordan menn og kvinner husker tilbake på hvor aktive de har vært. – Med tanke på at de offisielle rådene for kvinner og menn er de samme for fysisk aktivitet fra Helsedirektoratet og Verdens helseorganisasjon (WHO), er det interessant at denne studien rapporterer om at kvinner får bedre beskyttelse mot død med samme innsats, eller samme beskyttelse med betraktelig færre aktive minutter enn menn.  Det mener Marius Steiro Fimland, professor i bevegelsesvitenskap ved NTNU og forsker ved Unicare Helsefort rehabiliteringssenter. – Kanskje vil rådene for menn og kvinner være ulike i fremtiden. Fimland viser også til at det er mange biologiske forskjeller mellom kjønnene, og at man derfor ikke kan forvente at effekten av fysisk aktivitet skal være helt lik. Han peker også på at man får mest igjen for den første innsatsen man gjør.  – Altså, å gå fra å være inaktiv til å bli litt aktiv. Dette gjelder både utholdenhetsaktiviteter og styrketrening.
Kvinner får mer effekt på helsen av trening enn menn, ifølge Dr. Martha Gulati ved Cedars-Sinai i Los Angeles, som er forfatter av en ny studie. Menn som trente med moderat til intensiv fysisk aktivitet i rundt 300 minutter hver uke, hadde 18 prosent lavere risiko for å dø i perioden studien pågikk, sammenlignet med inaktive menn.    Til sammenligning skulle det bare 140 minutter med trening til for kvinner for å oppnå det samme. Hvis kvinner trente 300 minutter i uken, hadde de 24 prosent lavere risiko for å dø. Forskjellene kan forklares med ulikheter i muskelmasse, hjerte, lunger og muskelfibre mellom kjønnene.