Putin i årlig tale: Lover at russere som flytter til annekterte deler av Ukraina, skal få 2 millioner rubler
I to timer talte Putin til nasjonalforsamlingen og folket. Budskapet var tydelig:  Han mener Russland nå har overtaket i landets angrepskrig mot Ukraina.  Klokken 10.14 norsk tid gikk den russiske presidenten Vladimir Putin på talerstolen for å tale til den russiske nasjonalforsamlingen. Putin sa at det nå har gått ti år siden det han kaller «den russiske våren». Altså annekteringen av den ukrainske Krymhalvøya og opprøret i Øst-Ukraina som ble orkestrert av Russland. – Ingen skal få blande seg i vår politikk, lovet presidenten. Startet med krig Presidenten startet sin årlige tale med å snakke om krigen i Ukraina, som han stadig kaller en «militær spesialoperasjon». Han hevdet at russere flest støtter krigen, og at den går Russlands vei. – Vi har initiativet, sa presidenten.  Den siste tiden er det russerne som har rykket frem langs fronten i Ukraina. Men i området rundt Svartehavet er det Ukraina som har overtaket.  – Vi startet ikke krigen i Donbas. Men vi skal gjøre alt i vår makt for å få slutt på den, understreket Putin, som sa at krigen har gitt det russiske militæret verdifull erfaring. Denne uken overrasket Frankrikes president Emmanuel Macron alle da han ikke utelukket å sende bakkestyrker til Ukraina. – Konsekvensene vil være tragiske. Vi har også våpen som kan treffe deres territorium, sa Putin. – Våre atomvåpen er klare, sa presidenten, som la til at de allerede har testet «supervåpnene» Tsirkon og Kinzjal. Pekte ut Vesten og USA Putin hevdet også at Vesten og USA jobber for å destabilisere verden. Samarbeidet med USA for å sikre strategisk stabilitet går trådt, sa han, fordi amerikanske ledere er aggressive og prøver å dra Russland inn i et våpenkappløp. Putin snakket videre om svensk og finsk Nato-medlemskap. Presidenten sa at Russland styrker sin militære tilstedeværelse i det vestlige militærdistriktet. Putin startet så en gjennomgang av sine mål for de neste seks årene. Store deler av talen handler om økonomi, teknologi og familiepolitikk. Han lovet også at russere som flytter til okkuperte deler av Øst-Ukraina, skal få 2 millioner rubler, rundt en kvart millioner kroner. Men gjennom den rundt to timer lange talen ventet resten av verden på at Putin skulle nevne ett ord: Transnistria. Ba om russisk beskyttelse Transnistria ligger i Moldova, helt opp mot grensen til Ukraina. Onsdag ba den utbryterregionen Russland om beskyttelse. Hendelsen har en viktig historisk parallell. Og tidspunktet er interessant. Den historiske parallellen: Da Russland annekterte den ukrainske Krymhalvøya i 2014, var det angivelig for å beskytte «russere» og «russiske interesser». Argumentet har dermed åpnet for direkte russisk militær involvering i en annen stat før. Krym-annekteringen førte det til rekordhøye målinger for presidenten. Nå er det igjen presidentvalg i Russland, og Putin driver en svært dyr valgkamp.  Tidspunktet: Da Russland gikk til fullskala krig i Ukraina i 2022, kom beskjeden i en av Putins taler. Det var ventet at han i torsdagens tale vil gi noen indikasjoner på hva han tenker å gjøre med Transnistria. En kommentator i Putins favoritt tabloidavis konkluderer: «Russland kan ikke forbli en inaktiv, utenforstående observatør.» Men selv om Transnistria onsdag ba Russland om hjelp, så betyr ikke det at en ny annektering nødvendigvis er på trappene. Slik vurderer analytikerne i tenketanken Institute for The Study of the War (ISW) det som nå kan skje:  1. Det mest sannsynlige  Analytikerne i ISW mener at det mest sannsynlige er at Putin kommer til å bruke vedtaket fra Transnistria til å trappe opp såkalte «hybride operasjoner» rettet mot Moldova. Det kan være virkemidler som sabotasje, dataangrep og spionasje og informasjonskampanjer.  Moldova står nå i forhandlinger om et EU-medlemskap og skal avholde presidentvalg. Dette vil da Putin forsøke å påvirke.  2. Det mest dramatiske  Det mest dramatiske og farlige, ifølge ISW, er at Putin i dag varsler at Kreml vil formelt annektere Transnistria. Dette vil da kunne brukes i fremtiden for å rettferdiggjøre en militær intervensjon i Moldova.  3. Det skyves frem i tid Russland er tungt inne i krigen i Ukraina. Den binder opp både økonomi, soldater og fokus. Flere eksperter lurer derfor på om Russland har ressurser til å åpne en ny front i Moldova.  ISW tror det er en mulighet at Transnistria nå skyves frem i tid. Men at det fortsatt blir lagt tungt diplomatisk press på Moldova i forbindelse med EU-prosessen. Men dagens tale ga ikke ny innsikt i Putins planer for Moldova. Den russiske presidenten nevnte ikke landet med ett ord. Han avsluttet talen med å hylle soldatene som kriger i Ukraina: – Alle planene jeg har lagt frem her, er avhengige av soldatene, offiserene, de frivillige og alle som sloss på frontlinjen. Militæret vårt skaper nå de nødvendige forholdene for utviklingen av Russland i fremtiden. Jeg bøyer meg dypt for dere, sa han. – Jeg takker alle russiske borgere for deres solidaritet og pålitelighet. Vi er én stor familie. Vi står sammen. Derfor kan vi gjøre som vi planlegger, ønsker og drømmer om.
Putin gikk torsdag på talerstolen for å tale til nasjonalforsamlingen. Han snakket om Ukraina-krigen og hevdet at Russland har overtaket.  Putin svarte på utspillet til Frankrikes president (om å vurdere å sende bakkestyrker til Ukraina) med en trussel om at Russland også kan ramme deres territorium med atomvåpen.  Putin ignorerte Transnistria, en region i Moldova som har bedt om Russlands beskyttelse, i sin tale og avsluttet med å hylle soldatene som kriger i Ukraina.