Studie om ungdom og smertestillende: – Vi finner en klar sammenheng
Ungdom som bruker mye smertestillende risikerer å utvikle hodepine på grunn av overforbruk, ifølge lege og forsker. Bruken av smertestillende øker blant norsk ungdom. Hodepine, smerter i kroppen og psykiske problemer trenger ofte andre former for behandling, ifølge eksperter. Ny norsk forskning viser at barndomstraumer øker risikoen for bruken av reseptbelagte smertestillende medisiner, som Paracet og Paralgin forte. Lege og forsker Monica Baumann-Larsen stiller spørsmål ved om smertestillende alltid er den rette behandlingen. – Vi i helsevesenet bør bli mer bevisst på sammenhengen mellom barndomstraumer og fysiske smerte, sier legen. – Når en ungdom kommer med mye vondt i hodet, eller smerter i kroppen, bør det bli vanligere for helsevesenet å finne ut om det henger sammen med vanskelige ting de har opplevd. Om svaret er ja, er ikke nødvendigvis smertestillende piller løsningen, men annen type behandling som samtaleterapi, fortsetter hun. Sammen med psykologiforsker Helle Stangeland har Baumann-Larsen avlevert doktorgrad i prosjektet «PATHWAY». Viktige funn i prosjektet hennes er hvor mye reseptbelagte smertestillende barn og unge i Norge får og hva som kan være tidlige risikofaktorer for at de bruker så mye smertestillende i ung alder. – Vi vet at unge bruker smertestillende hyppig, men mistenker at vi som møter dem som helsepersonell, ikke alltid utforsker hvor smertene deres kommer fra. Vår forskning viser at barn og ungdom som har hatt traumatiske opplevelser bruker mer reseptbelagte smertestillende – både i ungdomstiden og som unge voksne, sier Baumann-Larsen – Vi finner en klar sammenheng mellom eksponering for barndomstraumer og bruk av reseptbelagte smertestillende legemidler i ung alder. Deltagere som var utsatt for barndomstraumer fikk skrevet ut mer smertestillende som Paracet, voltaren og ibux og også opioider som Paralgin forte, enn de som ikke hadde opplevd traumer. Det gjaldt både mens de var ungdom og som unge voksne i 20-årene. – Hva tenker du om det? – Når ungdom rapporterer om muskelsmerter og hodepine som vedvarer over tid og ikke skyldes kjent skade eller sykdom, bør det spørres direkte om de har opplevd traumatiske hendelser. Kan hende ville de hatt bedre nytte av målrettet traumebehandling som samtaler, istedenfor smertestillende. – Du mener med andre ord at psykisk smerte kan sette seg i kroppen? – Ja, det er et godt bilde på det vi ser. Innenfor smertefeltet er vi klar over at somatisk og psykisk sykdom kan være tett sammenvevd og dele nevrobiologiske mekanismer. Vi vet fra før at barndomstraumer kan komme til uttrykk i form av betydelige smerter. Det er viktig at denne gruppen tilbys tidlige tiltak og oppfølging, ikke kun smertestillende. Baumann-Larsen forteller at hyppig bruk av smertestillende som ibux og Paracet kan generere nye smerter, som smertestillendeutløst hodepine. Det er også skadelig for nyre og lever, men dette er sjelden et problem for unge, friske mennesker. Unntaket er ved overdose av Paracet, og slike overdoser øker blant unge i Norge og flere andre land. Overdose av Paracet kan gi varig leverskade hos unge og få konsekvenser for leverfunksjon livet ut. – Mange unge bruker smertestillende så ofte at de kan risikere å utvikle hodepine på grunn av overforbruk av pillene. Ved bruk minst en gang i uken over tid, bør annen behandling foretrekkes. Ingen smertestillende medisiner anbefales for langvarig bruk hos unge, om ikke det er en kjent underliggende sykdom eller skade, slår forskeren fast. I doktorgraden til Helle Stangeland, som også er en del av prosjektet Pathway, vises økningen av reseptbelagt Paracetamol. Grafen under forteller at økningen er sterkest spesielt blant kvinner mellom 20–29 år (representert ved de grønne grafene). – Utviklingen i bruk av reseptbelagte Paracet og opioider viser at ungdom og unge voksne fra 15-årsalderen bruker mer av disse smertestillende i dag enn de gjorde for 15 år siden. Gitt de negative helsekonsekvensene overforbruk kan føre til, er det viktig å forsøke å forstå hva dette skyldes, sier Stangeland. Vanedannende smertestillende, som opioider, skrives ut med forsiktighet til unge i Norge. I studien fant forskerne likevel ut at mange av de som hadde fått vanedannende smertestillende som unge, fortsatte med det også videre oppover i 20-årene. Baumann-Larsen tror det er flere grunner til at de unge fortsetter å bruke smertelindrende også som voksne. – Derfor er det desto viktigere å identifisere barndomstraumer blant unge med smerteproblematikk. Ved å legge til rette for at informasjon om barndomstraumer som risikofaktor for smerte, kan en i fortsettelsen undersøke nytteverdien av traumefokuserte tiltak for denne utsatte gruppen.
Forskere oppdager sammenheng mellom barndomstraumer og økt bruk av smertestillende medisiner. Helsevesenet bør være mer bevisst på forbindelsen mellom traumatiske barndomshendelser og fysiske smerter. Behandling som samtaleterapi kan være mer effektiv enn smertestillende for traumatiserte barn og unge. Overforbruk av smertestillende øker og kan føre til uheldige helsekonsekvenser.