Oljefondets etikkråd: Snakker med selskaper om Israel-investeringer 
Etikkrådet er nå i kontakt med flere selskaper om Israel-investeringer – men hvis oljefondet bestemmer seg for å trekke seg ut, kan det ta opptil et år før vi får vite om det. – Det kan ta fra tre måneder til et år – og underveis kan vi ikke snakke om hvilke selskaper vi til enhver tid bestemmer oss for å gi råd om å utelukke. Det er konfidensiell innsideinformasjon, sier folkerettsekspert Cecilie Hellestveit til VG om prosessen.  Hun sitter i etikkrådet for oljefondet, Norges felles sparebøsse. Rådet har ansvaret for å vurdere om pengene investert på måter som strider mot de etiske retningslinjene for fondet. – Men snakker dere med konkrete selskaper nå? – Ja, i forbindelse med Gaza-krigen kommuniserer vi med selskaper vi har i fondet. – Skjer masse som ikke snakkes om Torsdag sa regjeringen at de fraråder å drive handel med selskaper som bidrar til å opprettholde Israels ulovlige bosetninger på Vestbredden. Det påvirker ikke oljefondet direkte, ifølge Hellestveit.  Men hun sier samtidig at det er flere prosesser på gang på grunn av krigen i Gaza. – Jeg forstår at folk er frustrerte og vil få klarhet i om vi tjener penger på selskaper som tjener på en krigføring på Gaza som har helt uakseptable effekter. Men etikkrådet fungerer på en sånn måte at man må smøre seg med tålmodighet – og det skjer masse som ikke snakkes om. Dette er prosessen Slik foregår prosessene i etikkrådet, ifølge Hellestveit:  – Og situasjonen på bakken nå, den påvirker også hvordan dere forholder dere til selskaper som er tilknyttet bosetningene? – Svaret på det er ja. Det har til dels sammenheng med at det vedtas nye bosetninger as we speak, og med prosessen som foregår i Haag, der Norge ga uttrykk for sitt syn for to uker siden.  Kan få konsekvenser for salg av våpen Det foregår to parallelle saker i den internasjonale FN-domstolen ICJ. De kan få mye å si for oljefondet, sier Hellestveit: Konklusjonen i folkemordsaken kan ligge 8–9 år frem i tid. Men konklusjonen er ikke det viktigste, sier Hellestveit. Hun forklarer det med et eksempel:  Myanmar ble også anklaget for folkemord i den samme FN-domstolen i 2019. Da ble de bedt om å rapportere inn hva de gjorde for å sørge for at de ikke begikk folkemord, blant annet hvilke kontrete tiltak de tok for å beskytte sivile under militæroperasjoner. – Hvis det viser seg at Israel, på lik linje som Myanmar, ikke forholder seg til disse påleggene og viser hvilke tiltak de gjør for å beskytte sivilbefolkningen på Gaza, vil det få konsekvenser for hvordan vi forholder oss til for eksempel kriteriet for salg av våpen.  – Hva kan det bety i praksis?  – Da kan effekten bli at vi anbefaler å ekskludere selskaper som eksporterer våpen til Israel og som benyttes på Gaza, fordi det er en uakseptabel risiko for at våpnene benyttes på måter som bryter med folkerettens regler for å beskytte sivile. Har skjedd før  Det gjorde etikkrådet med selskaper som eksporterer våpen til Myanmar, sier hun.  – Der har vi bant annet ekskludert et kinesisk og indisk selskap fordi de eksporterte våpen til Myanmar. Hellestveit understreker at de fleste vestlige hovedleverandørene av våpen til Israel allerede er ekskludert fra oljefondet fordi de produserer komponenter til atomvåpen eller klasevåpen. – Men det er noen igjen? – Det er noen – helt klart, og det jobber vi nå med. Selvsagt har dette høy prioritet. Bosetterpolitikken påvirker Hellestveit sier etikkrådet ikke styres av utenrikspolitikken regjeringen vedtar, eller rådene de kommer med til Norske bedrifter. – Vi forholder oss til våre retningslinjer, som er vedtatt av Stortinget, og tolket av regjeringen. De forandrer seg ikke selv om norske myndigheter forandrer politikk. Men også etikkrådets vurderinger påvirkes naturligvis av endringene på bakken. Hun sier oljefondet trakk seg ut av flere selskaper etter at den nye israelske regjeringen kom på plass i 2021, fordi de hadde en mer aggressiv bosetterpolitikk.  Bosetterpolitikken har blitt enda mer aggressiv etter Hamas-angrepet 7. oktober 2023, sier hun.  – Vi skal ikke medvirke til brudd på folkeretten. Når bruddene blir mer omfattende, vil det også ramme flere av investeringene våre. En mer aggressiv bosetterpolitikk vil påvirke måten vi tolker kriteriene på.  Hun understreker også at når etikkrådet tolker hvordan de skal forholde seg til en krig, gjelder det alle kriger.  – Vi opererer over hele verden, og er avhengige av å være konsekvente i tilnærmingen vår.
Oljefondets etikkråd er i kontakt med selskaper oljefondet har investert i Israel. Det er både i forbindelse med  folkemordanklagene mot Israel, og på grunn av den mer aggressive bosetterpolitiken på Vestbredden.  De kan gi råd til styret i Norges Bank om å trekke seg ut av selskaper, og for eksempel anbefale å ekskludere selskaper som eksporterer våpen til Israel som benyttes på Gaza.  Hvis de gir denne typen råd, kan det ta fra tre måneder til et år før prosessen er offentlig.  Oljefondet styres ikke av utenrikspolitikken regjeringen vedtar, men forholder seg til retningslinjer som er vedtatt av stortinget. 