Vold, trusler og hets i fotballen
«Spiller blir lugget i håret og dratt ned. Reagerer med å slå motspiller i ansiktet. Rødt kort. Tre kamper karantene.» «Trussel. SMS til dommer etter kamp: «drep deg selv din jævla feite dritt mongo. Tre kamper karantene.»  «Oppstår dytting mellom spillere. En annen kommer til og prøver å holde en motspiller unna. Tar kvelertak og uttaler «jækla somalier». Rødt kort. Fire kamper karantene.» Eksemplene over er hentet fra utvisningsrapportene og varslingskanalen til Hordaland fotballkrets i 2023, de fleste av dem fra barne- og ungdomsfotballen. BT har fått delvis innsyn i et knippe av sakene fra 2023 som viser både homohets, rasisme, trusler og fysisk vold. Vold kan være alt fra spytting til harde dytt og slag. Norges Fotballforbund (NFF) har en varslingskanal der man kan melde inn andre uønskede hendelser. I 2023 mottok Hordaland fotballkrets rundt 80 saker der eller via andre henvendelser. Det er fotballkretsen selv som har definert alvorlighetsgraden. I tillegg ble det i 2023 registrert 531 utvisninger. 281 av sakene gjaldt barn og unge i alderen 13–19 år. Et «begrenset antall» av disse karakteriseres som vold eller trusler. – Vi sitter ikke med en følelse av at det er verre enn tidligere. Det er vi glade for. Samtidig betyr det ikke at det ikke finnes eksempler, sier Berge. Forrige uke ble det klart at ungdomskriminaliteten i Vestland har økt med 40 prosent det siste året. Vi har også kunnet lese om alvorlige voldssaker i ungdomsfotballen i Trøndelag og i Oslo. Også i skolen har volden økt. – Fotball er en del av samfunnet, de generelle utfordringene der, opplever vi også, sier Rasmus Olstad Semmerud, fagansvarlig for fair play og inkludering i NFF. Men han sier det ikke er mulig å slå fast at problemet har økt. NFF har hatt den digitale varslingskanalen for uønskede hendelser siden 2020. Siden de to første årene var preget av pandemi og lite aktivitet, regner de kun de to siste årene som representative. De endelige tallene for 2023 er ennå ikke klare. Semmerud tror ikke uønskede hendelser kan forsvinne helt, all den tid fotball er en kontaktsport og at det spilles hundretusenvis av kamper hvert eneste år. – Men én sak er én for mye. Gutt (13) til motspiller Gutt (14) til motspiller Gutt (16) til motspiller Gutt (17) til motspiller Kommentarene over stammer fra utvisningsrapporter etter kamper i Hordaland i 2023. De er fire av totalt 281 årsaker til utvisninger i den lokale ungdomsfotballen. – At noen blir utvist fordi de kommer med kommentarer som «jævla homo», blir det ikke mindre av, sier daglig leder Knut Berge i Hordaland fotballkrets. Han sier kommentarer kan komme både til motspillere og dommere. – Til og med medspillere, har jeg hørt. At NFF har en varslingskanal, tror Semmerud har ført til økt bevissthet og lavere terskel for å melde inn uønskede hendelser. – Flere sier ifra, det reageres og tas tak i. Det er vi glade for, det er et forebyggende tiltak i seg selv. NFF behandlet totalt 624 saker (både varslings- og utvisningssaker) i 2022, etter hundretusenvis av spilte kamper. Men da NFF samme år spurte dommere, spillere og trenere i en spørreundersøkelse, oppga rundt én av tre trenere at egne spillere hadde blitt utsatt for trusler, hets, mobbing eller trakassering. «De formelle sakene utgjør erfaringsmessig kun en del av alt som faktisk skjer», skriver NFF i rapporten. Det får støtte fra professor i spesialpedagogikk Gunnar Bjørnebekk ved Universitetet i Oslo. Han har forsket særlig på temaer som atferdsproblemer og aggresjon blant barn og unge. – Det er ganske store mørketall når det gjelder vold og aggresjon, det er det på alle felt. Når man spør direkte, blir tallene derfor ofte høyere enn det som er anmeldt og registrert. Blant sakene NFF får inn, er det én type som peker seg ut. – Det verbale opplever vi som den største utfordringen. Hets, trakassering og mobbing utgjør mye mer enn fysisk vold, sier Semmerud. Professor Bjørnebekk tror det kan ha sammenheng med at terskelen for hva som er greit å si har endret seg. – Da jeg var ung og spilte fotball i en klubb øst i Oslo, hadde vi et språk som ville blitt oppfattet som ganske krenkende nå, men som den gang var en del av kulturen. Det var ikke bra, men vi var kanskje ikke så bevisste på det, sier han. Også lokalt utgjør ikke-fysiske hendelser den største andelen varslingssaker. Og særlig én faktor ser de mer av enn tidligere: – Negativ atferd i sosiale medier i kjølvannet av fotballaktivitet, sier daglig leder Knut Berge. Dette er stort sett et problem blant barn og unge, og fotballkretsen mistenker at mørketallene er store, nettopp fordi det er vanskeligere å fange opp enn det som skjer på og rundt fotballbanen. Professor Bjørnebekk trekker frem idrett som en arena der barn og unge lærer seg å regulere følelser på en god måte. – Får du en dytt som gjør vondt, må du lære deg å regulere deg raskt, ellers får det umiddelbare negative konsekvenser som to minutters utvisning eller et gult kort. Men: – Så har du ledere og foreldre som står og skriker på sidelinjen at spillerne må gå hardere i taklingene og fremmer holdninger om at det viktigste er for enhver pris å vinne. Særlig for dem som har problemer med å regulere følelser og håndtere sinne, kan den type kommentarer bli både et stressmoment og en slags rettesnor for hva som er greit. – Hvis voksne skaper en kultur der dommeren er en motstander eller en som behandler dem urettferdig, kan ungdommene komme til å henge seg på. 
Hordaland fotballkrets hadde i 2023 flere saker der det oppsto trusler, rasisme og fysisk vold i barne- og ungdomsfotballen. Truslene og volden kan variere fra spytting til slag, og flere trusler er sendt via SMS etter kampene. Fotballkretsen mottok omtrent 80 saker i 2023, ni av disse inneholder påstander om vold og trusler, mens tre av voldssakene karakteriseres som alvorlige. I 2023 ble det registrert 531 utvisninger, der 281 gjaldt barn og unge mellom 13 og 19 år.  Økningen i ungdomskriminalitet i Vestland kan ha sammenheng med antall uønskede hendelser i Hordaland fotballkrets.