André (15) har saksøkt Norge: – Jeg har håp
Seks portugisiske barn og unge har tatt Norge til retten i Strasbourg for brudd på menneskerettighetene. Nå kommer snart dommen. Skal stater holdes ansvarlig for å ikke gjøre nok for å stanse klimaendringer? For første gang skal det spørsmålet få et svar fra menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg, for på tirsdag kommer dommen i tre klimasøksmål.  Bak søksmålet mot Norge står seks barn og unge fra Portugal, mellom 11 og 24 år gamle. De mener en rekke europeiske land har gjort fremtiden deres usikker, og tok over 30 land til retten. – Statene gjør ikke klimaendringer til en prioritet, sier Sofia Oliveira (18). Hun var 12 år gammel da over 100 portugisere døde i skogbranner i 2017. Det samme året ble søksmålet satt i gang. Hennes bror, André Oliveira (15), sier at det haster. – Jeg er sjokkert over landenes forsøk på å overse bevisene vi legger foran dem, og bagatellisere utfordringene vi har, sier 15-åringen til nyhetsbyrået Associated Press.  Det kan ta mange år å få en avgjørelse fra domstolen i Strasbourg, hvis man går den vanlige veien. Det har ikke de portugisiske barna og ungdommene gjort, og det kan komme til å koste dem. – Men jeg har håp om at domstolen vil forstå hvor mye dette haster og at de vil ta våre side i saken. Kan bli vinn eller forsvinn Det kan virkelig gå alle veier, for André Oliveira og de andre saksøkerne, forklarer Hannah Brænden, juridisk rådgiver i Norges institusjon for menneskerettigheter (NIM). Vanligvis går søksmålet gjennom alle rettsinstanser i eget land, som tingrett, lagmannsrett og Høyesterett. Så kan saken til slutt klages inn for EMD.  Men de portugisiske barna hoppet over alle domstolene i Portugal og tok søksmålet rett til Strasbourg. Det kan de ha gjort for å prøve å spare tid og penger, men kan også føre til at domstolen avviser saken, sier Brænden.  – Det andre hinderet for saken er at dette handler om portugisiske barn. Normalt har en stat bare ansvar for borgere i sitt eget land.  Nå kan det dermed bli avklart om land som Norge, som også produserer olje og gass, skal få ansvar for rettighetene til borgere utenfor egne grenser. – Historiske avgjørelser Det de kommer frem til på tirsdag, kan få store konsekvenser i mange år. Klimaendringene er merkbare allerede, men utslippene av skadelige gasser fortsetter å stige. Det har ført til en lang rekke søksmål fra borgere som vil tvinge statene til å ta grep. Når de første avgjørelsene nå kommer, vil det derfor få følger for en lang rekke saker som er på vei. – Vi mener at dette er historiske avgjørelser. Sammenhengen mellom klima og menneskerettigheterer et av de største spørsmålene om menneskerettigheter i vår tid, og det er første gang at domstolen tar stilling til det, sier Brænden. Sakene avgjøres av et panel av 17 dommere i et storkammer. Noe som bare gjøres når saken vil få stor betydning for alle lignende saker i årene som kommer. – Siden det de kommer frem til vil gjelde for tolkningen av menneskerettighetene i 46 europeiske land, er det klart at dette blir veldig viktig, sier Brænden.  Små seiere i et tap Norges institusjon for menneskerettigheter (NIM) har selv deltatt i rettssakene i Strasbourg, som en tredjepart. Det vil si at de har vært til stede og holdt innlegg. Selv om statene skulle bli frikjent eller dømt, kan små tolkninger i domstolens tekst få store konsekvenser. Det er Norge et eksempel på, der en tolkning i Høyesterett har fått store konsekvenser allerede.  Sakene på tirsdag kan få mange ulike utfall, men det dommerpanelet sier, blir stående høyere enn norsk lov i alle spørsmål om menneskerettigheter.  – Det er slik systemet er. Vi kan ikke ha ulike tolkninger av menneskerettighetskonvensjonen i 46 land. Derfor er det EMD som bestemmer hvordan den skal tolkes, sier Brænden.
Seks portugisiske barn (11-24 år) har tatt 30 land, inkludert Norge, til menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg for brudd på menneskerettighetene relatert til klimaendringer. Domstolen vil tirsdag komme med sin avgjørelse i tre klimasøksmål. De portugisiske barna mener Norge og andre europiske land har gjort fremtiden deres usikker. Utfallet av denne saken kan få konsekvenser for en rekke fremtidige søksmål og tolkning av menneskerettigheter i 46 europeiske land. Avgjørelsen vil bli tatt av et panel av 17 dommere i et storkammer.