Bølgene og et mulig nytt industrieventyr lokket ham til Rogaland: – Vi er i startgropen av noe stort
Allerede i år skal karbon lagres på havbunnen av Nordsjøen på skattebetalernes regning. Men skal det bli et nytt norsk industrieventyr, må den nye toppsjefen få fart på lønnsomheten. – Jeg har allerede sjekket ut bølgene på Solastranden. Det ser veldig bra ut! Den dresskledde nederlenderen Tim Heijn med flere lederroller i olje- og gassbransjen har landet i Stavanger. Nå venter han på kiteutstyret som befinner seg i en konteiner et eller annet sted i Nordsjøen.  Men det er ikke bare kilometervis med sandstrender og en trofast jærvind som har lokket ham til Rogaland. Han skal nemlig ta over stafettpinnen til en koordinert satsing for å sende Norge til den grønne himmelen. I rute til oppstart i år Rundt tre år er gått og flere milliarder i subsidier er utbetalt siden Northern Lights ble etablert som eget selskap. I august 2021 flyttet prestisjeprosjektet inn i Stavanger med mål om karbonfangst og lagring innen 2024. Ifølge avtroppende direktør Børre Jacobsen er selskapet i rute for å kunne levere ved utgangen av året. Status i dag er at alle de tre leddene som må ferdigstilles før Co₂ kan pumpes ned i Nordsjøen er «90 prosent ferdig»:  – Vi er i rute, vi er innenfor budsjettet og vi er i havn med skipene. De vil komme mot slutten av året, sier Jacobsen, som snart skal pakke kontoret sitt og overlate ansvaret til Heijn. I løpet av Jacobsens tre år i sjefsstolen har mye skjedd: – Det viser at det er et marked for karbonfangst og lagring i Norge. Så det betyr at første fase nærmer seg fullførelse. Nå handler det om å se framover. – Mer enn nok Co₂ til alle Det gjenstår likevel fortsatt flere utfordringer før et nytt norsk industrieventyr åpenbarer seg fullstendig.  Det er både Jacobsen og Heijn enig i. – På mange måter er det ikke bare én kjede, men tre, fire eller fem kjeder som trengs for at karbonfangst og lagring skal kunne skaleres opp til det nivået som trengs for å være lønnsomt, sier Heijn. De senere årene har andre land som Storbritannia, Nederland og Danmark gått videre med egne prosjekter for karbonfangst og lagring. – Det vi pleier å si er at det er mer enn nok Co₂ til alle. Faktisk er problemet at det er for mye Co₂, så vi er ikke bekymret for konkurransen. Vi er heller glad for et det oppstår konkurranse, for det bidrar til å bygge kredibilitet rundt næringen, sier Jacobsen. – Det er alltid risiko  Et stort og stadig tilbakevendende spørsmål rundt satsingen, har vært hvorvidt det evner å bli lønnsomt.  I dag er 80 prosent av Northern Lights-prosjektet finansiert av den norske stat, men med tiden må det kunne stå på egne bein for å overleve. – Hvordan vurderer dere risikoen for at dette prosjektet ender opp som en dyr lærepenge, framfor å bli Norges neste industrieventyr? – Jeg tror at Northern Lights vil bli suksessfullt og lønnsomt på egne vilkår. Kvotesystemet innskrenkes og hele den europeiske industrien deler målet om nå null utslipp innen 2050. Som EU-presidenten har sagt så vil vi aldri klare nullutslippsmålet uten karbonfangst og lagring. Jeg klarer ikke å se at dette skal endre seg de neste årene, svarer Jacobsen. – Så ingen risiko? – Det er alltid risiko for verden er uforutsigbar, men den virkelige risikoen i mitt hode er klimaendringene. Og vi må gjøre alt vi kan for å løse det. Heijn nikker. – Med det vi vet i dag, tror jeg egentlig bare at jeg kan repetere nok en gang at vi er i startgropen av noe stort. 
Karbonfangstselskapet Northern Lights er klar til å starte lagring av karbon på Nordsjøens havbunn i år. Nederlenderen Tim Heijn tar over som sjef etter Børre Jacobsen.  Northern Lights er i dag finansiert 80 prosent av den norske stat. For å overleve på sikt, må det bli lønnsomt. Jacobsen tror selskapet vil bli lønnsomt på egne vilkår, blant annet på grunn av det økte europeiske fokuset på nullutslipp innen 2050.