Nato øver i Norge. Men får vi hjelp hvis det blir krig?
Norsk forsvarsevne er kraftig redusert. Problemet er at våre viktigste allierte er i samme situasjon. Det kan bli alvorlig i en krise. Medlemskapet i Nato har vært Norges militære ankerfeste i 75 år. Troen på at USA, Storbritannia, Frankrike og Tyskland vil komme oss til unnsetning, er tatt for gitt.  Men er de fortsatt klare til å hjelpe hvis det verste skulle hende? En rapport fra forsker Ståle Ulriksen ved Sjøkrigsskolen tyder på at gamle sannheter står for fall. Dette trener de på nå Mye er skjedd siden den kalde krigen. Det er lenge siden Nato-landene har trent så mye på å kunne hjelpe hverandre i en militær konflikt.  Men frem til midten av mars vil nettopp dette scenarioet prege store deler av Troms, Finnmark og Nordkalotten. Scenen er satt for militærøvelsen Nordic Response som starter i disse dager. Dette er scenarioet: Dette er hovedaktørene: Øvelsen er del av Nato-øvelsen Steadfast Defender. Det er alliansens desidert største etter den kalde krigen. Den har pågått siden januar og skal avsluttes i mai. Alle Nato-landene er med. Men hvem er i stand til å stille opp hvis en alliert faktisk skulle bli angrepet? Hva kan de stille med? Ståle Ulriksens rapport er skrevet for Norsk Utenrikspolitisk Institutt (Nupi). Den er ment å «forbedre forståelsen av hva Norge kan forvente å få av militær støtte i krig». Selv kaller han resultatet nedslående: Tyskland og Storbritannia er verst stilt. De har kuttet så dypt at det vil ta lang tid og veldig store ressurser å bygge seg opp igjen. USA har mye å gjøre  Ulriksens analyse rundt USAs fremtidige styrke viser dette: Den amerikanske marinen: Han konkluderer med at Norge ikke kan forvente at store amerikanske flåtestyrker raskt kan komme Norge til hjelp. Hvis det da ikke dreier seg om en større konflikt som har sitt utspring i Norge eller Norden. «Tvert imot må vi regne med at Norge og våre europeiske allierte må gjøre mer selv», står det i rapporten. USA har forhåndslagret utstyr i Trøndelag. Styrken som er tenkt satt inn i Norge, har mistet én av tre brigader.  Det kan ta to til fire uker før en brigade kan møte kampklar. Og den er øremerket for hele Europa, ikke bare Norge.  Det amerikanske luftforsvaret: Antall kampfly er på vei ned. Men USAs flåte av bombefly kan øke. Det kan gi Norge sterk støtte uten at flyene må være stasjonert i norske nærområder.  «Et lite antall fly «på lån» i noen timer kan ha meget stor effekt», står det i rapporten Den amerikanske hæren: Den er smurt tynt utover kloden. I 2022 var det stasjonert 171.000 amerikanske soldater i 140 land på seks kontinenter. I en krig på mange fronter er det begrenset hvor mange soldater USA kan stille med i Norden. Hva er viktigst for de allierte? Men én ting er hva våre allierte fysisk kan stille med. Noe annet er hva som er mulig å gjøre flere steder samtidig.  Også den evnen er blitt mindre siden kalde krigen, fastslår Ulriksen.  Og de som måtte komme til Norge, vil være dårligere utstyrt. Logistikk, tungt materiell, kommandofunksjoner og mye annet må vi stort sett sørge for selv. – Når man legger så mye vekt på mottak av forsterkninger, så tror man at man får det. Men for meg er det veldig avhengig av scenarioet, sekvensen, hvor krig bryter ut, sier Ulriksen til Aftenposten. Hva er det verste scenarioet, sett med norske øyne?  En storkrig mellom USA og dets allierte på den ene siden og Kina, Russland, evt. Iran og Nord-Korea på den andre, mener Ulriksen. Hvis krigen attpåtil begynner i Asia, blir det enda verre. For da vil USA måtte snu seg dit aller først.
Norsk forsvar er svekket, og våre viktigste Nato-allierte er i samme situasjon.  En stor Nato-øvelse i Nord-Norge simulerer angrep på et Nato-land.  Rapport tyder på at rask hjelp fra allierte land ikke er garantert i en krisesituasjon.  Verste scenarioet er en storkrig der krigen starter i Asia, da vil USA prioritere den regionen først.