Sykdommene håret ditt kan avsløre 
Mister du mye hår? Det kan skyldes stress eller medisiner, eller være et tidlig tegn på mer alvorlige sykdommer. Å miste håret kan være en fortvilende opplevelse, spesielt dersom du ikke kjenner årsaken.  – Hårtap har kanskje ikke fått den oppmerksomheten som en medisinsk problemstilling, som jeg synes det burde ha, sier Inger Marie Skoie, seksjonsoverlege ved hudavdelingen på Stavanger universitetssykehus.  Hun påpeker at håret er noe som er viktig for oss mennesker og som kan ha stor betydning for både selvbilde og selvtillit.  – Mennesket er et avansert dyr, og i et evolusjonsmessig perspektiv er jo håret vår pels. Håret er en indikator på helse, og har betydning for hvor attraktiv man oppfattes.  – Når man plutselig mister håret kan det ha stor påvirkning på livskvaliteten vår, mener Skoie.  Marte Kvittum Tangen, leder for Norsk forening for allmennmedisin, forteller at håravfall ofte tas opp samtidig med andre symptomer når folk kommer til fastlegen.  – Det er ikke uvanlig at håravfall tas opp samtidig med andre problemstillinger i en konsultasjon. Men det er ganske sjelden at noen bestiller time bare på grunn av håravfall.  I den grad folk kommer kun på grunn av håravfall dreier det seg gjerne om flekkvis håravfall, er Tangens erfaring.  – Men mange kommer fordi man er slapp, sliten og synes man mister mye hår. Det er en vanlig problemstilling.  Ved slike symptomer blir legens oppgave å snakke med pasienten for å finne ut hva de kan skyldes. For årsakene kan være mange. Telogent håravfall – mange ulike årsaker  – Den vanligste årsaken er fysisk eller psykisk stress. At man har hatt en infeksjon, har blitt operert eller at man har opplevd noe veldig dramatisk, forteller Tangen.  I motsetning til for eksempel hunder som røyter mer og mindre i perioder, mister vi mennesker til enhver tid omtrent samme mengde hår. Dette skyldes at hårsekkene gjennomgår en syklus der et visst antall hårsekker er i hvilefase, i mellomfase og i vekstfase. Ettersom hvert hår og hårsekk har sin egen uavhengige vekstsyklus mister vi ikke alle hårene samtidig.  Men dersom denne syklusen endres slik at en større andel hårsekker enn normalt går inn i en hvilefase samtidig, vil vi plutselig miste mer hår enn vanlig.  Dette kalles telogent håravfall og oppstår gjerne 10–12 uker etter en hendelse eller tilstand som har påvirket deg fysisk eller psykososialt, forklarer Inger Marie Skoie.  – Telogent håravfall kan være ganske kraftig og oppleves tøft for de som rammes. Men heldigvis har de en god prognose. De fleste som rammes vil få gjenvekst av hår i løpet av et års tid.  Autoimmune tilstander  Hårveksten kan bli rammet av autoimmune tilstander, hvorav alopecia areata er den vanligste.  – Det er flekkvist hårtap som skyldes en autoimmunbetennelse der kroppens immunsystem går til angrep på eget vev, i dette tilfellet hårsekkene, sier Skoie.  Sykdommen finnes i ulike alvorlighetsgrader.  – Spennet går fra hårtap på en flekk på størrelse med en mynt til å miste absolutt all kroppsbehåring.  Hvis du har én autoimmun tilstand, er det også større sannsynlighet for at du kan bli rammet av andre autoimmune tilstander.  Flere av disse sykdommene kan også ha håravfall som bivirkning.  – Det vanligste er kanskje diabetes, særlig hvis den er ubehandlet eller nyoppdaget. Og stoffskiftesykdommer, både høyt og lavt stoffskifte, sier Tangen.  Bivirkning av medikamenter De fleste er kjent med at en vanlig bivirkning av cellegift er at man mister håret. Men det er også mange andre ulike medikamenter som kan føre til håravfall.  – Det er for eksempel noen blodtrykksmedisiner, noen hormonpreparater og noen blodfortynnende medisiner har håravfall som bivirkning, sier Tangen.  – I tillegg er det noen medisiner som gir håravfall når man slutter på dem. Det gjelder spesielt p-piller og steroider som prednisolon, som er et ganske vanlig legemiddel.  Dersom du har gått ned mye i vekt, kan det være årsaken til at håret har blitt tynnere.  – Det trenger ikke være snakk om anoreksi, det kan være at man har hatt en stor vektnedgang, men likevel er normalvektig. Å være i underskudd av næring oppleves for kroppen som stress, sier Tangen.  Mangel på enkelte næringsstoffer som sink, magnesium og enkelte vitaminer kan også være en årsak til hårtap, men dette er ikke så vanlig i Norge, ifølge Tangen.  – Med et vanlig kosthold så får den norske befolkningen i seg det de trenger. Hvis man har et veldig spesielt eller lite næringsrikt kosthold er det beste å endre på kostholdet. Man trenger ikke måle disse verdiene, sier hun.  Unntaket er jernmangel, som enkelte kan få, spesielt kvinner som har store menstruasjonsblødninger.  Sykdommer i hodebunnen  Hvis du har problemer med hodebunnen kan det påvirke håret. Infeksjoner, for eksempel soppinfeksjoner kan føre til håravfall og det samme kan sykdommer som gir arrdannelse.  – Ved arrdannende hårtap vil hårsekkene lukke seg, stamcellene forsvinne og dermed kommer det ikke nye hår ut, sier Skoie.  Da bør du oppsøke lege  Den vanligste årsaken til at vi mister hår er likevel det som kalles androgenetisk hårtap, altså det hårtapet som kommer med alderen.  – Det er den vanligste formen og ses hos 60–80 prosent av menn, og ganske mange kvinner. Det skyldes at hårsekkene påvirkes av mannlige kjønnshormoner og er ofte arvelig, forklarer Skoie.  Hos menn begynner hårtapet gjerne som viker i tinningen og etter hvert «måne» på toppen av hodet, mens det hos kvinner ofte er mer en generell uttynning av håret.  – Når bør man be om en time hos legen?  – For menn som får høye viker eller begynnende måne, så er det dessverre sånn at det ikke finnes noen god behandling, sier Tangen, som legger til at hun sjelden opplever at folk tar kontakt av den grunn. – Men ellers, hvis man har et uvanlig stort hårtap, og spesielt hvis man har større områder som blir helt hårløse, så er det grunn til å kontakte legen. Det gjelder også hvis man har utslett eller eksem i hodebunnen.  Inger Marie Skoie er enig.  – Hvis man opplever plutselig hårtap og føler at man blir påvirket av det, synes jeg at man skal få en diagnostisk avklaring på hva det er, sier hun.  Skoie mener en avklaring kan være viktig, selv om årsaken kan være ufarlig.  – Hvis det er snakk om telogent håravfall betyr det mye for den det gjelder å vite at prognosen er god og at håret mest sannsynlig kommer tilbake igjen. 
Hårtap kan skyldes blant annet stress, ulike medisiner og ulike sykdommer.  Inger Marie Skoie, seksjonsoverlege ved Stavanger universitetssykehus sier at hårtap kan påvirke selvbilde og livskvalitet. Vekttap og problemer i hodebunnen kan også forårsake hårtap.