Torsdag reiste USA tilbake til månen etter 50 år. Med seg har raketten kunst fra norske Frøydis Aarseth.
Maleriet skal reise 384.000 kilometer for å bli husket i en million år. Og kanskje funnet av fremtidens generasjoner. Den norske tilstedeværelsen i verdensrommet har vært større enn vanlig den siste tiden. Svensk-norske Marcus Wandt ble med sitt besøk til Den internasjonale romstasjonen (ISS) den første nordmannen til å forlate Jorden. Nå, kun få uker senere, får det store verdensrommet besøk av enda en nordmann. – Jeg hadde aldri i min villeste fantasi tenkt dette kunne skje! Det sier billedkunstner Frøydis Aarseth fra Sunnfjord. Det er riktignok ikke hun i egen person som skal reise – men det skal kunsten hennes. Maleriet «The Shelter» ble nemlig grytidlig torsdag morgen sendt opp i det ubemannede månelandingsfartøyet Odysseus på toppen av en Falcon 9 SpaceX-rakett. Om en uke skal Odysseus og Aarseths maleri etter planen lande på månen. Et maleri som sendes til månen, attpåtil et norsk et – hvordan i all verden(srommet) kom dette til å skje? Visste ikke om månepremien – Jeg må ta det helt fra starten av, ler Aarseth og tar Aftenposten med på romferden. – Jeg ble med i verdens største konkurranse for klassisk figurativ kunst, med 5400 søkere. Omtrent 100 vinnere ble utkåret, og premien var egentlig «bare» å bli stilt ut på det prestisjefulle galleriet til Sotheby’s i New York, fortsetter hun. At det skulle til månen, hadde hun ingen anelse om. – Jeg fikk plutselig vite i første finalerunde at en del av premien var at vinnerne ville også få verket sitt representert i en tidskapsel som skulle sendes til månen, sier hun. Plutselig var Aarseths maleri et av de heldige utvalgte som blir sendt til månen med Elon Musks rakett. Ikke bare «et lite skritt» for Frøydis Aarseth legger ikke skjul på at måneferden er mer enn et lite skritt for henne i karrieren hennes: – Det er jo alle kunstneres drøm å bli husket, altså å ikke bli glemt, så dette er jo veldig stort. Samtidig mener hun også det er et stort sprang for menneskeheten: – Jeg er en av de første kvinnelige kunstnerne som blir representert i verdensrommet, noe som er på tide. Totalt er det kunstverk fra over 30.000 kunstnere som sendes med Odysseus til månen. De er lastet opp på et minnekort, men viktigere er de lagret på noe som kalles Nanofiche. – Kunstverkene er fysisk risset inn med laser på en liten, rund nikkelplate for at de skal overleve det meste – en million år, forteller Aarseth. Det hele utgjør prosjektet The Lunar Codex av fysiker Samuel Peralta. På prosjektets nettside opplyser han at prosjektet i hovedsak er et sett med tidskapsler eller flaskepost til fremtidens generasjoner, men han skriver også at det er blitt omtalt som «den ultimate antologien» og «månens museum». – Peralta sier han vil vise kreativiteten og det vakre menneskeheten har skapt for fremtiden. Vi bygger ikke bare ned natur, vi lager også vakker kunst og foreviger oss selv, forteller Aarseth, som støtter Peraltas budskap. Det er ikke første gang kunst er blitt sendt ut i verdensrommet. I 1977 ble to gullplater, som blant annet inkluderte Chuck Berrys låt «Johnny B. Good», sendt opp i tidskapsler om bord de ubemannede Voyager-sondene. Mars neste Tilbake på Jorden, i Sunnfjord forteller Aarseth at motivasjonen bak maleriet er langt fra kosmisk. – Det er inspirert av krigen i Ukraina og historiene om de som måtte lage improviserte tilfluktsrom for å redde seg. Maleriet viser en kvinne som titter ut gjennom en liten åpning, fingrene stikker forsiktig ut. Det er malt med oljemaling på en slipt kobberplate. At akkurat dette maleriet ble valgt ut, er tilfeldig. – Hva blir det neste steget? – Til Mars! He-he, nei da. Det er ekstremt mange gode gallerier i USA, så målet mitt er å få stille ut kunst der. Det er ekstremt populært med figurativ kunst i USA, sier hun. Aarseth, som forteller at hun maler etter teknikker fra Odd Nerdrum, håper hun kan bidra til å løfte den figurative kunsten i Norge. Tilbake igjen – etter 50 år Da mennesket sist var fysisk til stede på månen, viste kalenderen året 1972. Nå er det ikke bare kunst som skal tilbake; Nasa har nemlig også planer om å sende ekte mennesker tilbake til vår eneste naturlige satellitt – helst i løpet av 2026. Måneferden til de 30.000 kunstverkene er en del av dette prosjektet, som har fått navnet Artemis-programmet. Amerikanerne hadde egentlig planlagt en månelanding allerede i januar. De hadde til og med kommet så langt at et fartøy var i bane rundt månen. Tekniske feil med månelandingsfartøyet førte til at operasjonen ble utsatt til nå.
Billedkunstner Frøydis Aarseth har fått maleriet «The Shelter» sendt til månen.  Aarseth deltar i prosjektet The Lunar Codex av fysiker Samuel Peralta. Prosjektet fungerer som en tidskapsel og et museum i månen.  Maleriet er en del av 30.000 kunstverk sendt til månen. Aarseth er en av de første kvinnelige kunstnerne representert i verdensrommet.