Hvorfor falt mange av Trumps velgere for Putin?
WASHINGTON D.C. (Aftenposten): I tiår etter tiår anså republikanerne Russland som USAs største fiende. Det har endret seg. I vinter besøkte programleder Tucker Carlson Moskva for å intervjue Vladimir Putin. Han rakk også å handle dagligvarer. Det førte til en filmsnutt der han roste russiske butikker opp i skyene: Nybakt brød luktet deilig. Prisene var lave. Han viste også begeistret frem handlevogner som var sikret med myntlås, noe som for øvrig slett ikke er uvanlig i USA.  Den tidligere Fox News-stjernens opptreden sees i sammenheng med at Putin er blitt mer populær på USAs høyreside – Nifst likt Harvard-professor Steven Levitsky tenkte på 1920- og 1930-tallet da han så Carlsons innslag fra Moskva. Han ble minnet om beretningene fra naive venstrevridde som på den tiden besøkte Sovjetunionen, en kommunistisk stat.  De kom også hjem igjen til USA med budskap om at «der gjør de ting på en mye bedre måte enn her», påpeker Levitsky. – Det var så likt at det var nifst, sier han til Aftenposten. Han er professor i statsvitenskap og medforfatter av suksessboken «How Democracies Die».  Den siste tiden har en rekke medier og kommentatorer bemerket at Donald Trump og mange i hans maga-bevegelse ser ut til å være begeistret for Putin og Russland. Det har ikke vært så vanlig på USAs høyreside før.  Levitsky mener Putin-beundringen er sjokkerende.  – Hvis du fulgte med på amerikansk politikk for 10, 20, 30 eller 40 år siden, så er dette ytterst rystende. Det er skremmende. Men det er slik det er, sier han. Han peker på polariseringen i USA som en viktig årsak. Han mener Det republikanske partiet er blitt mest endret og mest ytterliggående, demokratene i mindre grad. Ikke «ut av det blå» Kyle Kondik er redaktør for Sabato’s Crystal Ball, et nyhetsbrev som gjør detaljerte dypdykk i USAs politikk. Han synes ikke fascinasjonen for Putin kommer «helt ut av det blå». – Det er ikke uvanlig at en del av høyresiden uttrykker sympati for sterke menn utenlands, sier han til Aftenposten. Kondik sier det samme skjedde for Spanias Franco på 1960- og 1970-tallet. Han viser også til den samhørigheten mange på høyresiden føler med Ungarns leder Viktor Orban. «Hva faen de ville» Steven Levitsky påpeker at rikspolitikere i liten grad snakker åpent om et mer vennligsinnet forhold til Russland. I stedet tolkes flere episoder og politiske grep slik: Putin bedre enn Biden? Da Putin gikk til storangrep på Ukraina i 2022, var amerikanere svært lite positive til Russland. Et solid flertall mente USA skulle støtte Ukraina selv om det kostet landet mye. Siden har denne støtten falt, særlig blant republikanere. Med ujevne mellomrom gjøres det også mer spesifikke målinger på hva de synes om Putin. En slik undersøkelse ble utført for ett år siden for Vanderbilt University. Den viste at 18 prosent av folket identifiserer seg som maga. Blant disse mente 52 prosent at Vladimir Putin er en bedre president enn Joe Biden. – Det er det som skjer med en ekstrem polarisering. Du begynner å anse dine partipolitiske motstandere som en eksistensiell trussel, sier Levitsky. Hva er det som fenger? Han mener Det republikanske partiet er radikalisert og at dette er sterkt undervurdert ute i verden. – Det er ikke lenger et tradisjonelt sentrum-høyre-parti, slik som de britiske toryene, som kristendemokratene i Tyskland eller som høyrepartiet PP i Spania, sier han. Hva er det så ved Putin som fenger hos deler av USAs høyreside? Det ene, mener han, er tanken om at «en fiende av min fiende er min venn».  Han sier at så lenge Putin er hovedfienden til den utenrikspolitiske liberale eliten, da omfavner de ham. Men det er slett ikke alt. Det handler også om identitetspolitikk, mener han. – Ikke alle, men mange hvite kristne i USA føler at deres posisjon er truet. De er kjernen i støtten bak Trump. Dette har Putin skjønt, sier Levitsky. Han mener Putin har posisjonert seg og Russland som en «bastion for kristendom, patriarkat og heterofile menn» og mot feminisme og rettigheter for homofile. – Og det har han gjort veldig godt, sier professoren. Bidens taktikk Han spår at Biden og demokratene i årets valgkamp vil forsøke seg med appeller i tråd med 1900-tallets patriotisme: Støtt vårt eget land, ikke vår militære motstander.  – De vil prøve å bruke Trumps allianse med Putin mot ham. De vil gjøre dette overfor de avgjørende velgerne i forstedene. Jeg tenker her på høyt utdannede sentrum-høyre-velgere som stemte på Ronald Reagan og Mitt Romney, sier han. Om det vil føre frem? Det er han ikke sikker på. – Det som er sprøtt, er at en strategi som kan virke så opplagt, kanskje ikke vil virke.
USA har sett på Russland som en stor fiende, men dette har endret seg. Nå ser en del av høyresiden i USA opp til Putin. Steven Levitsky, professor ved Harvard, mener dette er nifst likt 1920–30-tallet da venstrevridde i USA beundret det sovjetiske systemet.  Kyle Kondik, politisk redaktør, mener fascinasjonen for Putin følger en trend på høyresiden for å beundre sterke ledere, som Franco og Orban. Han peker på Trumps og flere republikaneres tilknytning og støtte til Putins politikk.