Rekordlav fruktbarhet: – Faresignal for Norge
Norske kvinner føder nå i snitt bare 1,40 barn. Det får mange av kvinnene på dette historiske bildet til å reagere. – Dette er et faresignal for Norge. Vi kommer til å mangle folk fremover hvis ikke denne utviklingen snur, sier Høyre-leder Erna Solberg til VG. – I nyttårstalen i 2019, da fødselsraten lå på 1,6 per kvinne, ba du oss få flere barn. Folk har ikke hørt på deg?  – Nei, så jeg må jo bare gjenta beskjeden om at Norge trenger flere barn. Som jeg spøkte med i nyttårstalen da jeg var statsminister, tror jeg ikke at jeg trenger å forklare hvordan dette gjøres. Det har jeg stor tillit til at folk finner ut av sammen, sier Solberg via sin pressekontakt. Ifølge FN må kvinner føde i snitt 2,1 barn for å opprettholde folketallet over tid.   Ikke bare i Norge Høyre-lederen peker på at fødselstallene går ned i veldig mange land. – Det er en trend som er veldig vanskelig å snu med ett politisk tiltak. Vi er nødt til å ha respekt for at det er den enkeltes valg, og jeg har stor forståelse for at mange i etableringsfasen nå treffes hardt av stigende renter og økte priser. Jeg er opptatt av at økonomi ikke skal være det store hinderet, og det kan vi påvirke politisk gjennom summen av mange tiltak: Som skattelette, økt barnetrygd, og priser på barnehage og SFO også videre. Eksstatsministeren tror også boligpriser kan ha noe å si. – Trenger man et tredje soverom er man brått i en helt annen prisklasse på boligfronten. Samtidig som bankene trekker deg store summer per barn når du trenger å refinansiere lånet ditt for å få større bolig. I tillegg trenger man gjerne større bil, hverdagslogistikken med fritidsaktiviteter blir vanskeligere, og ferier blir mer kostbare. Hun mener det er sammensatte årsaker til at folk får færre barn. – Noe handler om at samfunnet er endret, i form av at begge to i et forhold vil utdanne seg, gjøre karriere og realisere seg selv, sier Solberg og peker på at mange venter lenger med å stifte familie. Les også: Lebesby kommune innfører lukrativ «babybonus». Den som har flest barn av politikerne på bildet over, er Olaug Bollestad, med fire barn.  – Er det et problem med lave fruktbarhetstall? – Absolutt! Hvis samfunnet får stadig færre barn vil vi ikke klare å løse de utfordringene vi står ovenfor. Jeg synes det er like trist å høre at stadig flere par får færre barn enn de ønsker seg, sier hun til VG. 30,3 år Ifølge SSB er en viktig årsak til nedgangen i fruktbarheten at flere venter lenger med å få sitt første barn. Snittalderen for førstegangsfødende er nå 30,3 år. KrF vil sikre alle, uansett livssituasjon, foreldrepenger på minst 240.000 kroner. – Jeg synes det er helt hull i hodet at vi har et system som premierer å få barn så sent som mulig, sier Bollestad, som også vil øke barnetrygden «og skrote den rigide tredelingen av foreldrepermisjonen.» Den vil også Frp-leder Sylvi Listhaug til livs. – Vi mener at politikere ikke har noe som helst med hvordan foreldre fordeler permisjon. Det er de i stand til å gjøre selv, sier trebarnsmoren til VG. Frp vil også redusere skatter og avgifter. – Det koster mye å få barn. Det at folk får beholde mer av egne penger kan gi større muligheter for at folk velger å få barn eller få flere barn.  Listhaug, som også vil ha løpende barnehageopptak, synes det har blitt veldig mye negativt fokus rundt det å få barn. – Det vanskelige hører jeg mye om, men lite om hvor fantastisk det er. Det er jo det største du kan oppleve i livet.  – Uro for økonomien Aps Rigmor Aasrud synes også fødselsratene er problematiske. – Ja, vi skulle selvsagt sett at det ble født flere unge i Norge, det trenger vi for fremtiden, forteller hun til VG. – Hvorfor får vi færre barn nå enn i 2009, da snittet var 1,98? – Det er det ikke et enkelt svar på. Men særlig de to-tre siste årene med covid og en såpass tøff økonomi, har forsterket trenden. Det er jeg ganske trygg på. Uro for økonomien gjør at folk vegrer seg for å få nummer to og tre.  – Hva er Aps løsning på dette? – Vi har først og fremst jobbet for å bedre vilkårene for barnefamilier med billigere barnehage og billigere SFO for at ikke økonomien skal være til hinder. SV-leder Kirsti Bergstø mener det er viktig å legge til rette for at folk kan velge å få barn. – Når unge velger å ikke få barn fordi de har dårlig råd, må vi trygge folk økonomisk ved å styrke ordningene for studenter, sikre et trygt arbeidsliv og gjøre det mulig å få et trygt sted å bo. I dag er det vanskeligere å komme inn på boligmarkedet for unge enn det var for foreldregenerasjonen, sier ettbarnsmoren til VG. Peker på flere årsaker Rødt-leder Marie Sneve Martinussen har ikke sansen for at politikere skal bestemme hvor mange barn kvinner skal føde. – Jeg tror de rekordlave fødselstallene skyldes spørsmål om økonomi, fødselshjelp og helsehjelp. Ting er mer usikkert nå for mange, og det må vi respektere, sier hun. Venstre-leder Guri Melby er bekymret for at folk som egentlig ønsker seg flere barn velger det bort på grunn av økonomiske og praktiske hindre i hverdagen. – Å ha barn er jo helt fantastisk, men det er også utmattende og krevende. Jeg har full forståelse for at stadig flere foreldre føler at ett barn er nok, for det er virkelig en kabal som skal gå opp når man skal sjonglere barn, familieliv, karriere og egen fritid, sier hun. Selv har Venstre-lederen to sønner og en bonusdatter. – Når småbarnsforeldre blir utbrent og sykemeldte fordi de føler de ikke strekker til, og inntektstapet i forbindelse med en foreldrepermisjon oppleves stort for mange, da må vi sette inn tiltak der. Parlamentarisk leder i Senterpartiet, Marit Arnstad, viser til at vedvarende lave fødselstall kan gå utover velferden og økonomien vår.  – Fødselstallene i Norge er på et historisk lavt nivå etter å ha gått nedover i flere tiår. Fødetilbud viktig Irene Ojala for Pasientfokus i Finnmark peker også på fødetilbudet for kvinner som en årsak til at noen kanskje vegrer seg for å få barn eller få flere.  – Vi har jobbet med dette i mange år, sier trebarnsmoren, som nå legger frem et grunnlovsforslag som skal sikre trygg fødselsomsorg. – Hvorfor tror du folk får færre barn nå? – Det er det mange grunner til. Kvinner er også eldre når de får sitt første barn og da blir muligheten til å få flere, kortere. Vi lever i en stresset tid med mange ting man skal ivareta. Det gjør at folk velger bort å få barn.
Norske kvinner føder nå i snitt bare 1,40 barn, et historisk lavt tall. Kvinnelige topp-politikere fra ulike partier mener lave fødselstall er problematisk for velferdsstaten og økonomien. De ti kvinnelige parlamentariske lederne på Stortinget har til sammen 19 barn, det vil si et snitt på 1,9 per kvinne. Politikerne foreslår ulike tiltak, som å styrke barnefamilienes økonomi, endre foreldrepermisjon, og forbedre fødselsomsorg.