Nato jobber med en «Trump-sikker» plan for støtten til Ukraina. Dette vet vi så langt.
Nato-landene skal over fem år sette av 1200 milliarder kroner til Ukraina. – Det åpenbare fokuset er å beskytte seg mot en Trump-administrasjon. Nato-sjef Jens Stoltenberg vil ha et langsiktig fond på 100 milliarder euro til Ukraina. Mye er fremdeles uklart, men onsdag sa Nato-landene ja til å gå videre med planene. Målet er at en mer konkret plan skal vedtas på toppmøtet i Washington i juli. Hva går planen ut på? Det opprettes et eget, femårig fond for militær støtte til Ukraina.  – Vi må gjøre støtten mindre avhengig av frivillige, kortsiktige bidrag og ha mer fokus på langsiktige forpliktelser, sier Stoltenberg. Hvorfor kommer dette nå? I juli er det toppmøte i Nato. Innen da må Nato vise Ukraina at de står ved løftene om fremtidig medlemskap. Så lenge krigen pågår i Ukraina, er det krevende med en formell invitasjon. Derfor må de ha noe annet å komme med. – Dette er en del av den pakken, sier Karsten Friis, forsker ved Norsk utenrikspolitisk institutt (Nupi). Pakken leses også som en forsikring mot hva som kan skje dersom Ukraina-skeptiske Donald Trump blir valgt til president i USA. Hvorfor kalles det en Trump-sikker plan? – Det åpenbare fokuset for planen er at man skal beskytte seg mot en Trump-administrasjon. Lengden på planen er hele neste presidentperiode, sier Anders Romarheim. Han er førsteamanuensis ved Institutt for forsvarsstudier og har forsket på amerikansk sikkerhets- og utenrikspolitikk. Donald Trump har gode sjanser til å vinne presidentvalget i USA i november. Det gir grunn til bekymring i Ukraina. – Ukraina er ikke et populært land i det republikanske partiet, og Ukraina-krigen er ikke en viktig sak for dem. Det gjelder ikke minst for Trump, som er den ubestridte lederen for det republikanske partiet, sier Romarheim. Amerikanerne har stått for en stor andel av den militære og økonomiske hjelpen til Ukraina. Men president Joe Biden har slitt med å få Kongressen til å vedta en plan om å bidra med 60 milliarder dollar til Ukraina. Stopp i amerikansk hjelp er vanskelig å leve med for både Ukraina og Europa. – Vranglåsen om Ukraina-støtte fra USA er et eksistensielt spørsmål for Ukraina og i noen grad hele Europa, sier Romarheim. Karsten Friis mener det handler vel så mye om at Nato skal vise handlekraft, som at det handler om Trump. Han påpeker: – Derfor handler dette, tror jeg, mest om å bidra til langsiktig støtte til Ukraina, i forutsigbare rammer. Og at Nato blir en viktigere aktør i å støtte Ukraina, sier Friis. Kommer vi et skritt nærmere Nato-soldater på bakken i Ukraina? Så lenge det går dårlig med Ukraina, er det rasjonelt for de vestlige landene å bidra med mer og mer våpen og penger, mener Romarheim. For skulle Ukraina tape, så vil det være et voldsomt tilbakeslag for demokratiet og europeisk sikkerhet. – Et ukrainsk nederlag er en eksistensiell trussel for hele den europeiske sikkerhetsorden, sier Romarheim. Men det er et ganske tydelig skille mellom våpen- og pengestøtte og kanskje etterretningsstøtte, og det å ha styrker på bakken. – Det store skillet er hvem som skyter på de invaderende russerne. Det er det ukrainerne som gjør, sier Romarheim. Friis sier han «absolutt ikke ser bort fra at NATO-land kan sende flere rådgivere, instruktører, teknikere og andre til Ukraina fremover». – Det er jo fullstendig legitimt og logisk i en integrasjonsprosess. Russiske påstander om at de da blir «legitime mål» er tull: Russland har ingen «legitime mål» i Ukraina. Hele invasjonen er ulovlig, sier han. Kan noen Nato-land komme til å stoppe planen? Nato-landene har måneder med forhandlinger foran seg. Det kan føre til at deler av planen blir nedjustert, skriver Financial Times. I dag går hjelpen til Ukraina via en ordning kalt Ramstein, som ledes av USA. Den amerikanske regjeringen har uttrykt skepsis til å gi fra seg kontrollen. Spanias utenriksminister sier til Reuters at Nato-planen kan gjøre hjelpeapparatet mer komplisert. Ungarn frykter Nato kan få en rolle i konflikten som er for aktiv, og bringe alliansen «nærmere krig». – Vi vil ikke delta, sier Ungarns utenriksminister Peter Szijjarto ifølge Budapest Times. Er dette nok til at Ukraina kan vinne krigen? Ukraina har mistet kontroll over nesten en femtedel av sitt territorium og det er russerne som har vært på offensiven i vinter. Stoltenbergs plan kan være et godt steg på veien, men det er ingen mirakelkur. – Det bemektiger Ukraina i betydelig grad til å fortsette å holde russerne unna livet og kanskje på sikt begynne å ta tilbake noe av territoriet Russland har tatt, mener Romarheim. Karsten Friis tror det ikke dreier seg om friske midler. – Det har liten betydning når det gjelder Ukrainas skrikende umiddelbare behov for våpen og ammunisjon. Det handler som sagt mer om å signalisere langsiktig støtte til Ukraina på vei mot Nato-medlemskap, sier Friis.
Nato vil opprette et femårig fond på 100 milliarder euro for militær støtte til Ukraina.  Dette skal vise Nato sin støtte og gi Ukraina bedre beskyttelse mot en potensiell Trump-administrasjon i USA.  Planen vil bli vedtatt på Nato-toppmøtet i Washington i juli, men kan møte motstand i kongressen og blant Nato-land.