Rektor på Bryne videregående: – Snapchat øker faren for selvmord
«Dersom me vart kvitt Snapchat, ville mobbetala vore vesentleg lågare.»  «Eg er redd for å seie det høgt, men noko i meg trur på det; Snap aukar sjølvmordsfaren.»  I dette intervjuet utdyper rektor Ingunn Folgerø sine bekymringer. Fredag 1. mars la rektor på Bryne vidaregåande skule ut følgende tekst på sin Facebook-side: «Dersom me vart kvitt Snapchat, ville mobbetala vore vesentleg lågare. Her skjer det me trur ikkje kunne skje. Her vart det sagt ting om seg sjøl og andre som er på grensa til utslettande og det er særs skadeleg og destruktivt.  Likevel: Foreldre tykkjer ungane må ha det. Slik at dei ikkje vert utestengde.  Det er feil: Ingen vert meir harselerte med, utestengde, mobba, hengt ut, skjelt ut og elles gjort skade på, enn ungdomen gjer via Snap.  Eg er redd for å seie det høgt, men noko i meg trur på det; Snap aukar sjølvmordsfaren.» – De siste årene har jeg sett på nært hold at det er flere unge mennesker som det virkelig ikke har gått bra med. I enkelte tilfeller selvmord, og i andre tilfeller svært uheldig utvikling i deres livsførsel og psykiske helse. I disse tilfellene viser det seg at særlig Snapchat har vært en veldig lite ok kanal, sier Folgerø. Utgangspunktet for Folgerø er dette: Snapchat er enkel å ta i bruk. Innenfor psykisk helse er det blitt arbeidet mye for større åpenhet, men det har også ført til at noen er ukritisk åpne om slike personlige historier på Snapchat. Særlig sårbart blir dette for unge som gjerne ikke har så mange andre å snakke om vanskene med, men som finner sitt terapirom på sosiale medier. Der blir de sett og får støtte. – Men, de får samtidig ofte mange særdeles krenkende og nedsettende kommentarer. Kommentarer som går på utseende, intelligens og væremåte. De blir kalt «psycho» og obskøne ord. – De har vært åpne og delt noe sårbart? – Ja, og da ser noen en svakhet i dem. De blir lette å ta. Det virker for meg som om vi voksne ikke skal røre i og blande oss i det som skjer på barnas sosiale medier. «Det er jo deres mobiler». Flere voksne mener de invaderer barnas privatliv dersom de sjekker mobilen, sier Folgerø, som ikke er enig. – Når barna samhandler timevis hver dag på mediene, betyr det i praksis at vi melder oss ut av livene til barna og vennene deres fra de er åtte-ni år. Det er de ikke modne nok for. Det er som de er redaktører i sin egen avis.  Snapchat svarer på kritikken lenger nede i denne artikkelen. Mobbesakene blir uforsonlige Ferske tall fra Utdanningsdirektoratet viser en kraftig økning i antall barn som mobbes i grunnskolen i Stavanger. På 7. trinn har 12,7 prosent av elevene oppgitt at de blir mobbet på skolen, mot 9,2 prosent året før. Samtidig er økningen enda større på 10. trinn. Hele 11,3 prosent av elevene svarer at de blir mobbet på skolen. For skoleåret 2022–2023 var tallet på 5,8 prosent. Ingunn Folgerø har vært rektor ved Bryne vidaregåande skule siden 2017 og er nå på vei over i ny stilling som kommunalsjef for oppvekst og kultur i Sola. I løpet av sin rektortid har hun behandlet flere mobbesaker.  – De største og vanskeligste mobbesakene jeg har hatt som rektor, de som har tatt mest tid og involvert flest, skyldes ene og alene dette: Deling av kommentarer og filmer på Snapchat og Tiktok, samt utestengelse av enkeltelever i Snap-grupper. Det er vonde historier og episoder. At mobbing foregår akkurat på Snapchat, gjør slike situasjoner ekstra kompliserte, ifølge Folgerø. Hun begrunner det slik: – Enkelte foreldre mener at skolen krenker og mobber barnet deres, når vi tror barnet har gjort noe uheldig mot andre. I stedet for å samarbeide og komme til en snarlig løsning på saken og gå videre, går mye av tiden til å finne ut hva for eksempel lærer eller medelever har sagt eller gjort som førte til at vedkommende barn hadde en uheldig atferd mot andre.  Barna blir dermed ikke ansvarliggjort. Det mener Folgerø er uheldig, for alle barn har rettigheter og plikter. Hun tror også det hadde vært godt for barn som begår et overtramp, å få lov til å si unnskyld, ordne opp og gå videre.  – Vi må også huske på at dette er barn og unge. De må få lov å lære av sine feil og handlinger. I dag utvikler små hendelser seg ofte til uforsonlige konflikter, fordi vi er opptatt av å plassere skyld mer enn å finne ut av det på lavest mulig nivå. Vi oppretter kapittel 9a-saker over en lav sko for å sikre at vi tar det juridiske ansvaret vi er pålagt å ta. Det er bra, men oppskalerer ofte konflikten.  – Ungdommene har gjerne hatt en sjargong i en gruppe over tid. Den dagen det blir for mye for en av dem, er det gjerne de andre i gruppen som blir kalt mobbere. Det oppleves urettferdig, fordi vedkommende som føler seg krenket, gjerne selv har hatt en uheldig atferd på et tidligere tidspunkt.  Utestengelse kombinert med grusomme kommentarer kan gjøre at den som har det ille psykisk, får det verre, og det kan føre til noen av de tragediene vi nå ser. Vi har derfor å gjøre med en uheldig kultur, mer enn enkeltpersoner som er verre enn andre, mener rektoren.  – Utestengelse, ofte godt kamuflert, kombinert med grusomme kommentarer, kan gjøre at den som har det ille psykisk, får det verre, og det kan føre til noen av de tragediene vi nå ser.  Rykter om bilder skaper enorm utrygghet Ingunn Folgerø bruker et eksempel fra russerulling, hvis en ungdom har gjort noe dumt, og det er blitt tatt bilder av dette:  – Noen sier da: «Ja ja, de må bare ikke oppføre seg slik». Det er lett å si, men det er mange unge som trør feil noen ganger. Gjennom bildedeling foreviges disse feilstegene. Delingen og latterliggjøringen gjør at de unge opplever en skamproblematikk som kan ødelegge skolen for dem. Vissheten om at her ligger det noe veldig flaut som de mangler kontroll over, gnager. Hvem vet dette? Hvor ligger bildene av meg? Når vil det forsvinne? Dette er også vanskelig for foreldre. Folgerø påpeker at rykter om bilder gir en enorm utrygghet.  – Mens vonde episoder før gikk over av seg selv, blir de nå i større grad mer eller mindre dokumenterbare saker som kan hentes fram i lang tid. Saken blir dermed ikke avsluttet.  Sosiale medier er vårt «Fluenes herre» Bryne-rektoren har eksempler også på hvordan foreldre støtter egne barns bidrag til utestengelse, fordi «det er ikke min datter som opprettet Snap-gruppen, eller fordi de ikke ønsker at deres barn skal være sammen med den utestengte i en russegruppe. – Vi trekker oss litt tilbake i stedet for nå rekke ut en hånd til denne eleven, sier Folgerø.  – Skolen har ikke mulighet til å ordne opp i alt dette på barnas fritid, og derfor ender det med et slags «Fluenes herre», der voksne er fraværende når det gjelder å ta et felles ansvar for alle barna i nabolaget. Ingunn Folgerø mener de negative sidene ved sosiale medier er så urovekkende at hun støtter ideen om å opprette et eget, fast fag i skolen der flinke pedagoger underviser barn og unge om hvordan de ulike plattformene skal brukes.  Snapchat: Det er ingen plass for mobbing hos oss Aftenbladet har presentert selskapet for kritikken fra Folgerø.  – Mobbing har ødeleggende konsekvenser, enten det er på nett eller ikke, og det er ingen plass for det på Snapchat. Hvis snapchattere blir vitne til eller opplever mobbing i appen, oppfordrer vi dem til å rapportere det umiddelbart ved å bruke våre konfidensielle og enkle rapporteringsverktøy i appen, slik at vi kan undersøke og iverksette tiltak, sier Lotus Hedebroe ved Snapchats pressesenter.  – Vi samarbeider med politiet, sikkerhetseksperter og frivillige organisasjoner for å takle mobbing. Hvis noen rapporterer en livstruende situasjon, rapporterer vi det til politiet umiddelbart, sier Lotus Hedebroe. Dagligdags å bli kalt «hore» og «fitte» – Hvorfor tar vi ikke dette helt på alvor før det går skikkelig galt, spør Folgerø og svarer selv: Det skyldes manglende innsikt. Jeg tror ikke foreldre er klar over hvor ille språkbruken og kommentarene er. Lærere er kommet i skvis fordi de raskt anklages for å mobbe elever når de irettesetter, eller tar opp uheldige sider ved barns atferd, påpeker hun.  Dette gjelder også andre deler av dagens skole. Aftenbladet har tidligere fortalt om en stor økning av vold og trusler på lokale barneskoler.  – Når vi snakker om vold og trusler i skolen, ser vi gjerne for oss hardbarka vold, men det vanligste er en utstrakt vulgær og krenkende ordbruk. Nå er det helt dagligdags mange steder å kalle rektor og lærer for «hore» og «fitte». I klassen. Dette er særlig et problem på mellomtrinnet - 5. til 7. klasse.  – Nei er et kjærlig svar Rektor Folgerø tror foreldre må gå mer betingelsesløst til verks når de undersøker hvilken some-verden barna oppholder seg i.  – Vi må tørre å ta en telefon til en annen forelder og si: «Du, det ser ut som mitt, ditt eller vårt barn holder på med noe som ikke er helt bra. Det må vi hjelpe dem med». Dette er en annen innfallsvinkel enn utelukkende å fordele skyld, hvor eget barn helst skal gå fri.  Og hun mener foreldre skal ettergå argumentet om at «alle har jo».  – Da vil det vise seg ikke å stemme. Det er også foreldre som er restriktive uten at ungene på noen måte blir utestengt fra alt sosialt liv.  Nei er et kjærlig svar.
Ingunn Folgerø, rektor ved Bryne vidaregåande skule, uttrykker bekymring for Snapchat som platform for mobbing blant unge personer. Ifølge rektoren kan bruk av sosiale medier, spesielt Snapchat, føre til økt mobbing og risiko for selvmord. Folgerø hevder at mange unge deler personlige ting på sosiale medier, hvilket kan gjøre dem sårbare for mobbing. Det kan bli spesielt problematisk for dem som ikke har andre å snakke med om sine utfordringer. Mobbingen kan ta form av negative kommentarer om utseende, intelligens og atferd. De siste årene har det vært en betydelig økning i antall barn som blir mobbet på skolen. Folgerø mener at bruk av Snapchat har bidratt til denne økningen. Snapchat nekter for at det er plass for mobbing på plattformen deres og oppfordrer brukere til å rapportere mobbing til selskapet. Folgerø foreslår at skolen bør lære barn og unge hvordan de skal bruke ulike sosiale medierplattformer på en trygg måte.