Moskva-terroren: – Katastrofal inkompetanse
Putin klarte ikke å forhindre terrorangrepet i Moskva. Likevel tror Russland-kjennere han kan komme styrket og mer mektig ut av det. – Det som er slående er den katastrofale inkompetansen til sikkerhetstjenestene våre, raste Ivan Zhdanov, tidligere leder for avdøde Aleksej Navalnyjs antikorrupsjonsorganisasjon, på Telegram i helgen.  Minst 143 personer ble drept da det ble åpnet ild inne i et konserthus i Moskva fredag kveld.  Det beskriver Putin-kritikere som et løftebrudd mot det russiske folk. – I flere tiår har vi blitt fortalt at innskrenkningen av våre rettigheter er nødvendig for vår sikkerhet. Men terrorangrepene stopper ikke, og FSB er opptatt med alt annet enn sine plikter, sier Zhdanov.  Dette gikk galt Amerikansk etterretning advarte Russland mot et mulig IS-angrep i Moskva i starten av mars, men Putin avviste dette som skremsel.  Både den manglende reaksjonen, mangel på beredskap og treg responstid under selve angrepet kan beskrives som «inkompetanse», ifølge oberstløytnant Joakim Paasikivi ved den svenske Försvarshögskolan. – Det finnes til og med et troverdig foto av en av terroristene i Crocus Mall i den tidsperioden som amerikanerne advarte om, påpeker han.  IS har tatt på seg skylden – men senest søndag kveld sa en talsperson for russisk UD at Vesten peker på IS for å flytte skyld fra Ukraina.  – Ved å spinne rundt terroradvarselen fra CIA prøver de å endre skylden fra russerne selv til at det er CIA som står bak og at de styrer verden via Ukraina. Det er en kreativ måte å prøve å unngå og fremstå som inkompetente, sier Paasikivi.  – Hvordan kunne dette skje? – I en ekstremt toppstyrt organisasjon skjer slikt. Folk vet ikke hva de skal gjøre. Vi har sett det samme i tidligere terroraksjoner i Russland, både i forbindelse med Beslan-tragedien i 2004 og gisselaksjonen i Dubrovka-teateret i 2002.  Tror likevel det styrker Putin Putin har nemlig en lang historie med terrorangrep: Han kom først til makten i 1999. Da gjorde han seg populær som en handlekraftig og sterk leder gjennom en brutal og målrettet krigføring mot Tsjetsjenia, som han også forsvarte som en kamp mot terror.  I løpet av de første årene hans ved makten var det flere angrep – blant dem stormingen av Dobrovka-teateret, og Beslan-tragedien.  I disse årene strammet Putin grepet om makten kraftig, blant annet begrunnet i at det var nødvendig for å beskytte Russlands befolkning fra terror, sier Aage storm Borchgrevink, forfatter og mangeårig spesialrådgiver i Helsingforskomiteen.  Han tror helgens angrep kan styrke Putins grep om makten igjen. – Den historiske lærdommen om Putin og terror er at det bare har styrket ham. Det ser ut som han prøver på det nå også, og jeg kan ikke se at han ikke skulle klare det. – Brutalisering Han tror ikke det vil svekke Putin at han ikke klarte å forhindre angrepet til tross for advarslene Russland fikk.  – Propaganda er en av superkreftene til Putin. Selv om ikke alle kommer til å tro at Ukraina og Vesten står bak dette, tror jeg det vil styrke den beleiringsmentaliteten Putin forsøker å skape i Russland, sier han.  Det vil si: At alle er ute etter å ta Russland.  – Dette blir også brukt som en del av brutaliseringen Putin prøver å gjennomføre i Russland, som også skjer i forbindelse med krigen, mener han. Torturvideoer spres på nett Borchgrevink viser til noe han mener er nytt i forbindelse med dette angrepet:  Det har blitt spredd en rekke bilder og videoer på nett som skal vise torturen de fire pågrepne etter terroren har blitt utsatt for.  – De har delt videoer av at den ene fikk strøm på kjønnsorganet, og at den andre fikk øret skåret av og matet til seg. Når dette deles stolt i sosiale medier, så er det sanksjonert fra toppen av, sier han. – Dette er sånt som vanligvis kommer ut på grunn av lekkasjer og uhell. Det er første gang man ser dette på denne måten, den type ting har blitt forsøkt holdt skjult før.  Da fire mistenkte møtte for varetektsfengsling i retten, bar de også sterkt preg av den brutale behandlingen de har blitt utsatt for. En av dem satt i rullestol i en sykehusskjorte, holdt øynene lukket, og hadde flere kutt på kroppen, skriver AP.  Ripe i lakken Pål Kolstø, professor i Russlandstudier ved Universitetet i Oslo (UiO), sier det ikke kan utelukkes at Putin vil forsøke å bruke terroren til å stramme ytterligere inn. – Det er en klar ripe i lakken for å si det sånn, men han sitter også så trygt i salen. Dette vil ha ro seg ut av. Han har jo full kontroll på hva mediene skriver.  Også han viser til Beslan-tragedien i 2004, som han beskriver som en «katastrofe» både menneskelig og etterretningsmessig.  – Da ble flere tusen elever holdt som gisler, og flere hundre døde. Redningsaksjonen var også en katastrofe. Men han klarte da å snu det til at «sånn som det er nå, så kan vi ikke lenger ha direkte valg til guvernører».
Minst 143 mennesker ble drept i terrorangrepet i Moskva fredag kveld Putin blir kritisert for inkompetanse i håndteringen av angrepet Amerikansk etterretning advarte Russland mot mulig IS-angrep tidligere denne måneden Eksperter mener angrepet likevel kan styrke Putins grep om makten