Salmar vil investere en halv milliard kroner i lakseinitiativ
BERGEN (E24): Salmar har fått med seg fôrgiganten Cargill og håper på bredt samarbeid med utfordringer rundt dødelighet og bærekraft i lakseoppdrett. I første omgang skal det investeres 500 millioner kroner i det nye initiativet.  – Vi står ved et veiskille, sier Salmar-grunnlegger Gustav Witzøe. Initiativet, som kalles Salmon Living Lab, legges frem på North Atlantic Seafood Forum i Bergen.  – Vi må erkjenne at vi står overfor større utfordringer enn vi har gjort før, sier Witzøe videre. Salmar har også fått med seg fôrgiganten Cargill i det nye initiativet, og håper og tror på et bredt bransjesamarbeid. Planen er blant annet å bygge et stort forskningssenter for å øke kunnskapen om utfordringer som fiskevelferd og bærekraft. – Dette første av sitt slag forskningssamarbeid vil hjelpe oss å bringe ekspertisen til to selskaper i verdensklasse til bordet på en måte som aldri har blitt gjort før for å løse noen av de største utfordringene vår industri står overfor, sier leder for fiskefôr i Cargill Helene Ziv-Douki. Må vite mer for å vokse Salmar-sjef Frode Arntsen oppfordrer andre industriledere, frivillige organisasjoner, akademia og andre som lever av og med laks til å gå sammen for å dele og lære. Aktivitetene til Salmon Living Lab skal ikke erstatte andre selskapsspesifikke forsknings- og utviklingsinitiativer fra de respektive bidragsyterne, og alle de involverte vil kun ta med data og informasjon som de har lov til å dele. – Som bransje har vi investert milliarder i avansert teknologi. Nå må vi investere i biologi, sier han.  Salmar har ambisiøse vekstmål fremover, og initiativet er et ledd i å klare det. – For at Salmar og næringen skal nå de ambisiøse målene og levere etter forventningene med hensyn til bærekraft, må vi vite mer om laksen vår, og hva fisken trenger fra oss, sier Arntsen. Utfordrende fiskevelferd Witzøe trekker frem at utviklingen har gått i feil retning med dagens problemer knyttet til fiskevelferd. Han understreker også at det er bransjens eget ansvar å komme tilbake til et akseptabel dødelighetsnivå. Lakseoppdretterne har fått mye negativ oppmerksomhet knyttet til fiskevelferd. Lus, sykdommer og manetangrep førte i fjor til at rundt 65 millioner laks, eller rundt 16 prosent, døde i sjøfasen av oppdretten. Det er ny rekord. Salmar hadde et dødelighetsnivå på 9,6 prosent i 2022, godt under snittet for hele landet. Tallene for 2023 er enda ikke kjent, men Salmar har som flere andre hatt mye dødelighet etter angrep fra perlesnormaneten. I fjor førte avsløringer med bilder av syke og døde laks i norske anlegg til at fiskeriminister Cecilie Myrseth (Ap) kalte partene inn på teppet. Sjømat Norge lanserte da en tiltakspakke med en rekke grep for å bedre situasjonen. Lakselus er hovedproblemet. Det finnes flere ulike metoder for avlusning av laksen, men de er dyre og går ofte hardt utover fisken. Lusepresset har også medført at det blir vanskeligere for oppdretterne å få tillatelse til vekst. Salmar er Norges nest største lakseoppdretter etter Mowi. På Oslo Børs verdsettes Salmar til om lag 90 milliarder kroner. Gustav Witzøe, som grunnla Salmar, er nå styreleder og eier sammen med familien rett under halvparten av selskapet.
Salmar har inngått samarbeid med fôrgiganten Cargill for å takle utfordringer innen dødelighet og bærekraft i lakseoppdrett.  Initiativet, kjent som Salmon Living Lab, planlegger å investere 500 millioner kroner i første omgang.  Denne investeringen inkluderer byggingen av et stort forskningssenter for å øke forståelsen av fiskevelferd og bærekraft. Salmar oppfordrer andre industriaktører, frivillige organisasjoner og akademiske institusjoner til å samarbeide og dele kunnskap og data for å løse disse utfordringene. Denne innsatsen er en del av Salmars ambisiøse vekstplaner for fremtiden. Salmar-grunnlegger Gustav Witzøe fremhever viktigheten av å adressere problemene med fiskevelferd og å redusere dødelighet i industrien. Witzøe understreker at det er bransjens ansvar å håndtere disse problemene. Utfordringene i lakseoppdrett har ført til oppmerksomhet og kritikk, spesielt med hensyn til lus, sykdommer og dødelighet.