Fordeler og ulemper med valuta­sikring: – Noe selv veldig erfarne investorer sliter med
Det kan virke fornuftig å skåne fondsinvesteringene sine for svinger i valutakurser, men eksperter advarer mot at det kan gjøre vondt verre.  Det siste året har kronen svekket seg i et hurtig tempo. Kronekursen har falt mer enn 40 prosent mot dollaren siden 2014. Ekspertene er ikke helt sikre på hvorfor, men er enig om at kronen ikke skal tilbake til gamle nivåer. Dette merkes på lommeboken ved at for eksempel utenlandsferien og importerer varer og tjenester blir dyrere.  Men det er også noen lysglimt: De siste årene har de med penger plassert i utenlandske aksjefond uten valutasikring, fått godt betalt av kronesvekkelsen. Bruker man Oljefondet som et eksempel ser man at verdien på porteføljen(e) har steget mye i norske kroner blant annet fordi kronekursen har svekket seg mye.  Oljefondet opererer ikke med valutasikring. I første halvdel av 2023 er en verdiøkning tilsvarende 980 milliarder kroner knyttet til svekkelsen av norske kroner. Tallet vil mest sannsynlig noe være høyere når hele 2023 blir offentliggjort i slutten av januar. Til sammenligning var endringer i fondets verdi som følge av svingninger i kronekursen på 642 milliarder kroner i 2022 og minus 26 milliarder i 2021. Ugunstig når kronekursen stuper Dine Penger skrev i september 2022 om at hvis man tror kronekursen skal styrke seg, kan man tjene penger ved å låse kursen gjennom et valutasikret fond. Det fordrer at kronekursen styrker seg.  Da sa spareøkonom i Nordnet, Bjørn Erik Sættem, at jo svakere kronekursen er «jo større er sannsynligheten for at kronekursen vil styrke seg og bevege seg tilbake til et mer normalt nivå. I så fall vil det lønne det seg å valutasikre aksjefondene i perioder som nå». Siden den gang har kronekursen fortsatt å stupe. Det hadde dermed vært ugunstig å gjøre som Sættem foreslo.  Sættem understreker til Dine Penger at hans generelle råd er å gå for aksjefond uten valutasikring. I juni 2023 fortalte Holberg-forvalter Harald Jeremiassen E24 at han har flyttet halvparten av sine personlige midler til den valutasikrede delen av fondet.  «Beslutningen reflekter at den norske kronen nå har svekket seg gjennom mange år, og at jeg ønsket å ta ned kursrisikoen dersom den norske kronen plutselig skulle begynne å styrke seg de kommende årene», sa han til E24. Professor i finans ved Handelshøyskolen BI, Espen Henriksen, mener man som privatperson bør være forsiktig med valutasikring.  Han mener det ikke er noen større grunn til å gjøre det noe mer nå enn før.  – Det høres kanskje fint ut med «sikring», men valutasikring av et aksjefond kan faktisk gi lavere forventet avkastning og høyere volatilitet: med andre ord, det stikk motsatte av det sparere ønsker, sier han. Henriksen mener det er tre hovedgrunner til å droppe valutasikring: KLP har lang erfaring med valutasikring av globale investeringer.  Leder i Indeksnær forvaltning i KLP, Kristoffer Sundnes, forteller at de fleste som investerer vet at det er fornuftig å spre investeringene sine. Når man sprer investeringene internasjonalt får man automatisk en valutarisiko som man bør forholde seg til. Mange ønsker å fjerne valutarisikoen fra investeringene slik at man kun sitter igjen med et vektet snitt av avkastningen for hvert enkelt marked man er investert i. Det er her valutasikringen kommer inn i bildet. – Valutasikringen fjerner valutadelen av den utenlandske investeringen slik at man sitter igjen med tilnærmet den samme avkastningen som en lokal investor ville gjort i det aktuelle markedet, sier han. Sikringen gjøres normalt ved hjelp FX swaps og FX forwards som fjerner risikoen forbundet med bevegelser i selve vekslingskursen, men man sitter fortsatt igjen med et renteledd i disse derivatene. Blant kundene til KLP er det svært ulike preferanser med tanke på valutasikring. Trenden de seneste årene har vært at flere og flere velger et usikret fond. Samtidig forteller Sundnes at KLP har sett noe oppbremsing av dette nå som den norske kronen er såpass svak. Det er mange som er usikre på hva som er optimalt og derfor velger en kombinasjon av sikrede og usikrede fond, forteller Sundnes. – Ut fra et risikominimerende perspektiv er det sannsynligvis fornuftig å ha en relativt lav sikringsgrad, altså mer enn halvparten av investeringene som usikret. Siden finanskrisen i 2008 har norske kroner stort sett svekket seg når børsene har falt, noe som demper fallet hvis du sitter i et usikret fond, sier han. Sundnes mener man som investor ikke bør bruke for mye tid og energi på å vurdere sikringsgrad eller ei. – Den viktigste avgjørelsen er uansett hvor mye penger man ønsker å investere, helt uavhengig av sikringsgrad. Man kan få store bevegelser enten man sitter på sikrede eller usikrede investeringer. Både ut fra et kostnads- og et risikoperspektiv bør man i utgangspunktet ha en relativt lav sikringsgrad, og man bør se på de totale investeringene sine samlet. Hvis man sitter på en del norske aksjer vil optimal sikringsgrad, ut fra et risikominimerende perspektiv, bevege seg nedover mot 0. – Men her må man ha i bakhodet at forutsetningene for risikominimeringen er at korrelasjonen mellom norske kroner og globale aksjer holder seg i samme område som den har vært de siste 15 årene da kronen svekker seg når aksjemarkedene faller. En grunn til at privatpersoner likevel kan ønske å kjøpe valutasikrede fond, er om de tror samvariasjonsmønsteret har endret seg. Det siste halvannet året har globale aksjemarkeder steget samtidig som kronen har svekket seg: med andre ord, det stikk motsatte av det historiske mønsteret. Norske sparere i internasjonale aksjefond har tjent både på aksjekursutviklingen og valutakursutviklingen. Om dette vil være samvariasjonsmønsteret fremover så kan det være fornuftig å kjøpe valutasikrete fond, mener Henriksen. – En annen grunn kan være ren valutaspekulasjon. Om noen ønsker å spare i internasjonale aksjer og samtidig tror kronen vil styrke seg mot dollar og euro, kan et valutasikret internasjonalt fond være en idé.  – Selv tror jeg småsparere bør være svært forsiktige med valutaspekulasjon. Dette er nemlig noe selv veldig erfarne investorer sliter med, sier Henriksen. Er du opptatt av personlig økonomi? I vårt magasin Pensjon får du 100 sider om AFP, folketrygden og økonomien som pensjonist. Det kan kjøpes i dagligvarebutikker over hele landet, eller bestilles i vår nettbutikk (fri frakt!) 
Kronen har svekket seg med mer enn 40 prosent mot dollaren siden 2014, en utvikling som gjør utenlandsreiser og importerte varer dyrere for norske forbrukere. Denne utviklingen merkes også av de som har investert i utenlandske aksjefond uten valutasikring, som har nødt til å ta inn over seg økte overskudd grunnet kronesvekkelsen. Mens verdien av Oljefondet har økt betydelig i norske kroner, ettersom fondet ikke opererer med valutasikring, har andre investorer som har valgt å valutasikre deres fond opplevd en ugunstig utvikling med kronekursen fortsatt svekkende.  Ekspertene råder generelt sett privatpersoner til å være forsiktige med valutasikring, av tre hovedgrunner: utenlandsk valuta stiger ofte i verdi når internasjonale aksjer faller i verdi og vice versa, kundene må dekke kostnadene ved valutasikring, og så lenge mønsteret er slik at kronen svekker seg når aksjepriser faller vil avkastningen på en valutasikret portefølje være noe lavere forventet.  De fleste investorer anbefales å ha en relativ lav sikringsgrad, og fokuset bør være på det totale investeringsbeløpet, ikke sikringsgraden.  De småspareren bør dessuten være svært forsiktig med valutaspekulasjon, noe selv de mest erfarne investorene sliter med.