Anstalter överfulla – då kan fångar släppas ut i förtid
Sveriges häkten och anstalter är överfulla.  För att lösa krisen fokuserar Kriminalvården på tre huvudspår – varav ett är att slussa ut fler fångar i förtid.  – Det innebär att man innan man suttit färdigt sitt straff, under kontrollerade former åter kan få komma ut i samhället, säger Joakim Righammar, stabschef vid Kriminalvården. Kriminalvården har försatts i så kallat stabsläge en handfull gånger under de senaste 4–5 åren, enligt Joakim Righammar, stabschef för den nationella hanteringen av beläggningssituationen.  Men det har aldrig varit så illa som nu.  – Just nu är vi i det allvarligaste läget någonsin, det är tydligt, säger han.  Under måndagen 11 mars befann sig nästan 200 häktade personer i polisens arresten, och siffror från mitten av förra veckan visade att beläggningen på häktena i riket uppgick till 118 procent.  Tre åtgärder ses över Den 13 mars fanns 3 133 personer häktade, samtidigt som antalet fasta platser i häktena uppgick till 2 665 stycken.  – Vi löser inte vårt uppdrag till hundra procent då vi inte har plats att ta emot häktade fullt ut. Läget är extremt ansträngt, och varenda plats utnyttjas i både anstalt och häkte.  – Det innebär att vi har häktade på platser som vi egentligen inte vill för att lösa situationen. Inom Kriminalvården har man en plan för att frigöra 500 platser i häkte och anstalt, där man inriktar sig på tre åtgärder:  • Dubbelbelägga celler. Där det är möjligt placerar man två intagna eller häktade i samma rum, antingen via våningssäng eller en extra madrass på golvet.  • Flytta inställningstider. Att skjuta fram verkställigheten på fängelsestraffen för personer med låg risk. Där man i dag ska inställa sig 50 eller som mest 100 dagar efter dom kan det nu dröja upp till 150 dagar.  • Slussa ut fångar i förtid. Man ser över att släppa ut personer som bedöms ha låg risk att under kontrollerade former tidigare slussas ut i samhället igen.  Sedan tidigare har man också sett över möjligheter att tillfälligt använda besöksrum, samtalsrum eller sysselsättningsrum till tillfälliga häktesrum.  Enligt stabschefen Joakim Righammar finns redan lagstiftning som reglerar hur och när man kan släppa ut fångar i förtid.  Det man nu ser över är att öka antalet utifrån rådande läge.  – Vi ser över vad som är rimligt utifrån en riskbedömning av varje individ. Man vill inte urholka straffets betydelse, men för intagna med låga risker ser vi över om de kan avtjäna de avslutande delarna av straffet utanför anstalt genom särskilda utslussningsåtgärd, säger Joakim Righammar. ”Lever inte upp till lagstiftningen” Andra möjligheter som utforskas är att låta fler avtjäna straff i hemmet med fotboja och se om det finns alternativ till häktning, som hemarrest.  – Jag vill understryka att mycket av det vi gör är sånt som vi helst inte vill göra, men allt handlar om prioritering och avvägning. Vi måste hela tiden ställa våra åtgärder mot behovet att ta emot nya häktade Aftonbladet har tidigare rapporterat att poliser i yttre tjänst uppmanas ”sila gripanden”, och även inom Kriminalvården tvingas man frångå reglementet. En polis jag pratade med säger att man bryter mot häkteslagen, gör ni det? – Vi lever inte upp till all lagstiftning just nu. Bara att vi har kvar häktade i arrest stämmer inte överens med rättegångsbalken. Det finns en mängd olika regler vi har som vi inte kan rätta oss efter just nu, säger Joakim Righammar. 
Sveriges häkten och anstalter är överfulla, vilket ledde till det allvarligaste beläggningssituationen någonsin enligt Joakim Righammar, stabschef vid Kriminalvården.  För att lösa krisen ser Kriminalvården över tre huvudspår, vilket inkluderar dubbelbeläggning av celler, senareläggning av verkställighet på fängelsestraffen för lågriskpersoner, och tidigare utsläppande av fångar med låg risk. Eftersom beläggningen inte överensstämmer med rättegångsbalken överväger Kriminalvården alternativ till häktning, som hemarrest.