Det går mye bedre for Jakob (15) etter at han begynte på en egen skole for voldelige elever
– Jeg har følt meg dum. Nå føler jeg meg smart. Villaen ligger på en stripe av gress mellom flassende boligblokker og toglinjen sør for Stockholm. Den er blitt kalt en skole for kriminelle. Det er bare delvis sant. Typisk er en elev i grunnskolen som har vært voldelig i klasserommet og står i fare for å bli gjenganger i krimstatistikken. Men eleven er ennå ikke innvevd i et kriminelt nettverk. For mange er det en floke av rus, bråk og skolefravær som gjør at de tas ut av vanlig klasserom. De plasseres i det som kalles akuttskoler. Slike har poppet opp over hele Sverige. Først i storbyene. Men i fjor åpnet staten for akuttskoler flere steder. I desember hadde nesten 60 kommuner søkt. Nå vil flere ha de kontroversielle skolene til Norge. Mange er imot Her hjemme veives det med flere røde flagg skolegården: Elevene presterer dårligere og lærerne forsvinner. Aftenposten har skrevet om volds- og trusselmeldingene som sendes fra skolene i Oslo. Over 23.000 avvik på seks år. Økningen i rapportert vold har vært tydelig siden 2013. Så hva gjør vi? Frp vil ha akuttskoler til Norge. Også Oslo Ap vil i perioder ta elever ut av sin vanlige klasse, ifølge Eivor Evenrud. Men mange er imot. Som SV. De vil heller gjøre skolen i stand til å håndtere elever med utfordrende adferd. De vanlige skolene «Jakob» (15) gikk på, klarte ikke å håndtere ham. Gjorde alt som ga adrenalin Jakob kom til akuttskolen i oktober i fjor. Han husker nøyaktig dato, for det var også slutten på tiden i SIS-hemet. Historien hans er ikke ny: Rumpen satt tidlig urolig på stolen. Timene var kjedelige, og han slet med å konsentrere seg. I 6. klasse ble det ille. – Jeg gjorde ting som føltes bra, men som kanskje ikke var det i lengden. – Hva da? – Alt som ga meg adrenalinkick. Slåsskamper, småkriminelle greier, bråk. Han forsøkte å bytte skole, men ryktene kom han i forkjøpet. Og de stemte, sier han, men det er også slik: – Hvis du blir behandlet sånn, så blir du sånn. Som 13-åring strøk han i samtlige fag. Han ble til slutt plassert på SIS-hem, med mye tid til å tenke. Hvorfor ble han alltid sett på som problemet? – Hvis jeg ble sint, tok de meg til et rom. Hvis jeg sloss, fikk jeg kjeft. Det var ikke fokus på en vei ut. Jeg ble trykket mot veggen hele tiden. Under morens besøk på SIS-hemet, slet Jakob med å møte blikket hennes. Det var flaut og vondt, sier han. Da rådgiveren tipset om en ny skole, sa han ja uten å nøle. Fire uker for kort Bagarvillan som Jakob kom til, er en unik skole, også i svensk sammenheng. Det er en akuttskole hvor elevene kan være i maks fire uker. Men det er begrenset hva de kan få til på så kort tid, sier rektor Krister Tegnestrand. – Du kan gjøre mye med eleven, men han eller hun sendes ofte rett tilbake i samme miljø. Han synes det er vanskelig å anslå hvor ofte de lykkes. Kanskje i halvparten av tilfellene. I beste fall får de til en refleksjonsprosess hos eleven. En tanke om «Hva er det egentlig jeg vil her i livet?». Men i de alvorligste tilfellene trengs mer. Nå åpner svensk lov for at elever kan bli i slike skoler på ubestemt tid. Slik Jakob er. Ser rask endring – Kan jeg være litt kaxig? spør Samuel Grinblatt Zamora, sjefen i Bagarvillan. Han sier de ser endring hos elevene etter bare én uke. Skolen blir et sted de faktisk vil være. Som et umiddelbart svar på Aftenpostens skepsis, går døren opp. I gangen står en ny gutt. Selv om det er vinterferie i Sverige, dukker to av elevene opp likevel. Gutten forsvinner opp i etasjen over for å spille Fifa. Eller en anledning til pedagogisk samtale, som Zamora sier. I tillegg til pedagogiske samtaler, inneholder hverdagen både aktivitet og undervisning. Sistnevnte er skreddersydd. Av og til er de flere elever i klasserommet, ofte er de alene. Men selv om det koster med egen villa, høy lærertetthet og oppfølging etter skoletid, er regnestykket enkelt, mener de. – Et tapt ungdomsliv er mye dyrere, sier Tegnestrand. Ingen voldsepisoder Helst skulle de hatt en villa til. For det er flere elever i kø. Og nåløyet inn er trangt. Én gang i måneden har ledelsen møte med sosialtjenesten og politiet for å diskutere nye elever. Et viktig punkt er risikofaktorer. Kjenner den nye gutten eller jenta en som allerede går her? Kan det oppstå bråk? Er eleven for kriminell? Ved behov kan de isolere ulike deler av akuttskolen for å hindre uønskede møter. Det er tre innganger som alle leder inn til hvert sitt klasserom, kjøkkenkrok og toalett. – Til nå har vi ikke hatt noen voldsepisoder, sier Tegnestrand. Men på et tidspunkt skal elevene tilbake i vanlig skole. For Jakob venter videregående. Det er planlagt mye øving før den tid: Skolebesøk, iscenesettelse av «vanlige dager» og samtaler med nye lærere. Men det er klart det er en bekymring der, sier Zamora. – Er han sterk nok? Har vi gitt ham nok verktøy? Oppførsel kan smitte I Norge er lignende tilbud blitt kalt «verstingklasser». I stor grad har vi skrotet slike spesialklasser for elever med utfordrende adferd. Ifølge forskning var det mye som gjorde det til en dårlig idé: Oppførselene kunne «smitte», og mange elever fant det stigmatiserende. Hva svarer svenskene? Ut fra politisk ståsted er det naturlig å ha ulikt syn på hva dette stedet er for noe, sier Zamora. Men det er systemet som har sviktet disse barna, ikke omvendt, mener han. – Du bør ikke bli gitt opp hvis det finnes et ønske om bedring inni deg. Da må vi som samfunn spørre oss hvordan vi kan gi deg et godt liv. Mer enn straff På spørsmål om de vil anbefale slike skoleenheter i Norge, nikker Zamora. – Mange i Norge er imot å ta elever ut av ordinær skole, hva tenker dere om det? – At det ikke er det egentlig spørsmålet. Du kan godt ta dem ut, men det sentrale er hva du gjør med dem. Det må være en mening bak det, noe mer enn straff. Jakob forklarer sin egen trivsel sånn: – Jeg har følt meg dum. Nå føler jeg meg smart. Men jeg tør fortsatt å stille spørsmål eller si feil. Fordi du føler deg trygg, og du føler deg likt. Han stiller journalisten et spørsmål i retur: – Hva er din aller største drøm? – Det er et stort spørsmål. – Ja. Vi kan ta min. Det er en marineblå Bugatti. Hvis jeg har sjanse til å få den, så tar jeg den. Jeg kaster den ikke bort, men vokter den med livet. Sånn er det med denne skolen. Det er en drøm for meg med en ny sjanse. Jeg kommer ikke til å rote den bort.
Svenske akuttskoler tar imot elever som sliter med rus, bråk og høyt fravær. Noen politikere i Norge ønsker lignende skoler her, men møter motstand fra de som mener skolen bør håndtere utfordrende adferd innad. Akuttskolene tilbyr skreddersydd undervisning og aktivitet. De vektlegger også refleksjon og sosial kompetanse.