Med ny regnemåte gikk Norges klimautslipp opp over 40 prosent
I industri- og oljelandet Norge står ditt private forbruk for halvparten av utslippene. Og det er mat og drikke som er verstingen – ikke oljen eller industrien. Det kommer frem i nye estimater fra Miljødirektoratet.  13 tonn CO₂ pr. innbygger årlig. Det er så nært man kommer en fasit på det norske folks klimautslipp. For første gang har Miljødirektoratet nå publisert estimater for forbruksbaserte utslipp. Altså hvor mye klimagasser nordmenn produserer når vi spiser mat, kjøper klær, kjører- eller kjøper bil og alt mulig annet.  – Ikke bærekraftig, sier klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen fra Arbeiderpartiet.  I den nye statistikken telles utslippene først i det landet hvor et produkt brukes. Altså vil kjøttet du spiser, men som er produsert i utlandet, regnes som et klimautslipp i Norge. Med dagens regnemåte ville dette utslippet blitt registrert i produksjonslandet. Og verstingen?  Mat, drikke og tobakk står for nesten 10 prosent av norske utslipp. Totalt slipper vi nordmenn ut 70 millioner tonn CO₂ i året, ifølge det nye estimatet.  Det er skyhøyt over de offisielle statistikkene. Så hva har skjedd? Ny metode Norges CO₂-utslipp var på like i underkant av 50 millioner tonn i 2022, ifølge de offisielle tallene. Utslippene er stabile, men går noe nedover. Klimagasser som faktisk slippes ut i Norge, er medregnet i denne målingen.  Denne metoden fungerer og er den offisielle målemetoden etter Paris-avtalen. Men for et lite land som Norge, med en åpen økonomi og et folk med høy kjøpekraft, kan regnemåten sminke utslippstallene.  De nye tallene viser en ny historie om utslippene fra norske husholdninger: Ifølge Miljødirektoratets nye beregninger, står importerte utslipp for nesten 60 prosent av norske utslipp.  – Klima, en lokalsak Miljøpartiet De Grønne ønsker at man skal publisere et slikt forbruksbasert klimaregnskap i Norge hvert år. I et representantforslag til Stortinget ber de derfor om at norsk utslippsstatistikk suppleres. Forslaget får trolig ikke flertall, men MDGs Une Bastholm mener likevel at diskusjonen er god. – Et slikt regnskap vil endre måten vi forstår vårt eget fotavtrykk, mener Bastholm. Hun sier det å synliggjøre folks faktiske utslipp ikke er en form for moralisme, men heller gir folk et verktøy for å endre adferd.  – Folk bryr seg om klimaet og har lyst til å være mer miljøvennlige. Klimapolitikk bør ikke handle om politikere i dress på et klimatoppmøte langt bort, men de nære valgene. Et slikt regnskap gjør utslippene deres synlige og lar folk å være en del av løsningen, sier Bastholm. – Må ha kunnskapen Som klima- og miljøminister Eriksen sa innledningsvis, er ikke et utslipp på 13 tonn pr. nordmann bærekraftig.  – Vi har et stort avtrykk og derfor også et stort ansvar. Myndighetenes oppgaver er å skape et rammeverk med incentiver for å ta gode valg, og jeg håper folk er med på omstillingen som et fellesskapsprosjekt, sier Eriksen.  Han vil likevel ikke forplikte seg til årlig rapportering slik miljøpartiet vil. I hvert fall ikke ennå.  – Det er et ressurskrevende arbeid å lage disse rapportene. Vi må ha kunnskapen, men skal det publiseres årlig eller annethvert år for eksempel? Jeg er ikke så redd for å bruke litt tid på det spørsmålet, sier Eriksen. Mat og drikke er den største enkeltfaktoren for utslipp hos det norske folk i den nye regnemåten. – Vi vil at folk skal følge kostholdsrådene. Det innebærer at vi skal spise noe mindre kjøtt og noe mer plantebaserte matvarer. Det heier både vi og næringen på. Landbruket kan også gjøre grep for å bli mer miljøvennlige, sier klimaministeren.  – Urovekkende tall Leder for miljøorganisasjonen Fremtiden i våre hender, Anja Bakken Riise, har i flere år hatt redusert privat forbruk som kampsak. Eksempler på det er mindre matsvinn og færre, men bedre, klesplagg.  Begge to er store bidragsytere til de norske utslippene, ifølge den nye beregningen til Miljødirektoratet. – Dette er urovekkende tall, og jeg håper politikerne vil bruke denne innsikten til å lage politikk som gjør det enklere for folk flest å leve bærekraftig, sier Riise. Hun mener den nye regnemetoden er god fordi den gjør at effekten på hverdagslige tiltak blir mer synlige. Tallene avdekker også at nordmenn er klimaverstinger. – 13 tonn CO₂ pr. nordmenn er skyhøyt. Vi har et betydelig høyere utslipp pr. innbygger enn både Sverige og Danmark. Det er også over åtte ganger høyere enn hva en gjennomsnittlig afrikaner slipper ut, sier Riise.
Miljødirektoratet har for første gang beregnet utslipp fra nordmenns forbruk. Utslippet er på 13 tonn CO₂ pr. person, noe som ikke er bærekraftig, mener klima- og miljøministeren. MDG vil ha årlig rapportering av forbruksbaserte utslipp. Forslaget får ikke flertall, men mener det er viktig for å endre folks adferd. Statsråden vil også ha denne informasjonen, men er usikker på frekvensen. Nye estimater peker ut mat og drikke som den største kilden til utslipp i Norge. Disse alene står for nesten 10 prosent av alle utslipp. 