Ukraina tror Putin vil sprenge Europas største atomkraftverk. Kan vi forberede oss?
Noen steder i Norge er spesielt sårbare.  Alt avhenger av været.  Det er budskapet til Astrid Liland. Hun er beredskapsleder i Direktorat for strålevern og atomsikkerhet (DSA).  Ukraina mener Russland planlegger et angrep på kjernekraftverket i Zaporizjzja. Det kan få konsekvenser for flere land.  – Hvilke land det kan bli, og hvor alvorlig det kan bli, avhenger av været, sier Liland. Mer radioaktivitet enn Hiroshima-bomben  I over et år har Europas største kjernekraftverk vært i Putins hender. Det bekymrer Liland. Og ukrainere.  De siste ukene har bekymringen økt.  Nær kraftverket forbereder innbyggere seg på en ulykke. – Det er en økt risiko for at noe kan gå galt når det foregår kamper i området. Og det er problemer med strøm, vann og personell, sier hun. Ukrainske myndigheter vil regne et angrep på kraftverket som bruk av atomvåpen. Det skriver The Kyiv Independent.  Liland mener dette ikke nødvendigvis er en riktig sammenligning. Men sier at ødeleggelsene kan bli store. – Ulykken i Tsjornobyl slapp ut 400 ganger mer radioaktivitet enn bomben som ble sluppet over Hiroshima i 1945. Men kraftverket i Zaporizjzja er et moderne anlegg og mye sikrere enn det Tsjornobyl var, sier hun. Men Liland vil understreke én ting: – Det er ikke bygget for å tåle militære angrep.  Mange land kan bli rammet  Så hva skjer dersom anlegget blir truffet av kraftige våpen?  Det er det ingen som vet, forteller Liland:  – For det har aldri skjedd før.  Men et av de verste scenariene vil være at det skjer en nedsmelting som fører til en eksplosjon.  Det vil gi et stort radioaktivt utslipp og være livsfarlig for alle som er innen 20 kilometer fra kraftverket.  – Det er altså Ukraina det vil gå mest utover. Men mange land kan bli rammet av radioaktivt nedfall.  I Ukrainas naboland kan folk blir bedt om å holde seg innendørs. Liland forteller at DSA har tett kontakt med land i Europa om dette. De samarbeider om informasjon og tiltak for å være rustet for radioaktivt nedfall.  – Jeg har inntrykk av at landene rundt Ukraina er bekymret. De fleste har planer for tiltak. Men det kan uansett oppstå en kaotisk situasjon ettersom planene er laget i og for fredstid, sier Liland. Sårbare steder i Norge  Men hva med Norge?  Dersom vinden blåser mot oss og det regner, kan vi få radioaktivt nedfall. Da kan norske matvarer og drikkevarer bli forurenset.  Noen områder er mer utsatt enn andre.  – 37 år etter ulykken i Tsjornobyl er det fremdeles radioaktive rester i Midt-Norge. I deler av Trøndelag og Valdres skal det ikke så mye radioaktivt nedfall til før vi eventuelt må innføre tiltak i matproduksjonen.  Godt forberedt  Liland påpeker at Norge har lært mye fra Tsjornobyl-ulykken. Hun mener vi er godt forberedt dersom anlegget i Ukraina sprenges.  Mattilsynet og DSA har samarbeidet om en liste med over 60 tiltak.  Det kan for eksempel være å dekke til avlinger eller høste dem inn tidligere enn normalt. Det kan også bli aktuelt å holde dyr innendørs slik at de ikke spiser forurenset gress.  – Vi har planene klare, men håper at vi ikke trenger dem, sier Liland.  Hva vinner Russland på dette?  Ettersom alt avhenger av værmeldingen, er det umulig å slå fast hvilke land som kan bli mest påvirket.  Men et av landene som kan bli hardest rammet av et russisk angrep, er Russland selv.  Anders Kildal er oberstløytnant i forsvaret. Han mener det kan være en del av krigsstrategien.  – Å skade kraftverket er en mulig russisk handlemåte for å eskalere konflikten, og for å forstyrre den pågående ukrainske offensiven. 
Ukraina frykter Russland planlegger å angripe kjernekraftverket i Zaporizjzja, noe som kan ha konsekvenser for flere land, inkludert Norge. Beredskapsleder i Direktorat for strålevern og atomsikkerhet (DSA), Astrid Liland, understreker at konsekvensene vil avhenge av været. Ifølge Liland er det økende risiko for at noe kan gå galt på grunn av kampene i området og problemer med strømforsyning, vann og personell.