Kreftformen øker blant yngre: – Flaks at jeg oppdaget det. Jeg var i mitt livs form
Forskerne er bekymret over at forekomsten av tarmkreft øker mye blant unge i Norge. Det var ett spesielt symptom som fikk Toril Dahl Hjelseth til å oppsøke legen. – Det er det som er så skummelt, ofte merker du ikke at du er syk.  Toril Dahl Hjelseth var 48 år da hun fikk beskjeden alle frykter.  – Det var bare flaks at jeg oppdaget det. Jeg var i mitt livs form.  – Skapt stor debatt  Tarmkreft blant yngre øker – også i Norge. Ser vi på de overordnede tallene, er det bekymringsfullt:  For menn og kvinner har risikoen økt med henholdsvis 36 og 25 prosent siden 2000 og til i dag.  «Tarmkreftscreening har nå blitt innført i Norge for alle fra 55 år. USA har redusert startalderen for screening til 45 år. Bør vi følge etter?» Dette spør legene og forskerne Henriette C. Jodal, Michael Bretthauer, Magnus Løberg i en ny kommentar i Tidsskriftet for Den norske legeforeningen.  – Vi ønsker å sikre oss mot uhelse – og der kommer screening inn. Hvor sikre skal vi være, hvor sikre kan vi være, sier Jodal til VG.  Gikk ned i vekt  For Toril var det «flaks» at det ikke gikk verre enn hva det gjorde.  I rundt et år gikk hun rundt med litt blod på papiret etter at hun hadde vært på toalettet. Det var aldri mye, og heller ikke hver dag.  – Jeg trodde det var en rift av andre årsaker, som en hemoroide. Jeg har alltid hatt en variabel avføring. Googlingen min viste at alle symptomene passet med det.  Pandemien slo innover verden, og som mange andre ble Toril sittende mye hjemme. Resultatet viste seg i kilo. Da restriksjonene slapp opp, bestemte hun seg for å endre noen vaner.  – Da jeg kom tilbake på jobb, fikk jeg til og med tilbakemelding på det: «Jøss, har du slanket deg?». Og jeg var stolt, for jeg hadde jobbet hardt for det.  Den vonde beskjeden Så kom tredje vaksinen, og for Toril resulterte den i kraftig eksem i ansiktet. Så ille at hun til slutt ikke fikk opp øynene. En tur til fastlegen ble uunngåelig.  Avføringen hadde også blitt litt annerledes, akkurat som at hun ikke fikk alt ut.  «Da kan jeg slå to fluer i en smekk», tenkte Toril.  – Heldigvis hadde jeg en fastlege som tok meg på alvor, og som sendte meg videre.  Toril ble sendt videre på endoskopi, og derfra til koloskopi. Så kom svaret hun ikke i sin villeste fantasi hadde sett for seg: «Du har tarmkreft.» Største risikofaktor for tarmkreft  Norge har tredje høyest forekomst av tarmkreft i verden.  Risikoen for tarmkreft øker med alder, og over halvparten av pasientene er over 70 år når de får diagnosen.  Men tarmkreft blant mennesker under 50 år har også økt.  Hvorfor?  – Det bekymrer oss at vi ser en økning blant yngre pasienter. Ingen vet hvorfor tarmkreft øker hos dem under 50 år, men det følges nøye med på, sier generalsekretær i Kreftforeningen, Ingrid Stenstadvold Ross.  Ross forteller at de tror både røyking og endringer i kostholdet og livsstil over tiden har bidratt til at vi ligger så høyt internasjonalt når det gjelder forekomst av tykktarm – og endetarmskreft.  – Vi drikker mer alkohol, spiser mindre fiber, er mindre fysisk aktive og går mer opp i vekt.  Tre ganger så mange nordmenn får tarmkreft nå enn for 60 år siden, og denne utviklingen har økt i takt med velstanden i Norge, oppsummerer Rolness.  Men Toril kan ikke kjenne seg igjen risikofaktorene. Hun er ikke alene. VG har nylig fortalt historien til Trine Buer (58) som fikk lungekreft med spredning da hun var i sitt livs form. – Jeg har vært aktiv, drukket lite alkohol, spist relativt sunt og ikke røykt, sier Toril.  Hvorfor screening?  Screening er et av verktøyene for å oppdage tarmkreft.  I Norge har vi valgt å innføre tarmkreftscreening med en test for blod i avføring annethvert år fra vi fyller 55 år og ti år fremover. Fordelen med denne screeningmetoden er at tarmkreftdiagnosen kan stilles tidligere, og dermed gi behandling som kan redusere dødelighet.  Så, burde ikke flere bli screenet?  Forfatterne bak kommentaren i Tidsskriftet for Den norske legeforening understreker:  Selv om den relative økningen i tarmkreft synes høy blant yngre, er den absolutte økningen svært liten. I gjennomsnitt får årlig i underkant av 300 personer under 50 tarmkreft, forteller Elisabeth Jakobsen i Kreftregisteret.  Sammenlignet med de som er eldre enn 50 år er risikoen for å få tarmkreft som ung fortsatt svært lav, forteller Jakobsen. – Tarmkreft er mer enn 15 ganger vanligere blant de over 50 år. På bakgrunn av tallene, skriver legene i kronikken blant annet:  «Vi mener derfor at vi bør tenke oss grundig om før vi innfører tarmkreftscreening også for yngre aldersgrupper i Norge.» Forsker og kreftlege Henriette Jodal forklarer hvorfor til VG:  – Argumentene er i tallene.  Et av konseptene bak screening, forklarer Jodal, er at for å tilby den til en populasjon, må en sykdom være utbredt.  – Når vi ser på de ulike aldersgruppene som får tarmkreft, er alder den største risikofaktoren.  Jodal tegner opp et mattestykke:  For å forhindre ett tilfelle av tarmkreft i løpet av 15 år, må tusen 55-åringer
screenes annethvert år. Til sammenligning må 3700 40-åringer screenes for samme gevinst.  – Det er rett og slett færre i den aldersgruppen som har det.  Symptomene på tarmkreft  Og hvorfor noen får det, som Kreftforeningen forteller og Jodal bekrefter, er uvisst.  – Det er på mange måter snakk om flaks og uflaks.  Jodal mener det finnes en måte å fange opp krefttypen på, og som har en langt større gevinst enn screening:  Å ta symptomene på alvor.  – Det som er fint for Toril er at hun har hatt symptomer. Jeg syns historien hennes illustrerer noe som er veldig viktig. Du må vite om symptomene: blødning, endring i avføring og smerter.  – Men som Toril fortalte, hun hadde ingen smerter, og følte seg i sitt livs form?  – Det er veldig ulikt hvor mange symptomer noen får. Det handler om plassering i tarmen, og det er oftest ikke snakk om en stor svulst som har spredd seg.  – Generelt sett er det viktig å reagere på endringer, ikke prøve finne alternative forklaringer. Snakk med legen, sier Jodal.  Tre råd som kan redde liv Fordelen til Toril var at den ondartede svulsten ble oppdaget på et tidlig stadium. Den hadde ikke rukket å spre seg.  Så, kanskje hadde Toril nettopp dét: «flaks i uflaks». Den 4. mars 2021 oppdaget legene svulsten. Den 31. samme måned, blir hun skrevet ut av sykehuset – kreftfri.  – Fordi den ikke hadde spredd seg, slapp jeg stråling og cellegift.  Men: Hun måtte amputere lukkemuskelen.  – I dag lever jeg med en pose på magen. Det fikk alvorlige konsekvenser sånn sett.  Men hun er opptatt av å formidle én ting: Stomi er ingen hindring.  – Jeg lever som før. Jeg trener styrke, spiller golf og svømmer.  Toril har ett råd hun prøver å passe på at hennes nære og kjære følger. Kan det hjelpe fler, er det i seg selv verdt å snakke høyt om egen historie, mener hun.  – Hvis det skjer noe med kroppen din som vedvarer i over tre uker, sjekk det ut. Hun introduserer tre små ord:  – Se, føl og lukt. Hvis du er vant til å ha en viss type avføring, og den endrer seg, ta kontakt med legen din.  Og:  – Jeg var veldig heldig som hadde så flinke leger som tok det på alvor.  I utgangspunktet syns hun nesten at hun maset på fastlegen for «litt blod på papiret».  – Om du opplever at noe ikke er som det skal, ikke gi deg hos fastlegen. Be om å bli sendt videre. 
Forekomsten av tarmkreft øker blant yngre i Norge, med en risikoøkning på 36 prosent for menn og 25 prosent for kvinner siden 2000 til i dag. Tarmkreftscreening tilbys nå i Norge for alle fra 55 år, men spørsmål om yngre bør inkluderes i screeningopplegget er reist. Årsaken til økning i tarmkreft blant yngre er ikke kjent, men endringer i kosthold og livsstil, som røyking, høy alkoholkonsum, lite fiberinntak og inaktivitet, er mulige faktorer.