Kritiserer manglende fattigdoms-grep: – Mange har det ekstremt vanskelig
De som sitter i førstelinjen mot økende norsk fattigdom, ser et statsbudsjett tomt for krisetiltak. – Dette budsjettet løser ikke de store sosiale problemene folk opplever, sier Mimmi Kvisvik, forbundsleder i sosialarbeiderforbundet FO. Hun er frontfigur for mange av dem som møter dem som sliter mest økonomisk i Norge for tiden. Kvisvik mener statsbudsjettet som ble lagt frem av regjeringen fredag – ikke treffer dem som trenger det mest. – Medlemmene våre jobber i velferdsstatens førstelinje. De kjenner hvor skoen trykker i NAV, barnevernet, oppvekstsektoren, helsevesenet og tjenester innen rus og psykisk helse. Vi vet hvor viktig det er å løse sosiale problemer før de vokser seg for store. Dessverre mangler budsjettet en tydelig krisepakke mot fattigdom, sier hun. Kvisvik mener en slik krisepakke må inneholde økte statlige ytelser, høyere satser for sosialhjelp og midler til matsentralene. – Nå er det mange som har det ekstremt krevende. De sosiale problemene vokser. Da trenger vi en helhetlig sosialpolitikk. Gjør vi ikke noe med de voksende forskjellene nå, kan samfunnet vårt bli drastisk forandret i løpet av kun få år, sier Kvisvik. Sosialhjelp som før Hun mener det norske velferdssamfunnet for lengst er på overtid med å øke de laveste trygdeytelsene. – Vi i FO har lenge tatt til orde for å heve de statlige veiledende satsene for sosialhjelp. Sosialhjelpen er en midlertidig ytelse for dem som ikke har nok til å forsørge seg selv, og satsene bestemmes i hver enkelt kommune, minner hun om. Hennes organisasjon foreslår at staten dekker de økte utgiftene for kommuner som øker sosialhjelpen allerede i 2024. – Alle skal ha råd til mat på bordet, og når det ikke strekker til må matsentralene ha nok midler til å dekke det voksende behovet for matutlevering, sier Kvisvik. Hun har høyst sannsynlig en støttespiller i SV-leder Kirsti Bergstø. Begge observerer at forskjellene i Norge vokser.  – Vi er i en dyrtid. Alt blir dyrere. Dette budsjettet fjerner ikke matkøene, og det hjelper ikke familier som har fått titusenvis av kroner i økte renter. Her må det sterkere lut til, sier Bergstø. Hun skal snart forhandle med Arbeiderpartiet og Senterpartiet om statsbudsjettet. De er avhengige av Bergstø for å få flertall for forslaget sitt. Røde Kors-topp Anne Bergh angriper regjeringen med mye av den samme virkelighetsbeskrivelsen. De slår fast at statsbudsjettet mangler et krafttak for fattige barnefamilier i Norge. Røde Kors påpeker at dyrtid gjør at foreldre oppsøker frivillige organisasjoner for å få mat og klær til barna sine. Savner grep – Røde Kors er bekymret for økningen i fattigdom, og særlig blant barnefamilier. Vi er skuffet av at regjeringen ikke tar kraftfulle nok grep for fattige barnefamilier i Norge, som særlig rammes av dyrtidens økte kostnader, sier Anne Bergh, generalsekretær i Røde Kors. – Vi vet at over halvparten av sosialhjelpsmottagerne sliter med å gi barna det de trenger. Dette er utfordringer regjeringen må ta på alvor, mener generalsekretæren. Rødt-leder Marie Sneve Martinussen oppsummerer det som ikke kom i statsbudsjettet. – De øker ikke velferdsstatens minsteytelser for pensjonister, uføre og folk på arbeidsavklaringer. De øker ikke barnetrygden. De som tjener minst får kanskje en femtilapp i måneden i skattekutt. Og strømstøtten justeres fra 70 til 73 øre, slik at strømprisene må bli enda høyere før folk får støtte. Martinussen frykter også at regjeringens anslåtte prisvekst ligger for lavt. –  Norges Bank og SSB forventer høyere prisvekst enn det statsbudsjettet legger til grunn. Når regjeringen ikke øker ytelsene for de som sliter mest, som sosialhjelp og bostøtte, utover den anslåtte prisveksten, betyr det at de får mindre penger mellom hendene. Store tall Arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen (Ap) viser i sin presentasjon av statsbudsjettet – til at velferdsstaten bruker et enormt stort antall milliarder på velferdsordninger neste år. Det samlede budsjettforslaget til Arbeids- og inkluderingsdepartementet (AID) er på 653,3 milliarder kroner. Økningen er på 71 milliarder kroner og sikrer gode velferdstjenester i en tid som er vanskelig for mange, mener Persen. Utgiftene både til alderspensjon, arbeidsavklaringspenger, uføretrygd, sykepenger og dagpenger øker neste år. Samlet er utgiftene til folketrygden beregnet til 581,4 milliarder kroner. Det er en økning på 59,2 milliarder. I tillegg øker utgiftene til integreringsområdet med 9 milliarder kroner, totalt beregnet til 30 milliarder. – At vi bruker over 610 milliarder kroner på ulike velferdsordninger og integrering gir et godt bilde på hvor omfattende velferdsstaten er. Vi har et sikkerhetsnett som skal ta vare på alle i landet vårt som treng det, seier arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen.
Mimmi Kvisvik, leder i sosialarbeiderforbundet FO, er bekymret etter det nylig fremlagte statsbudsjettet. Hun påpeker at det mangler krisetiltak mot økende fattigdom i Norge. Kvisvik ber om en krisepakke som inkluderer økte statlige ytelser, høyere sats for sosialhjelp og mer ressurser til matsentralene. Frivillige organisasjoner som Røde Kors, har også uttrykt bekymring for økende fattigdom, spesielt blant barnefamilier. Regjeringen har økt budsjettet for Arbeids- og inkluderingsdepartementet med 71 milliarder kroner, totalt 653,3 milliarder kroner. Arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen (Ap) mener dette vil sikre gode velferdstjenester i en utfordrende tid.