Hamas-topp ble invitert til hemmelig møte i Norge. Da satte Huitfeldt foten ned.
OSLO/ISTANBUL (Aftenposten): Den israelske fredsaktivisten Gershon Baskin ville holde hemmelige forhandlinger med Hamas i Norge. Det sa den norske regjeringen nei til. Gershon Baskin skulle ha et hemmelig møte med Hamas i fjor. Alt gikk i vasken da han involverte den norske regjeringen. Baskin har i flere tiår jobbet med å finne løsninger på konflikten mellom israelerne og palestinerne. Han har bygget opp et unikt kontaktnettverk i Hamas og har vært involvert i flere forhandlinger om å få løslatt israelske gisler. Baskin var blant annet sentral i prosessen med å få løslatt Gilad Shalit i 2011, en israelsk soldat som ble kidnappet i 2006. I et innlegg på en blogg han skriver for den israelske avisen Times of Israel, forteller Baskin nå om et forsøk han gjorde i fjor på å få i gang fredssamtaler med Hamas igjen.  Det ble spolert av norske myndigheter, sier Baskin til Aftenposten. Ville lande forslag til langvarig våpenhvile I 2021 ville Baskin prøve å gjenopplive forhandlinger om langvarig våpenhvile. Da tok han kontakt med Ghazi Hamad, et medlem av Hamas’ politbyrå, som han tidligere har hatt en relasjon med. Baskin sendte over et utkast til en avtaletekst som de to hadde diskutert tilbake i 2012. Etter å ha brukt måneder på å overbevise ham, gikk Hamad til slutt med på et møte. Det kunne skje i Egypt, Sveits eller Norge, forteller Baskin til Aftenposten.  Ambassadøren var positiv Til slutt viste Norge seg å bli det beste alternativet. Baskin tok i 2022 kontakt med Norges daværende ambassadør til Israel, Kåre R. Aas. – Han var veldig hjelpsom og støttende. Det vi trengte, var å skaffe Hamad et visum til Norge, som ikke var et Schengen-visum, forklarer Baskin. Aas sa han skulle snakke med Utenriksdepartementet (UD). Men først ville han verifisere at Hamad mente alvor. Han sendte derfor en representant til Gaza for å snakke med Hamas-lederen. – De stilte en masse spørsmål som gjorde Hamad nervøs. Han ble mistenksom og unnvikende. Hamad mente at for mange mennesker nå visste om møtet. Han ville ikke lenger møtes. Huitfeldt ville si fra til Israel Baskin klarte likevel å overbevise Hamas-lederen om at de kun hadde involvert personer som skulle ordne med visumet. Deretter tok Aas kontakt med daværende utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap). Det var da Huitfeldt tok en beslutning som sporet av hele prosessen, ifølge Baskin: – Utenriksministeren sa hun måtte snakke med israelerne om dette før hun kunne gå med på det. Da sa jeg til ambassadøren at de kunne glemme det. Norge var ikke lenger aktuelt. – Drepte hele møtet Hele poenget med slike møter er at de skjer i all hemmelighet, forklarer Baskin. Årsaken er at forhandlinger på dette stadiet er ekstremt sensitive. For israelere er det ulovlig å være i kontakt med Hamas, sier Baskin. Dersom Ghazi Hamad ikke hadde hatt støtte fra resten av Hamas-ledelsen, ville det også være et brudd på Hamas’ politikk om ikke å snakke med Israel. Aftenposten har stilt Huitfeldt en rekke spørsmål om saken. Hun ønsker ikke å kommentere saken, men viser til UD. Heller ikke Kåre R. Aas vil kommentere saken, også han viser til UD. «Vi har ingen kommentar til påstandene fra Gershon Baskin», skriver kommunikasjonsrådgiver Guri Solberg i en e-post. Aftenposten har fått historien bekreftet av en kilde med nær kjennskap til prosessen. Huitfeldt sitter nå på Stortinget etter at hun i oktober ble kastet som utenriksminister og erstattet med Espen Barth Eide (Ap). Et lite vindu for endring Etter Huitfeldts involvering fikk Hamad kalde føtter, sier Baskin. Han understreker at han ikke kan vite om Hamas-lederen hadde møtt opp, men sier at Huitfeldts innblanding gjorde det helt umulig å gå videre med forhandlingssporet. Baskin sier han ble helt satt ut av Huitfeldts håndtering. – Jeg var målløs. Jeg kunne ikke tro det. Baskin sier også at han har lært å ikke bli for optimistisk. Men på dette tidspunktet hadde Israels daværende statsminister Naftali Bennett smått begynt å åpne for at flere palestinere fra Gazastripen skulle få arbeidstillatelser i Israel.  – Det var en følelse av at det igjen fantes en sjanse til å endre virkeligheten. Kanskje kunne vi bruke det lille vinduet til å utvide partenes forståelse av situasjonen. Jeg visste det ville bli vanskelig å selge det til den israelske siden. Men uten en konkret plan man kan legge frem for beslutningstagerne på begge sider, finnes det i hvert fall ingen sjanse for endring. Det var det Baskin håpet avtaleteksten med Ghazi Hamad kunne få på plass.  Det hører med til historien at Hamas’ militære fløy skal ha begynt å planlegge angrepet mot Israel allerede i 2021. Det har en talsperson sagt til The Wall Street Journal. – Norge er kjent for hemmelige samtaler Norge har en lang historikk med hemmelige fredssamtaler. Det sier Øyvind Svendsen, seniorforsker ved Norsk utenrikspolitisk institutt. Svendsen viser til flere eksempler: I 2011 ble det kjent at daværende utenriksminister Jonas Gahr Støre snakket hemmelig med Hamas. I 2018 ble det kjent at Norge i hemmelighet forsøkte å stanse krigen i Libya. – I akkurat denne situasjonen var kanskje avveiningen at det var vanskelig å legge til rette for samtaler med Hamas uten å orientere Israel, sier Svendsen. – Hva er risikoen for UD? – Risikoen er å svekke relasjonene til parten som holdes utenfor. Spesielt i en så betent konflikt. Her har Norge hatt en selvtillit tidligere, som nå utfordres av all uroen i verden. Har fortsatt kontakt med Hamas Selv om Norge ikke ville fasilitere Gershon Baskins samtaler med Hamas, har de hatt jevnlig kontakt med Hamas siden de vant valget i 2006. Det skjer på embetsnivå. Det skriver UDs kommunikasjonsrådgiver i en e-post. De har hatt kontakt også etter terrorangrepet på Israel 7. oktober. – Vi har vært krystallklare på vår fordømmelse av angrepet og bedt om at alle gislene må løslates umiddelbart, skriver Solberg.
Den israelske fredsaktivisten Gershon Baskin ville holde hemmelige samtaler med Hamas i Norge, noe den norske regjeringen sa nei til. Baskin ville forhandle om en langvarig våpenhvile, men møtet ble stoppet da daværende utenriksminister Anniken Huitfeldt krevde å informere Israel.