USA mener IS står bak
Den islamske staten (IS) hevder de står bak angrepet som tok livet av 62 i Moskva. Amerikanske kilder bekrefter, ifølge New York Times.  Det oppsto fullstendig panikk under et angrep i konserthuset Crocus City Hall i Moskva fredag kveld. Flere barn skal være blant de drepte, og over 145 får behandling på sykehus.  Antallet drepte skal være 62 ifølge Telegram-kanalen Baza, som er tett på russiske nødetater.   – Det er umulig å si hvem som står bak nå, sa NUPI-forsker Jakub M. Godzimirski til VG ved 21-tiden.  Like etter gikk terrorgruppen Den islamske staten (IS) ut på sin egen Telegram-kanal og hevdet de sto bak. Ifølge New York Times bekrefter amerikanske talspersoner at de mener IS står bak angrepet.  I uttalelsen fra IS, som ble postet på deres Aamaq nyhetsbyrå, hevder de å ha «angrepet en stor samling kristne», og drept og skadet flere hundre. Det skriver AP, som melder at det var rockebandet Picnic som skulle spille i konsertsalen da angrepet skjedde.  7. mars advarte den amerikanske ambassaden om at «ekstremister» hadde nærstående planer om et angrep i Moskva.  Den gang avviste president Vladimir Putin advarselen som et vestlig forsøk på å skremme folk. Natt til lørdag har Putin foreløpig kun uttalt seg via visestatsminister Tatjana Golikova. Han ønsker god bedring til de skadede, skriver AFP.  Ifølge The New York Times sine kilder er det en gren av IS, som går under navnet ISIS-K, som kan stå bak. Det var også denne gruppen USA varslet om. ISIS-K (Islamic State Khorasan Province) har tilknytning til Afghanistan. De omtales av BBC som den mest ekstreme og voldelige militante jihadistgruppen i Afghanistan.  De første nyhetsmeldingene om angrepet tikket inn i 18.30-tiden norsk tid. Like før en konsert skulle starte, begynte bevæpnede personer å skyte rundt seg. Dødstallene har fortsatt å stige utover kvelden, og ved midnatt norsk tid melder Telegram-kanalen Baza, som er tett på russiske nødetater, at 62 mennesker har mistet livet i angrepet.  – Hvorfor?  Det er fremdeles uklart hvor flere av gjerningspersonene befinner seg – og ikke minst hva som er motivet. – Hvem kan tjene på å gjøre dette? – Det er det store spørsmålet nå. Og neste spørsmål er: Hvorfor? sier Godzimirski.  Godzimirski peker samtidig på «motstridende signaler» fra Moskva. – Noen melder at gjerningspersonene har gått i dekning inne i konserthuset, mens andre skriver at de har sluppet unna. Vi vet ikke hva som foregår, sier han. Vitne forteller om dramatiske scener – se video:  Godzimirski mener angrepet må settes i en større kontekst. Han peker på tre usikkerhetsmomenter: – Alt er uklart, sier Russland-forskeren. Også Norges utenriksdepartement ba nordmenn unngå store folkemengder i Moskva tidligere i mars da amerikanerne advarte. Dette ble begrunnet i meldinger om en mulig forhøyet terrortrussel i den russiske hovedstaden. Samme uke hevdet FSB at de hadde avverget et terrorangrep fra IS mot en synagoge i Moskva. Statskontrollerte medier skrev at flere militante islamister ble drept. USAs advarsel kom etter dette. Vil ikke spekulere  Aage Storm Borchgrevink ønsker ikke å spekulere i hvem som står bak fredagens angrep.  Han er forfatter og avdelingsleder i Den norske Helsingforskomité, og jobber med menneskerettighetssituasjonen i Russland, Tsjetsjenia og Georgia.  Borchgrevink understreker at Russland har en lang historie med terror.  – Mange av terrorangrepene i Russland har hatt koblinger til Tsjetsjenia, men i flere av sakene har det også vært vanskelig å fastslå hvem som sto bak, sier han til VG.  Blant de mest kjente er terrorangrepet mot en skole i Beslan i Nord-Ossetia i september 2004. Mer enn 330 mennesker, de fleste av dem barn, ble drept i redningsaksjonen der opprørere tok 1.100 gisler. – Det var det dødeligste terrorangrepet etter 11. september i USA, sier Borchgrevink.  To år tidligere tok tsjetsjenske opprørere 800 gisler i Dubrovka-teateret i Moskva. Dager senere stormet russiske spesialsoldater bygningen og 129 gisler, samt 41 tsjetsjenere, mistet livet. Etter begge disse angrepene har Kreml strammet grepet om befolkningen, påpeker Borchgrevink.  – Jeg har noen russiske kolleger som er litt nervøse for at dette vil gi Putin et påskudd til å innføre kraftige reaksjoner. Om advarselen fra USA tidligere denne måneden, sier Borchgrevink følgende: – Russland så på det som en provokasjon. Det er mye som tyder på at amerikanerne hadde ganske god informasjon. – Folk blir redde og stoler mer på myndighetene  Forfatteren påpeker at terror har vært en viktig del av president Vladimir Putins politiske karriere.  Putin kom til makten samme år som om lag 300 mennesker mistet livet i bombeangrep mot fire boligblokker i Moskva og to andre byer.  Den gang brukte myndighetene i Kreml angrepene til å rettferdiggjøre å sende styrker inn i Tsjetsjenia.  – Sporene etter terrorbombingen i 1999 ledet ikke i retning Tsjetsjenia, slik statsminister Putin sa, men pekte mot FSB, sikkerhetstjenesten Putin ledet før han ble statsminister, sier Borchgrevink. – Terror betyr frykt, og det gjør at folk blir redde og stoler mer på myndighetene, legger han til.  – Hva tenker du om tidspunktet for dette angrepet, like etter valget?  – Det ser ut til å ha en sammenheng. Valget var ikke noe valg, men et karneval der Putin lovet mindre drikking, flere barn og mer penger til russere. Det ville tatt seg dårlig ut om dette angrepet kom før valget, sier Borchgrevink.
Minst 62 personer er drept og over 100 skadet i et angrep i konserthuset Crocus City Hall i Moskva.  Det er uklart hvem som står bak angrepet. Angrepet skjer i en tid med intern uro og endringer i Kremls retorikk om krigen i Ukraina, påpeker Russland-ekspert.