Var kritisk til USAs våpenleveranser. Nå er Støre taus
I 2006 var Jonas Gahr Støre kritisk til USAs våpenleveranser til Israel. Det ønsker han ikke lenger å kommentere. Samtidig som dødstallene stiger inne i Gaza, vokser kritikken rundt norsk våpeneksport.  Mandag skrev VG at den norske våpenprodusenten Chemring Nobel ikke kunne utelukke at deres rakettdrivstoff ble brukt i missiler Israel nå bruker. Dette er missiler som leveres fra USA. En av dem som tidligere har vært kritisk til amerikansk våpeneksport til Israel, er Jonas Gahr Støre. Nå er han taus.  I 2006 uttalte daværende utenriksminister Jonas Gahr Støre at Chemring Nobel, som da het Dyno Nobel, at norske myndigheter ikke kunne utelukke at norske komponenter ble brukt i Israels krigføring. På det tidspunktet hadde Israel gått til krig mot Libanon, og Hizbollah. Krigen tok over 1100 liv i Libanon, og 165 på israelsk side.  – Jeg har også gitt uttrykk for at Israels krigføring bør få konsekvenser for USAs våpenforsyninger til Israel, het det i det skriftlige brevet fra Støre.  Før helgen forsøkte VG å få Støre til å svare på følgende: – Mener statsministeren at Israels krig i Gaza bør få konsekvenser for USAs våpenforsyninger til Israel? Det har ikke Støre ønsket å kommentere.  Støre og statsministerens kontor har i stedet henvist videre til Utenriksdepartementet. Heller ikke de har besvart de konkrete spørsmålene til VG, men sendt en generell uttalelse.  Der fastholder de at norsk regelverk følges til punkt og prikke. – Våpen produsert ved bedrifter i utlandet er underlagt det aktuelle landets eksportkontroll, skriver statssekretær Eivind Vad Petersson via UDs kommunikasjonsavdeling. Den manglende responsen fra Støre, reagerer Sosialistisk venstreparti (SV) på.  – Jeg forventer at Støre er like klar overfor USA nå som han var i 2006 da han var utenriksminister. Den gangen var han villig til å legge press på USA og sa at Israels krig måtte få konsekvenser for våpeneksporten, sier Ingrid Fiskaa, utenrikspolitisk talsperson til VG.  Før helgen meldte den israelske avisen Haaretz, samt Klassekampen, at 1800 rakettkastere produserte av den norskeide våpenprodusenten Nammos fabrikk i USA, i oktober ble sendt fra USA til Israel. Flere politiske partier og organisasjoner har de siste dagene reagert på opplysningene, blant dem LO og Redd Barna.  Norge tillater ikke direkte salg av våpen og komponenter til Israel. Men hvis norske Nammo produserer våpen ved deres amerikanske fabrikk, er de underlagt amerikansk regelverk. Også våpenkomponenter, slik som rakettdrivstoff, kan eksporteres gjennom USA og bli til våpen der, før USA sender det videre til Israel. – Nå må regjeringen våkne SV har flere ganger tatt orde for å få på plass en strengere våpenkontroll, spesielt rundt salg av våpen til USA, samt en sluttbrukererklæring. Det at norske våpen og komponenter nå kan bli brukt i Gaza, gjør dem opprørt.  – Det er helt uakseptabelt at våpen produsert av norske selskaper nå blir solgt til Israel. Israel bryter humanitærretten i sin krig mot Gaza, og det er en overhengende fare for at norske våpen blir brukt i krigsforbrytelser,  sier Ingrid Fiskaa. Hun mener at norske våpenprodusenter og deres datterselskap i USA må få et krav om at ingen våpen skal selges til Israel. – De globale retningslinjene er krystallklare: Nammo og Chambring Nobel skal vurdere risikoen for at de bidrar til brudd på humanitærretten før de selger sine produkter. De må rett og slett stoppe all handel med Israel så lenge Israel bryter humanitærretten.  Fiskaa mener også at den norske stat, som eier av Nammo, må ta tydeligere ansvar og få stoppet våpensalgene.  – Nå må regjeringen våkne. Vi kan ikke bidra med våpen til denne grusomme krigen.
Jonas Gahr Støre kritiserte i 2006 USAs våpenleveranser til Israel, men ønsker ikke å kommentere det nå VG rapporterte at norske Chemring Nobel ikke kunne utelukke at deres rakettdrivstoff ble brukt i Israels missiler SV og andre organisasjoner som LO og Redd Barna har reagert på opplysningene Norge tillater ikke direkte salg av våpen og komponenter til Israel, men skjer det via et tredjeland kan det være i henhold til norsk regelverk