Refser NSMs foreslåtte «forretningsmodell»: – Hva har de tenkt på?
«I overkant kreativt», «ute å kjøre» og «vrangforestillinger». Eksperter på jus og offentlig forvaltning reagerer med vantro på NSMs idé. – Dette er helt utrolig, mener jusprofessor Mads Andenæs. Han har nettopp lest Justisdepartementets brev som refererer til et møte med Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) i mai 2023. I brevet kommer det frem at NSM foreslo å utarbeide en «forretningsmodell» for å betale økt husleie i Snarøyveien 36. VG omtalte saken på tirsdag. Kort fortalt: NSM ønsket større lokaler. For å få råd, foreslo det statlige direktoratet å ta betalt for «råd og veiledningstjenester». Andenæs er professor ved juridisk fakultet på Universitetet i Oslo. Han setter spørsmålstegn ved hele ideen: – Her er NSM ute å kjøre. Hva har de tenkt på? Per Lægreid, professor emeritus ved institutt for politikk og forvaltning ved Universitetet i Bergen, er like klar i sin tale: – Dette virkar i overkant kreativt frå NSM si side, skriver han i en e-post til VG. – Skal vel først og fremst drive med forvaltning Brevet handlet altså om NSMs ønske om mer plass. Dette var departementet skeptiske til.  De vil ikke gi en allmenn fullmakt til «prising av NSMs ordinære råd- og veiledningstjenester», understreket departementet.  – Det er ikkje å undrast på at departementet ikkje vil gje ei allmenn fullmakt til prising av NSM sine ordinære råd og rettleiingstenester til et slikt formål, sier Lægreid. Han mener en slik praksis ville gi inntrykk av at NSM beveger seg i retning av å bli et konsulentfirma. – Eit direktorat skal vel først og fremst drive med forvaltning og ikkje med forretning, sier professoren i statsvitenskap. «Nye, grunnleggende brudd» NSM er Norges direktorat for forebyggende nasjonal sikkerhet og er underlagt Justis- og beredskapsdepartementet. I brevet understreket departementet at det hele handlet om en prinsippsak: «En løsning hvor NSM tar betalt for slike tjenester vil forutsette viktige prinsipielle avklaringer med departementet.» Jusprofessor Andenæs sier at han forstår Justisdepartementets innvendinger.  Han mener NSMs forslag til finansiering er et «nytt, grunnleggende brudd» på prinsippene i statens økonomiforvaltning. – Det er ikke slik at en offentlig etat kan skaffe seg inntekter som den så kan bruke på løpende investeringer. Inntekter skal gå til statskassen og utgifter dekkes med bevilgninger, understreker Andenæs. – Vrangforestillinger Jusprofessoren mener utvekslingen gir grunnlag for større årvåkenhet enn hva departementet etter hans mening har vist. – Hvis slike vrangforestillinger har gjort seg gjeldende i NSM, så har det vært klar og sterk grunn for Justisdepartementet til å følge nøyere med på det som skjer i NSM, sier Andenæs. Finansdepartementet har kritisert Justisdepartementet for ikke å ha fulgt opp NSM tettere – slik at regelbrudd kunne blitt avdekket og eventuelt avverget. De er tydelige på at Mehls departement også må bære et ansvar, ifølge avgraderte brev som VG tidligere har omtalt. – Det vil alltid være en balanse mellom tillit og detaljstyring. Inngåelse av lovlige kontrakter er etatens eget ansvar, svarte Justisdepartementet.  Onsdag bevilget Stortinget 200 millioner kroner til NSM. Slik kan etaten innløse det ulovlige lånet som kostet Sofie Nystrøm jobben. NSM vil ikke kommentere VG har spurt NSM om hva de foreslåtte «råd- og veiledningstjenestene» skulle innebære.  Direktoratet viser til det regjeringsoppnevnte utvalget som skal granske saken: – NSM skal sørge for å gjøre all nødvendig og relevant informasjon tilgjengelig for utvalget. NSM kommer derfor ikke til å kommentere på momenter som faller inn under utvalgets arbeid, skriver fagdirektør Andreas Skjøld-Lorange.
VG har tidligere omtalt at NSM foreslo en «forretningsmodell» for å betale økt husleie i Snarøyveien 36. Eksperter på jus og offentlig forvaltning reagerer kraftig på NSMs idé om finansiere husleie på denne måten. Jusprofessor Mads Andenæs mener Justisdepartementet må følge nøyere med på det som skjer i NSM i lys av den foreslåtte «forretningsmodellen».