To måneder etter Hamas-angrepet: Isfront mellom Israel og Norge 
– I Jerusalem er ingen i tvil om at Norge har kommet med den hardeste kritikken mot Israel av noe europeisk land, sier Israels Oslo-ambassadør. Han antyder at det kan få konsekvenser for fremtiden. I dette intervjuet med VG slår den israelske ambassadøren Avraham Nir-Feldklein tungt tilbake mot Israel-kritikken fra den norske regjeringen.  Han svarer også på kritiske spørsmål om Israels krigføring. – Det norske rommet for ytringer krymper. Stemmer som forsvarer Israel, blir trakassert og brakt til taushet. Dere ser bare til Gaza. Men en kvart million israelere er også evakuert, uten at det blir omtalt. Når skoler og sykehus i Israel blir angrepet, er det ingen som rapporterer, sier ambassadøren til VG. Utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) svarer slik: – Norge har en tydelig stemme fordi vi mener krigen har gått altfor langt. To måneder siden  Torsdag er det to måneder siden Hamas’ terrorangrep mot Israel. Det markerer Israels ambassade i Oslo med enorme bilder på ambassadens fasade, av gisler som Hamas fortsatt holder tilbake. Samtidig ønsker ambassaden å sette flomlys på sin versjon av krigen.  – Vi har ikke sovet siden 7. oktober, da vi våknet til det verste angrepet mot vårt folk siden Holocaust, sier ambassadør Nir-Feldklein. – Nå er vi midt i en regional krig. Hamas har angrepet med minst 12.000 raketter. Israel blir også angrepet fra Hizbollah i Libanon, fra Jemen og fra Irans partnere i Syria, fortsetter han.  Basert på fakta  – Hvorfor reagerer du så sterkt på uttalelsene fra Støre og Eide?  – Israel er blitt kritisert av den norske statsministeren og av utenriksministeren for at vi ikke overholder internasjonal humanitær rett. Jeg har stor respekt for begge. Men problemet deres er at internasjonal rett ikke baseres på anslag eller følelser, men på bevis. Folkeretten tar utgangspunkt i fakta, hva som var målet for Hamas’ terrorangrep, og hva som var resultatet. Da forstår man at Israels svar er nødvendig. Det blir ikke sikkerhet for Israel før Hamas er utryddet, sier ambassadøren. – Svært alvorlig  Han legger til at den norske kritikken om brudd på internasjonal lov og humanitærretten er uakseptabel fra Israels ståsted.  Ambassadøren viser til at Israel får sympati fra land som Tyskland, Østerrike, Tsjekkia og Storbritannia.  – Og vi ser svært alvorlig på at regjeringen sier at det er en ulik standard i Europa. Og at man sammenligner Russlands aggresjon i Ukraina med Israels selvforsvar, etter å ha blitt angrepet med grusomheter som å brenne spedbarn og voldta kvinner, av en gruppe som sier at de vil angripe igjen og igjen inntil Israel opphører å eksistere. – Vi aksepterer heller ikke det faktum at Norge er det eneste land i Europa som åpent sier at de vil fortsette å ha kontakt med Hamas. Det plager oss virkelig, sier Israels utsending til Norge.  – Feirer massakrene  Israel er også kritisk til at Norge har økt støtten til FNs støtte til de palestinske områdene gjennom UNRWA.  – Jeg har stor respekt for det Norge gjør på det humanitære området. Men når Norge øker støtten fra skattebetalernes penger til UNRWA etter terrorangrepet, når UNRWA-støttede skoler og deres lærere feirer massakrene 7. oktober, da bør Norge reagere. Jeg sier ikke at dere skal stoppe å gi penger, men dere har selv ansvaret for at pengene går til gode formål og ikke misbrukes. Jeg vet at dere elsker FN, men jeg tror dere elsker et annet FN enn det vi har i dag, sier Nir-Feldklein. – Har gått altfor langt  VG har forelagt ambassadørens kritikk av Norge for Utenriksdepartementet.  – Norge har en tydelig stemme fordi vi mener krigen har gått altfor langt. Fordi vi rett og slett ikke kan akseptere at flere tusen sivile blir drept, blant dem over 6000 barn, og titusenvis skadet og traumatiserte. Og fordi Hamas må løslate gislene de holder i Gaza. Vi engasjerer oss fordi vi mener at det må finnes en vei ut av denne farlige voldsspiralen, skriver utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) i en e-post til VG. Han sier at Norge fortsatt mener at en forhandlet tostatsløsning er eneste måten å oppnå varig fred og demokratiske rettigheter for både palestinere og israelere.  – Det er ikke noen militær løsning på den israelsk-palestinske konflikten. Det må en politisk løsning til, som adresserer konfliktens årsaker. Det vil tjene begge folk, også Israel, fortsetter Eide.  Tallene fra krigen i Midtøsten som brukes i VG og andre medier kommer fra partene, men er i stor grad bekreftet av FN: Beklager tap av liv  – Reaksjonen mot Israel er vel som man kunne vente når antallet drepte på Gaza står ikke i noe forhold til antallet tapte israelske liv?  – Jeg skal være den første til å beklage tap av palestinske liv. En mor som mister et barn, lider for resten av livet, sier ambassadør Nir-Feldklein.  – Men vi må bli kvitt Hamas. Og det er nøyaktig hva vi prøver på. Men bildet er komplisert. Vi risikerer soldatenes liv ved å sende dem inn i krigssonen. De må gå fra hus til hus for å oppnå målet, og for å redusere sivile tap til et minimum. Men ja, det går sivile liv, og ja, det er forferdelig sier ambassadøren.  – Hvor mange israelske soldater har mistet livet under felttoget i Gaza? – Om lag 80, svarer Nir-Feldklein. – Hvordan kan 80 drepte soldater være proporsjonalt, sammenlignet med det store antallet drepte innbyggere på Gaza? – Anslagsvis var 5–6000 av de drepte Hamas-krigere, svarer han. Legger ansvaret på Hamas  – Kritikken fra regjeringen handlet også om blokaden av Gaza: Det er vel fakta at flere enn to millioner mennesker på Gaza ble fullstendig isolert i flere uker, uten tilgang til vann, mat, strøm og andre livsviktige behov? – De hadde ikke vann? Men bare syv prosent av vannet kommer fra Israel. 93 prosent produserer de selv. Israel er også den største humanitære aktøren på Gaza, med flere hundre lastebillass med nødhjelp daglig. Men Hamas ødela grenseovergangen mot Egypt. Israel skrudde ikke av strømmen. Men seks av syv israelske kraftverk som forsyner Gaza, ble ødelagt av Hamas og kunne ikke repareres umiddelbart på grunn av rakettene fra Hamas. Og vi tilbød å levere drivstoff, også til sykehus i Gaza by. Men Hamas nektet sykehuset å ta imot. Hamas ville se spedbarn dø. – Opplysningene om blokaden kom i stor grad fra FN? – Alle disse opplysningene kommer fra FN via regjeringen i Gaza, altså Hamas, altså terrororganisasjonen. De har en bevisst agenda og misbruker sosiale medier, og nyhetsmedier for å villede. – Så Israel har mistet tilliten til FN? – Ja. – Fullstendig? – Ja, fullstendig. – Men alle kan se bildene av enorme ødeleggelser i Gaza, av svært mange hjem i ruiner?  – Jeg skal ikke argumentere mot det. Forholdene for folk i Gaza er forferdelige. De bor nå i tilfluktsrom, i telt, og de lever i en krigssone. Men samtidig: Dette er byområder og det er en komplisert krig, med to mål – å frigi 138 gisler, og å utslette Hamas. Hamas har gravd seg ned, under skoler, under sykehus, under moskeer. De sender raketter fra fornøyelsesparker og fra barnehager.  Kalte hjem Spania-ambassadøren For noen dager siden ble Israels ambassadør til Spania kalt hjem til Jerusalem for konsultasjoner om forholdet mellom Israel til Spania, etter uttalelser fra statsminister Pedro Sanchéz om at Israel kunne være i brudd med folkeretten. Uttalelsen kom kort tid etter at han hadde besøkt en av de terrorrammede landsbyene i nærheten av Gaza.  – Ambassadøren ble kalt hjem på grunn av tid og sted for den spanske statsministerens uttalelser, men til tross for at uttalelsene var mindre alvorlige enn det den norske regjeringen har uttalt. I Jerusalem er ingen i tvil om at Norge har kommet med den hardeste kritikken mot Israel av noe europeisk land, sier han. – Kan det skje at du også blir kalt hjem til Israel, i protest mot norske myndigheter? – Det er opp til vår utenriksminister å avgjøre. Men etter krigen vil Israel måtte vurdere hvem som står sammen med oss, og hvilke land som inntok hvilke standpunkter. Det vil vi gjøre vitenskapelig og matematisk. Jeg går ut fra at vår regjering vil finne ut hva det vil bety for fremtidige relasjoner. Før og etter 7. oktober  Ambassadør Avraham Nir-Feldklein hevder at man i Norge forholder seg til Midtøsten slik situasjonen var før terrorangrepet 7. oktober: – Norge har ikke erkjent at vår verden forandret seg totalt den dagen. Verden, slik den så ut den 6. oktober, finnes ikke lenger. Og jeg tror at Norge med tiden vil innse at vi ikke kan skru tiden tilbake, at Hamas militære arm og deres regjering ikke kan bestå. Akkurat nå lever vi med hvert vårt verdensbilde. Israel kan aldri vende tilbake til 6. oktober. – Kan Norge etter denne krigen fortsatt spille en sentral rolle i Midtøsten? – Det er det ikke opp til meg å avgjøre, fordi Norge, som jeg sa, har inntatt det aller mest radikale standpunktet blant alle land i Europa. Jeg håper Norge vil innse at verden aldri blir som den var 6. oktober, men det er opp til Norge om man er villig til å innse den nye realiteten. I så fall vil vi være mottagelig for alle som har en konstruktiv innstilling til Israel, sier han. Norge har fordømt Overfor VG presiserer utenriksminister Espen Barth Eide at regjeringen har anerkjent Israels rett til selvforsvar, har fordømt Hamas’ terrorangrep mot Israel 7. oktober, har uttrykt dyp medfølelse med berørt, og står ved kravet om at gislene må løslates. – De siste ukene har jeg merket tydelig at bekymringen er økende over at Israel har gått for langt og gjør for lite for å beskytte sivile. Her står Norge sammen med mange andre land, skriver Eide.  Han kom til klimatoppmøtet i Dubai sent onsdag kveld. Da hadde FNs generalsekretær brukt sin myndighet til å alarmere Sikkerhetsrådet om at konflikten truer internasjonal fred og sikkerhet. – Guterres’ oppfordring til Sikkerhetsrådet er et viktig og sjeldent grep for å avverge den humanitære katastrofen i Gaza og få på plass en humanitær våpenhvile, uttaler utenriksministeren. 
Forholdet mellom Norge og Israel lider under den norske kritikken mot krigen i Gaza, ifølge Israels ambassadør til Norge, Avraham Nir-Feldklein. Han hevder at Norge ligger på bunnen blant europeiske land når det gjelder støtte til Israel. Ambassadøren kritiserer også Norges økte støtte til FN-organisasjonen UNRWA som opererer i palestinske områder. Utenriksminister Espen Barth Eide (Ap) svarer at Norge engasjerer seg for å finne en vei ut av voldsspiralen. Kritikken fra Norges regjering om blokaden og Israels militære angrep i Gaza har skapt spenninger i forholdet mellom de to landene.