Xi har skrudd sensuren til nytt maksnivå. Det har fått noen overraskende utslag.
NYHETSANALYSE: Donald Trump, en fotballspiller og diverse uttrykk knyttet til Xi Jinping selv. Alt sammen filtreres vekk når landets leder skal vise sin makt på det årlige stormøtet i Beijing. Egentlig er dette en ikke-sak. På en måte. Uttrykket bruker vi som regel om noe som ikke er viktig nok til å bli diskutert. Men det kan også bety at det som ikke skjer, har en nyhetsverdi i seg selv. Og dette er en sånn ikke-sak. Kinas statsminister skal nemlig ikke holde en pressekonferanse denne uken. Dermed bryter han en tradisjon med røtter tilbake til slutten av 1980-tallet. Et årlig ritual der regjeringssjefen møter pressen etter den første uken med toppmøter i Folkekongressen, altså Kinas nasjonalforsamling.  Disse pressekonferansene har lenge vært lite annet enn et propagandashow, der både spørsmål og svar er nøye innøvede selvfølgeligheter. Fraværet av kritiske spørsmål har gjort at flere Beijing-baserte utenlandske journalister har valgt å boikotte begivenheten. Men den har hatt en verdi for det kinesiske kommunistpartiet, fordi den har gitt et inntrykk av at statsministeren – i hvert fall én gang i året – er tilgjengelig for spørsmål. Nå er det slutt. Statsminister Li Qiang dropper pressekonferansen. Og han kommer heller ikke til å gjennomføre den til neste år eller året etterpå. Det ble kunngjort tidligere denne uken. Hvorfor er dette viktig? Uvanlig kort tale To tydelige signaler er mulig å lese av Li Qiangs fravær: 1. Kinas myndigheter ser ikke lenger verdien av å late som om de driver med noen form for åpenhet overfor publikum, hverken i Kina eller utenlands. 2. Det finnes bare én person som skal være i det kinesiske rampelyset. Han heter Xi Jinping. Partileder, statsoverhode, øverstkommanderende. Kinas sterke mann. Signalet var minst like tydelig da Li Qiang, altså statsministeren, holdt sin årlige presentasjon om tingenes tilstand da Folkekongressen åpnet på tirsdag. Den var bare 50 minutter lang – den korteste siden 2001. Som statsminister har han vært langt mindre synlig – og mektig – enn sine forgjengere, ifølge flere eksperter. Li Qiang brukte sine minutter til å fortelle at han tror på en økonomisk vekst på «rundt» 5 prosent i år – et tall de fleste analytikere mener er urealistisk høyt. Han brukte også mye tid på å formidle at partiet må samle seg rundt Xi Jinpings visjoner for landet. Kina er i en dyp økonomisk bølgedal. Eiendomsmarkedet er i krise, Shanghai-børsen har falt med nesten 10 prosent det siste året. Pessimismen råder blant småbedriftseiere. USA innfører stadig nye sanksjoner. Og investeringene fra utlandet har nesten kollapset. Regimet viser tegn til frykt Folkekongressen er forsamlingen som skal vedta Kinas lover. Det fantes en tid – spesielt på tidlig 2000-tall – der det årlige møtet var preget av diskusjoner og meningsutvekslinger. Etter at Xi Jinping overtok som partileder i 2012, er det blitt redusert til en ren feiring av partiledelsen – og nå, i det siste, av den ene mannen som sitter med makten. Ukens møte i Folkekongressen var en mulighet for partiledelsen til å spre et positivt budskap. Det har lykkes til en viss grad – børsen er litt opp denne uken. Men Li Qiang hadde svært få konkrete forslag til hvordan han skal nå målet om en vekst på 5 prosent. «Budskapet vil ikke overbevise mange», konkluderer The Economist. Samtidig viser også regimet tegn til frykt. Disse tegnene kan man blant annet finne i hvilke uttrykk som blir sensurert på kinesisk internett denne uken.  Det California-baserte nettstedet China Digital Times har i mange år overvåket hvilke ord og uttrykk som fjernes fra kinesiske søkemotorer. Og de har funnet en rekke nye «sensitive» søkeord i det siste. Flere av dem går rett på landets sterke mann, altså Xi Jinping. Uttrykk som «Xi Jinping styrer Kina», «Xi Jinping + Keiseren er svært fornøyd» eller «Xi Jinping + garantert fiasko» «Den store Trump» på fy-listen En annen som rammes av sensuren, er fotballspilleren Hao Haidong. Han er tidenes toppscorer i Kina, men har de siste årene vært en aktiv Xi-kritiker i eksil. Nå er navnet hans svartelistet fra kinesiske nettsider. Heller ikke Donald Trump slipper unna. Noen kinesiske nettbrukere begynte nemlig å kritisere Xi ved å erstatte navnet hans med Trumps. Nå har sensurapparatet fått dette med seg, og uttrykk som «Den store Trump» er kommet på fy-listen. Kinas statlige medier har denne uken skrevet varmt om hvordan landet har bygget opp et såkalt demokratisk system som de mener er bedre enn det vestlige. Signalene fra årets møte i Folkekongressen vitner om et land som går i motsatt retning.
Kinas statsminister Li Qiang har brutt en lang tradisjon ved å ikke holde en årlig pressekonferanse. Dette skaper inntrykk av at det ikke lengre er verdi i å vise en illusjon av åpenhet mot publikum. På det årlige stormøtet i Beijing var det klart at makten og rampelyset kun skal rettes mot Xi Jinping, Kinas sterke mann. Kinas økonomi sliter, med nedgang i eiendomsmarkedet, børsfall, økte sanksjoner fra USA, og kollapsende utenlandsinvesteringer. Statsministerens planer om en økonomisk vekst på fem prosent er blitt møtt med skepsis.