Kjersti Toppe: – Vil at nordmenn får flere barn
Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) er villig til å gjøre store endringer i norsk familiepolitikk for å få flere barn og yngre foreldre. – Jeg vil at nordmenn får flere barn, sier Toppe til VG. Seksbarnsmoren vil at flere skal gjøre som henne: få barn tidlig og få mer enn to.  Men trenden går motsatt vei: Det har aldri blitt født færre barn per norske kvinne enn nå – og førstegangsforeldrene har aldri vært eldre. Barne- og familieministeren understreker at om man vil ha barn – og hvor mange man vil ha – er personlige valg. Men: Hvis folk får færre barn enn de kunne tenkt seg, er noe alvorlig galt, mener hun. I dette intervjuet åpner Toppe for store endringer i norsk familiepolitikk, hvis det kan få flere til å føde – og flere til å føde flere. Hun er blant annet åpen for: I 2022 var fruktbarhetstallet rekordlave 1,41 barn per kvinne, ifølge SSB.  Toppe vil opp på 2,1 barn per kvinne – et tall vi ikke har sett i Norge siden 70-tallet. – Radikale ordninger – Vi er nødt til å drøfte mer radikale ordninger for barnefamilier i Norge, sier Toppe. Det er to grunner til at hun roper varsku. – Det kan bli ganske vanskelig når jeg blir gammel og du blir gammel, for hvem er igjen for å drive hjulene i samfunnet?  Og: – Jeg ønsker at de som vil og kan, skal få barn. At det blir født barn i befolkningen, mener jeg er et tegn på hvor vellykket et samfunn er. – Endre politikk Toppe advarer mot å tenke for snevert – og mot å kun diskutere barnetrygd og foreldrepenger.  – Det er kanskje andre ting som skal til for at unge i dag får mer enn to barn. Og kanskje til og med barn litt tidligere.  For når førstegangsfødende er over 30 år i gjennomsnitt, rekker de ikke få en hel ungeflokk. Derfor er Toppe særlig opptatt av hvordan hun og regjeringen kan friste studenter og andre unge til å sette i gang produksjonen. – Vi må vite mer om årsakene, vi må spørre de unge selv og vi må være villige til å endre politikk for å snu denne trenden. Skattelette og gjeldslette Noe av kunnskapen kommer i en rapport fra SSB i juni.  – Jeg er i villrede selv, har mange spørsmål og vil ha innspill fra de dette gjelder, sier Toppe. – Kunne du tenkt deg å gi skattelette eller overføringer til familier som får for eksempel et tredje barn? – Ja da, alt sånt kan jeg tenke meg. Eller de som får barn som student kunne fått slettet studiegjeld, for eksempel. Det er mange ting vi kunne sett på, og vi må tenke mye mer radikalt om økonomi. – Ikke godt nok Nybakte foreldre kan få enten foreldrepenger eller engangsstønad.  Foreldrepengene skal erstatte inntekten de vanligvis har, opptil en årslønn på 668.862 kroner. For å ha rett på det, må de hatt inntekt minst seks av de siste ti månedene.  Studenter er blant de som faller utenfor ordningen, og får engangsstønad. Det er én utbetaling – på 90.300 kroner.  – Får de som blir foreldre i studietiden god nok støtte? – Nei, det er de jeg peker på når jeg blir spurt om hva vi bør gjøre annerledes. Det er de unge foreldrene, som er studenter eller i overgangen til fast jobb. Toppe understreker at det fra naturens side er gunstig og mindre risikofylt å få barn i 20-årene. – Det er det ikke lagt nok til rette for i dag. Det er veldig godt lagt til rette for eldre mødre, som er i fast jobb, har fast inntekt og stabile forhold.  – Rikeste årene i mitt liv – Hvor mange barn bør vi ideelt få?  – Uffa meg, det er helt umulig å svare på, sier Toppe og ler. – Men jeg er opptatt av gjennomsnittstallene, og de bør i hvert fall opp på 2,1 barn per kvinne.  – Du har bidratt til det selv, med seks barn. Vil du anbefale det til gjennomsnittskvinnen? – Jeg kan gjerne anbefale det generelt, men jeg har respekt for at folk har ulike liv og ståsted, så jeg vil ikke dytte det på alle. Hun understreker at folk skal bestemme det selv – og at ikke alle kan få så mange barn.  – Da mine barn var små, var det travelt og anstrengt økonomisk. Men det var noen av de rikeste årene i mitt liv, sier Toppe. – Veldig dyrt I dag får alle barn rett på barnehageplass i løpet av året de fyller ett – unntatt desemberbarna. De får først rett på plass i august året etter, og foreldrene kan måtte ta ulønnet permisjon fra jobb for å være hjemme med barnet. Det vil koste flere hundre millioner kroner å endre dette, forteller Toppe. Men hun er åpen for at dette – eller å innføre løpende barnehageopptak – kan være riktig: – Det er veldig dyrt, og har ikke blitt prioritert ennå.  Hun understreker at regjeringen har prioritert gratis barnehage for tredje barn, gratis barnehage i Finnmark og Nord-Troms og billigere barnehage for alle.  – Jeg tror det er kjempeviktig for foreldrene å ha tilgjengelige barnehager. Også for de som vurderer å få barn eller få flere barn. Hvis ikke barnehagene fungerer, så tror jeg det er få som vil gå i gang med å få barn. – Ingen logikk Regjeringen har økt barnetrygden for barn under seks år, og for enslige forsørgere.  – Det kan godt tenkes at barnetrygden bør økes enda mer, i hvert fall for barn over seks år. Foreldre får 600 kroner mindre for barn mellom seks og 18 år, sier Toppe. – Det er ingen logikk i det, for barna blir egentlig dyrere jo eldre de blir. Toppe lanserer også boligpolitikk som en viktig del av familiepolitikken:  – Jeg tror mange foreldre tenker på om de har råd til nok plass. Det kan være en hemsko for å få flere barn eller første barn, hvis de bor i en trang leilighet. Hun stiller spørsmål ved hvor smått det skal gå an å bygge i byene – og mener det kan ha sammenheng med at vi får færre barn. – Boligpolitikken legger noen steder dårlig til rette for det, med mindre du er grådig rik. Slaktes KrF-leder Olaug Bollestad sier at ingen familier blir større av politikerprat. – Senterpartiet er bundet av en regjeringsplattform som er den minst familievennlige på mange år. Det er bra med billigere barnehage og prisjustert barnetrygd, men familien er åpenbart ikke et satsningsområde for regjeringen. Hun ber Toppe bidra med politikk, ikke prat. – Hva vil Toppe med utspillet sitt? Hun er regjeringsmedlem i en regjering som har ansvar for kutt i kontantstøtten, fjerning av foreldrefradraget og fritidskortet. I beste fall gjør de ingenting, de har kun prisjustert barnetrygden, ikke økt den. Toppe kan jo starte der, sier Bollestad.
Barne- og familieminister Kjersti Toppe (Sp) åpner for store endringer i familiepolitikken for å få flere barnefødsler i Norge. Norske kvinner fikk rekordlave 1,41 barn i gjennomsnitt i 2022. Toppe sikter etter 2,1 barn per kvinne. Hun åpner blant annet for skattelette for familier med mer enn to barn, å slette studiegjeld for de som får barn i studietiden og øke barnetrygden for barn mellom seks og 18 år.