Derfor ønsker ikke USA en våpenhvile i Gaza
Mer enn 24.000 mennesker er drept på Gazastripen. Likevel vil fortsatt ikke USA presse frem en våpenhvile, ifølge forskere. Hvorfor det? I forrige uke presiserte John Kirby, som jobber i USAs nasjonale sikkerhetsråd, at president Joe Biden ikke arbeider for en våpenhvile i krigen mellom Israel og Hamas. – Vi støtter fortsatt humanitære pauser, men ikke en generell våpenhvile akkurat nå, sa han til Voice of America. – Presidenten sendte ingen signaler om endring, slo han fast. Mandag i forrige uke sa Biden at han «jobbet i det stille med den israelske regjeringen» og brukte alle midler han har til rådighet for å «få dem til å roe ned og komme seg ut av Gaza». USA er delt Bidens uttalelser og den etterfølgende presiseringen tolkes som at Det hvite hus sliter med balansegangen mellom Israels trofaste venner og amerikanere som er opprørt over den intense bombingen av sivile palestinere.  I desember i fjor spurte meningsmålerne i PEW Research amerikanere om hva de synes om Bidens politikk. 21 prosent svarte at han er for israelsvennlig. 16 prosent mente at han er for positiv til palestinerne. 25 prosent svarte at han har funnet en god balanse. Resten vet ikke. Meningsmålingen viser at det er vanskelig å finne balansen for en president som kjemper for gjenvalg. – Israel ønsker ikke våpenhvile, og USA ønsker ikke å presse Israel til å gjøre noe landet ikke vil. Det sier Jørgen Jensehaugen. Han forsker på den palestinsk-israelske konflikten og jobber som seniorforsker på PRIO i Oslo.  24.000 drept, 2,3 millioner innesperret Siden Hamas-angrepene 7. oktober har over halvparten av alle boliger på Gazastripen blitt ødelagt i israelske angrep, ifølge FN. 24.000 palestinere er drept, 70 prosent av ofrene er kvinner og barn.  Aftenposten kan ikke uavhengig verifisere tallene på drepte, men FN og Human Rights Watch har tidligere sagt til Reuters at de har ansett tallene som troverdige. Gazas 2,3 millioner innbyggere er innesperret på et område som er på størrelse med Mjøsa. Grensene mot Egypt og Israel er stengt, og kysten under militær blokade. Det er derfor ikke mulig for palestinske sivile på Gazastripen å flykte til trygge områder. – President Biden er en sterk støttespiller for Israel, og å presse Israel til våpenhvile ville vært et brudd med hans etablerte politiske posisjon, sier Jensehaugen.  Israel, og dermed USA, mener at en våpenhvile før de har nådd sine mål vil gjøre at Hamas slipper unna, forklarer Jensehaugen.  – At den posisjonen medfører ekstreme lidelser for Gazas befolkning har usedvanlig lite påvirkning på denne kalkylen, sier han.  Men Jensehaugen forklarer at det kan skje en endring i USAs forhold til Israel.  – Det er en dreining i USA, hvor yngre velgere er mer imot Israel. Og den krigføringen Israel fører, er veldig upopulært internasjonalt. Det koster USA mer internasjonalt å være en støttespiller i denne krigen. Han mener at støtten til Israel blir svekket i USA som en helhet, men ikke innenfor den politiske ledelsen.  Usikkerhet om tiden som kommer  Det er tre måneder siden Gaza-krigen begynte. I tillegg til at flere tusen sivile liv går tapt, er omtrent en fjerdedel av Gazas befolkning i den mest alvorlige kategorien av sult, ifølge en FN-studie.  Innenfor den amerikanske innenrikspolitikken, kan det hende det blir konkludert med at støtten til Israel i denne krigen koster for mye i anseelse, forklarer Jensehaugen.  – Hvis man ønsker troverdighet i andre sammenhenger, så lønner det seg for Israel å stoppe denne krigen, sier Jensehaugen.  Siden krigen begynte, har Israel bare sluppet begrensede forsyninger inn på Gazastripen. Bare noen få leveranser slipper inn gjennom Egypt og Kerem Shalom-overgangen i Israel. Det er blitt tydeligere at USA ønsker mer nødhjelp inn i Gaza. For at dette skal skje, må det inn en våpenhvile, men det er altså USA imot, forklarer Jensehaugen. Nils Butenschøn sier seg enig i at USA har begynt å vektlegge nødhjelpen i Gaza.  – Det er jo vurdert fra USA sin side, hvor langt dette skal gå. USA har gitt klar beskjed til Israel at de har gått for langt, sier han.  Når amerikanske tjenestemenn sier at de ønsker «humanitære pauser», er det for å frakte inn nødhjelp. Senator antyder endring Mandag var den demokratiske senatoren Chris Coons i Davos. Han er en av Joe Bidens viktigste støttespillere i utenrikspolitikken. I et intervju med Politico går han langt i å varsle at USAs tålmodighet kan ta slutt. Coons sier at det kan bli begrensninger i hjelpen til Israel. Han minnet om de formelle reglene som styrer USAs våpenstøtte til andre land. For eksempel skal det ikke gis våpen dersom det er stor fare for at de brukes i strid med menneskerettighetene eller internasjonale lover. Senatoren sa at Israels statsminister Benjamin Netanyahu er en «helt uvanlig vanskelig samarbeidspartner».
Over 24.000 mennesker er drept i Gaza. Flertallet av ofrene er kvinner og barn.  USA støtter Israel både med våpenforsyninger og ved veto i sikkerhetsrådet. Yngre velgere i USA er mer imot Israel, men det endrer foreløpig ikke USAs støtte. Det er usikkert hva som vil skje fremover. USA ønsker mer nødhjelp til Gaza, men er mot våpenhvile. Mordet på Hamas-lederen kan endre situasjonen.