Studie: Denne maten er knyttet til 32 helseskadelige effekter
En stor studie viser nå en sammenheng mellom høyere risiko for kreft, hjertesykdom og tidlig død og et høyt inntak av industrielt bearbeidet mat.  Ultraprosessert mat har i mange år vært knyttet til fedmeepidemien og helseproblemer som følge av at et økende inntak av mat hvor råvarene er vesentlig endret, stort sett ved industriell bearbeidelse. I Storbritannia og USA, for eksempel, består nå mer enn halvparten av det gjennomsnittlige kostholdet av ultraprosessert mat, ifølge The Guardian. For yngre personer og personer med lav inntekt utgjør ultraprosessert mat opp mot 80 prosent av matinntaket. En norsk studie viser at deltagere som rapporterte om høyt tidspress i hverdagen, hadde større sannsynlighet for et høyt forbruk av ultra-prosesserte produkter. Nå er det altså funnet en direkte link mellom slik mat og en rekke helseskadelige effekter. Faktisk hele 32 helseskadelige effekter, inkludert høyere risiko for hjertesykdom, kreft, diabetes type 2, negativ psykisk helse og tidlig død, ifølge en studie som er publisert i det anerkjente tidsskriftet British Medical Journal. 50 prosent økt risiko for hjertedød Studien er gjennomført som en metaanalyse, med eksperter fra blant annet en rekke ledende medisinske institusjoner i USA (Johns Hopkins University), Australia og Frankrike (Sorbonne).  Det er ingen tvil om at det statistiske grunnlaget her er stort. I denne metaanalysen har forskerne gjennomgått beslektede studier med nesten 10 millioner mennesker globalt. I studien kategoriserte forskerne funnene som overbevisende, sannsynlige, svake eller ingen (bevis). Og tallet for «overbevisende funn» viste at et forhøyet inntak ultraprosessert mat var assosiert med omtrent 50 prosent økt risiko for hjerte- og karsykdomsrelatert død, 48–53 prosent høyere risiko for angst og vanlige psykiske lidelser, og 12 prosent høyere risiko for type-2 diabetes. – Sterkt raffinert – Hva er det med ultraprosessert mat som gjør den helseskadelig? – Ultraprosessert mat har flere uheldige egenskaper, som alle kan virke sammen og forsterke hverandre. Det er ikke fett i seg selv, men typisk raffinerte planteoljer i kombinasjon med raffinert stivelse, sukker, aromastoffer og konsistensmidler, og ikke minst markedsføring i tillegg. Dette stimulerer til overforbruk av forholdsvis næringsfattig mat. De sterkt raffinerte ingrediensene kan også forstyrre balansen i tarmfloraen og bidra til overdreven betennelse, sier Simon Nitter Dankel, professor ved Universitetet i Bergen til VG. Tine Sundfør, klinisk ernæringsfysiolog sier at mye av den ultraprosesserte maten inneholder typisk mye sukker, siktet hvetemel mye salt og mye fett. – Det er ingen nyhet at dette er helseskadelig i store mengder, sier hun.  Sundfør sier ekspertene er uenige om det er næringsstoffene, altså det høye innholdet av sukker, fett og salt som er helseskadelige, eller om det er måten de er prosessert på som er skadelig. – Kanskje er det kombinasjonen av disse stoffene som er skadelige for oss. Foreløpig har ikke vi ikke fått gode svar fra forskningen som kan forklare dette, sier hun. Fett, salt og sukker Studien peker på et økt globalt forbruk av ferdigmat, hurtigmat, frokostblandinger, proteinbarer og brus og de fremholdes som de vanligste matvaregruppene med ultraprosesserte produkter.  Et generelt kjennetegn ved de fleste ultraprosesserte produkter er deres dårlige ernæringsprofil. De har ofte høyt innhold av mettet fett, salt og sukker. – Hvorfor kan vi ikke bare kutte ut å spise ultraprosessert mat? – Det blir ekstremt vanskelig for folk. For da må man bake brød, lage fiskekaker, leverpostei, kyllingpålegg og kokt skinke selv. Svært få klarer dette i et hektisk liv. Uansett om det er ultraprosessert eller ikke, så er jeg overbevist om at det har ulik påvirkning på helsa om vi spiser fiskekaker og grovbrød eller brus og kjeks, alt er ultraprosessert, men har likevel ulike helseeffekter, sier Sundfør. Hennes råd er å kutte sterkt ned på verstingene. – Da snakker vi typisk om kjeks, brus, hamburgerbrød og prosesserte kjøttprodukter som pølser og burgere. Erstatt dem med rene kjøtt- og fiskeprodukter og frukt og grønnsaker. Hvis man klarer det, vil man garantert få bedre helse, sier hun. Matsminke Nitter Dankel mener ultraprosessert mat kjennetegnes på tilsetningsstoffer som brukes som matsminke, som gjør produktene mer tiltalende, for eksempel på farge, aroma og konsistens.  – Dette er stoffer vi ikke trenger å bruke på et vanlig kjøkken, men som matprodusenter bruker for å øke salget. For eksempel har mye grovbrød tilsatt farge for å fremstå grovere enn det er, og emulgator for å bli mykere. Da kan man heller velge de variantene som ikke prosesseres på denne måten, dersom de i det hele tatt finnes lengre, sier Nitter Dankel. I tillegg til å beskrive de skadelige effektene, understreker forfatterne av metaanalysen viktigheten av å iverksette tiltak for å redusere eksponering for ultra-prosessert mat for å bedre folkehelsen. – Vi kan se på dette som ny forsterket dokumentasjon på viktigheten av kosthold for folkehelsen. Dersom vi ikke gjør mer for å bedre matmiljøet rundt oss, vil livsstilssykdommene fortsette å øke med stor hastighet, sier UiB-professoren. I en beslektet studie publisert i The Lancet antydes det at mer enn 9000 hjertesykdomsrelaterte dødsfall i England kunne forhindres i løpet av de neste to tiårene hvis restauranter, gatekjøkken, kafeer og puber satte inn kalorimengde på menyene sine. Begrepet ultraprosessert mat ble først brukt i en FN-klassifisering av matgrupper i 2009. Den kalles Nova-klassifiseringen og ultraprosessert mat er den matgruppen som i aller minst grad inneholder naturlig mat: – Skaper forvirring Ragnhild Lekven Fimreite, klinisk ernæringsfysiolog mener disse studiene i hovedsak er befolkningsstudier, og konklusjonene er derfor på et overordnet plan. – Det er likevel ingen tvil om at ultraprosessert mat ofte er kaloririk, inneholder svært lite næringsstoffer og kan gi folk helseskadelige effekter, sier Fimreite som jobber daglig med fedme- og overvektspasienter og har nylig skrevet boken 5 trinn til bedre fettforbrenning. Ultraprosesserte matvarer som, for eksempel «junkfood», burgere, pizza, fries og sjokolade, sammenfaller ofte med ugunstig næringsinnhold, og det er lett å forstå at det ikke er bra for oss. Dette er velkjent stoff, mener hun. – Men, begrepet ultraprosessert skaper også forvirring, så vel hos vanlige forbrukere og hos fagfolk. I Nova-klassifiseringssystemet tas det, for eksempel ikke hensyn til næringsinnhold. Dermed går alle prosesserte matvarer under en kam, uavhengig om de er næringsrike eller ikke.  – Bruk sunn fornuft Fimreite viser til ferdiglagede fiskekaker med 80 prosent fisk og grovt brød. Selv om disse er næringsrike og anbefalte matvarer, er de klassifisert som ultraprosessert fordi de er tilsatt andre ingredienser som for eksempel aroma, smaksforsterkere, konsistensmidler. Sånn sett kan begrepet ultraprosessert bli mer forvirrende enn oppklarende, mener hun. – Det gjør at vi må bruke sunn fornuft og se hvilke produkter det er snakk om. Vi vil jo ikke at folk skal slutte å spise fiberrike brødvarer eller proteinrike fiskeprodukter. Og, vi skjønner at sjokomelk er mer usunt enn vanlig melk uten tilsetninger, sier Lekven.
Stor, internasjonal paraplystudie viser sammenheng mellom ultraprosessert mat, kreft, hjertesykdom og tidlig død. Over halvparten av maten i norske butikker kan klassifiseres som ultraprosessert. 32 helseskadelige effekter, deriblant høyere risiko for hjertesykdom, kreft og diabetes type 2. 50 prosent økt risiko for hjertedød ved forhøyet inntak av ultraprosessert mat. Ultraprosessert mat inneholder ofte mye sukker, siktet hvetemel, salt og fett, som kan være skadelig i store mengder.