Ny studie: Kvinner med migrene har økt risiko for blodpropp 
Kvinner som sliter med migrene, er spesielt utsatt for blodpropp i hjertet og hjerneblødning - ifølge en ny studie. En ting har vist seg å ha like god effekt som medisiner. Tidligere studier har vist at migrene er forbundet med økt risiko for blodpropp i hjernen, hjertet og hjerneblødning, sier førsteforfatteren av en ny dansk studie, Cecilia Hvitfeldt Fuglsang. Den danske studien viser at en økt risiko for blodpropp i hjertet, samt hjerneblødning særlig gjelder kvinner med migrene. Henholdsvis 18 prosent høyere risiko for blodpropp i hjertet, og 9 prosent høyere risiko for hjerneblødning. Studien, publisert i tidsskriftet PLOS Medicine, har ikke funnet tegn til at blodpropp i hjernen skjer hyppigere blant migrenerammede kvinner enn hos menn. De fant altså kun økt risiko for blodbropp i hjertet og hjerneblødning. Studien er basert på analyserte data fra Danmarks Statistik fra 1996 til 2018. De har sett nærmere på dansker fra 18 til 60 år som brukte migrenemedisin (179.680 migrenerammede kvinner og 40.757 migrenerammede menn).  – Dette er viktig informasjon som bør føre til enda mer forskning, sier Tine Poole, fagansvarlig lege ved Oslo Hodepinesenter og styreleder i pasientorganisasjonen Hodepine Norge. Hun har selv migrene. Poole skulle gjerne sett at studien skilte mellom personer som har migrene med og uten aura.  Hvitfeldt Fuglsang forteller til VG at det dessverre ikke har vært mulig med de data som har vært tilgjengelig: – Det er selvfølgelig synd, fordi tidligere forskning peker på at en økt risiko for hjerte- og karsykdom særlig ses hos personer med migrene med aura. Forebyggende tiltak Anne Hege Aamodt, overlege og faglig leder av hodepineklinikken ved Rikshospitalet, mener funnene viser behovet for at leger og helsepersonell er enda mer observante på en mulig sammenheng. Migrene bør tas med i risikovurderingen av hjerte- og karsykdommer. – Vi har blitt bedre på å forebygge hjerne- og hjerte-/karsykdom i befolkningen. Likevel kan forebyggingen bli enda bedre. Eksempelvis har andelen med overvekt og fedme i befolkningen økt de siste 50–60 årene. Høyt blodtrykk er fortsatt den viktigste risikofaktoren for hjerneslag, sier overlegen som også er tilknyttet NorHEAD ved NTNU. Det er viktig at de det gjelder selv er klar over forholdet, slik at nødvendige tiltak kan iverksettes. – Generelt har ofte kvinner fått målt blodtrykket hos legen sin, mens menn noen ganger har gått lenge før de har fått påvist høyt blodtrykk. Andre viktige risikofaktorer er diabetes, atrieflimmer, inaktivitet, lite søvn, stress, og røyking, sier Aamodt. Ved å unngå røyking, usunn mat og for mye stillesitting reduserer du sjansen betydelig både for blodpropp i hjertet og hjerneslag. Ekspertene oppfordrer til å følge de vanlige kostholdsrådene. Pass særlig på å spise mer grønnsaker og mindre salt. Og redusere mengden rødt kjøtt. Viktig med frokost Et bestemt «migrenekosthold» som hjelper mot hodepinen finnes imidlertid ikke. Det er de vanlige kostholdsrådene som gjelder, opplyser Aamodt. Å spise jevnlig er ekstra viktig for dem med migrene. Svingende blodsukker kan nemlig utløse anfall. – Ikke dropp frokosten, og få i deg næring cirka hver femte time. Diettregimer som innebærer fasting er absolutt ikke å anbefale for dem som lider av migrene, sier Tine Poole. Poole opplyser dessuten at kvinner som har migrene med aura ikke bør bruke p-piller inneholdende østrogen, da disse øker risikoen for hjerte- og karsykdom: – Vi ser dessverre fortsatt gynekologer og fastleger som ikke er klar over sammenhengen, og fortsatt gir p-piller med østrogeninnhold til kvinner som lider av migrene med aura. Disse bør i stedet få gestagenpreparater.  Aller størst risiko for hjerte- og karsykdom har kvinner med migrene som røyker og tar østrogenpreparater. De tre faktorene forsterker hverandre, og sammen syvdobler de risikoen, forteller Anne Hege Aamodt. Stress ned og få nok søvn To faktorer som ikke skal undervurderes er nok søvn og fysisk aktivitet. – Stress og lite søvn øker risikoen for hjerte- og karsykdommer, sier Aamodt. Søvnmangel kan i tillegg trigge hodepine, og gi migrenepasienter hyppigere anfall. Fysisk aktivitet kan både bedre søvnen og føre til at man er i bedre fysisk form, slik at man fungerer bedre med migrene. Og i tillegg reduseres risiko for både blodpropp i hjertet og for hjerneslag. – Trening har i studier vist seg å ha like god effekt som enkelte forebyggende medisiner. Men en del opplever at høy puls kan utløse migreneanfall. Det gjelder å finne den riktige balansegangen, forklarer Aamodt. Poole anbefaler å starte med lavterskeltrening: – Begynn med gåturer, og prøv deg frem for å finne et nivå du tåler uten å trigge anfall. Øk gjerne intensiteten etter hvert. Lavterskel yoga kan også være en fin treningsform for folk med migrene. Skyldes medisiner eller migrene? Forskningen har foreløpig ikke gitt svar på om den økte risikoen for blodpropp i hjertet og hjerneblødning hos kvinner skyldes migrene eller migrenemedisinen. I den nye studien tok forskerne for seg personer som bruker migrenemedisin. Noen eksperter mener for eksempel at migrene skaper en betennelsestilstand i kroppen. Migrene kan også føre til at man lever litt mer usunt og trener mindre, noe som høyner risikoen for blant annet hjerteinfarkt. Aamodt heller mot at det er sykdommen i seg selv som gir økt risiko, ikke først og fremst medisinen. – Selv i tilfeller der pasienter har stått på mye medisiner er det ekstremt sjeldent at vi ser komplikasjoner med hjerneslag eller hjerteinfarkt. Hos personer som har etablert hjerte-kar-sykdom, er det imidlertid en del migrenemedisiner som ikke kan brukes. Men hjerneslag under migreneanfall er ekstremt sjeldent. Ikke få panikk Både førsteforfatter av den nye studien og de norske ekspertene er opptatt av ikke å spre unødig frykt. – Det er yngre til middelaldrende voksne vi kikker på i studien, og de har heldigvis en lav risiko for både blodpropper og blødninger i utgangspunktet. Med andre ord: En stigning som i relative tall kan virke voldsom, er liten i absolutte tall, sier Hvitfeldt Fuglsang. – Normal «slagalder» er rundt 75 år, mens migrene er vanligere i yngre alder. Migrenepasienter er dermed i utgangspunktet ikke like utsatt, understøtter Aamodt. Hva med Tine Poole som selv har migrene. Blir hun bekymret over de nye tallene? – Jeg tenker at det er lurt å ta de forholdsreglene som nevnes i denne artikkelen, samt være litt ekstra obs på symptomer som brystsmerter. Symptomer ved hjerteinfarkt hos kvinner er gjerne annerledes enn hos menn, sier Poole, og legger til: – Utover det bruker jeg generelt lite tid på å bekymre meg over ting jeg ikke kan gjøre noe med.
En dansk studie viser at kvinner med migrene tilsynelatende har høyere risiko for blodpropp i hjertet og hjerneblødning. Mangel på data forhindret forskerne i å sondere mellom personer som har migrene med og uten aura, men tidligere forskning peker på økt risiko for hjerte- og karsykdom spesielt for dem som har migrene med aura. Forebyggende tiltak inkluderer bruk av gestagenpreparater i stedet for østrogenholdige p-piller for kvinner med migrene med aura, og økt oppmerksomhet rundt vanlige risikofaktorer som høyt blodtrykk, diabetes, lite aktivitet og røyking. Det er fortsatt uklart om økt risiko skyldes migrene eller migrenemedisin, men foreløpige indikasjoner peker mot at det er sykdommen i seg selv som gir økt risiko. 