Far, mor, storebror og nabo er tiltalt for grove overgrep. Nå får barnevernet knusende kritikk av Statsforvalteren.
Statsforvalter har avdekket alvorlige mangler ved barnevernets oppfølging. Kommunen mener selv at de hadde begrenset handlingsrom. I over ett år har Statsforvalteren ført en tilsynssak med barnevernet etter den omfattende overgrepssaken i en vestlandskommune. En far, mor og en storebror er tiltalt for grovt å ha forgrepet seg på de to yngste barna i familien, en jente og en gutt, fra 2016 til sommeren 2021. Barna har i avhør fortalt om grenseoverskridende og ekstreme overgrepshandlinger. Samtidig er familiens nabo tiltalt for å ha forgrepet seg på den nevnte jenten, samt sin egen jevnaldrende sønn. De fire tiltalte nektet skyld under rettssaken i fjor. En dom er ventet i mars. Torsdag ble tilsynsrapporten mot det kommunale barnevernet offentliggjort. – Ikke forsvarlige vurderinger Her får den kommunale barnevernstjenesten knusende kritikk for at de ikke undersøkt sakene godt nok for å avklare barnas omsorgssituasjon. – Statsforvalteren har avdekket alvorlige mangler ved barnevernets oppfølging av familien, skriver Statsforvalteren i Vestland på sine nettsider.  Kommunen mener selv at de hadde begrenset handlingsrom til å innføre tiltak. Les hele svaret til ordføreren senere i saken.  Faren i den førstnevnte familien ble i 2018 dømt for oppbevaring av overgrepsmateriale. Politiet foretok både undersøkelser og avhør barna etter nedlastingssaken. Begge avviste at de hadde blitt utsatt for overgrep. Politiet mente dermed at de ikke kunne bevise at noen fysiske overgrep hadde skjedd. Etter endt soning fikk faren flytte hjem til familien igjen. Fulgte ikke opp råd I 2018 fikk psykologspesialistene Hanne Aardal og Bente Austbø et mandat fra det lokale barnevernet etter nedlastingssaken. De intervjuet både barna, foreldrene og andre familiemedlemmer. Konklusjonen deres var at både jenten og gutten utviste uvanlig seksuell atferd. Det er en betydelig risiko for at spesielt gutten, da elleve år, var utsatt for overgrep av sin far, slo de fast. Dermed var det også for høy risiko til at faren kunne bo sammen med barna, mente de sakkyndige. De foreslo at farens samvær med barna skulle begrenses til seks årlige samvær med tilsyn. Likevel fikk faren ha ubegrenset samvær med barna etter løslatelsen i 2019, uten noen form for tilsyn. Da skal de grove overgrepene ha fortsatt. Statsforvalter skriver at barnevernstjenesten skal ha vært svært bekymret for barna og barnas behov for beskyttelse, men har likevel ikke satt i verk tiltak i samsvar med bekymringene.  Kommunen har heller ikke sikret godt nok mot denne typen lovbrudd, og internkontrollen har heller ikke fanget opp svikt med tanke på korrigering av lovstridig praksis.  Mener Statsforvalteren går for langt Kommunens ordfører har selv beskrevet saken som den verste de har sett.  – Vi er glade for at Statsforvalteren mener barnevernet burde gått lenger, fordi barnevernet den gangen sto relativt alene med sine bekymringer, sier ordføreren.  Han er enig i kritikken rundt manglende rutiner og dokumentasjon. Og han sier at barnevernet skulle kommet med sterkere tiltak tidligere, men at manglende lovgrunnlag hindret barnevernet i å sette i verk tvangstiltak.  – Barnevernet var på tilbudssiden med hjelpetiltak i en tidlig fase. Vi var også opptatt av å snakke med barna, men møtte sterk motstand fra foreldre og fra andre instanser, sier ordføreren.  Han mener at deler at tilsynsrapporten er preget av etterpåklokskap fra Statsforvalters side.  – Etter vårt syn, var det ikke lovgrunnlag for flere av tiltakene som Statsforvalteren mener vi skulle ha gjennomført. Vi hadde ikke fått gjennomslag for tvangstiltak, sier han.  – Prøvde barnevernet likevel å få gjennomslag for tvangstiltak?  – Nei, det gjorde vi ikke, sier ordføreren.  – Fulgt opp barna  Han vil nå be om et møte med Statsforvalteren for å gå gjennom det kommunen mener er uriktig lovforståelse fra Statsforvalteren sin side. – Vi har lært mye av denne saken og erkjenner flere feil når det gjelder rutiner og dokumentasjon, sier han.  Beate Hamre er bistandsadvokat for de to barna i familien. Hun skriver i en sms at barna trolig kunne vært spart for mye dersom tiltak fra barnevernet hadde blitt satt inn tidligere. – Jeg håper at det som blir avdekket i rapporten kan bidra til læring og endring av rutiner. Målet må være at det som skjedde i denne saken, ikke skjer igjen. – Etter at saken ble avdekket og anmeldt i 2021, er det min oppfatning at barneverntjenesten har lagt ned store ressurser i saken. De har vært engasjert i barna og fulgt dem opp på en god måte, avslutter hun. 
En rapport fra Statsforvalteren kritiserer barnevernet for ikke å ha gjennomført nødvendige tiltak i en overgrepssak i en vestlandskommune, til tross for at de hadde fått inn informasjon som bekymret dem. Tre familiemedlemmer og en nabo er tiltalt for grove overgrep mot to barn fra 2016 til 2021. Alle fire tiltalte nekter skyld. Psykologer hadde i 2018 anbefalt begrenset og tilsynsført samvær mellom barnas far og barna, men faren fikk ubegrenset samvær etter løslatelse i 2019. Kommunen argumenterer med at de hadde begrenset handlingsrom og hevder at manglende lovgrunnlag hindret dem i å sette i verk tvangstiltak. Ordføreren ber nå om et møte med Statsforvalteren for å diskutere feil og lærdommer fra saken.