Én gruppe nekter å avtjene verneplikt. Det kan bli Netanyahus neste store hodepine.
ISTANBUL (Aftenposten): Mens 18 år gamle israelere må i militæret, slipper noen unna med å lese religiøse tekster. Nå kan det skape politisk krise. Israels statsminister Benjamin Netanyahu er i hardt vær. I snart syv måneder har hundretusener protestert mot hans regjering. Protestene har særlig handlet om en rettsreform som regjeringen forsøker å banke gjennom. Den vil, kort fortalt, gi Israels domstoler mindre makt. Særlig ett lovforslag er svært betent. Det vil gjøre det mulig for et knapt flertall i nasjonalforsamlingen å sette til side høyesteretts avgjørelser. I forrige uke sa Netanyahu i et intervju med amerikanske Wall Street Journal at denne delen av reformen var blitt lagt død. Det vakte oppsikt. Det kan nemlig vise seg å være uakseptabelt for hans mest religiøse koalisjonspartnere. Hvorfor det er slik, skal vi komme tilbake til. Først må vi forstå en av Israels eldste indre strider. Den handler om noe helt annet enn domstolene. Én gruppe slipper unna Få institusjoner er viktigere i Israel enn militæret.  Verneplikten er obligatorisk for både menn og kvinner fra de er 18 år. Førstegangstjenesten er på to år for kvinner. For menn er det minst to år og åtte måneder. – I Israel fungerer militæret som en smeltedigel. Det er en felles erfaring som bidrar til å definere hva det vil si å være israeler. For unge mennesker er verneplikten nesten som et innvielsesritual, sier Tomer Persico.  Han forsker på religion ved Shalom Hartman-instituttet i Jerusalem og Reichman-universitetet i Herzliya. Derfor er det svært kontroversielt at enkelte grupper slipper å dra i militæret. – Ultraortodokse har vært unntatt verneplikt siden staten Israel ble dannet i 1948, forklarer Persico. Usolidarisk En ordning fra den tiden slo fast at ultraortodokse menn i stedet kunne bruke tiden på å studere jødenes hellige skrifter, Torah og Talmud. Det gjør de i såkalte jeshivaer, ortodokse skoler. I dag er regelen slik at man må studere til man er 26 år for å unngå å bli innkalt. De fleste ultraortodokse mener det strider imot deres livsstil å skulle tilbringe flere år i en sekulær institusjon som militæret. Men ordningen har skapt mye spenning mellom dem og resten av befolkningen. Ikke minst fordi det koster staten store summer å finansiere jeshivaene. Det til tross for at bare halvparten av ultraortodokse menn jobber. – Ikke bare slipper én gruppe militærtjeneste. De slipper også å risikere livet i kamp. Det skaper en følelse av manglende solidaritet, sier Persico. Dessuten vokser de ultraortodokse miljøene mye raskere enn resten av befolkningen. Problemet blir bokstavelig talt stadig større: – I 1948 utgjorde de ultraortodokse én prosent av befolkningen. I dag utgjør de over 10 prosent, forklarer Persico. Vil senke aldersgrensen I Netanyahus koalisjonsregjering, som tiltrådte rett før nyttår, har de ultraortodokse partiene fått større makt enn noensinne før. Nå vil de få gjennom en lov som skal sikre at unntaket fra verneplikten blir permanent. De har foreslått å senke aldersgrensen for hvor lenge man må studere fra 26 år til 21 år. Det er ment som et kompromiss. På den måten vil unge ultraortodokse menn være ferdig med studiene omtrent samtidig med at deres jevnaldrende er ferdig i militæret. Fordelen er at de da vil kunne gå rett ut i arbeidslivet, noe som ville gitt Israel en viktig økonomisk fordel.  Men for å få gjennom loven, må de først kvitte seg med et hinder. Dermed er vi tilbake til den omstridte rettsreformen. Hater høyesterett Israels høyesterett har flere ganger avvist forsøk på å lovfeste et slikt unntak. Den mener det er diskriminerende. Sist dette skjedde, var i 2017. Et par år senere var partiene ennå ikke blitt enige om et nytt lovforslag. Det utløste en regjeringskrise som kastet landet ut i politisk kaos. På de fire årene siden, har Israel hatt fem valg. – Frykten blant de ultraortodokse partiene er at høyesterett bare vil fortsette å avvise alle lovene deres, sier journalist Yair Ettinger. Han har skrevet flere bøker om de ultraortodokse miljøene og er tilknyttet Israel Democracy Institute. – Dette er grunnen til at de så desperat trenger muligheten til å overstyre domstolens beslutninger, sier han. Domstolene, og særlig høyesterett, har alltid vært et mål for de mest religiøse partiene, forklarer Ettinger. – De ser på høyesterett som et symbol på det sekulære og liberale Israel. De opplever at domstolen er ute etter å begrense deres måte å leve på. Kan gjøre opprør Dette setter Netanyahu i en voldsom skvis.  Han er nemlig helt avhengig av støtte fra de ultraortodokse partiene for at regjeringen hans skal overleve, sier Tomer Persico. – Ingen sentrums- eller venstrepartier vil danne regjering med Netanyahu. Dermed kan de ultraortodokse partiene kreve nesten hva de vil. Og det de vil ha mer enn noe annet, er en garanti for at deres barn vil kunne fortsette å leve i tråd med jødisk lov, sier han. Både Persico og Ettinger tror de ultraortodokse vil gjøre opprør dersom Netanyahu gjør som han sa til Wall Street Journal og dropper forsøket på å få overstyre høyesterett.  – Netanyahu må være kreativ nå. Og det haster, sier Ettinger.
Israels statsminister Benjamin Netanyahu møter protester på grunn av en rettsreform. Ett av forslagene i den er at parlamentet skal kunne overstyre høyesterett, men Netanyahu ser ut til å si nei til akkurat dét. Det kan skape konflikt med Netanyahus religiøse koalisjonspartnere, som vil at ultraortodokse jøders unntak fra militærtjeneste skal bli permanent. Israels høyesterett har nemlig avvist dette.