Høyre og Ap i skolekrangel om kunstig intelligens
Høyre mener Ap og regjeringen er en KI-sinke i skolen. Ap mener Høyre går for fort frem - og vil forby rene skjerm-skoler. – Altså, regjeringen tar ikke lederskap. De kan ikke lukke øynene for at kunstig intelligens har blitt en del av skolehverdagen. Regjeringen og Ap må forstå at KI har kommet for å bli. Jeg hadde sett at de hadde et helt annet tempo, sier Linda Hofstad Helleland til VG. Hun sitter på Stortinget for Høyre, var minister for digitalisering i forrige regjering,  og er selv elevmamma. Hennes viktigste etterlysning er felles nasjonale retningslinjer for KI-bruken. Hun fikk med seg at regjeringen ganske nylig kom med nasjonale retningslinjer for bruk av mobiltelefoner.  Men Helleland har dårlig tid. Skolen har dårlig tid. Det er så fort gjort å komme helt bakpå, advarer Høyre-veteranen på Stortinget. Hun minner om at Høyre foreslo på Stortinget i november at nye retningslinjer for KI i skolen måtte komme. I Stortingets bibliotek sitter Elise Waagen (Ap) med et annet utgangspunkt: – Det er på høy tid å sende et kraftig signal om at fysiske bøker skal brukes på alle trinn i grunnskolen. Det betyr ikke at skjermen skal ut, men begrenses kraftig. Det betyr også at det ikke vil være greit å kun ha digitale læremidler, sier Waagen til VG. Mer om Ap-toppens syn på kunstig intelligens i skolen senere i saken. Helleland hyller inntoget av kunstig intelligens i den Høyrestyrte Osloskolen: – Oslo har jo greid dette selv. Fordi de ikke har tid til å vente på staten. Der har de utarbeidet retningslinjer etter en pilotering på bruk av KI som de har hatt på noen skoler. Oslo kommune kjøpte nylig inn lisenser til bruk av kunstig intelligens i skolen for 92.000 elever. – Ideelt sett hadde vi hatt litt mer tid på oss. Men vi hadde ikke annet valg, sa divisjonsdirektør Trond Ingebretsen i Utdanningsetaten til Aftenposten. KI-iveren Oslo har i ettertid måttet tåle sterk kritikk for sin KI-iver, fra blant andre medieprofessor Petter Bae Brandtzæg ved UiO, som mener kommunen bør stoppe innføringen av KI. «ChatGPT har knapt fylt ett år, vi vet lite eller knapt ingen ting om denne teknologien i kontekst av skolen. Forskningen på feltet er minimal. Vi er i en eksperimenteringsfase», skrev han nylig i Aftenposten. Elise Waagen (Ap) har også merket seg Osloskolens raske KI-grep. –  Jeg er skeptisk til det, det må jeg si. Jeg ser jo at dette er noe av det som sikkert kommer til å prege skolehverdagen i årene som kommer, og at elevene må lære seg det. Men når jeg ser at det tas i bruk såpass raskt og i så lav alder, så tror jeg det er grunn til å skynde seg langsomt og være kritiske, sier Waagen. Hun mener det er like viktig med et forbud mot å fjerne fysiske lærebøker i det digitale racet som mange skoler opplever for tiden. Nettbrett-bølgen – Nettbrett og skjermbruk kom som en flodbølge innover Norge under Høyreregjeringen - uten noen form for overordnet plan eller regulering som kommunene måtte forholde seg til.  Hun vil derfor nå gå inn for å innføre krav til fysiske bøker i skolen.  – Jeg mener det er på høy tid å sende et kraftig signal om at fysiske bøker skal brukes på alle trinn i grunnskolen. Det betyr ikke at skjermen skal ut, men begrenses kraftig. Det betyr også at det ikke vil være greit å kun ha digitale læremidler, sier Waagen til VG. Utdanningsdirektoratet har hittil laget en kompetansepakke om KI til støtte for skolene. Denne tar for seg hva kunstig intelligens er, og hvordan og verktøy basert på KI fungerer.  Kappløpet – Frykter du et kappløp mellom kommunene om å være mest moderne for å ta i bruk verktøy som KI, Waagen? – Jeg opplever at det er en større bevissthet rundt dette nå, men at det kanskje har vært mer kappløp tidligere. Jeg har også sett et kappløp om å ha flest iPad'er og tidligst mulig i skoleløpet. Men så er det flere og flere nå som hever stemmen og stiller noen grunnleggende spørsmål, konstaterer Aps skoletalsperson på Stortinget. Waagen etterlyser en bedre balanse mellom bruk av KI og digitale verktøy - og bruk av lærebøker. – Nå har jo Ap og regjeringen tatt fra elevene mobilen. Skal dere ta fra dem nettbrettene også? – Nei, vi skal ikke ta fra dem nettbrettene. Det kan de være trygge på. Men vi skal sørge for at skolen har de læremidlene den trenger til relevant læring. Og når vi vet at leseferdighetene, det å lese lange tekster, blir best med bøker, så er det lærebøker man må ha, understreker Waagen. Linda Helleland mener Ap ikke henger med i utviklingen. – Vi må se på kunstig intelligens som et hjelpemiddel. Et verktøy for økt læringsutbytte. Og hvis ikke skolen skal være en arena for å lære elevene å bruke det på en konstruktiv og trygg måte for å lære mer, da er vi helt på feil spor, sier Høyretoppen. Hun frykter en skjev utvikling der elever i noen kommuner får fordeler av å bruke KI, mens andre blir hengende etter. –  Det er alvorlig, sier Helleland. PS Ifølge Utdanningsdirektoratet kommer de første faglige rådene om bruk av KI i skolen 29. februar. Rådene vil basere seg på erfaringer og innspill nasjonalt og internasjonalt, samt tilgjengelig kunnskap og materiale, slik som vår eksisterende kompetansepakke om temaet, skriver Udir i en e-post til VG.
Høyres Linda Hofstad Helleland mener regjeringen raskt bør utvikle nasjonale retningslinjer for bruk av kunstig intelligens (KI) i skolen. Ap's Elise Waagen er skeptisk til Oslos hurtige innføring av KI og mener skolen må ha en balanse mellom digitale verktøy og lærebøker. Hun vil foreslå et forbud mot rene skjerm-baserte skoler i Ap’s nye partiprogram. Utdanningsdirektoratet har opprettet en kompetansepakke om KI for skolene. Utdanningsforbundet etterlyser bedre opplæring av lærere og felles retningslinjer fra staten, for å hindre store forskjeller mellom skoler og kommuner.