Har gitt mest til Ukraina – nå er flere i Polen lei av å hjelpe
WARSZAWA (VG) Polen har ofret mer enn noen andre land for å hjelpe ukrainere. Nå begynner støtten å slå sprekker.  I Warszawa merkes høsten med et kaldt drag i luften. Også den politiske tonen er en anelse kjøligere, når det snakkes om den krigsrammede naboen Ukraina.  Til nå har mer enn 15 millioner ukrainske krigsflyktninger blitt møtt med stor gjestfrihet på sin ferd over den polske grensen.  Men halvannet år etter Russlands invasjon er noe i endring:  Polens regjering har gitt beskjed om at Ukraina burde være mer «takknemlig» for støtten fra naboene. Statsminister Mateusz Morawiecki vakte oppsikt med en advarsel om at Polen ikke ville sende mer våpen.  Og når Polens president forsøkte å modifisere statsministerens utsagn, kom han selv til å sammenligne Ukraina med en druknende person som risikerer å ta sine redningsmenn med seg ned i havdypet. På utendørsmarkedet Hala Mirowska i Warszawa har slakter Robert Groszyk (59) fått mange nye kunder, og kolleger, fra Ukraina.   – Det er ikke lett å skulle hjelpe så utrolig mange mennesker. Det har blitt tøffere for oss polakker, sier slakteren til VG, mens han kutter opp en entrecôte.  Groszyk har selv ansatt ukrainere. Dyktige folk, legger han til. Han har likevel kjent på en utfordrende endring det siste halvannet året.  – Å komme seg til legen nå er mye vanskeligere enn før ukrainerne kom. Velferdssystemet vårt var allerede overfylt, og med flyktningene her er det umulig å få hjelp. Jeg hadde problem med en vond fot, og hadde ikke sjans å få legetime. Jeg ga opp til slutt, sier han, og viser hvordan han halter lett på høyre ben. «Katastrofe!» Gradestokken er snart nede på null på utendørsmarkedet, der blomsterhandler Arthur (44) står i T-skjorte. Han sier han bekymrer seg over Polens fremtid. At det har kostet for mye å ta imot så mange mennesker. – Dette kan ikke fortsette uten at noen betaler for det. Det vil nok hope seg opp en gjeld her som noen må betale for, mener han.  En forbipasserende dame i høstkåpe spisser ørene, og bryter inn «Dette blir en katastrofe for Polen!», før hun haster videre. Kraftig fall i støtte I fjor viste en undersøkelse fra Pew Research Center at rundt 80 prosent av Polens innbyggere støttet at landet tok imot så mange ukrainske krigsflyktninger.  Da meningsmålerne stilte det samme spørsmålet i september 2023, hadde støtten falt til 52 prosent. Polen er ikke det eneste landet som opplever det som i utenlandske aviser omtales som en «fatigue».  Delte på godene Av alle allierte, har Polen tatt på seg den tyngste byrden når det kommer til å hjelpe det krigsrammede Ukraina. Nesten fire av fem innbyggere var personlig involvert i å hjelpe ukrainere de første månedene etter krigen brøt ut, viser tall fra Polens økonomiske institutt. Da russiske stridsvogner rullet inn i Ukraina, sto Polen bak ukrainerne og trodde på seier. De donerte stridsvogner og artilleri.  Nasjonalforsamlingen vedtok en spesiallov som gir de ukrainske flyktningene rett til velferdsytelser på linje med polske medborgere. De får helsehjelp, støtte til å kjøpe medisiner, rett til skoleplass, arbeid, barnetrygd og pengestøtte til barnehageplass. Ekaterina (43) kom i kjølvannet av invasjonen med barn og ektemann fra Belarus for et år siden. Som opposisjonelle følte de seg ikke trygge i landet der Putins allierte, president Aleksandr Lukasjenko, styrer. Ekaterina ble imponert over «velkommenkulturen» hun møtte. – Alle har tatt veldig godt imot oss. Barna mine på skolen, mannen min på jobb av sine kolleger. Vi er jo mange som har kommet hit på grunn av krigen, og jeg synes folk her har vært veldig gjestfrie, sier tobarnsmoren til VG. – Vi kom i annen rekke Bak glassdisken på Hala Mirowskas kakebutikk, står Edyta Ślepowron-Kulaszewicz godt kledd med lodden pelsvest og fleecejakke. Som butikkeier har hun det siste halvannet året ansatt flere ukrainere – reale folk som jobber godt, sier hun. Hun mener det var rett å hjelpe, men at kostnadene nå blir tydelige.  – Helt fra starten var det veldig tydelig at samfunnet vårt endret seg. Med alt som gjaldt skole og helse, for eksempel, var prioriteringene tydelige: Først ukrainerne, vi kom i annen rekke, mener Edyta.  Slagord i valgkampen Fortsatt mottar over en million ukrainske flyktninger hjelp fra Polens velferdssystem.  Det kan nok ikke vare, mener statsviter og Polen- forsker ved NIBR-OsloMet, Jørn Einar Holm-Hansen.  – Talsmenn for regjeringspartiet har derfor tatt til orde for å se på denne støtten på ny. Også opposisjonsleder Donald Tusk sier det er nødvendig å klargjøre hva Polen egentlig har råd til av støtteordninger for ukrainske flyktninger. Dette er i tråd med målinger som viser at polske velgere har blitt mer og mer skeptiske til de rause støtteordningene, sier Holm-Hansen til VG.  En gruppe som har visst å spille på dette, er det nasjonalistiske partiet Konføderasjonen. Under valgkampen vakte de oppsikt med slagord som «Null velferdsytelser til ukrainerne», og «Stopp ukrainifiseringen av Polen».  – Nå har den tiden gått På Hala Mirowska i Warszawa har Irena Latek (81) kjøpt grønnsaker til å sylte hjemme. Hun sier det var fint å se hvordan alle rundt henne ville bidra da flyktningene kom.  – Men det var jo ingen som hadde ventet at det skulle komme så mange, sier den eldre kvinnen til VG.  At en viss tretthet nå sprer seg i Polen, mener hun er naturlig. – Regjeringen sa de skulle gi dem støtte i 18 måneder. Nå har den tiden gått, og flyktningene må være samfunnsnyttige borgere som alle andre. Nå stilles det andre krav enn ved krigens start, da de akkurat hadde kommet, sier Latek.  Gir landet politisk makt Selv om hjelpen har kostet for Polen, kan den snart komme til å betale seg, mener Polen- kjenner og seniorrådgiver i Rafto-stiftelsen Iver Ørstavik.  For Polens forhold til Ukraina er også viktig for EUs forhold til Ukraina, sier Ørstavik.  – Polen spiller en uhyre viktig rolle som viktigste vertskapsland for ukrainske flyktninger, og som viktigste transittland for transport av hjelp til Ukraina. Ukraina-krisen gir derfor Polen stor politisk makt i EU, sier han.  På markedet i Warszawa forteller blomsterhandler Arthur om tøffe halvannet år, med krig og inflasjon, og det etter coronapandemien.  Selv er han ikke overbevist om at flyktningene har vært bra for hjemlandet hans.  – Hvis du ikke har nok selv, er det vanskelig å kjenne på at andre får. 
Det polske folks støtte til ukrainske krigsflyktninger går ned, viser en meningsmåling. Over 15 millioner ukrainske krigsflyktninger har krysset Polens grenser siden konflikten startet. Polens regjering uttaler at Ukraina bør være mer «takknemlig» for hjelpen de får. Støtten blant polakker har falt fra 80 prosent til 52 prosent i løpet av det siste året, ifølge Pew Research Center. Presset på velferdssystemet og kostnadene for hjelpen vokser i Polen. 