Slik vil EU bruke fryste russiske midler til å forsyne Ukraina med våpen
Avkastningen fra fryste russiske midler kan gi våpen for milliarder til Ukraina. Folkerettslig er det trolig innenfor, men russisk propaganda kan få et nytt poeng. EU vil ta 90 prosent av avkastningen fra fryste russiske midler og plassere dem i et EU-fond som skal finansiere våpenkjøp til Ukraina. Det er snakk om store beløp. 2,5 til 3 milliarder euro kan bli overført til Ukraina i året, avhengig av rentenivået. Saken kommer opp torsdagens toppmøtet i Brussel. Det er ikke ventet noen avgjørelse ennå, men den første utbetalingen til Ukraina kan komme allerede i juli. Ifølge en EU-kilde er det stor oppslutning om dette blant EUs ledere. Men ett land, som vanlig Ungarn, er skeptisk, ifølge NTB. – Vi hadde gjerne gått lengre i Sverige, sier statsminister Ulf Kristersson til Europaportalen. Svenskene hadde helst sett at alle de 200 milliarder euroene som er blitt frosset hadde blitt brukt til å finansiere støtte til Ukraina. Skepsis innad i EU Til tross for bekymringene har den tyske kansleren Olaf Scholz og EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen støttet ideen om å bruke avkastningen fra de fryste russiske pengene til å finansiere militær hjelp til Ukraina. EUs utenrikssjef har innrømmet at noen medlemsland har vært bekymret over lovligheten, mens andre har tatt opp effekten på finansmarkedene, ifølge Reuters. Noen land har vært urolig over at Moskva kan komme til å slå tilbake ved å ta beslag i midler som vestlige selskaper har i Russland. Russland vil svare med straffetiltak, advarte Kreml-talsmann Dmitrij Peskov torsdag. Han varslet også at Russland vil bruke alle mulige rettslige midler for å stanse EU-planen. At dette kan havne i rettsvesenet, er noe EU har tatt høyde for. De setter av tre prosent av profitten fra de fryste russiske midlene til å betale for forutsigbare advokatutgifter. Et noe usikkert juridisk landskap Har russerne et poeng? Bryter EU med folkeretten dersom de konfiskerer overskuddet fra de fryste midlene? Det er den juridiske ekspertisen ikke helt sikre på. Utgangspunktet er at sentralbankmidler har nærmest total immunitet. Det er ikke noe andre stater kan forsyne seg av. Men det er ikke det det er snakk om her. – Å ta profitten som forvalterne har oppnådd mens midlene er frosset, er betraktelig mindre inngripende enn å konfiskere de russiske midlene permanent, sier Astrid Iversen. Hun er førsteamanuensis i rettsvitenskap ved Handelshøyskolen BI. Folkerettseksperten Cecilie Hellestveit er enig. – Rent folkerettsmessig står dette seg trolig, sier Hellestveit. Men, sier hun. Det kan være ganske risikabelt propagandamessig. – Moskva kan komme til å utnytte dette til sin fordel.
EU vil ta 90 prosent av avkastningen fra fryste russiske midler. Pengene skal inn i et fond som skal finansiere Ukrainas våpenkjøp.  Det er bekymringer om folkerett, russisk tilbakevending og økonomisk trygghet. Dette gjør at avgjørelsen er utsatt til senere. Selv om det er usikkerheter på juridisk front, mener eksperter at dette trolig er innenfor folkeretten.