Profilerte nordmenn tar til orde for mindre skjermbruk i skolen 
Skuespiller Ane Dahl Torp og forfatter Maja Lunde har sett seg lei av at barn settes foran en skjerm i skolen. Irritasjonen har utviklet seg til aktivisme.  – Jeg tror vi alle har latt oss sjarmere av teknologien. Vi er nok blitt litt forelsket i den følelsen man får i det man står med en ny iPad i hånden, sier forfatter og medieviter Maja Lunde til VG.  Sammen med skuespiller Ane Dahl Torp, er Lunde blant flere profilerte foreldre som har samlet seg om et opprop mot skjermbruk i den norske barneskolen: en Facebook-gruppe som i skrivende stund har i underkant av 17.000 medlemmer.  – Den store, store misforståelsen er at kjøp av en dings er det samme som digital kompetanse, sier Lunde.  I dag har ni av ti elever i grunnskolen tilgang til en egen digital enhet, viser Utdanningsdirektoratets oversikt. Nettbrett er den mest utbredte.  Utviklingen har gått for fort, mener foreldrene. Nå ber de samfunnet stoppe opp og ta en fot i bakken.  Les mer: Vi må gå sammen om å få ned skjermbruken  Forrige søndag samlet de seg til en demonstrasjon på Eidsvolls plass foran Stortinget i Oslo. Blant støttespillerne til stede var Miljøpartiet De Grønne (MDG) og Kristelig Folkeparti (KrF). Én av dem som holdt appell var skuespiller Ane Dahl Torp. Der tok hun til orde for mobilfri skole, og 16 års aldersgrense for sosiale medier.  – Den enkelte familien kan ikke løse dette alene. Vi trenger kollektive grep, sa Torp.  – Skolearbeidet blir usynlig Selv begynte hun å engasjere seg for skjermbruk i skolen da hennes egen datter kom hjem med en iPad for seks år siden.  – Frem til da hadde det vært ganske greit å styre skjermbruken hennes, men plutselig sto jeg og lurte på om hun gjorde lekser, som hun sa, eller så på NRK Super, sier Torp til VG.  For der en skolebok på kjøkkenbordet er noe man kan bla i, og snakke om med barna, skaper en iPad nye utfordringer for samarbeidet mellom skolen og hjemmet, mener Torp.  – Skolearbeidet blir usynlig. I et fag som matte blir det ekstremt vanskelig å hjelpe til når matteleksen er på en app, for uten en mattebok kan man ikke se hvordan de lærer å løse stykkene, sier hun.  – Hva mener du er den største svakheten i digitaliseringen av skolen? – At læringsinnholdet i stor grad er gamifisert for at det skal være gøy. Det er klart at det er gøy å få pokal og glade lyder! Men, man skjønner ikke dermed hva som faktisk gjør at noe er riktig og noe annet er feil: – Skolen har en viktig, om enn utakknemlig oppgave: Å lære barna å arbeide også gjennom kjedsomhet. Livet er fullt av det, beklager, sier Torp.  Hun får støtte av forfatter Maja Lunde. Tidsbruken på en skole-pc er også vanskelig for foreldre å regulere, påpeker hun. En lekse som skulle gjøres raskt, kan fort ende opp med å bli mange timer på YouTube. Les mer: Vil diskutere et forbud mot sosiale medier før fylte 13 år Økt engasjement  I nabolandene Sverige og Danmark har debatten om skjermbruk også tilspisset seg. Forrige helg gikk den svenske skoleministeren Lotta Edholm ut i Svenska Dagbladet og kalte skjermene i skolen for et «mislykket eksperiment».  I Danmark har 50.000 dansker skrevet under på at barn og unge må beskyttes mot tech-selskapenes vanedannende plattformer, skriver Berlingske.  Debatten er bred og engasjementet høyt. Læringsutbytte, algoritmer, svinnende konsentrasjon, sosiale medier og personvern diskuteres om hverandre. Skjermene utfordrer både hjemme og på skolebenken.  I Norge kom den nye PIRLS-undersøkelsen denne uken, som viser at norske barn er blitt dårligere til å lese. Norske tiåringer leser mindre enn for fem år siden, og Norge ligger langt under det internasjonale gjennomsnittet for leselyst blant barn.  Både Torp og Lunde tror resultatene henger sammen med den økte skjermbruken.  – Lesing er det mest elementære man skal lære seg på skolen. Når de ikke lærer det, er det noe fundamentalt galt i hvordan vi jobber med dette i skolen og hjemme. Vi vet at leseferdigheter avhenger av mengdetrening, sier Maja Lunde. – En pedagogisk vurdering  I april varslet Støre-regjeringen at de skal nedsette et utvalg som skal oppsummere kunnskapsgrunnlaget og foreslå tiltak knyttet til barn og unges skjermbruk. Utvalget vil blant annet se på søvn, psykisk helse og læringsutfordringer. Samtidig la kunnskapsminister Tonje Brenna (Ap) frem en ny strategi for digital kompetanse og infrastruktur i barnehage og skole. Strategien ble lansert i samarbeid med Kommunesektorens organisasjon (KS).  Kunnskapsministeren sier til VG at hun tror det digitale har kommet for å bli.  – Jeg tror nøkkelen er å klare å få papirbøkene og det digitale til å virke godt sammen, og fortsette å være opptatt av konsentrasjon og dybdelesing, sier Brenna.  – Det har vært stort engasjement for skjermbruk, spesielt blant foreldre. Hvordan vil dere jobbe videre med denne problematikken?  – Strategien vår med KS er veldig tydelig på særlig én ting. Hvis man bruker digitale verktøy og hjelpemidler, så må det være etter en pedagogisk vurdering. Dette er et viktig skifte i myndighetenes oppfølging av digitaliseringen i skolen:  – Jeg mener vi har tillatt for lenge at digitaliseringen i skolen har skjedd, uten å ha en klar plan for hvordan det skulle skje, erkjenner Brenna. 
Skuespiller Ane Dahl Torp og forfatter Maja Lunde er lei av overdreven skjermbruk i norske barneskoler. De er del av et opprop som begynte med en Facebook-gruppe, som nå har nesten 17.000 medlemmer. De mener at skjermbruken har gått for langt og påvirker barnas læring negativt, spesielt leseferdigheter og konsentrasjon. Løsning foreslås ved å sørge for at digital kompetanse og pedagogiske vurderinger blir prioritert i skoler. Debatten om skjermbruk i skoler blir også tatt opp i Sverige og Danmark.