Vården är redan vår största krisbransch
Det är kanske varken krisen för byggbranschen eller krogarna som borde oroa oss när tiderna blir sämre. Den riktigt stora krisen kommer att drabba vården, och det har redan börjat. När Sveriges Radio frågade landets regioner visar det sig att alla utom en går med underskott. Tillsammans fattas det 17 miljarder kronor. Nästa år blir situationen ännu värre. Konsekvenserna syns redan. Nästan alla regioner har redan beslutat om besparingar. Enligt Sverige Radio handlar det om 10 miljarder kronor. Optimisterna hoppas kunna dra ner kostnaderna för administration, men så stora pengar går inte att spara utan att patienter och personal drabbas. Akuten läggs ner I Örebro län kommer inte längre sjukhusen i Karlskoga och Lindesberg att kunna erbjuda den vård man har idag. I Västra Götaland läggs akuten i Lidköping ner. Och i Södermanland ska 700 tjänster bort. Först att drabbas är tydligen apotekare som hjälper riktigt sjuka patienter att förstå sina mediciner. Patientavgifter stiger och kollektivtrafiken blir dyrare. Två regioner höjer skatten, även om effekterna på ekonomin är begränsade. Framtiden ser som sagt ännu mörkare ut. Det märkliga är att inget av detta kommer som någon överraskning. Alla har vetat att priserna har stigit, också för regionerna. Alla, inte minst Elisabeth Svantesson, har vetat att regionernas intäkter inte skulle räcka. Väljarnas viktigaste fråga Landet har precis gått igenom en pandemi som avslöjade hur skört vårt vårdsystem är. Personbrist och orimliga arbetsförhållanden för de vårdanställda har funnits på dagordningen länge. Dessutom visar mätning efter mätning att vården är den fråga väljarna rankar högst. Ändå är det alltså här vi befinner oss. I början av en massiv infarkt i hela vårdkedjan. Och regeringen tycks avmätt ointresserad. Viktigare än sänkt snusskatt Det kommer inte att bli bättre förrän en majoritet i riksdagen tar sitt förnuft till fånga. Sjukvården är viktigare än sänkt skatt på snus eller höjda rot-avdrag. Den är till och med viktigare än nya jobbskatteavdrag. Regionerna behöver mer statliga resurser, och de behövs nu. Arbetet med 2024 års budget i riksdagen pågår i ytterligare ungefär en månad. De 349 ledamöterna kan fortfarande undvika den sjukvårdskris vi ser närma oss. Men klockan tickar. Snart är det för sent. Är det rimligt med nya besparingar i en vård som redan saknar resurser? Eller borde riksdagsledamöterna, som just nu arbetar med nästa års budget, rätta till Elisabeth Svantessons misstag och anslå mer pengar till regionerna. I chatten diskuterar Ingvar Persson vårdpolitik med läsarna.
Svenska regioner, förutom en, går med underskott på 17 miljarder kr, vilket leder till besparingar inom sjukvården - akutvård nedskärningar i Västra Götaland, 700 jobb bort från Södermanland. Dessa ekonomiska svårigheter förutses att försämras ytterligare nästa år och resulterar i höjda patientavgifter och dyrare kollektivtrafik. Aftonbladets ledarsida anser att Riksdagen måste köra regeringen för att förhindra denna sjukvårdskris.