Vil kutte i barnetrygden hvis foreldre ikke samarbeider: – Må få konsekvenser
Stavanger Høyre vil få bukt med ungdomsvolden, men ekspert på integrering er kritisk til forslaget. – Vil ikke ha effekt, sier også Ap.  – Det er urovekkende at politiet forteller at enkelte foreldre ikke vil innse problemet, nekter å samarbeide eller tar barnet i forsvar, sier Aleksander Stokkebø (H). Aftenbladet har den siste tiden satt søkelys på at ungdomskriminaliteten øker og at volden blir grovere. – Noen vet at barnet deres har problemer. Andre får sjokk. Og så er det en tredje gruppe som tar barnet i forsvar, sa politioverbetjent Jørgen Torstveit i et møte med Høyre-leder Erna Solberg og Stavanger-ordfører Sissel Knudsen Hegdal (H) i januar. – Må få konsekvenser – Foreldre med kriminelle mindreårige i hjemmet skal samarbeide. Hvis de nekter må det få konsekvenser, fortsetter Stokkebø. Derfor kommer han, Cille Ihle (H), Federico Perales (H) og Mohammed Mousa (H) med et forslag til årsmøtet i Rogaland Høyre denne helgen. Forslaget går ut på å vurdere kutt i barnetrygden til disse foreldrene. – Foreldre flest tar oppdragelse av barna på alvor. Dessverre er det en liten gruppe som ikke tar ansvar. Først og fremst må vi imidlertid styrke veiledningen til foreldre, sier Mousa. – Aller siste utvei – Kan ikke kutt i barnetrygden føre til at ungdom i hjem med stram økonomi får det enda vanskeligere? – Det må selvsagt tas en helhetsvurdering av familien og den økonomiske situasjonen før man tyr til et slikt grep. Dette er snakk om aller siste utvei, svarer Stokkebø. – Hva med foreldre som ikke er så avhengige av barnetrygden?  – De får også barnetrygd, så dette vil også gjelde velstående foreldre som ikke gjør sitt beste for å få barna inn på rett spor, sier Stokkebø. – Lytter til politiet  – Dere sier at det bare er en liten gruppe foreldre som ikke samarbeider med politiet. Er det et smalt tiltak? – Det tror jeg ikke. Vi lytter til tilbakemeldingene fra politiet, som er bekymret for at en del foreldre ikke vil se problemet eller oppmuntrer barna til å fortsette på samme sporet, sier Stokkebø. Aftenbladet har tidligere skrevet at flesteparten av de unge som blir anmeldt for lovbrudd er norske statsborgere. Seks av de sju ungdommene med flest anmeldelser for grov kriminalitet i 2023 har imidlertid innvandrerbakgrunn. – Mer eksponert – Innvandrere er ikke mer voldelige enn andre fordi de er innvandrere, men fordi de er mer eksponert for faktorer som er kjent for å ha sammenheng med kriminalitet, har pedagogikkprofessor Hildegunn Fandrem ved Læringsmiljøsenteret ved Universitetet i Stavanger (UiS) forklart. Hun peker på at innvandrerungdom er mer utsatt for en rekke utfordringer, som lav sosioøkonomisk status, opplevd diskriminering, generasjonskonflikter, dårlig psykisk helse og traumer etter krig og konflikter. Mousa og Stokkebø er imidlertid klare på at dette ikke er et tiltak rettet mot denne gruppen. – Problem i seg selv – Dette handler om å ansvarliggjøre foreldre uavhengig av bakgrunn. De fleste ønsker det beste for barna sine, og står på og gjør en heroisk innsats som vi skal gi dem all støtte for, sier Stokkebø.  – Er det ikke problematisk at ungdom med innvandrerbakgrunn er overrepresentert? – Jo, det er selvfølgelig det, men det er et problem i seg selv at innvandrere er overrepresentert. Derfor har vi blant annet sagt at vi ønsker veiledning av foreldre som ikke nødvendigvis vet hvor de skal henvende seg, sier Mousa. – Kan kjøpe seg ut  – Mange foreldre klarer seg godt uten barnetrygden. Da kan de kjøpe seg ut av å oppdra barna sine, mens de med dårlig råd får dårligere råd. Og vi vet at fattigdom trigger kriminalitet, sier Saira Khursheed. Hun er sosialentreprenør og jobber med integrering av innvandrere. Nylig satt hun også i panelet i forbindelse med et folkemøte om ungdomsvold som Aftenbladet arrangerte på Sølvberget. Khursheed mener Høyre-forslaget vil ramme lavinntektsfamilier og innvandrerfamilier mest. – Problemet er ikke løst – Men familier med dårlig råd kan som regel gå til et sosialkontor. De vil uansett få dekket det de trenger. Så du flytter bare penger fra en etat til en annen. Problemet er ikke løst, fortsetter hun. Khursheed mener andre tiltak vil være langt mer effektive. – Foreldrene bør være med barna på samfunnstjeneste, aktivitetsplikt og dialogmøter med politiet. Det vil treffe alle, inkludert de med god råd og høy status. I tillegg til et ressurssenter for innvandrere. Jeg møter foreldre som blir truet med barnevernet av barna, som er fortvilet, redde og ikke har peiling på hva de skal gjøre.  – Snakke mer med ungdommene – Vi kan ikke bare kutte i barnetrygden. Det vil ikke ha effekt, sier også Ine Haver (Ap). Hun mener tvert imot at det kan virke mot sin hensikt, og viser til at fattigdom er risikofaktor for å begå kriminelle handlinger. – Vi må alle ta et større ansvar og bli enda flinkere på integrering som samfunn. Og så må vi snakke mer med ungdommene. Vi har ofte store, flotte folkemøter med voksne, men vi må være mer på skolene og jobbe med holdninger og verdier, sier Haver i Stavanger Ap. – Foreldreveiledning – Hvilke konkrete tiltak mener du må til for å redusere kriminalitet og vold blant ungdom? – Vi må bli enda bedre på integrering og få et behandlingstilbud for unge voldsutøvere. Vi må sette inn det store støtet mot majoriteten og styrke holdninger og verdier i denne gruppen. Da vil flere se til disse ungdommene istedenfor å gå den andre veien. – Og hvilke konkrete tiltak rettet mot foreldre? – Foreldreveiledning. Og hvis foreldrene nekter å ta imot veiledning, må vi være nysgjerrige og kanskje undersøke omsorgskompetansen. Kanskje strever de også med kulturen. I slike tilfeller har vi jo barnevernstjenesten, sier Haver, som selv jobber i barnevernet.
Stavanger Høyre foreslår å vurdere kutt i barnetrygden for foreldre til mindreårige kriminelle som nekter å samarbeide med politiet.  Ekspert på integrering, Saira Khursheed, er kritisk og mener tiltaket vil ramme lavinntektsfamilier og innvandrerfamilier mest.  Ine Haver (Ap) mener at tiltaket kan virke mot sin hensikt, og foreslår foreldreveiledning og bedre integrering som løsninger på økende ungdomskriminalitet. Seks av de sju ungdommene med flest anmeldelser for grov kriminalitet i 2023 har innvandrerbakgrunn.