Fremtidsfullmakt: - Kan oppleves både ubehagelig og skremmende
Hva kan du bestemme i en fremtidsfullmakt, og hvordan sikre at ønskene dine blir innfridd? Ekspertene guider deg gjennom prosessen – punkt for punkt. Journalist og forfatter Siv J. Henningstad mener dette er de viktigste grunnene til at enkelte lar være å skrive en fremtidsfullmakt. Hun er overbevist om at dersom alle hadde visst hvilke konsekvenser det kan få ved ikke å ha «papirene i orden», ville det knapt vært et menneske som ikke hadde ordnet dette for lengst. Det var da hun selv gikk igjennom et arveoppgjør, at hun oppdaget hvor lite kunnskap hun hadde om et tema som virkelig kunne angå henne selv dersom hun ble alvorlig syk.  Og med den stigende interessen for arvespørsmål, kom også den økte forståelse for viktigheten av å ha en fremtidsfullmakt. Summen av dette resulterte i boken «Arven – om arv og arveoppgjør» som hun skrev i samarbeid med et titalls advokater med spesialkompetanse på området, og som ble utgitt i fjor.  I tillegg til å intervjue fagfolk, intervjuet hun også privatpersoner om deres personlige erfaringer. Og jo flere hun snakket med, desto mer klart ble det: Har man en fremtidsfullmakt, står man langt sterkere. – Pengene og de øvrige verdiene du sitter på, blir da forvaltet på den måten som du selv har bestemt. Det gir deg for eksempel muligheten til å bo hjemme selv om du skulle bli syk, ved at pengene dine blir brukt til å betale for ekstra tjenester, forteller Henningstad. Det mest grunnleggende – Jeg har full forståelse for at det kan oppleves både ubehagelig og skremmende å se for seg en fremtid som syk og pleietrengende. Men man må forsøke å tenke at det vil være enda verre dersom man havner i en slik situasjon og i tillegg opplever at ens interesser ikke blir ivaretatt. Det handler ganske enkelt om å trygge de årene av ditt liv der du er som mest sårbar, forteller advokat Marianne Aarbakke i interesseorganisasjonen Huseierne.  Hun har spesialisert seg på nettopp arv og fremtidsfullmakt. Noe av det første – og viktigste – er at du bestemmer deg for hvem som skal representere deg og ivareta dine interesser dersom du skulle havne i en situasjon hvor du ikke lenger er i stand til dette selv. Det kan for eksempel skje dersom du blir rammet av slag, blir utsatt for en alvorlig ulykke eller at du blir dement.  Vedkommende du velger, får da status som din fullmektig. Før du blir syk, kan ikke fullmektigen foreta seg noe som helst, og har ingen ting med dine disposisjoner å gjøre. Det er først når du blir syk, at fremtidsfullmakten trer i kraft.  – En fullmektig kan være ektefelle, samboer, barn, eller en person du stoler på, forteller Aarbakke. Men hva om du for eksempel blir dement uten å ha skrevet en fremtidsfullmakt?  Da vil Statsforvalteren oppnevne en verge til deg. Er du gift eller samboende, vil vergen som oftest bli ektefelle eller samboer. Bor du alene, men har barn eller søsken, vil disse komme i betraktning. Har du ikke det, vil du kunne få oppnevnt en verge som du ikke kjenner, og som følgelig heller ikke kjenner dine ønsker og behov.  En verge vil ikke ha de samme fullmakter som en fullmektig har. Men med en fremtidsfullmakt kan fullmektigen (din egne oppnevnte verge) få et langt videre handlingsrom enn en verge ville hatt under offentlig vergemål. TIPS: Har du demens/Alzheimers i familien, er det spesielt viktig å ha skrevet en fremtidsfullmakt. Nærstående familie Er du gift, og du havner i en situasjon der du ikke lenger er i stand til å ivareta dine egne interesser, og ikke har skrevet fremtidsfullmakt, vil som sagt ektefelle sannsynligvis bli oppnevnt som verge. Men når det er Statsforvalteren som foretar en slik oppnevnelse – selv om det er ektefellen som bli oppnevnt – vil det også gi en del begrensninger. Blant annet kan du ikke dele ut forskudd på arv.  Har du oppnevnt en fullmektig og skrevet ned ditt ønske om for eksempel arveforskudd i en fremtidsfullmakt, stiller saken seg derimot ganske annerledes. Ikke rent sjelden får advokat Marianne Aarbakke spørsmål om det holder at ektepar/samboere skriver én fremtidsfullmakt – eller om det er nødvendig med to. Hun anbefaler at man har hver sin: – Partnere blir sjelden mentalt syke samtidig, og de kan også ha ulike ønsker i sin fremtidsfullmakt. Herr Hansen ønsker kanskje å bli plassert foran TV-en for å se Tour de France hver juli i selskap med favorittvinen sin, mens fru Hansen ønsker å bli tatt med i operaen en gang i måneden. Da er det mest praktisk at de har hver sin fremtidsfullmakt, forteller hun. Men hva om ektefellen eller samboeren din, som du har oppnevnt som fullmektig, også skulle bli syk, og hverken er i stand til å ivareta sine egne eller dine interesser? Skulle dette inntreffe, er det en stor fordel dersom fremtidsfullmakten peker på ytterligere en fullmektig som kan tre inn dersom en slik situasjon skulle oppstå. Dette kan for eksempel være barna. – Når det gjelder mindre disposisjoner, som for eksempel fullmakt til å ta penger ut av kontoen din for å betale strømregningen eller kommunale avgifter, holder det med én fullmektig. Erfaringsmessig oppleves det veldig upraktisk dersom to eller flere barn må være sammen om dette. Og så kan man heller bli enige om at alle barna skal trekkes inn ved større transaksjoner, som for eksempel ved salg av fast eiendom, foreslår advokat Aarbakke. – Men hva om barna skulle bli uenige om noe i denne prosessen? – Står det klart og tydelig i fremtidsfullmakten hvordan mor eller far ønsker at saker og ting skal være, desto bedre er det. Men selvfølgelig: Jo flere som involveres i en slik prosess, desto større er risikoen for at uenigheter oppstår. I verste fall kan krangel og uoverensstemmelser bli stående i veien og trenere eller ødelegge for den sykes interesser. – Hva kan den som oppretter fremtidsfullmakten gjøre for å redusere denne risikoen? – Har du flere fullmektiger, er det viktig å regulere forholdet mellom dem på en fornuftig måte. Mange gjør ikke dette, noe som vil kunne gjøre det vanskelig for fullmektigene å forstå om de må treffe beslutninger sammen, eller om hver av dem kan treffe beslutninger på egen hånd. Åpenhet og dialog med barna helt også viktig. Trekk de inn i prosessen så tidlig som mulig. Jo mer forberedt de er, desto større er sjansen for at alt går smertefritt, mener Marianne Aarbakke. Dine ønsker avgjør Og så: Hva er det som er naturlig å ta opp og avklare i en fremtidsfullmakt? Det vil selvfølgelig avhenge ut ifra hvilken situasjon man finner seg i, og hvilke ønsker man har. Det vanligste er: – Her er det viktig at man har sett for seg ulike scenarioer, og tenkt igjennom hva man ønsker i de ulike situasjonene som kan oppstå, forteller Marianne Aarbakke. Men sett at det ikke er noen vei utenom en sykehjemsplass: hva skal skje med huset eller leiligheten som du ikke lenger kan bo i? Er det snakk om salg? I så fall: Hvordan skal inntektene fra dette salget fordeles? Og hva med innbo og løsøre? Er det noen av barna eller barnebarna som har ønsket seg noe spesielt, eller som du vil tilgodese? Eller kanskje du vil donere alt til bruktbutikken som en veldedig organisasjon driver? – Ting du ønsker ordnet mens du er i live, hører hjemme i en fremtidsfullmakt. Ting du ønsker ordnet etter din død, hører hjemme i et testament, forteller Aarbakke, og legger til at dersom du ønsker at barna dine skal selge det du har av fast eiendom dersom du havner på sykehjem, så bør dette presiseres tydelig i fremtidsfullmakten. – Ta i så fall også med kommunenummer, samt gårds- og bruksnummer. Jo tydeligere, desto bedre. TIPS: Vi har nevnt at det man ønsker, må presiseres tydelig. Dermed er vi inne på språket. Det er svært viktig at det som står i fremtidsfullmakten ikke er til å misforstå. Er ordlyden uklar, eller innholdet ufullstendig, kan man risikere at de ønskene man har, ikke blir fulgt opp slik man har sett det for seg. Signering og oppbevaring Du har nå kommet så langt at du har valgt en fullmektig, du har tenkt nøye igjennom alt du ønsker å ha med, du har orientert eventuelle barn, og du har skrevet ned dine ønsker (på egen hånd, eller ved at du har fått hjelp) og det gjenstår bare noen detaljer – for øvrig noen svært viktige detaljer: – Skal fremtidsfullmakten tinglyses? – Nei, den skal ikke tinglyses. Den kan heller ikke oppbevares hos Tingretten, slik et testament kan. Har du ektefelle og de to barna dine som fullmektiger; lag fire originaler. Da har alle involverte hver sin, og de er bedre sikret dersom en skulle bli borte. – Hva om man forandrer mening, og ønsker å gjøre forandringer i ettertid ... Er det for sent? – Nei, slett ikke. Skulle du angre på noe du har skrevet, og du fortsatt er ved dine fulle fem, er det ikke noe i veien for å trekke fremtidsfullmakten, eller forandre på innholdet. Men da må du starte prosessen forfra igjen, opplyser advokat Marianne Aarbakke. Kontroll over eget liv Journalist og forfatter Siv J. Henningstad har, kanskje ikke så overraskende, for lengst skrevet sin egen fremtidsfullmakt. Hun har gått dypt inn i materien, sett for seg ulike scenarioer, og tenkt nøye igjennom hva hun ønsker skal skje dersom hun skulle havne i en situasjon der hun vil være avhengig av hjelp resten av livet. – Hvis jeg skulle bli dement, få slag eller av andre grunner bli ute av stand til å ta egne avgjørelser, har jeg nå en plan for hvordan jeg vil bo, hvilken type hjelp jeg ønsker meg, og hvordan jeg vil bruke alderdommen min, forteller Henningstad. – Hva har vært spesielt viktig for deg å ha fokus på når det gjelder innholdet i fremtidsfullmakten? – Det har vært å tenke igjennom hva det er som gjør meg glad. Hva er det som gir meg inspirasjon? For meg er naturen svært viktig. Selv om jeg skulle bli dement eller få slag, vil jeg bli kjørt eller få tilgang på transport som kan få meg dit jeg trives best. Det har vært viktig for meg å få med at ingen eiendommer eller verdier jeg har, kan selges før jeg har gått bort. På den måten har jeg sikret meg muligheten til å dekke det som måtte oppstå av kostnader. Selvfølgelig satser jeg på at jeg blir frisk og eldgammel, og at fremtidsfullmakten aldri trenger å hentes frem. Men skulle det bli nødvendig, vet jeg at ting går som jeg har bestemt. Det gir meg en følelse av å ha mer kontroll over mitt liv, konkluderer Siv J. Henningstad. Skrive selv – eller få hjelp? Og helt til slutt: Skal man skrive fremtidsfullmakten selv, eller bør man søke profesjonell hjelp? Det finnes flust av fremtidsfullmakter på nettet, aldeles gratis. Det er jo fristende å bruke en av disse som mal. Men er det trygt? Vi spør juridisk direktør Tone Molvær Berset i Forbrukerrådet: – Det er noen formelle krav som må være i orden når man oppretter en fremtidsfullmakt, så vi anbefaler at man setter seg godt inn i hva man må passe på når en oppretter et slikt dokument. Statsforvalteren har mye og god informasjon om fremtidsfullmakter, hvilke krav til innhold og utforming som gjelder, og eksempler på fullmakter. Jeg anbefaler at man begynner der. Det er også statsforvalteren som bestemmer når en fullmakt skal tre i kraft. – Hvis vi ikke tør gjøre det selv, hvordan skal vi da orientere oss i mylderet av tilbydere? – Det finnes mange advokater som tilbyr å opprette fremtidsfullmakter. Da anbefaler vi i så fall at du sjekker pris hos flere før du bestemmer deg, konkluderer Molvær Berset.
Stadig flere søker hjelp med å sette opp fremtidsfullmakter for å sikre sine interesser og ønsker når de ikke lenger kan ivareta dem selv. Dette kan omhandle økonomi, bolig, helse og andre viktige aspekter av livet. Å ha en fremtidsfullmakt gir større kontroll over eget liv og bidrar til at ens ønsker og behov blir ivaretatt selv når man ikke lenger kan ta avgjørelser selv. Du kan blant annet bestemme hvem som skal representere deg og ha tilgang til kontoene dine eller dialog med det offentlige, og bestemme om du ønsker at vedkommende skal gi for eksempel forskudd på arv eller andre ordninger du ønsker.  Du og din eventuelle partner bør ha én hver, siden man sjelden blir syk samtidig.  Journalist og forfatter Siv J. Henningstad har intervjuet en fagfolk og privatpersoner, og funnet løsninger som passer for henne. 