Gebyrsjokk: – Altfor drøyt
STEINKJER (VG) Bærene er søte, men avgiftene er sure å svelge for jordbærbonden. «Ferske jordbær!» står det på skiltet som møter VG i det vi svinger inn på gårdsplassen til bonden Olav Saursaunet. Han har dyrket «trønderbær» i nesten 40 år, men blir like glad hver gang de røde skattene modner. – Sesongen har vært veldig bra så langt, sier han og trekker på smilebåndene. Men smilet går raskt over i et mer alvorlig blikk. Jordbærbonden synes gebyrene han må betale for utenlandsk arbeidskraft er urimelige høye. – 75.000 kroner i avgifter før arbeiderne har plukket et eneste jordbær er altfor drøyt, sukker Saursaunet. Bær- og grønnsakbønder som bruker sesongarbeidere fra for eksempel Thailand, må nemlig søke Utlendingsdirektoratet (UDI) om arbeidstillatelse for hver enkelt av dem – og det koster. Det var Steinkjer24 som omtalte saken først. Hver sommer henter Saursaunet arbeidskraft fra Thailand. I år har han 12 jordbærplukkere som jobber på gården «Jådårbær» i fire til seks måneder. I dagens pressede økonomiske situasjon ser jordbærbonden seg nødt til å trekke UDIs gebyr på 6300 kroner per sesongarbeider fra lønnen deres, forklarer han. Det samme gjelder flybillettene deres for å komme til Norge. Saursaunet forteller at de som jobber på Jådårbær i seks måneder derfor sitter igjen med en nettolønn på mellom 50 – og 60.000 kroner etter skatt. – Jeg legger ut flere hundre tusen kroner først, men vi har våre utgifter vi og. Det er leit at UDIs avgifter går ut over sesongarbeiderne, men jeg har ikke råd til å ta det selv, sier Saursaunet. UDIs saksbehandlingsgebyrer blir stadig høyere. Ifølge Saursaunet måtte han i 2012 ut med 1200 kroner per søknad. Nå krever altså direktoratet 6300 kroner. En det går utover er Arisa Pansri (30). Dette er fjerde året på rad hun plukker jordbær hos Saursaunet. I seks måneder bor hun i et av husene på gårdstunet sammen med kjæresten Prayut Chitsuang (29) og de ti andre arbeiderne. Pengene paret tjener bruker de på sko og mat til barna på 8 og 5 år hjemme i Thailand. – Jeg synes det er synd at vi får mindre penger, men sånn er det, sier hun til VG. Men selv om gebyrer og billetter spiser av inntektene, tjener de fremdeles bedre i Norge enn i Thailand, forteller Arisa. – Det er fint å jobbe her, understreker hun. Norges Bondelag er svært kritisk til størrelsen på gebyret. – Det viser seg jo at gebyret i prinsippet er opptil tre ganger så høyt som i våre naboland, Sverige og Danmark. Det er ikke holdbart. Det sier 2. nestleder Bodhild Fjelltveit. Hun er redd for at gebyrene vil påvirke norsk matproduksjon. Flere bønder skraper kassen og dekker de ekstra gebyrkostnadene selv.  – Gebyrøkningen går direkte på bunnlinjen til bonden, og påvirker dermed også totaløkonomien. Dette påvirker helt klart også viljen og evnen til å kunne fortsette med produksjoner som krever sesongarbeidere, sier Fjelltveit. Søknadsgebyret reflekterer hva det i gjennomsnitt koster utenriksstasjoner, politiet og UDI å behandle søknaden, skriver UDI på sine nettsider. – Men det kan da ikke koste 6300 kroner å sette stempel på en søknad, undrer Saursaunet. Han får støtte fra Fjelltveit fra Norges Bondelag. – Slike gebyrer skal være selvkost – de skal dekke kostnadene som er ved å behandle søknadene. Da er det god grunn til å stille spørsmål ved effektiviteten i UDI når økningene blir så store. Gebyret har økt 425 % siden 2012. UDI svarer at størrelsen på gebyrene er politisk bestemt og henviser videre til Justisdepartementet. De skriver i en e-post til VG at dagens gebyr på 6 300 kroner er det samme som gebyret for å søke om alle typer arbeidstillatelser for personer som kommer utenfra EØS-område. – Det er riktig at det har vært en betydelig økning i gebyret for å søke om en sesongarbeidstillatelse i Norge. Gebyrene har økt til dagens nivå fordi de skal reflektere kostnadene ved å behandle søknadene, opplyser senior kommunikasjonsrådgiver Merete Romestrand på vegne av Justisdepartementet. Departementet understreker at det i den samme perioden også har vært en økning i gebyrene for å søke om oppholdstillatelser på andre grunnlag, som for eksempel utdanning og familieinnvandring. I fjor produserte jordbærbonde Saursaunet ca. 60 tonn jordbær, forteller han.  – Vi håper på det samme i år. På utsalget på gården selges jordbærene for 60 kroner kurven.  Mens Saursaunet snakker med VG kjører kunder inn på tunet for å sikre seg de røde smaksbombene. – Vi mener jo at vi har de best bærene, sier Saursaunet.  Smilet er tilbake. – Men det mener jo alle, humrer han.
Jordbærbonden Olav Saursaunet betaler 75.000 kroner i avgifter før arbeiderne har plukket et eneste jordbær. Han mener gebyret for utenlandske sesongarbeidere er urimelig høyt, og får støtte fra Norsk Bondelag. UDI forklarer at størrelsen på gebyrene er politisk bestemt og at det reflekterer kostnadene ved å behandle søknaden.