Brystkreftmedisin under lupen: – Ser ut til å ha dårligere overlevelse
Likevel skal norske kvinner fortsette å bruke medisinen. – Medisinen som per nå er førstevalg av de tre ser ut til å ha dårligere overlevelse enn de to andre.  Det sier Cassia Trewin-Nybråten, som jobber i Kreftregisteret og står bak en ny rapport om overlevelse av tre brystkreftmedisiner som brukes i Norge i dag.  – Det er ikke statistisk signifikant, men nesten – og med mer oppfølging av flere pasienter vil det trolig bli signifikant, forklarer hun. I dag brukes tre likeverdige medikamenter som i behandlingen av pasienter med metastatisk brystkreft: ribociclib, palbociklib og abemaciklib. De har tidligere blitt testet ut i store, randomiserte studier. Ingen av medisinene kurerer kreften, men kan gi lengre sykdomskontroll og levetid. Bestilte rapport Fra oktober 2023 har palbociklib vært førstevalget. Men så begynte nye data fra utenlandske studier å dukke opp. Resultatene kunne tyde på at palbociklib ikke ga like lang overlevelse som de to andre medisinene.  Derfor bestilte Sykehusinnkjøp rapporten fra Kreftregisteret. Rapporten er er ikke fagfellevurdert forskning, men en analyse de har utarbeidet, presiserer Kreftregisteret.  – Vi ville få mer informasjon om norske brystkreftpasienter og medisinene de bruker, sier Nicolai Maric Bjørnæs i Sykehusinnkjøp. Forsker Trewin-Nybråten er klar i sin konklusjon:  – Funnene er i tråd med de internasjonale kliniske studiene. De viser at medisinen som er førstevalget ikke lenger er bedre enn placebo etter tre–fire års oppfølging, mens de andre to fortsatt er det.  Hun understreker at når det gjelder sammenligningen med placebo, gjelder dette kun levetid, og ikke tid uten progresjon av sykdommen.  Trewin-Nybråten er tydelig på at hun ikke kan konkludere helt sikkert i denne analysen, fordi den ikke er randomisert. Likevel:  – Resultatene tyder på at medisinen er dårligere enn de to andre. Det er et ganske tydelig mønster, som er det samme som man ser i randomiserte internasjonale studier. Det er Pfizer som produserer palbociklib. Medisinsk direktør for Pfizer Norge, Erik Hjelvin, sier til VG at han ønsker diskusjon om deres legemidler velkommen.  – Vi har lest rapporten fra Kreftregisteret med stor interesse, men har en rekke spørsmål om gjennomføringen, og mener at rapporten er ufullstendig. Hjelvin sier at onkologer verden over har lang og solid erfaring med bruken av palbociklib. – Flere enn 650.000 pasienter i mer enn 100 land har blitt behandlet med legemiddelet og hatt god effekt av behandlingen. European Medical Society for Medical Oncology (ESMO) har nylig oppdatert sine retningslinjer, hvor de bekrefter at palbociklib er en like god behandling som de andre kreftlegemidlene i det norske anbudet. Han viser til at godkjenningen av nye legemidler bygger på store studier. – I tillegg til disse innledende studiene, fortsetter vi også med nye studier som undersøker videre hvordan det faktisk går med pasientene i klinisk praksis. Disse såkalt «real world evidence»-studiene inkluderer et stort antall pasienter og bekrefter nettopp at palbociklib har god effekt og en trygg bivirkningsprofil.  Hjelvin sier at medisinen er ansett for å være trygg verden over og «stiller seg undrende til» hvorfor det skulle se annerledes ut for norske pasienter. Og legger til:  – Vi vet at norske kreftleger er veldig dyktige, både faglig og vitenskapelig, og vi har full tiltro til at de rådgir sine pasienter på best mulig måte.  – Ikke nok bevis Medicinrådet i Danmark har tatt ut palbociklib som likestilt legemiddel fra sine nye anbefalinger, som starter i april 2024.  I Norge er ikke neste anbudsrunde for denne typen brystkreftmedisin før i oktober 2024, om ni måneder.  Oddbjørn Straume er direktør for Kreftavdelingen på Haukeland, og sitter i Sykehusinnkjøp sin spesialistgruppe. Det er spesialistgruppen sammen med Sykehusinnkjøp som bestemmer hvilke medisiner som kjøpes inn.  Straume mener dataene Kreftregisteret har lagt fram ikke alene er tydelige nok til å umiddelbart endre den pågående anbefalingen. – Men, det har kommet data som tyder på at det ene medikamentet kanskje er noe svakere enn de to andre, selv om det ikke er høyeste grad av evidens på de dataene. Han legger til:  – Vi har nå samlet data fra flere steder for å ha et godt nok grunnlag for å ta en såpass viktig avgjørelse som å for eksempel endre på anbudet. Fra og med 1. oktober 2024 har Sykehusinnkjøp bestemt at palbociklib ikke vil være førstevalget for behandling, og sidestilles ikke lenger med de to andre medisinene.  Palbociklib vil ifølge Sykehusinnkjøp likevel, for enkelte pasienter, være den beste behandlingen. Dette kan for eksempel gjelde pasienter som allerede bruker medisinen og har god effekt av den. – Er rapporten grunnen til at den ble tatt ut av anbud? – Ja, rapporten bidrar med data som til sammen danner grunnlag for dette.  – Uholdbart Generalsekretær Ingrid Ross i Kreftforeningen sier at de ikke har visst om dette, og visste heller ikke at forskningen var i gang. Etter at VG tok kontakt har hun satt seg inn i resultatene fra rapporten.   – Dette bør det være større åpenhet om, så man kan ta faglige drøftinger i et åpent rom. Hun understreker at det ikke er farlig å ta medisinen. Men:  – Det er uholdbart å fortsette å anbefale denne medisinen som førstevalg. Vi har en sterk forventning om at de endrer anbefalingen. Vi har også en sterk forventning om at kreftleger og onkologer gjør selvstendige vurderinger i lys av denne forskningen – og vil også oppfordre kvinner til å ta en prat med onkologen sin. Kvinner kan selv be om å få bytte medisin. Vurderer å trekke medisin Akkurat nå er det en diskusjon i spesialistgruppen om hvorvidt de pågående anbefalingene også skal endres – altså om det ikke skal anbefales å starte på medisinen for nye pasienter.  – For pasienter som allerede behandles med palbociklib vil det kunne gjøres en individuell vurdering av om pasienten bør og kan bytte behandling, eller om det er best å fortsette på palbociklib, utdyper Bjørnæs i Sykehusinnkjøp.  Direktør Straume sier dette er en stor og viktig avgjørelse å ta.  – Så det skal gjøres ordentlig og grundig. Det er penger inne i bildet også for leverandører og kjøpere, og jurister må se gjennom dette. Hadde det vært store forskjeller hadde man gjort det med en gang. Men her er det en samling med indisier.  Straume vil ikke si noe konkret om når Spesialistgruppen kommer til en konklusjon om hvorvidt man skal slutte å anbefale medisinen som førstevalg før oktober – men sier han «tror det kan skje raskt».  Han påpeker at det er en stor beslutning å anbefale at denne medisinen ikke lenger skal være førstevalget for pasienter med den aktuelle krefttypen. – Man må ha gode nok bevis. Dette ble også diskutert i brystkreftgruppen, som skriver handlingsprogrammene, i november. Disse tallene er kjent i fagmiljøet. Det er viktig at våre anbefalinger er i tråd med handlingsprogrammene. Ifølge Kreftforeningen kan det være opptil 300 norske kvinner som går på medisinen palbociklib i dag. Bjørnæs i Sykehusinnkjøp sier på generelt grunnlag at pasienter som er aktuelle for å bytte pågående behandling, blir informert og får forklart grunnen til dette.  – De kan også velge å beholde behandlingen. Samvalg er viktig for oss, sier han. – Kvinnene som leser denne saken og går på medisinen lurer nok på om legen og sykehuset som behandler dem har denne nye informasjonen. Har de det? – Dette blir kommunisert ut til helseforetakene på vanlig måte fra oss, og så er det opp til helseforetakene å informere videre. 
En norsk analyse tyder på at førstevalget for brystkreftmedisin, palbociklib, kan ha dårligere effekt og kortere langtidsoverlevelse enn de to andre alternativene. Cassia Trewin-Nybråten fra Kreftregisteret sier medisinen som er førstevalg ser ut til å ha dårligere overlevelse enn de to andre. I Danmark er palbociklib allerede tatt ut som likestilt legemiddel i nye anbefalinger fra april 2024.  Norge vil ikke endre pågående anbefalinger før oktober 2024 på grunn av manglende beviser. 