Experterna: Gör dig redo – om krisen kommer
Om kriget eller krisen kommer... ja, vad? Hur förberedd är du – och hur förberett är egentligen Sverige? – I en idealisk värld skulle man träna på att klara sig utan el och uppkoppling, säger David Lindahl på FOI. Precis intill några stora möbelvaruhus ligger matvarubutiken där hon handlar varje vecka. Automatiska dörrar – först in i byggnaden, sedan till själva butiken. Kyldiskar och frysdiskar står på rad, upplysta och fräscha. Färsk mat som sallad, tomater, fisk, kött till höger på ett ställe, färdiga rätter – pajer, pastarätter och pizza längre in på ett annat. Brödet luktar nybakat när hon passerar.
I veckorna anländer lastbilar med nya varor. Hon brukar betalar vid kassorna och gå ut till bilen. Kolla senaste nyheterna i appen, skanna av några meddelanden och le för sig själv. Men inte i dag. Så svårt kan livet bli  Utan el fungerar inte dörrarna. Kylarna och frysarna värms upp och maten förstörs.  Det ser tomt ut, lastbilarna har inte kommit på flera dagar för de kan inte tankas och inte laddas. Fabrikerna har ingen el och har slutat tillverka varor, bönderna har ingen diesel till sina traktorer. Ingen kan heller betala i de digitala kassorna så varorna blir osålda, kort fungerar inte efter flertalet cyberattacker. Rekommendationen att hålla sig med kontanter har få invånare tänkt på och butiken är inte heller förberedd. Just här tänker ingen utanför boxen. Trafikljusen är mörka, någon försöker slanga bensin ur hennes bil på parkeringen. Hemma kommer vattnet ur kranen bara ibland och måste då kokas. Mobilladdarna går på sina sista procent. Utan kartor vet hon inte hur hon ska hitta till en plats där hon kan få hjälp och information. Några grannar försvann direkt mot andra områden, de få som är kvar tycker att hon borde lämna familjens hund som inte får komma in i skyddsrummet, men den rädda dottern skulle aldrig förlåta henne. Det sista hon vågade titta på i mobilen för att inte utnyttja för mycket batteri var några sajter som verkade hackade och som sände ut falska meddelanden. Det hade i för sig hållit på i månader i en allt ökande grad, men det hade hon ignorerat. Snart kommer dottern behöva mer medicin, men receptet är enbart digitalt, så ingen kan lämna ut vad hon behöver. Det finns inga papper på hennes diagnos, nätet fungerar bara ibland och bank-id inte alls.  Snart kommer vintern. Och allt hon undrar över är om elen kommer tillbaka eller om de måste fly när det blir för kallt. Hon ler allt mer sällan för sig själv. Vill inte tro det värsta Detta har ännu inte hänt och kanske kommer det aldrig hända –  i alla fall inte allt på en gång och i så stor omfattning. Scenariot är överdrivet, men det som känns otänkbart kanske ändå kan hända. Många fick ett uppvaknande av pandemin – en äkta kris som ingen kunde anat styrkan av. 2020 kändes plötsligt som en helt annan värld. Vi fick veta att inte mycket var som vi trodde. Det fanns uppenbarligen inte resurser, inga lager med sjukvårdsutrustning och toalettpappret kunde tydligen ta slut när det blev guld värt över en natt. Ändå var det fred och relativt stillsamt. Detaljerna är också nästan glömda i dag. Nästan som att det aldrig hände. Skulle vi inte bli bättre på att förbereda oss? Nu när risken för ett krig eller annan kris har ökat vill vi inte tro det värsta. ”Får klara sig själv” – Jag upplever att många tror att de ska bli omhändertagna av myndigheter även i en kris. Men sanningen är att man i mycket kommer behöva klara sig själv eller tillsammans med andra, säger kanslichef Lena Esbro på Civilförsvarsförbundet. Hon och de andra på förbundet jobbar tillsammans med MSB för att sprida kunskap och intresse för hemberedskap och civilförsvar. De vänder sig till människor alla åldrar och upplever att de yngsta och äldsta kanske har lättast att ta till sig information. – Unga vuxna är svårast. De vill ofta inte tänka framåt på detta. Vårt starka elberoende och behov av digitala tjänster och därmed uppkoppling är något man tar för givet kommer fungera, säger Lena Esbro.
Det hon försöker lära ut är att det mest grundläggande som vatten, värme, mat och kommunikation måste lösas på nya sätt i en kris. Både Civilförsvarsförbundet och MSB har lagt ut en checklista på sånt som man bör ha hemma. Har du en sådan krislåda är du åtminstone bättre förberedd.  Förberedda i Ukraina Man betonar också samarbete mellan grannar och andra för att bli starkare tillsammans och att visualisera hur man kan bli tvungen att tänka utanför boxen – kanske börja använda papper och penna på jobbet eller använda nya vägar till olika platser. – I en idealisk värld skulle man träna på att klara sig utan el och uppkoppling på till exempel ett sjukhus, men också på myndigheter och företag. Det är svårt att sätta sig in i hur annorlunda det skulle bli utan att träna, säger cybersäkerhetsforskaren David Lindahl på Försvarets Forskningsinstitut, FOI. – Många tänker inte på hur elberoende vi är. Han konstaterar också att Ukraina och ukrainare var långt mycket mer förberedda på en kris än vad vi är. – De hade utsatts för sabotage vad gäller elnät och uppkopplingar åtminstone sedan 2014. Deras banker var till exempel mer erfarna av den sortens problem. Hela infrastrukturen hade anpassats bättre för varje gång. Organisationer och myndigheter fick automatiskt träning genom detta. Lite ironiskt, när man tänker på det, säger David Lindahl. ”Rimlig investering” Länder som är mindre elberoende eller beroende av uppkoppling har också en fördel vid liknande kriser. Eller länder där det inte fungerar hela tiden. – Man lär sig leva med det och lösa vardagen på andra sätt. Denna plan B som många ser till att ha är avgörande för att göra rätt före krisen. – Jag ser det som en rimlig investering att förbereda sig som privatperson, men samhället behöver också få ett godkännande från invånarna att lägga pengar på beredskap. Beredskap som kanske aldrig behöver användas. Det är inte alltid lätt. David Lindahl inser att just kostnaden är ett problem och det behövs en acceptans för detta om myndigheter ska se till att det finns matlager, extra elverk med tillgängligt bränsle och annat som många länder har. – Länder som har haft krig i modern tid har kanske lättare att få igenom denna typ av beredskapsuppbyggnad. Sedan har det varit mycket av ”Just-in-time-delivery” inom svenska myndigheter, sjukhus och annat. Det är en kultur som inte går så bra ihop med kriser. Många kanske skulle säga att vi är fredsskadade. ”Kaffe kan bli avgörande” Trots pandemin verkar den allmänna inställning ofta vara – någon annan har säkert planerat för detta. – Jag tror att verklighetstrogna övningar skulle vara nyttiga för att så många som möjligt ska inse problemen och börja tänka hur man ska lösa dem på nya sätt. Vi har inga gamla släktingar som berättar om krig på det sätt som många har i andra europeiska länder, säger David Lindahl. Det finns många frågeställningar som behöver svar.  Vem ska bli tilldelad bränsle, hur ska man få fram det? Hur geografiskt spridda är viktiga servrar i Sverige, vad händer om de slås ut – kan man samarbeta redan nu internationellt? Om inte maten når befolkningen, blir det svält eller upplopp? Hur många lastbilar med chaufförer behövs för att säkra leveranser? – Ibland kan något som kaffe vara en avgörande del för att upprätthålla samhället. Men idealiskt hade också varit att till exempel sjukhus, viktiga myndigheter och en del företag hade haft förberedda manuella rutiner som blanketter och telefonlistor. Sedan får man fråga sig om det är ett rimligt krav, med tanke på kostnaden. Det lämnar jag till andra att avgöra. Jämför med vinterdäck David Lindahl arbetar dagligen med cyberattacker och att utbilda andra att förstå och lösa problem kring detta. Många känner kanske inte till att myndigheter, företag och till exempel sjukhus  ofta är utsatta för detta och att till exempel Malmö sjukhus utsattes för en ganska allvarlig cyberattack så sent som förra året. – Säkerheten kommer inte alltid först. Att det är bekvämt och billigt är ofta det som kommer först när det gäller it. Även inom militären. Man måste också inse begränsningarna. Det är ofta bättre med block och penna än en dåligt fungerande laptop som inte tål regn ute i fält, förklarar han. David Lindahl hoppas att fler kommer att få insikt och ett nytt krismedvetande. – Vi skulle aldrig köra i snö utan vinterdäck – där förbereder vi oss för vi märker risken direkt. Men rökning har varit svårare att få folk att sluta med, för skadorna kommer först senare. Det är abstrakt och det är kriser som krig också.
David Lindahl, från Försvarets forskningsinstitut (FOI), och Lena Esbro, från Civilförsvarsförbundet, anser att Sverige inte är tillräckligt förberett för ett scenario där el och digitala tjänster plötsligt försvinner.  Sverige är mycket beroende av elektricitet och digitalisering och experterna menar att man bör utbilda sig och förbereda för att kunna lösa basala behov under en kris. Lindahl påpekar att länder till exempel varit utsatta för krig eller där utvecklingen inte kommit lika långt kan hantera kriser bättre.