Natos nye forsvarsplaner: Slik påvirker det Norge 
Natos nye forsvarsplaner vil kreve mer av Norge, ifølge statsminister Jonas Gahr Støre (Ap).    – Neste ukes Nato-toppmøte i Vilnius blir det viktigste i vår tid. Det blir et historisk toppmøte, sier Støre til VG.  –  Vi skal ta beslutninger om en fullstendig omorganisering av Nato, tilpasset den situasjonen vi står i nå, og vil stå i lenge fremover. Det legges nye, regionale forsvarsplaner. Land som føler seg utsatt, vil få styrker utplassert.  Og vi skal inkludere Finland og etter hvert Sverige i planene, legger han til. Mandag reiser han til Litauen sammen med utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) og forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp). VG har tidligere omtalt innholdet i de nye forsvarsplanene.  Det er fortsatt  uavklart om Tyrkia vil slippe Sverige inn i alliansen nå. Støre sier imidlertid at det uansett bare er et spørsmål om tid før det skjer. For ett år siden var også Støre optimist på Sveriges vegne. Her kan du lese hva han sa foran det forrige toppmøtet i Madrid i fjor. Ser på militære behov  Støre har tidligere sagt at Sverige og Finland i Nato åpner for et tettere nordisk forsvarssamarbeid.  Men Norge må også komme Sverige og Finland til unnsetning på andre måter: – Veldig mye av våre veier og samferdsel går mellom nord og sør. Når Sverige og Finland skal forsterkes via norske havner og flyplasser, må vi se hva som mangler. De militære behovene blir en del av den nasjonale transportplanen som vi skal sende til Stortinget neste år, sier Støre. – Hva betyr det konkret? – Forsvaret må kartlegge sine kritiske behov. Men det kan være å forsterke knutepunkter for jernbanen, forsterkning av veier og bruer som skal tåle frakt av stridsvogner, og tilførselsveier til enkelte flyplasser, sier han. Militær mobilitet Forsvarssjefene i Norden har blinket ut fire nøkkelhavner som kan ta imot allierte forsterkninger fra USA og Canada, og sende dem videre: Ofotfjorden, Trondheimsfjorden, Göteborg-regionen og Esbjerg havn i Danmark. Finland er allerede i gang med å forsterke jernbanebruene over Torne älv, grenseelven mellom Sverige og Finland i nord.   Nato kaller det for militær mobilitet: Tungt militært materiell skal raskt kunne flyttes over store avstander og over nasjonale grenser.  Må oppgradere planer Støre sier at  det ligger sårbarheter også på andre områder; Alarmen gikk i Nato da gassrørledningene i Østersjøen ble sprengt i fjor sommer.  Da mobiliserte en rekke land styrker og skip for å passe bedre på kabler under vann i Nordsjøen, blant annet.  Norge og Tyskland ba Nato opprette en permanent stab for å beskytte infrastruktur på havbunnen. Det skal også besluttes formelt i Vilnius.  – Vi har brukt det siste året til å gå gjennom våre kriseplaner på områder som klima, vær og sammensatte trusler. Og vi ser at det trengs en oppgradering av planene på nesten alle områder, sier Støre. Krig var ikke utelukket – Mye av tenkningen om forsvar i Nato nå, minner om ideen bak det norske nærområde-initiativet fra 2008, sier Støre.  Da var han utenriksminister og Jens Stoltenberg var statsminister. – Vi argumenterte for at Nato måtte komme hjem igjen. Da hadde soldatene bedre kunnskap om fjellene i Afghanistan enn om kysten av Atlanterhavet, for å sette det på spissen. Vi mente at krig i Europa ikke kunne utelukkes og at vi måtte være forberedt, sier han.
Nye forsvarsplaner for Nato vil kreve mer enn bare forsvarsbudsjett fra Norge. Ifølge Støre er Nato-toppmøtet i Vilnius neste uke, det viktigste i vår tid.  Der kommer beslutninger om omorganisering av Natos forsvar. Støre vil reise til Litauen sammen med utenriksminister Anniken Huitfeldt og forsvarsminister Bjørn Arild Gram. Nato-konseptet med militær mobilitet innebærer rask flytting av tungt militært materiell over store avstander og over nasjonale grenser. Ifølge Støre krever komplekse trusler, som klima- og værrelaterte utfordringer, oppgradering av kriseplaner.