Vindselskap må ut med «vesentlig økonomisk bidrag» til reindriftssamene
Det er enighet mellom reindriftssamene og Roan Vind. Penger og nye beiter ble løsningen. Reindriften selv ønsket å fortsette kampen. Meglingen mellom Roan Vind og Nord-Fosen siida har resultert i en minnelig avtale mellom disse partene.  Det betyr to ting: Roan Vind sier de vil betale Nord-Fosen sitje syv millioner kroner i årlig kompensasjon i konsesjonsperioden, altså frem til 2043. Reindriftssamene bekrefter beløpet.  Bidraget skal sikre videre reindrift i Nord-Fosen siida, avbøte driftsmessige ulemper og gi grunnlag for reindriften i et generasjonsperspektiv.  – De økonomiske ytelsene vil skape et solid fundament og sikkerhetsnett for næringsutøvelsen med tilhørende utgifter, og gir Nord-Fosen siida forutsigbarhet i den daglige driften og for planlegging i et lengre perspektiv, skriver Energidepartementet. Store demonstrasjoner Det har vært svært mye oppmerksomhet rundt saken. I to omganger har unge samiske aktivister arrangert store demonstrasjoner som følge av saken.  For å få oppmerksomhet sperret demonstrantene først dørene til en rekke departementer. Senere slo de opp lavvoer på Karl Johan.  Parolen fra aktivistene var at staten utøver et pågående menneskerettighetsbrudd. Argumentet bunner i en dom fra Høyesterett.  I dommen står det at «det er på det rene at reindrift er en form for vernet kulturutøvelse». For den samiske urbefolkningen er altså reindrift en del av kulturarven. Urfolks rett til å utøve egen kultur er fastsatt i FN konvensjonens artikkel 27. I Høyesterett vant reindriftssamene mot staten i et spørsmål om deres rett til kulturutøvelse var krenket som følge av utbyggingen av de to vindkraftfeltene Storheia og Roan på Fosen.  Siden samenes rett til kulturutøvelse, altså reindrift, ble krenket, var konsesjonen og ekspropriasjonstillatelsen ugyldig, ifølge høyesterett.  Dommen falt. Staten tapte.  Men tiden gikk.  Halvannet år etter dommen sperret derfor unge samiske aktivister dørene til det offentlige Norge mens de ropte at staten hadde «500 dager med pågående menneskerettighetsbrudd». Etter 700 dager var de tilbake igjen. Senvinterbeite I avtalen står det også at pengene også skal finansiere tiltak som kan sikre at Nord-Fosen siida kan ta i bruk et tilleggsareal for vinterbeite utenfor Fosen reinbeitedistrikt.  Dette har vært et svært vanskelig punkt.  Området hvor vindturbinene står, er et såkalt senvinterbeite. Reindriften mener det er et avgjørende beite nettopp på grunn av vinden.  Den blåser de små knollene ut mot kysten bare for snø, noe som gir gode beitemuligheter for reinen på tøffe vintre.  Men i praksis er området svært sjelden i bruk. Selve dommen i høyesterett er fundamentert på bevisførselen i Frostating lagmannsrett. I flere artikler etter den første store demonstrasjonen, gikk Aftenposten gjennom denne bevisførselen.  Der kom det frem at Reindriftssamene brukte en sakkyndig som senere er siktet for grovt bedrageri. Hans vitnemål var avgjørende i bevisførselen ettersom retten la til grunn hans vitnemål om hvor langt reinsdyr unnviker vindturbiner. Staten mente at unnvikelsen er liten etter at selve bygg- og anleggsperioden er over. – Ville fortsette kampen Nord-Fosen siida sier at de gjerne ville ønsket å fortsette kampen, men skriver på deres Instagram-profil at det ville betydd at reindriften gikk under. – Vi har derfor akseptert det avtaleforslaget og Roan Vind har fremlagt, skriver siida. Reindriftssame Terje Haugen sier han er fornøyd med avtalen på én måte. – Nå har vi sikret mat til dyrene våre. Det er essensen. Selv om det ikke blir på Fosen, så får vi nok beite nå, sier Haugen. Han er klar på at han tror aktivistenes rolle var avgjørende for at avtalen kom på plass. Statsminister Jonas Gahr Støre sier han er takknemlig for at reindriftsutøverne på Nord-Fosen har gått med på avtalen med Roan Vind. – Avtalen innebærer at reindriftsnæringen kan videreføres i flere generasjoner, sier Støre, som erkjenner at saken har satt sine spor. Statsministeren gjentok at han beklager den belastningen saken har medført, og at vi må lære av saken. Fornøyd sametingspresident – Jeg er glad for at det nå også er kommet på plass en avtale mellom Nord-Fosen siida og Roan Vind DA som gir trygghet for fortsatt reindrift for siidaen, sier sametingspresident Silje K. Muotka. Hun mener at med denne avtalen, så er det grunn til å mene at menneskerettighetsbruddet opphører. Hun ønsker fortgang i arbeidet med å finne et nytt senvinterbeite. – Det er avgjørende at staten raskt sikrer det nødvendige tilleggsarealet for begge siktene, sier Muotka.
Roan Vind og Nord-Fosen siida har nådd en avtale.  Avtalen tillater vindparken å produsere strøm, mens reindriftssamene får et betydelig økonomisk bidrag. Etter Høyesterett-dom raste aktivister mot påstått menneskerettighetsbrudd fra staten, nå mener sametingspresidenten at avtalen kan avslutte dette bruddet.