Disse yrkene er mest emosjonelt krevende
Sykepleiere, politi og andre som møter mennesker i følelsesmessig ubalanse, får ofte emosjonelle belastninger. Over halvparten sier de blir irritable hjemme. – Velkommen. Fort dere inn i varmen! Helsesykepleier Wenche Andresen (49) smiler bredt. Hun har ansvar for 730 ungdomsskoleelever på Engebråten skole. På en vanlig dag banker alt fra én til 15 ungdommer på døren hennes.  – Jeg har en fantastisk jobb. Jeg får møte mange flotte ungdommer som betror seg til meg.  De trenger hjelp med alt fra prevensjon, kjærlighetssorg og vennskap, til spiseforstyrrelser, depresjon, vold og overgrep, forteller hun.  Slukt opp av yrket Men tiden strekker ikke til. Andresen har heller ikke spisskompetansen en del ungdom trenger. Hun klarer derfor ikke å hjelpe dem slik hun ønsker – og de fortjener.  Selv om mange blir henvist videre, er det ikke alltid systemet greier å hjelpe ungdommene.  – Mange i dette yrket er mennesker med mye empati. Det gjør det kanskje ekstra utfordrende å sette grenser for seg selv. For man har så lyst til å hjelpe.  Andresen kjenner på en stor maktesløshet som helsesykepleier, sier hun.  Ny studie Det er hun ikke alene om.  Det viser en studie av «emosjonelle utfordringer» hos 7.500 sykepleiere, politi, fysioterapeuter, barnehagelærere og lærere i grunnskolen.  Alle er yrker hvor man må regulere egne og andres følelser i jobben. 50 prosent av de spurte oppgir at det i stor eller svært stor grad, er belastende å være til stede følelsesmessig. Blant barnehagelærerne er tallet 74 prosent. Studien er utført for Unio av forskere fra Sintef.  Finner du ikke yrket ditt? Se oversikt over andre yrker nederst i artikkelen. Tabubelagt I rapporten går det frem at trang økonomi, lav bemanning/voksentetthet og for liten tid til å utføre arbeidet, virker inn på ansattes muligheter for å gjøre en god nok jobb med den kvaliteten de ønsker.  «Dette igjen bidrar til å skape dårlig samvittighet, slitasje og økt belastning over tid», heter det. Funnene viser at emosjonelle belastninger fører til sykefravær.  Kvinner opplever høye emosjonelle krav langt oftere enn menn.  19 prosent oppgir at de har brukt egenmelding som følge av belastning knyttet til emosjonelle krav i arbeidet. Forskerne fant også at det fortsatt er til dels tabubelagt å si til arbeidsplassen at årsaken er emosjonell belastning. Derfor kan den reelle årsaken skjule seg bak en «vond rygg eller kne». – Undersøkelsen viser at emosjonelle utfordringer i arbeidslivet er et forsømt område som er viet svært liten oppmerksomhet i det systematiske HMS-arbeidet, sier Unio-leder Ragnhild Lied.  Lærere utsatt 20 prosent svarer at arbeidsplassen i «liten» eller i «svært liten» grad har opplegg for god håndtering av hendelser med vold og trusler.  Det er flest lærere i grunnskolen som svarer slik (30 prosent). Forrige uke publiserte Aftenposten en oversikt over 23.000 avviksmeldinger om vold og trusler fra Oslo-skolen de siste seks årene. Samtaler med ansatte, tillitsvalgte i Utdanningsetaten, Utdanningsforbundet og lærere vitner om krevende hverdager.  Mange av skolens ansatte sier de savner opplæring i håndtering. De synes også det er vanskelig å melde fra.  Blir irritabel hjemme Ansatte bruker ulike begreper for å beskrive disse belastningene: Omsorgstrøtthet, betennelse i omsorgsevnen, moralsk stress, tøffe oppdrag, grenseløs jobb og følelsen av å være brukt opp. Det kan slå ut ulikt: Blant barnehagelærerne svarer hele 67 prosent at de blir irritable.  Omsorgen er oppbrukt Helsesykepleier Wenche Andresen føler at hun iblant har brukt opp empatien og er mindre tålmodig og omsorgsfull når hun kommer hjem.  – Da må jeg beklage overfor de hjemme og si det handler om jobb.  – Har du tatt ut egenmelding før? – Det skjer ikke ofte. Den sitter langt inne.  – Hva med sykmelding? – Nei. Hvis ikke jeg er her, er det ingen som tar over for meg, og ungdommene møter en stengt dør. Det er ingen vikar som kan steppe inn.  I rapporten beskrives belastninger som følge av konflikt mellom rettigheter og plikter. Som retten til et trygt og forsvarlig arbeidsmiljø i møte med vold og trusler fra brukere og pasienter. Og kritikk fra foreldre og pårørende som aldri blir fornøyde. Samtidig opplever de fleste fine, positive opplevelser i arbeidet. Derfor kan det være vanskelig å si akkurat hvor det «vipper», slik at følelsene blir en belastning. En forskjell for de unge Andresen synes møtene med ungdommene og det å kunne utgjøre en forskjell for dem, er det mest givende med jobben.  Helsesykepleieren har alltid tenkt at hun skulle pensjonere seg i yrket.  – Men det siste året har jeg tenkt at slik blir det kanskje ikke allikevel.  Hun sukker tungt. Blikket vandrer en kort tur ut i skolegården.  – Man tenker til tider det er en selv det er noe galt med. Er det jeg som ikke er effektiv nok i jobben min? I denne undersøkelsen (2019) har yrkesgrupper svart på hvordan de opplever emosjonelle belastninger:
En studie viser at jobber som innebærer emosjonelt arbeid, som helsesykepleiere og politi, fører til mye stress og høy belastning. Over halvparten av de spurte blir irritable hjemme, og 19 prosent har brukt egenmelding på grunn av følelsesmessige krav på jobb. Relativt få arbeidsplasser har gode systemer for håndtering av vold og trusler, og dette er særlig et problem for lærere.