Norsk studie: Ny supervaksine
Norske forskere har utviklet en ny vaksine som beskytter mot mange ulike varianter av influensa i ett stikk. Feber, hodepine, sår hals og verkende muskler. Influensaen dukker opp hvert år, og rammer mange av oss.  I år med større epidemier kan 10–30 prosent av den norske befolkningen bli smittet. I en gjennomsnittlig sesong vil 5–10 prosent av alle voksne og 20–30 prosent av alle barn bli syke, ifølge Folkehelseinstituttet (FHI) Influensavaksinene må oppdateres årlig for å gi god beskyttelse. Nå har forskere ved Universitetet i Oslo og Oslo universitetssykehus utviklet en universell vaksine som gjør at vi etter hvert kan slippe å ta nye vaksiner mot nye og ulike virus hvert år. – Målet er at den nye influensavaksinen skal bli like effektiv som andre vaksiner som vi bare trenger en «boost» av rundt hvert tiende år, sier Ranveig Braathen, forsker ved Institutt for klinisk medisin ved Universitetet i Oslo og ved Oslo universitetssykehus Rikshospitalet. Hun har en doktorgrad i immunologi, og er gruppeleder for en forskningsgruppe. Sammen med blant andre førsteforfatter Daniëla Maria Hinke og professor emeritus Bjarne Bogen har hun utført en studie som nylig er publisert i det anerkjente tidsskriftet Nature Communications. Begrenset effekt av dagens vaksiner Forskergruppen har jobbet lenge med å forstå hvordan influensavaksiner virker, og hvordan man kan gjøre dem mer effektive. – Ulempen med dagens influensavaksiner er at de må oppdateres hvert år, og at de som er på markedet nå har en begrenset effekt, på mellom 20 og 60 prosent. Vi har sett på hvordan vi kan gjøre disse vaksinene bedre, slik at de treffer enda bedre og varer lenger.  Influensa endrer seg over tid, det muterer og finnes i mange varianter. Braathen og kolleger har utviklet en såkalt DNA-vaksine. Det er en type genomisk vaksine, tilsvarende som mRNA-vaksinene Pfizer og Moderna laget mot covid-19. Genomiske vaksiner fungerer ved å levere en del av virusets genetiske informasjon til en persons celler. Det gir cellene instruksjon om å lage proteiner som immunsystemet kan bruke til å identifisere sykdomsfremkallende virus og lage antistoffer mot. – Det ultimate målet er å lage en vaksine som virker mot alle varianter av influensa på en gang. Det er et litt hårete mål, fordi influensa også finnes i mange arter, som hos fugler og hos andre pattedyr, hvor den kan gjemme seg. Vaksinen kan lages raskere Forskerne har gjort flere ting annerledes enn ved utvikling av andre vaksiner. – Vaksiner generelt er utviklet til å være veldig spesifikke mot akkurat de variantene som sirkulerer. Verdens helseorganisasjon (WHO) følger med på hvilke varianter som sirkulerer, og tidlig på året bestemmer de seg for hva vaksinen for den neste sesongen skal inneholde. Braathen forklarer at dagens vaksiner består av fire ulike varianter, i denne nye vaksinen kan man inkludere mange flere.  – Vi har her inkludert opp til 18 ulike, men dette kan utvides til å inkludere enda flere. På den måten tenker vi at vi kan lage en vaksine som kan gi bredere beskyttelse, og kanskje til og med virke mot varianter av influensa som vi ennå ikke har sett. Ved denne nye typen vaksine, kan man også lage nye vaksiner fortere.  – Vi så det samme under pandemien, at man klarte å lage en ny vaksine for testing på en måned etter at genomet til det nye coronaviruset var kjent.  Forskerne håper en slik type vaksine vil gjøre vaksinering langt enklere. – Det hadde vært fantastisk å få vaksinen ut i klinikken. Det vil kunne spare pasienter for boostervaksiner, og gjøre det enklere for sårbare grupper. I tillegg kan man spare store ressurser, ved at folk har færre sykedager. Forsket på mus Braathen understreker at dette er en preklinisk studie av en vaksine gjort på mus. – Det er et stykke fra denne studien til den er godkjent for klinisk bruk. Hun peker på at dette kunnskapsgrunnlaget også kan overføres til andre typer infeksjonssykdommer, som hiv, malaria og corona. – Kanskje kan denne universelle vaksinen til og med hindre en ny pandemi, mener forskeren. Prosessen videre for forskerne er å søke om flere midler til nye studier, og skaffe samarbeidspartnere for en mulig prosess videre. Selv om dette oppfattes som et gjennombrudd av forskerne, tar det i gjennomsnitt 10 til 15 år før en ny vaksine er ferdig utviklet, men Braathen viser til at det gikk raskere under pandemien. – Lovende Are Stuwitz Berg er direktør for Avdeling for smittevern og vaksine i Folkehelseinstituttet (FHI).  Han peker på at Norge har gode forskningsmiljøer på vaksineutvikling som ligger langt fremme i denne typen forskning.  – Det har vært gjort mange forsøk på å lage en influensavaksine som gir beskyttelse mot mange, eller enda bedre, alle influensavirus. Så langt har det ikke ført fram til en effektiv vaksine til bruk på mennesker. Fremgangsmåten de norske forskerne har benyttet virker lovende, men det gjenstår ennå mye forskning og utprøving før vi eventuelt har en slik vaksine tilgjengelig. Han mener at en influensavaksine som man bare trenger å ta én eller noen få ganger i livet, vil kunne bidra til at en høyere andel av personer i risikogruppene vil være beskyttet.  – Det gjenstår å se hvordan varigheten av beskyttelse vil være etter en slik type universalvaksine som beskrives her. Vi ser at det er utfordrende å oppnå den vaksinasjonsdekningen vi ønsker med den årlige influensavaksinen. Fungerende divisjonsdirektør Helga Katharina Haug i Helsedirektoratet mener at vaksiner som gir bedre og bredere beskyttelser over lengre tid, selvfølgelig vil være ønskelig, men må sees opp mot eventuelle ulemper.  – Det er for tidlig for oss å uttale oss om hvordan denne vaksinen vil kunne påvirke helsetjenesten.  – Vil gi mindre smittetrykk Marte Kvittum Tangen, leder i Norsk forening for allmennmedisin og spesialist i allmennmedisin, mener den nye norske studien er spennende.  – Fordelene med en slik universell vaksine er mange. Det vil gi bedre beskyttelse fordi det er større sannsynlighet for at den treffer riktig, og antagelig vil en større andel av befolkningen ha beskyttelse om den får lengre varighet.  Hun peker også på at det ikke er akkurat de samme personene som tar vaksinen hvert år.  – Dermed vil det gi mindre smittetrykk i hele befolkningen, og det er viktig for de med redusert immunforsvar og de som ikke kan ta vaksinen. I tillegg vil færre av de som velger å ikke ta vaksinen bli syke fordi det bli mindre smitte i miljøet, og dette vil også ha betydning for sykefraværet. – Det vil også forhåpentligvis koste mindre for hver pasient og vi i helsetjenesten vil bruke færre ressurser på å sette vaksiner.
Forskere fra Universitetet i Oslo og Oslo universitetssykehus har utviklet en ny influensavaksine som beskytter mot flere varianter samtidig. Vaksinen kan redusere behovet for årlige boosterdoser og potensielt beskytte mot fremtidige varianter. Forskerne har brukt en DNA-vaksine, som ligner på mRNA-vaksinene Pfizer og Moderna laget mot covid-19. Studien er foreløpig i prekliniske stadier og er testet på mus, men har blitt publisert i anerkjente Nature Communications.