Mener det kan være positivt med en skikkelig «fyllekule»: – Bygger mye tillit ved å drite oss ut foran hverandre
... men du oppnår det samme i en kirke eller moské, ifølge forsker, som mener det ikke nødvendigvis skader å ta seg noen ekstra enheter i julen. (Stavanger Aftenblad) – Det kjekkeste med å gå ut er å våkne opp sammen og snakke om alt som skjedde kvelden før, sier Elisabeth Tunem (19). – Og hvis jeg har en flau historie, har andre kanskje en verre. Så har vi fylleangst sammen, sier Elea Tank (19) til Stavanger Aftenblad. Venninnene fra Hundvåg har nok av historier. De har vært på «fylleturer» til Hellas og Kroatia sammen. Denne fredagen før jul går det imidlertid i kaffe. I Fargegaten i Stavanger sentrum er det stille før stormen. – Oppfyller et primærbehov – Det sentrale ved byturer er ikke å drikke eller ta narkotika. Folk som ruser seg i utelivet søker først og fremst en kollektiv oppstemthet for å forbinde seg med hverandre, sier sosiologiprofessor Sébastien Tutenges ved Lunds Universitet i Sverige til Aftenbladet. Han har forsket på festende Syden-turister og festivalgjengere i 20 år, og var nylig på Universitetet i Stavanger (UiS) for å snakke om funnene. – Det er ikke unikt eller nytt at man i Stavanger blir full og vill. Det er en naturlig menneskelig tendens som oppfyller et primærbehov, og som man kan se i alle historiske perioder, sier Tutenges til Stavanger Aftenblad, og fortsetter: – Det er ikke riktig – Den oppstemtheten og beruselsen kan man få på en fest, men man kan også få den i religiøse sammenhenger. For eksempel i en kirke eller i en moské. Tutenges er opptatt av å ta livet av det han mener er en myte. – Det er ikke riktig at man bare går rundt i sin egen fulle boble når man er overstadig beruset. Det er menneskelige forbindelser på tross av alkoholen. Folk holder rundt hverandre og er mer sjenerøse, og så får de noen felles minner. Disse mener han er veldig viktige. – Får noen fantastiske historier – Spesielt unge setter utrolig pris på dette. De føler at de styrker vennskap, kommer tett på hverandre og får noen fantastiske historier å fortelle om nattlige eskapader, sier han. – Og hva med de litt eldre? – Folk i alle aldre har behov for fest og felles beruselse, men kanskje voksne tør å eksperimentere mer og for eksempel gå på fest uten å drikke. «Tømmermennene» blir jo ikke akkurat bedre med årene, sier Tutenges. Som forklarer at dette ikke bare er enkelt for skandinaver. – Lærer hvor grensene går – I andre kulturer blir folk helt ville bare til musikken, men i Norge er fest det samme som «fylla». Alkoholen blir et middel for å senke hemninger og selvsensur, sier Tutenges, som selv oppfordrer til beruselse uten rusmidler. Han mener uansett det er naturlig å utfordre grensene for hva som er sosialt akseptert. – Når vi blir oppstemte bryter vi gjerne med normene som gjelder i hverdagen. Vi er litt vulgære eller danser på bordet. Ved å overskride grensene lærer vi hvor grensene går, sier forskeren. Derfor mener han det ikke nødvendigvis skader så mye å ta seg noen ekstra enheter i julen. Så lenge du ikke har et alkoholproblem, vel å merke. – Det må vi omfavne – Grenseoverskridelser når vi er beruset er som regel mindre og ufarlige, og rammer mest oss selv. Det må vi akseptere, omfavne og kultivere. Så må vi selvsagt bekjempe grenseoverskridelser som skader andre, som seksuelle overgrep, fyllekjøring og vold, sier han. – Kan det være andre årsaker enn behov for kollektiv oppstemthet som gjør at enkelte drikker til de stuper? – Mange unge i Norge er stresset og deprimerte. Da kan rusen selvsagt være en flukt, men samtidig er det en omfavnelse av fellesskap, villskap, eventyr og uforutsigbarhet. – Melder deg liksom ut – Han har noen poenger, og det er jo en grunn til at vi drikker alkohol, sier rusforsker og førsteamanuensis Torgeir Gilje Lid ved UiS. Samtidig er alkohol helseskadelig, og Lid mener det må bli enklere å avstå uten å bli ekskludert fra den typen kollektiv oppstemthet som Tutenges refererer til. Han trekker frem fadderuken og julebord som eksempler på at dette kan være vanskelig. – Du blir ofte avkrevd en god grunn for å ikke drikke, mens ingen må begrunne hvorfor de drikker. Du melder deg liksom ut av det felles prosjektet når du ikke drikker, sier han. – Bygger mye tillit – Når du drikker er du ekstra snakkere og blir kjent med nye folk. Og gjør ting du vanligvis ikke ville ha gjort, sier Hanna Hammerø Hagen (19). – Det er fint at du kan skylde på noe. Og at det går greit selv om det ikke var så smart. For alle var like fulle, sier venninnen. De kjenner seg igjen i mye av det forskeren sier. Og de er klare på at opplevelsene i Hellas og Kroatia har gjort noe med vennskapet.  – Vi bygger mye tillit til hverandre ved å drite oss ut foran hverandre. Disse to vet veldig mye om meg, sier Tunem. – Litt av gnisten – Da vi var i alpene forrige vinter, ble det litt for mange øl i solen. Det var litt vanskelig å komme seg ned igjen, sier Kristian Helgeland (28). Helene Larsen Gilje (29) og Marius Eidsmo (29) ler. Vennegjengen er klare på at «fyllekulene» har forsterket vennskapet. De angrer ikke på det de har gjort i fylla, selv om de kanskje ikke ville ha gjort alt edru. – Samtidig er jo det litt av moroa. Litt av gnisten, sier Eidsmo. 
Sosiologiprofessor Sébastien Tutenges mener at folk som ruser seg i festlivet søker kollektiv glede for å knytte bånd med hverandre.  Tutenges mener at dette ikke er unikt for rus, og kan oppleves i religiøse settinger som i en kirke eller en moské.  Han oppfordrer til eksperimentering med fest og gledesuttrykk uten rusmidler, og påpeker at det ikke skader å ta seg noen ekstra enheter i festsesongen, så lenge man ikke har et alkoholproblem.