Vil redde verden i rettssalene
Staten fulgte ikke opp miljøkravene i loven. Da gjorde de amerikanske tenåringene noe nytt. 16 ungdommer tok med seg Montanas grunnlov inn i rettssalen i høst. Denne grunnloven gir innbyggerne rett til «et rent og helsebringende miljø».  Ifølge ungdommene bryter myndighetene grunnloven. For det republikanske flertallet i Montana har lagt ned forbud mot å utrede miljøkonsekvensene av nye olje- og gassfelt. Denne staten får en tredel av sin energi av å brenne kull.  Det ble en domsavsigelse for historiebøkene: Det var den første gangen amerikanske ungdommer gikk til retten med en klimasak.   Og dommer Kathy Seeley ga tenåringene rett.  Dommen viser hvordan miljøbevegelsen ikke bare driver politisk arbeid, men satser på domstolene. I Norge fikk reindriftssamene på Fosen en viktig seier i Høyesterett, da landets høyeste domstol vurderte hvor stor erstatning de skulle få fra utbyggerne av vindmøller. Greenpeace og Natur og Ungdom fikk en viktig seier i Oslo tingrett i januar. De hevdet at staten brøt loven da klimakonsekvensene av tre nye oljefelt ikke ble utredet godt nok. Staten har anket saken. Flere tar klimakampen til retten Våren 2021 vant advokaten Roger Cox en stor sak i Nederland. Oljeselskapet Shell ble beordret til å kutte 45 prosent av klimautslippene sine før 2030. Etter seieren sa han til The Financial Times at verden kunne regne med en voldsom vekst i slike søksmål. Cox fikk rett.  De fem siste årene er det mer enn en dobling i antallet rettssaker som handler om miljøet. Det viser tall fra Sabin, et senter for miljøjus ved Colombia-universitetet i USA.  Ved inngangen til 2023 hadde senteret oversikt over 2180 saker som skulle opp for domstolene, i 55 land. Erfaring viser at rundt halvparten av sakene vinnes. Professor Michael Gerrard leder senteret. Han sier til Aftenposten at det er to grunner til veksten i slike søksmål: I Norge og andre land hvor miljøbevegelsen går til retten, kommer anklager om at de kjemper på gal bane. De anklages for «rettsliggjøring» når folkevalgtes vedtak blir overprøvet av en dommer. Det argumentet fnyser professor Gerrard av. – Det retten tar stilling til, er om politikerne følger loven eller ikke, sier han. Advokaten Roger Cox, som stadig går til retten med miljøsaker, forklarer det slik: – En av de viktige grunnene til at vi har et rettssystem, er å gi oss balanse i samfunnet. Det skal beskytte oss mot at regjeringen bryter menneskerettighetene våre. Snor seg unna Her hjemme er Frode Pleym enig. Han leder den norske avdelingen av Greenpeace, som nylig vant mot den norske staten. – Vi skjønner godt at stater og bedrifter forsøker å sno seg unna med påstander om at slikt må holdes utenfor rettssystemet, sier han. Pleym aksepterer rett og slett ikke premisset for anklagene. – Regjeringsadvokaten forsøkte å henge slike merkelapper på oss, om at vi rettsliggjør. Det dette handler om, er hvorvidt politikerne følger loven, sier han. I saken som nå er anket, konkluderte tingretten med at regjeringen ikke kartla konsekvensene for klimaet godt nok.  Det skulle vært gjort, før oljeselskapene fikk tillatelse til å bygge ut nye felt. Demokrati i praksis Adele Matheson Mestad leder Norges institusjon for menneskerettigheter. Hun avviser at det er snakk om en «udemokratisk rettsliggjøring».  – Tvert imot er det grunnleggende demokratiserende at man klargjør konsekvenser av politikken som føres, så borgerne kan gjøre seg opp sin demokratiske mening, sier hun. – Ved å tvinge staten til å følge reglene, sikres borgernes rett til miljøinformasjon som er forankret i Grunnloven. Kan vedta på nytt Etter at den norske staten tapte i tingretten, sa flere jusprofessorer til Aftenposten at det ikke nødvendigvis vil endre oljepolitikken. Politikerne kan svare med å ta opp de gamle vedtakene, endre dem slik at de ikke bryter loven, og vedta på nytt. Det kan innebære nye, grundigere utredninger, men tillatelsen til utbygging kan fortsatt gis. – Ja, det kan jo politikerne gjøre, men det er jo både kynisk og farlig. Hva gjør det med vanlige folks rettsoppfatning om staten hever seg over domstolene? sier Frode Pleym.
En gruppe tenåringer i USA vant en rettssak mot staten Montana for å unnlate å følge opp miljøpolitikken.  Det har vært en økning i rettssaker som handler om miljø, med dobling i antall saker over de siste fem årene.  Noen anklager miljøbevegelsen for rettsliggjøring, altså at politiske beslutninger blir overprøvet av dommere.