Aftenposten avslører: Minst 492 straffedømte stiller til valg
Bedrageri, svindel og underslag. Her er noen av dem som vil ha din stemme i kommunevalget. En februardag i 2017 dumper det inn en faktura hos Hamar kommune. Kommunen betaler. Fire dager senere får Ullensaker kommune det samme. Og Eidsvoll. Og Lillehammer. Det er bare ett problem: Fakturaene er falske.  Mannen bak fakturaene er etter hvert blitt en mini-kjendis, kjent for sine mange roller i mindre norske lokalpartier. Mellom 2017 og 2018 får i alt 64 kommuner falske fakturaer fra Per-Christian Stenvaag. De falske regningene er på til sammen over to millioner kroner. Han får lurt til seg 169.563 kroner. Fem av kommunene biter på. Én av dem to ganger. Resten lar seg ikke lure.  Men det gjør 59 privatpersoner på Finn.no.  Stiller til valg i fakturakommune Dem lurer Stenvaag for til sammen 165.116 kroner i samme periode. Folk tror de bestiller brukte telefoner og PC-er fra ham. Men de kommer aldri. For alt dette får Stenvaag en fengselsstraff på over to år for grovt bedrageri.  Hvorfor trenger du å vite dette? Fordi han er en aktiv lokalpolitiker som ønsker seg makt. Kriminaliteten skjedde også mens han hadde sentrale roller i partiet Demokratene. Han var blant annet førstekandidat i Hedmark og Oppland under stortingsvalget i 2017. Senere ble han første leder i partiet Folkealliansen. Deretter ble han styreleder i Pensjonistpartiet på Nesodden. Og hva gjør Per-Christian Stenvaag i dag?  Han stiller til valg som førstekandidat i partiet Konservativt i Nesodden kommune. Det er en av kommunene han er dømt for å forsøke å lure. Stenvaag har ikke svart på Aftenpostens gjentatte henvendelser på telefon og e-post.  Men vi finner ham i en leilighet på Nesodden.  Han vil ikke la seg intervjue, men han gjentar sitt forsvar fra rettssaken. Stenvaag lover Aftenposten å svare på spørsmål på e-post samme kveld. Men i stedet for å svare på dem, sender han en e-post hvor han på nytt lover å komme med kommentarer.  Det har han ikke gjort. Hevder at andre sto bak I retten hevdet han at det ikke er han som står bak svindelforsøkene. Han skyldte da på at noen i hans nærstående familie hadde misbrukt hans identitet. Dette hevdet han også i anken til lagmannsretten. Den førte ikke frem.  Stenvaag hevder videre at Konservativt på Nesodden ikke har drevet valgkamp, og at det er liten aktivitet i lokallaget. Men Stenvaag er ikke den eneste straffedømte som stiller til valg i årets kommunevalg. I kommunevalget kan alle stille til valg. Også de som har en dom. Men er det alle straffedømte du hadde gitt din stemme til? Aftenposten har gått gjennom flere titalls datasett fra blant annet politiet og Arbeidstilsynet. Vi har gjennomgått dommer, regnskapsdata fra kommunene og tidligere avisutklipp for å finne ut mer om hva de dømte listekandidatene er straffet for. Vi har lest over 1397 dommer og tiltaler fra tidsperioden 2013 til 2023 som omhandler 998 unike kandidater: Dette vet vi om dem: Dette vet vi ikke om dem: Hovedfunnet er at en rekke kandidater til kommunevalget er dømt for økonomisk kriminalitet.  Videre kan du lese om fire andre lokalpolitikere som har brutt loven til samfunnet de selv vil være med å styre. Konkurskriminalitet og underslag Én av dem er Andre Bakken. Han står på annenplass på Industri- og næringspartiets liste (INp) i Bodø. Han har gode muligheter for å bli valgt inn, ifølge en meningsmåling i Avisa Nordland. I 2020 ble han dømt til åtte måneders fengsel for konkurskriminalitet: Dommeren karakteriserte alt dette som grovt. Spesielt siden dette var Bakkens fjerde foretak og at han derfor burde kjenne til reglene.  Det er straffbart å ta ut midler til deg selv når det kan gå ut over kreditorene i en konkurs. I dommen fra Salten tingrett kommer det også frem at Andre Bakken forklarte seg uriktig i retten. I retten forklarte Bakken at han overførte pengene for å få pengene ut av firmaet. Han påsto at han ikke visste at selskapet var konkurs på dette tidspunktet. Det trodde ikke dommeren noe på. Det kom nemlig frem at bostyreren hadde snakket med Bakken om konkursen samme dag. Og hva skjer da Aftenposten ringer ham?  Andre Bakken nekter for at han ble dømt for dette. Nektet for at han var dømt  – Det kjenner jeg ikke til, svarer Bakken. – Er det ikke riktig at du er dømt for konkurskriminalitet? – Nei. Men i folkeregisteret er det bare én mann i hele Norge som heter Andre Bakken, født på den datoen som er oppgitt i dommen:  Andre Bakken som stiller til valg i Bodø.  Men heller ikke konfrontert med dette, endrer han forklaring. Han holder fast ved at han ikke er dømt. Han unnskylder seg med at han er litt travel. Siden har han ikke ønsket å snakke mer med Aftenposten om saken.  Noen dager senere skriver han dette i en e-post: – Det stemmer at jeg var gjennom en konkurs og gjorde noe jeg ikke skulle gjort. Dette er imidlertid oppgjort, og hadde en tid begrenset bevegelsesfrihet med lenke.  Han legger til: – Jeg har med dette en fortid som jeg ikke er særlig stolt av. – Hvorfor nektet du for at du var straffedømt overfor Aftenposten? – Jeg nektet ikke for at jeg er straffedømt, dere spør om jeg har sittet i fengsel og det svarte jeg at jeg ikke hadde gjort. Aftenposten har konfrontert Bakken med at det han sier her, ikke er korrekt.  Vi har også spurt ham hvorfor han nektet for at han var dømt for konkurskriminalitet. Det har han ikke svart på. – I lys av det du er dømt for, mener du likevel at Bodø-folk kan ha tillit til deg som politiker? – Det er ikke opp til meg eller dere i Aftenposten å avgjøre hvorvidt folk skal ha tillit til en som har gjort opp for seg eller ikke. Det vil velgerne avgjøre gjennom stemmeseddelen. Prøvde å bedra forsikringsselskapet Aftenpostens gjennomgang viser at flere listekandidater er dømt for bedragerier.  Én av dem er Siw Hege Langeland. Hun står på annenplass på Høyres liste i Tinn kommune. I 2018 ble hun dømt for forsikringsbedrageri. Hun meldte til forsikringsselskapet og politiet at hun hadde blitt frastjålet en veske med to Ipader, to par briller og en filofaks i skinn. Men da politiet sjekket overvåkingsbildene fra butikken der Langeland hadde oppgitt at vesken var blitt stjålet, fattet de mistanke. Bildene viste at hun ikke hadde med seg veske i butikken. I avhør med politiet etterpå la hun alle kort på bordet. Det går frem av dommen fra Aust-Telemark tingrett. Dommeren la til grunn at Langeland handlet med forsett for å få utbetalt en forsikringssum ved å oppgi uriktige opplysninger. Hun ble dømt til samfunnstjeneste i 35 timer. Langeland har sendt Aftenposten denne uttalelsen: – Jeg vil bare si at jeg beklager så mye og kommer til å søke fritak fra vervet mitt i Tinn Høyre. MDG-politiker dømt for Nav-juks Det er også en rekke listekandidater som har dom for å ha urettmessig skaffet seg penger fra fellesskapets midler. Blant annet gjennom Nav-juks. Christopher Johansen-Stanger står på annenplass på MDGs liste i Aurskog-Høland kommune. I 2019 fikk han en bedrageridom fra Nedre Romerike tingrett. Da han jobbet på en Kiwi-butikk i 2016, meldte han inn for få arbeidstimer til Nav. Slik fikk han utbetalt 81.304 kroner i dagpenger han ikke skulle hatt.  Johansen-Stanger sier til Aftenposten at det var han selv som tok kontakt med Nav for å rette opp feilen. «Jeg var uoppmerksom og begikk en feil i 2016 som for lengst er rettet opp i», skriver han i en tekstmelding.  Mottok 250.000 for mye i dagpenger Også Liberalistenes førstekandidat på Senja er dømt for å ha jukset med meldekortene. I 2018 ble Alexander Dahl dømt for grovt bedrageri. I 2014 mottok han uriktig 254.490 kroner i dagpenger.  Dahl oppga ikke til Nav at han samtidig arbeidet i hjemmetjenesten i Klæbu kommune. «Dette er en beklagelig sak som ligger langt bak i tid, partiet er nå informert. Det er bra at media følger med, og håper at de følger like godt med på politikere som er valgt inn som de gransker utfordrere», skriver Dahl i en tekstmelding til Aftenposten.  Han ønsker ikke å kommentere saken ytterligere. Aftenposten har også funnet kandidater fra Norgesdemokratene, Arbeiderpartiet og Frp som er dømt for Nav-juks.
Minst 492 straffedømte vil ha din stemme i det kommende kommunevalget, viser Aftenpostens undersøkelser. Enkelte har fengselsdommer for alvorlige lovbrudd, deriblant økonomisk kriminalitet, vold, seksualforbrytelser og narkotikaforbrytelser. De straffedømte er kandidater fra samtlige partier. 23 personer er 1. kandidater for sitt parti.