Skoledagen starter med 45 minutter lek: – Kan forebygge stress og uro
Klosser som blir en hinderløype og dinosaurer som legger seg og sover. Hver eneste morgen begynner førsteklassingene på Tjensvoll skole dagen med å leke. Lek kan forhindre stress og uro, mener forfatter og barnepsykiater.  – Denne blir alltid fanget, sier ei jente som styrer en dinosaur som går bortover gulvet.  – Denne også. – Så de hopper alltid på en felle. – Mjaaaau, sier den ene dinosauren, gjennom et av barna.  Klokken er 08.30, og skoledagen for første trinn på Tjensvoll skole er akkurat i gang. Hver morgen det samme: 45 minutter lek etter en kort morgensamling. Det er ikke tilfeldig, men nøye gjennomtenkt.  – Elevene er roligere når vi begynner med undervisning. De er mer konsentrerte fordi de får lekt med hverandre før vi begynner, sier kontaktlærer Helene Page Ommundsen.  I fjor startet hun ikke skoledagen med lek, og merker forskjell.  – Jeg merker vi har fått et fellesskap i klassen raskere i år. Det er færre konfliktsituasjoner, vi ser at alle har noen å være sammen med. Vi har en tryggere barnegruppe i år, og det tror jeg handler om lek, sier hun.  I en evaluering om seksårsreformen konkluderte forskere fra OsloMet i fjor med at det er for lite lek i småskolen. Mer ro  I klasserommet spilles beroligende musikk før dagen begynner.  – Hva tror du lek har å si for å forhindre uro og utagering? – Jeg tror det har mye å si. Vi voksne kan være med i leken hvis vi tør å være lekne voksne. Ofte velger elevene å prate om ting i leken. Vi kan da nøste opp i ting de ikke kommer direkte og sier. Leken gir også en rolig morgen, noe som gjør at de er roligere resten av dagen. Førsteklassingene kommer rett fra barnehagen, og er vant til å leke fritt. Jeg tror vi forventer for mye av dem.  – Hva forventer skolen som er for mye? – Mange tenker at når de skal begynne på skolen, skal de sitte rett opp ned på stolen og være flink. Men jeg lar dem få ligge på gulvet om de vil, bare de gjør oppgavene. I fjor hadde de faste pulter fram til jul, så satte jeg pultene inntil veggen. Elevene fikk sitte hvor de ville. Læringsprogresjonen økte da de ikke stresset med å sitte på en stol. Barn må få lov til å bruke kroppen sin. Trenger de å gå ut og springe, lar jeg dem heller gjøre det før jeg begynner undervisning. Hvis jeg ser at de trenger å leke, gjør jeg om på timeplanen og kan godt bruke tre timer til lek. Så kan vi heller ha større økter med læring en annen dag. Avdelingsleder Linn Endresen ved Tjensvoll skole fikk ideen om å starte dagen med lek fra Tau skole.  – Vi var på praksisbesøk og så at det var helt gjennomførbart hos oss, sier hun.  Helt bevisst har de lagt leken til begynnelsen av dagen i stedet for slutten av dagen.  – Hvis noen vegrer seg for å komme inn i klasserommet, er det mye lettere hvis de kommer til lek. Det demper redsel. Vi har både frilek, veiledet og fagspesifikk lek. Dette er helt gjennomtenkt.  Kan forebygge uro Barnepsykiater Charlotte Lunde tror mer fri lek, mindre tid foran skjerm, mer egentid til å utforske verden og mindre voksenstyrte aktiviteter er essensielt for barn.  – Det kan forebygge stress og uro. Barn har et biologisk driv for å leke. Lek er ikke tull, men et innebygget behov barn har, sier Lunde, som er en av to forfattere bak boken «Lek og læring i et nevroperspektiv- Hvordan gode intensjoner kan ødelegge barns lærelyst». Boken samler forskning på betydningen av lek for barns helse og utvikling.  – Barn i dag må tilpasse seg for mye til det voksne vil at de skal gjøre. Vi trenger en hverdag der barn får tid og rom til å utvikle egen nysgjerrighet, der vi ikke forventer effekt av det de gjør hele tiden. Jeg mener seksårsreformen bør reverseres og at de småtrinnet i større grad legger til rette for barns egenmotiverte aktiviteter. Noen tåler å begynne på skolen når de er fem år, men mange er for umodne for dagens skolesystem.  – Hva er sammenhengen mellom mangel på lek og utagering i skolen? – Utagering har sammensatte årsaker, men ethvert individ som blir stresset og presset vil kunne agere med fysisk utagering. Skolen har noen veldig tydelige forventninger til hva barn skal kunne. Utagering kan komme av press og stress. – Hva kommer stress av? – Det kan komme av utrygghet. Det kan forsterkes av at elevene stadig testes og ikke klarer å innfri forventningene et økende læringspresset som legges på dem i ung alder. Vi voksne hadde ikke akseptert å gå på jobb og bli testet hver dag.  – Hva tror du utryggheten kommer av? – Det kan handle om liten voksentetthet og store klasser. Lærerne er pålagt altfor mange krav til hva elevene skal lære innen gitte frister. Når lærerne føler seg presset, kan stresset smitte over til elevene. Mange lærere i dag forteller at de ikke har tid til å skape en relasjon til elevene.  Lunde forteller at skolevansker ofte er en utfordring for de som henvises til barnepsykiatrien.  – Ytre forventninger begynner så tidlig. Barn har blitt frarøvet mye av barndommen. De trenger å få snuse rundt og bli kjent med verden, å bruke kroppen, klatre i trær. Lek bidrar til å gi både fysisk og mental robusthet.  Hun har tro på Tjensvoll skoles start på skoledagen.  – Det høres kjempefint ut. Men det er også viktig at barna får være ute og leke, at de har god plass og ikke bare er inne eller på polstrede lekeplasser. I vår hadde Stavanger kommune samling for alle nye førsteklasselærere. Ett av temaene var lek.  – Det er et av de viktigste temaene. Vi ønsker å inspirere lærerne til å se muligheter og å få ideer, sier skolesjef Jørn Pedersen.  – Hvorfor er dette viktig? – Lek er læring på barnas premisser. I skolen driver vi med opplæring, men opplæring er mye mer enn skolefagene. Skolens mandat er å se hele mennesket, bidra til dannelse og gi elevene gode muligheter for framtiden, sier han. 
Førsteklassinger på Tjensvoll skole i Stavanger starter skoledagen med 45 minutters lek, etter en observasjon som indikerer at lek kan redusere stress og uro blant barna. Dette er nøye planlagt og gjennomtenkt av skolens personale. Kontaktlærer ved skolen, Helene Page Ommundsen, rapporterer at barna er roligere og mer konsentrerte etter å ha lekt sammen, og at det dermed oppstår færre konflikter. I tillegg sier hun at klassen har utviklet et sterkere fellesskap. Barnepsykiater Charlotte Lunde mener mer fri lek kan forhindre stress og uro, og at lek er et biologisk behov, ikke bare tull. Skolesjef Jørn Pedersen understreker viktigheten av lek for barns opplæring.