Rødts nye kraftplan: Nei til vindkraft, sokkel-elektrifisering og krypto
Ny partileder, ny kraftplan. Rødt lanserer sin oppskrift på nok – og billig – energi for fremtiden.  Den helt ferske partilederen har invitert VG med til Hønefoss, sammen med energi- og miljøpolitisk talsperson i partiet, Sofie Marhaug.  Budskapet:  – Vi trenger kraft for å nå klimamålene, og Rødt godtar ikke at vi skal bygge ned natur, sier Marie Sneve Martinussen.  – Da er konsekvensen at vi må si nei til elektrifisering av sokkel, vi må si nei til krypto, så må vi bruke enormt mye penger på energieffektivisering.  Partiet sier også nei til vindkraft - dette er for ødeleggende for naturen, mener de.  Nei til krypto Valget på nettopp Hønefoss var ikke tilfeldig. Utenfor et stort, nedslitt og tilsynelatende tomt industribygg, møter vi også lokale Rødt-politikere Brit Bøhler og Jan Rune Paulsen. De forteller at bygget huser et kryptosenter.  – Den har gått litt under radaren, sier Bøhler. Og legger til at kommunen ikke vet hvem som eier kryptosenteret. Partiet ønsker et forbud mot kryptoutvinning, noe de også har foreslått på Stortinget.  – Hva er problemet med kryptoutvinning? – Det er det beste eksempelet på strømsløsing. Rasere naturen med vindkraft, pøse det inn i krypto, som skaper null verdier, sier Sneve Martinussen.  Ifølge Bøhler tilsvarer kryptosenterets energibruk 5000 husstander. Kommunen kan ikke nekte senteret å koble seg på strømnettet, selv om Ringerike kommune allerede har et høyt belastet strømnett, forteller Marhaug.   – Det vi kan gjøre er å stille strengere krav til tilknytningsplikten og gi kommunene de verktøyene og myndigheten til å behandle dette, sier hun.  Marhaug mener kraften må prioriteres til industriarbeidsplassene vi har i dag, og til eventuelle nye hjørnesteinsbedrifter. – Kan ikke krypto og datasentre være nye hjørnesteinsbedrifter?    – Det er forskjell på krypto og datasenter, sier Sneve Martinussen.  Hun sier datasentre kan ha nyttige funksjoner og bruker langt mindre strøm enn kryptosentre.  Nei til elektrifisering av sokkelen Krypto er ikke det eneste Rødt vil prioritere ned. Heller ikke oljeriggene skal få koble seg på strømnettet.  – Sokkelen står for litt over en fjerdedel av norske klimagassutslipp, hvordan skal vi nå de norske klimamålene da?  – Elektrifisering av sokkelen er ikke et godt klimatiltak. Det eneste du gjør er å bruke norsk ren vannkraft på å flytte klimagassutslippene, sier Sneve Martinussen.  Hun mener den samme gassen som blir spart ved elektrifisering, vil bli solgt og brukt et annet sted.  – Men den gassen går inn i et marked, så totalt sett vil det jo være et redusert behov for gassen?  – Det er gjort mange analyser på dette, og det eneste man kan finne av klimaeffekt er at de har litt mer effektive gasskraftverk på landet enn på sokkel.  Løsningen på utslippene fra olje og gass mener hun ligger et annet sted:  – Trappe ned oljeproduksjonen, og ikke bruke vannkraften på å grønnvaske oljeindustrien.  – Men Rødt har ikke satt en sluttdato for oljen?  – Da Rødt fjernet sluttdatoen, ble ikke vår oljepolitikk mindre radikal, den ble både lettere å forstå og mer mulig å gjennomføre, sier Sneve Martinussen. Hun vil ha en en kontrollert nedtrapping av olje- og gassektoren. Tar kontroll over strømmen Rødt vil ha et makstak på 35 øre per KWt for strømmen. Dette skal partiet få til gjennom å melde Norge ut av EUs energisamarbeid; ACER, og ifølge dem ta kontroll over det norske strømmarkedet. – Flere juseksperter sier det omtrent ikke er mulig å melde seg ut av samarbeidet. Er ikke dette urealistisk?    – Jeg mener at handlingsrommet i EØS-avtalen er sterkere enn man later som. Norge har ganske stor makt overfor EU fordi vi er den viktigste leverandøren av olje og gass i Europa, sier Marhaug.  Hun foreslår å selge olje og gass rimeligere til Europa, i bytte mot større kontroll over kraftmarkedet i Norge. Dersom dette ikke er mulig, åpner hun for en diskusjon rundt EU-avtaler, sier hun.  – EU har et enorm energibehov, særlig på grunn av sanksjonene mot Russland etter invasjonen av Ukraina. Er det ikke usolidarisk å ville redusere strømforsyningene til Europa?  – Rødt er for å eksportere overskuddskraft, sier Marhaug.  – Det vi er imot, er markedsprisene. Jeg synes ikke markedsliberalismen i seg selv er solidarisk, sier Sofie. – Virkelighetsfjernt  Rødts plan går også ut på å gjøre store investeringer i effektivisering: kommunale bygg, bedrifter og husene til folk flest. Staten må ta regningen, mener Sneve Martinussen og Marhaug.  – Det koster fort 25.000 for en billig varmepumpe, og det er jo ikke noe som folk har. Det er virkelighetsfjernt å tenke at dette skal folk klare selv, sier Sneve Martinussen.  – Hvordan skal alt dette finansieres? – Rødt bruker godt over en milliard mer enn regjeringen på økt satsing på energieffektivisering, solkraft, bergvarme og mer - bare i årets statsbudsjett, sier Marhaug, og sikter til Rødts alternative statsbudsjett.  Hun nevner at havvindsatsingen på Sørlige Nordsjø II, er beregnet å koste 23 milliarder kroner, og mener fremtidige investeringer kan komme på nærmere 500 milliarder kroner.  – Om man brukte en brøkdel av det på energieffektivising hadde det gjort underverker. Det er ikke vår plan som er økonomisk uansvarlig, tvert imot. 
Rødt lanserer en ny kraftplan - den skal sikre at Norge har nok, og rimelig strøm i fremtiden.  Planen går blant annet ut på å oppgradere vannkraftverk, energieffektivisere bygninger og industri og bygge ut solceller. Samtidig sier partiet nei til elektrifisering av sokkelen, vindkraft på land og til havs og til kryptosentre.