1000 år gammel gullmynt funnet i Valdres: – Nesten så vi ikke tror det
En privatperson har gjort funn av en svært sjelden bysantinsk mynt på fjellet i Valdres.  På fjellet i Vestre Slidre i Valdres er det gjort funn av en bysantinsk histamenon nomisma. Eller enklere forklart: En gullmynt som ble innført i Det bysantinske riket, rundt år 960. – Det er et veldig sjeldent funn og unikt i Norge, sier May-Tove Smiseth.  Hun er arkeolog og seniorrådgiver i Innlandet fylkeskommune. – Det er nesten så vi ikke tror det. Vi blir stående og se på det og tenker «Er det virkelig en gullmynt?», sier hun. Funnet ble gjort av en privatperson som var ute med metalldetektor og er svært godt bevart, opplyser Smiseth. Se det høye detaljnivået, med beskrivelser i billedtekst:  Mynten er slått sent i Basil II og Konstantin VIII’s regjeringsperiode, en gang mellom 977 og 1025 e.Kr.  Ifølge Smiseth kan man se det ut fra den prikkete, triple kanten rundt mynten. Tidligere er det gjort funn av totalt tre bysantinske mynter i Sverige. Det er ikke funnet noen i Danmark. I Norge ble det på 1800-tallet gjort to skattefunn med totalt 15 bysantinske mynter.  – Men denne mynten er den eneste av sitt slag i Norge, sier Smiseth. En privatperson har tidligere gjort funn i Stavanger:  – Merkelig – Funnstedet er merkelig. Og vi er nesten sikre på at mynten har ligget for seg, som gjør det enda merkeligere, sier Smiseth. Hun forteller at det hadde gitt mer mening dersom mynten ble funnet i det som tidligere var tett befolket.  Fylkeskommunen har sjekket forekomsten av mynten. Beskjeden er ifølge Smiseth den samme hver gang:  Det er et svært, svært sjeldent funn.  Funnstedet skal undersøkes neste år. Men det er foreløpig lite som tyder på at det kan ligge mer der.  – Han som fant mynten kunne ikke si noe om det var signaler om at det kan ligge mer der  Nå skal mynten overleveres kulturhistorisk museum. Harald Hardråde-teori Å konkludere med hvordan mynten havnet der, blir umulig. Men fylkeskommunen har minst én teori:  «Vi vet nemlig at Harald Hardråde var en del av keiserens garde i Konstantinopel fra ca. 1034. På denne tiden var det skikk at gardistene fikk rett til å plyndre palasset når keiseren døde.  Ifølge sagaen kom Harald og hans menn hjem til Norge i 1046. Med seg hadde de skip fullastede av gull fra blant annet Det bysantinske riket. Mynten kan deretter ha fortsatt ferden mot Bjørgvin med en av tidens geistlige. Til og med fortidens geistlige kunne være uheldige, og det er selvsagt mulig at mynten ble mistet på ferden».
En svært sjelden bysantinsk gullmynt funnet på fjellet i Valdres. Mynten er fra perioden 977 og 1025 e.Kr.. Funnstedet beskrives som merkelig, og vil undersøkes neste år. En teori er at mynten stammer fra Harald Hardrådes tid i Konstantinopel og ble mistet på vei mot Bjørgvin.