Kvinner om livet bak nedtrukne gardiner: Voldtekter, trusler og storfamiliens ære
Ektemannen tvang seg til sex til alle døgnets tider. Nå frykter hun at mannens storfamilie skal drepe henne.  Første gang de møttes, var på bryllupsdagen i hjemlandet. Mannen hadde bodd i Norge i en årrekke. Nå hadde han tatt turen hjem for å finne seg en kone. Familien hjalp til med å arrangere ekteskapet. Han returnerte alene til Norge og de søkte om familiegjenforening for henne. Etter hvert kom dagen da Zaahira tok farvel med foreldre, søsken og venner. Spent og engstelig for hva som ventet henne, satte hun seg på flyet nordover. Nå har hun fortalt Aftenposten hva som skjedde da hun kom frem. Truet med å partere henne Allerede i starten på ekteskapet, før hun kom til Norge, krevde han sex når han ville det, og på måter hun ikke likte. Var det sånn å være gift? Da hun våget å dele noen frustrasjoner med moren sin, fikk hun beskjed om å holde ut. Den unge kvinnen hadde knapt satt sine ben på norsk jord da ektemannen tvang seg til sex med henne, om og om igjen, til alle døgnets tider. Selv om hun ga uttrykk for smerter i underlivet. Han ville ha vaginale samleier, oralsex og analsex. Når hun ikke ville gi ham sex, truet han med å partere henne.  Ektemannen nektet henne å gå ut og å snakke med andre. Ingen måtte få vite hva som foregikk bak de nedtrukne gardinene. Han sa at ingen kom til å savne henne. Zaahira trodde ham. Hun kjente jo ingen andre i Norge og var overbevist om at ingen ville komme henne til unnsetning.  Men naboene hørte bråket fra nabohuset.  Nettverket skal beskytte familiens ære Dette skjer i Norge nå: Noen kvinner fra minoritetsmiljøer og patriarkalske æreskulturer lever i frykt for «sine egne». De lever i et regime der storfamilien styrer de unge. Dette nettverket kan bestå av både familiemedlemmer og bekjente i Norge og utlandet.  Særlig jenter og unge kvinner kan ha en hverdag preget av trusler, tvang og vold. Disse familiene forsøker å tviholde på æreskulturer med flere hundre år gamle moralske tradisjoner. For dem er familiens ære og rykte knyttet til kvinners seksualitet. Den må «beskyttes». Kvinner må være dydige og ikke seksuelt aktive før ekteskapet. Dette skjer til tross for at norske myndigheter i over 20 år har brukt millioner av kroner på å hindre tvangsekteskap og annen negativ sosial kontroll. Erfarne politieksperter, forskere og en rekke kilder Aftenposten har snakket med, mener mørketallene for æresrelatert, seksuell vold er store.  Noen få saker havner i retten.  Som Zaahiras sak. Frykten sitter i kroppen Naboene skjønte at den nyinnflyttede kvinnen ble mishandlet og kontaktet politiet. Ektemannen ble tiltalt og måtte møte i retten. Ifølge tiltalen var de seksuelle overgrepene så brutale at Zaahira ble påført alvorlige fysiske skader. Ifølge dommen mente ektemannen at hun hadde påført seg skader selv.  Han erkjente seg ikke skyldig etter tiltalen. Men retten dømte ham til flere år i fengsel. Nå sitter han innelåst.  Men frykten for at han skal finne henne, slipper ikke taket.  – Det var forferdelig. Jeg var livredd og er det ennå. Kvinnen i begynnelsen av 30-årene kommer fra et land i Asia.  Hun viser oss et bilde av seg selv som viser at hun har mistet mye hår. Hun forteller at hun har vært redd for mørke rom, hun har ikke fått sove, har følt seg alene, har grått mye.  Hver gang hun dusjet, tenkte hun på det han hadde gjort mot henne. Hennes egen familie vet hva som har skjedd. Hun har kontakt med dem.  Men selv om de sier at de nå støtter henne, stoler hun ikke helt på det. – Min kultur er veldig streng. Det er mødre, fedre og storebrødre som bestemmer over oss kvinner. De bestemmer når vi skal gifte oss, at vi må ha sex, alltid adlyde mannen. Mannen eier kona. Familien hans er veldig sint på meg. De har sagt at de vil drepe meg – før eller siden. – De kommer til å drepe meg Zaahira har det bedre nå, hun har fått hjelp av en kontaktperson og har hatt samtaler med en terapeut. Hun har lært seg norsk, jobber og håper å bruke utdannelsen sin etter hvert. Hun vil fortelle sin historie for å hjelpe andre kvinner i samme situasjon. De må komme seg vekk, mener hun. – Nå tenker jeg ikke så mye på ham lenger. Jeg er veldig glad for at han sitter inne, men så kommer han jo ut. Da vil han komme etter meg, eller han sender noen av vennene sine for å ta meg. Jeg vet at hvis de finner meg, kommer de ikke til å slå først. De kommer til å drepe meg. Også noen av dem som har jobbet mot tvangsekteskap og negativ sosial kontroll, opplever å bli truet på livet. En kvinne med minoritetsbakgrunn forteller at hun noen ganger måtte bruke skuddsikker vest og få politibeskyttelse når hun oppsøkte en familie med høyt konfliktnivå. Ære dukker opp under rettssaker Aftenposten har systematisk lest 478 tingrettsdommer om familievold, incest og seksuallovbrudd ved landets syv største tingretter. Vi har gått tre år tilbake i tid.  Aftenposten har identifisert 27 dommer med klare tegn på æreskriminalitet. Sakene viser hvor krevende det er for ofre fra disse miljøene å varsle politi og barnevern om overgrep og mishandling.  I flere saker går det frem at ofre eller vitner blir truet og presset av storfamilien. Her er noen eksempler: Så har vi historien om Hafiza og hennes datter. Den handler også om et liv – på randen til død – i Norge.  Ble vitne til at moren ble voldtatt «Hore!» Det kunne være det første ektemannen sa til Hafiza om morgenen. Eller det siste han sa om kvelden. Når som helst, egentlig.  Han kalte også datteren sin hore. Han sa hun var uren. Han slo og sparket dem. Slengte kona i gulvet, truet henne med kniv. Han låste datteren inne, dro henne etter håret og spyttet på henne.  Dette kunne foregå hver dag i familien fra et arabisk land.  – Han truet med å drepe oss eller noen vi er glad i, forteller Hafiza. Hun puster tungt og ser ned på hendene sine da datteren sier: – Jeg var mange ganger vitne til at mamma ble voldtatt. I årevis fant Hafiza seg i ektemannens voldsregime. Men en dag orket hun ikke mer. Hun ringte politiet.  – Jeg var livredd. Hva kunne skje nå? Jeg var redd for å miste datteren min. Hafiza hadde bodd mange år i Norge, men aldri hørt om krisesenter eller familievernkontor. Barnevernet var noen som tok barna fra foreldrene. Så kom moralpolitiet på døren.  Presset til å endre forklaring før rettssaken Etter at ektemannen ble anmeldt, opplevde de at menn med samme landbakgrunn kontaktet dem og ba dem om å trekke saken. De så fotspor i snøen utenfor vinduene.  Dagen før rettssaken skulle starte, kom en mann på døren. De hadde aldri sett ham eller hørt om ham. Han kom fra utlandet og sa han skulle bo hos dem en stund.  Ektemannen hadde sendt vennen for å passe på dem mens han satt i varetekt.  – Det var utenkelig for oss å nekte ham å være her. Pappa hadde sendt ham. Mannen prøvde å tvinge oss til å trekke hele rettssaken, fordi han mente den ville ødelegge familien. Han visste ikke at politiet ville nektet det, sier Hafizas datter. – I politiavhør fortalte jeg om voldtektene og den seksuelle volden. Men jeg trakk disse anklagene fordi mannen min truet med å drepe meg eller andre i familien, sier Hafiza. Bistandsadvokaten var til stede under avhørene og bekrefter dette. Advokaten forteller dessuten at da Hafiza før rettssaken kom til kontoret hennes for å trekke disse anklagene, ble hun fulgt av to menn. Hun forsto at klienten hennes var under press. Likevel var ikke retten i tvil. Hun og datteren var utsatt for fysisk og psykisk vold gjennom mange år. Ektemannen erkjente straffskyld etter tiltalen.  Han ble dømt for mishandlingen, men ikke for seksuelle overgrep, som ikke var en del av tiltalen. Det betyr ikke at saken er ute av verden. Ære på liv og død Også Hafiza og datteren sier at de alltid kommer til å være redde. Selv hvis faren og ektemannen dør.  – Vi blir aldri kvitt ham, for menn i vår kultur er gode på å samarbeide for å kontrollere kvinner, sier datteren. De er fortsatt redde for å bli drept. – Kontroll av jenter og kvinner er så dypt inngrodd i religion, kultur og familier. Men det er på tide at nye generasjoner tar egne valg, i hvert fall her, sier datteren. De er ikke i tvil om at menn fra æreskulturer kan drepe kvinner – også i Norge. Derfor har de en sterk oppfordring til kvinner i samme situasjon: – Du er i Norge nå. Grip sjansen. Kom deg vekk! Zaahira og Hafiza er ikke kvinnenes egentlige navn.
Zaahiras ektemann tvang henne til sex og truet henne med vold. Hun frykter nå at hans familie vil drepe henne for å beskytte familiens ære.  Aftenposten har funnet 27 dommer med klare tegn på æreskriminalitet. Ofrene har i mange tilfeller meldt om press og trusler fra storfamilien. Hafiza opplevde også et voldsregime fra ektemannen, inkludert voldtekter. Hun trakk anklagene om seksuell vold etter trusler, men han ble likevel dømt for mishandling.