{"word_count": 165, "character_count": 1233}
Jozef Haľko, Ľuboš RojkaBratislava, 2015 A 16. század közepétől a 17. század végéig, sőt még azon túl is, amikor Magyarország jelentős részét az Oszmán Birodalom tartotta megszállva, a királyság legjelentősebb városa Pozsony volt. Lakóinak jelentős része még a 16. században protestáns hitre tért. Az esztergomi érsekek, akiknek székhelye szintén oszmán megszállás alatt állt, Jézus Társaságának tagjaitól kértek segítséget, amely mindenhol Európában jelentős szerepet játszott a katolikus hit védelmében. Pozsonyi tevékenységük a szerény kezdetek után egy jelentős, az ifjúságot nevelő kollégium létrehozását eredményezte. A pozsonyi jezsuita nyomda fontos vallásos és tudományos műveket állított elő. A Mária kongregációk, amelyeket a jezsuiták alapítottak, nemcsak a népi vallásosságot befolyásolták, hanem mély nyomott hagytak a város társadalmi és kulturális életében. Bár a rendet 1773-ban föloszlatták, a jezsuiták emlékét máig jelentős épületek őrzik Pozsony belvárosában. E kiadványban szövegét Jozef Haľko pozsonyi segédpüspök szövegét Ľuboš Rojka fényképei kísérik, és visznek közelebb Szt. Ignác követőinek pozsonyi munkájához, amely nélkül a város valószínűleg egészen másképp nézett volna ki a múltban és a jelenben is.