{"word_count": 963, "character_count": 7920}
1(2013)–A Pannonhalmi Főapátság Gyűjteményeinek Értesítőjeszerk. Dénesi Tamás és Dejcsics Konrád OSBPannonhalmi Főapátság Gyűjteményei, Pannonhalma„A bencés monostorok kezdettől fogva sorsközösséget vállaltak közvetlen környe­zetükkel, a vidékkel, a tájjal, amelyben éltek. Sorsközösségük a dialógus volt: szerzeteséletük megszólította a környéket, ők pedig hagyták, hogy környezetük szól­jon hozzájuk, alakítsa őket. Szent Márton pannonhalmi monostora így ágyazódik bele szellemi, valamint közvetlen környezetébe: a kezdetektől párbeszédet folytat a korára jellemző kultúrával, hol alakítva azt, hol pedig alakulva a dialógus révén. Az ezer esztendő elteltével párbeszédbe kell lépnie saját történelmével, hagyomá­nyaival és intézményrendszerével is, őriznie és kutatnia kell azt, ami az évszázadok során növekedett és megőrződött. Szent Márton monostorának kulturális intézményei - könyvtár, levéltár, múzeum és iskolák - gondos rendben hagyományozták át a múlt írásos és tárgyi emlékeit. Thesaurus a monostor kultúrája, amelyből a kutatóknak újat és régit egy­aránt elő lehet és elő kell hozniuk.  Sorozatunk annak jele, hogy a gyűjtemények ele­venek, gazdagítani kívánják a monostor kortárs szellemi környezetét, és párbeszéd­ben szeretnének maradni vele.” (A szerkesztők, 2013.)További leírás: https://pkk.piarista.hu&#160;1(2013) Dejcsics Konrád OSB, Utazások egy Nagy Szent Gergely-kódex körül: Megfontolások a Dialógusok könyvének 7-11. századi recepciójáról, 11-28. Sztulik-Kniesl Balázs, Preces germanicae pro singulis horis cum iconibus, avagy egy unikális képi-szöveges emlék a 17. századból, 29-48. Dénesi Tamás, Adalékok Montecassino és a magyarországi bencések kora újkori kapcsolatához, 49-79. Forgó András, Az osztrák bencések és a magyarországi nagypolitika: A bécsi skót apátság adminisztrátorának jelentései az 1764-1765. évi pozsonyi országgyűlésről, 80-92. Vörös Géza, Források a magyarországi bencés rend 1945 utáni történetéhez: Bencések a politikai rendőrség dokumentumaiban, 93-131. Bandi István, „A mi történetünk”: Bencés diákok meghurcolása az 1950-es évek elején, 132-180. Petes Róbert, Elszigeteltség és a szabadulás kérdőjelei: Polgár Vilmos küzdelme a politikai rendőrség szorításában a pártállami diktatúra idején, 181-216. Várszegi Asztrik OSB, Legányi Norbert pannonhalmi főapát a II. Vatikáni Zsinat harmadik ülésszakán [1964. szeptember 14-december 21., 217-246. László Csaba, Kutatói megfigyelések a pannonhalmi bazilika belső felújításakor, 249-273. Kovács Eszter, Bohuslav Balbín és a bencések, 274-280. Borián Elréd OSB, Források Habsburg József Ágost főherceg bencés diákságáról, 281-294. Boros Zoltán, A dömölki apátság archontológiája 1802 és 1950 között, 295-311. Várszegi Asztrik OSB, A pannonhalmi székesegyház 70 éve basilica minor, 312-324. Somorjai Ádám OSB, Magyar bencések Nyugaton (1931-1992): Rendtörténeti vázlat, 325-352. Bitai Judit - Hegedüs Éva, A muzeális állomány feltárása a Pannonhalmi Főapátsági Könyvtárban, 353-362. Richnovszky Andor–Rékási József, A Pannonhalmi Bencés Gimnázium mollusca-gyűjteménye, III, 363-272. Várkonyi Ágnes, Örökség és küldetés [könyvbemutató], 375-382.2(2014) Szita Bánk OSB, Vulgáris latin elemek a Római, a Gallikán és a „Héberek Szerinti” Zsoltároskönyvben, 9-66. Pallagi Péter, Borkimérés a szentmártoni uradalomban a 18. században, 67-98. Medgyesy S. Norbert, Jezsuita iskoladráma-színlapok, drámaszövegek és periocha-töredékek a Pannonhalmi Főapátsági Könyvtár Kézirattárában, 101-116. Kelemen István–Nemes András, A celldömölki barokk monostorépület története és műemléki kutatása, 117-184. Boros Zoltán, Központi Jószágkormány vagy Gazdasági Tanács?: Adalékok a Pannonhalmi Főapátság dualizmus kori birtokigazgatási rendszeréhez, 185-198. Ásványi Ilona, „…az ottlét megerősített hitemben, bizalmamban…”: Weöres Sándor és Károlyi Amy Pannonhalmán, 199-212. Hirka Antal OSB, Martinsberg-Győrszentmárton-Pannonhalma: A település postabélyegzéseinek áttekintése, 213-242. Biriszló Lőrinc OSB, A medgyesi Somogyi család középkori oklevelei, 245-290. Szabó András Péter, Egy felső-magyarországi katolikus főúr pengeélen: Forgách (III.) Zsigmond levelezése I. Rákóczi György erdélyi fejedelemmel (1644- 1645), 291-344. Jakab Réka, Lichtneckert András, A balatonfüredi savanyúvízi gyógyfürdő története az alapítástól az államosításig, 1702-1949, Balatonfüred, 2013 [recenzió], 347-360. Kollár Levente, Az 1712. évi pozsonyi diéta egy ciszterci szerzetes szemével, szerk. Forgó András, Pannonhalma - Veszprém, 2013 (Fontes ex Archivo Sancti Martini I. / A Veszprém Megyei Levéltár kiadványai 32) [recenzió], 361364. Varga Benedek, Kép és kereszténység. Vizuális médiumok a középkorban, szerk. Bokody Péter, Pannonhalma, 2014 [recenzió], 365-370.3(2015) Medgyessy S. Norbert, Herchl Antal iskolamester oktatói, liturgikus és zenei tevékenysége Bajnán (1764-1773), 11-40. Szende László, Rómer Flóris tudományos munkássága a Magyar Nemzeti Múzeum Érem- és Régiségtárában, 41-84. Orgona Angelika, Szent Márton tanítványa: Gondolatok a pannonhalmi hiteleshelyi pecsétnyomó ikongráfiájáról, 87-100. Szovák Kornél, Egy elfeledett bencés rendi káptalangyűlés 1395-ből, 101-116. Jakab Réka, Tihany végvár 1680. összeírása,  117-144. Maczák Ibolya, A bizakodó oroszlán: Budai Pál Dőry Ádám felett mondott gyászbeszédének cenzúrapéldánya, a Pannonhalmi Főapátsági Könyvtár kéziratgyűjteményében, 145-154. Takács László, Két soproni bencés viszontagságos utazása 1820-ban, 155-162. Bajnóczi Gábor, Forradalom és megtorlás a Pannonhalmi Bencés Gimnáziumban, 163-208. Gereben Ferenc, „Lélekben mindig előttem vagytok…”: Etűdök Cziráki László OSB centenáriumára, 209-244. Szabó András Péter, Forgách (III.) Zsigmond levelezése Lippay Györggyel (1639-1644), 247-298. Balogh Gábor, A Szociális Testvérek Társaságának krónikája a Tárasaság 1944. április-decemberi tevékenységéről, 299-346. Zelliger Erzsébet, Szentgyörgyi Rudolf, A tihanyi apátság alapítólevele 1. Az alapítólevél szövege, diplomatikai és nyelvi leírása, Budapest, 1014, 349-352. Déri Eszter, „…még a vadakat is megbűvöli”: 17-18. századi bencés prédikációk [Szelestei N. László: Magyar bencések prédikációi a 17-18. század fordulóján, Budapest, MTA-PPKE Barokk Irodalom és Lelkiség Kutatócsoport, 2014. (Pázmány Irodalmi Műhely: Lelkiségtörténeti források, 3.)], recenzió], 353-355. Klimó Árpád, Mindszenty bíboros aktái amerikai levéltárakból [recenzió], 359-361.4(2016) Biriszló Lőrinc OSB, Kik vehetnek részt az általános káptalanon? Egy reformkori vita előzménye és háttere, 9-38. Bakos Gergely OSB, Petrus Venerabilis clunyi apát levele Bernát clairvaux-i apát részére, 39-48. Salgó Ágnes, Amiről a régi könyvek mesélnek, 49-70. Borián Elréd OSB, Faludi Ferenc költeményeinek másolatai a Pannonhalmi Főapátsági Könyvtárban és Paintner Mihály (ex)jezsuita Faludi-életrajza, 71-88. Tóta Péter Benedek, Czuczor Gergely és az angol nyelvű kultúrák: „Egy kísérlet”, 89-102. Takács László, Néhány megjegyzés Szent Imre herceg pannonhalmi kultuszához, 103-118. Bárány Zsófia, A religio és a nemzet elválaszthatatlansága: A bencés rend szerepe a modern Magyarország kialakulásában, 119-132. Hajdók Judit, A bakonybéli apátsági templom Wilde-orgonája, 133-162. Somorjai Ádám OSB, A Komáromi Bencés Monostor önállósítására való törekvések 1945 után és a monostor feloszlatása, 163-176. Gereben Ferenc, „Pannonhalma olyan, mint egy sziget a tenger közepén”: Hogyan érezte magát Pannonhalmán az 1958-as I/B osztály? Dokumentum-elemzés, 177-218. Petes Róbert, A győri papság az 1956-os forradalom napjaiban, 219-238. Dénesi Tamás, Söveges Dávid OSB emlékei az 1956-os eseményekről és börtönbüntetéséről: Forrásközlés, 239-298. Takács Melinda, Szent Márton és Pannónia. Kereszténység a római világ határán [recenzió], 299-304. Tuhári Attila, Sulpicius Severus: Szent Márton: Élete, levelek, dialógusok [recenzió], 305-310. Jakab Réka, Balatonfüredi panaszkönyv, 1836–1840 [recenzió], 311.