{"word_count": 420, "character_count": 2695}
En una ressenya precedent, esmentava tres obratges pareguts en 2013 i 2014 que publiquen correspondència de mercaders (veure ací). També hauria calgut que presentés el llibre un mica més antic de José Ignacio Martínez Ruiz (Universitat de Sevilla) i Perry Gauci (Lincoln College de la Universitat d’Oxford), Mercaderes ingleses en Alicante en el siglo XVII. Estudio y edición de la correspondencia comercial de Richard Houncell &#38; Co. ((José Ignacio Martínez Ruiz i Perry Gauci, Mercaderes ingleses en Alicante en el siglo XVII. Estudio y edición de la correspondencia comercial de Richard Houncell &#38; CO., Alacant, Publicacions de la Universitat d’Alacant, 2008, 485 p.)). La primera part d’aquest treball, d’un poc menys de 100 pàgines, és un estudi introductori a la correspondència publicada. Els autors hi presenten Richard Houncell, mercader anglès instal·lat a Alacant, el paper del port al segle XVII, una anàlisi del comerç realitzat per Richard Houncell (productes, xarxes...), els anglesos a Alacant per tal de plaçar aquest cas en el context més general de la presència estrangera als ports valencians de l’època moderna.La transcripció d’una selecció de 415 de les 1 123 cartes escrites per aquest mercader entre 1648 i 1651 ocupa més de 300 pàgines de la segona part. Més de 1 000 cartes en poc menys de quatre anys indica una activitat epistolar molt intensa. Acaben el llibre quatre molt útils índexs, un de les mercaderies esmentades a les cartes, un altre de noms de mercaders, un tercer de llocs i el quart temàtic on consta particularment una llarga llista de noms de vaixells.L’interès d’aquestes cartes, en anglès i en espanyol, és evident però encara més rellevant si precisem que són les cartes enviades pel mercader ell mateix (correspondència activa) i no les cartes rebudes, cosa molt més rara. L’índex dels llocs indica les grans destinacions de les cartes del mercader anglès o sigui posa de manifest els seus interessos comercials. A banda de les connexions amb el país d’origen, Anglaterra - en especial Londres -, i Amsterdam, les principals relacions concerneixen els ports mediterranis. Així doncs, Gènova, Liorna, els ports valencians, ocupaven un paper destacat a l’activitat de la companyia de Richard Houncell. Aquesta orientació quasi exclusivament mediterrània, i gens terrestre, difereix de la que sobresurt de la correspondència passiva de Pere Fizes, mercader a Barcelona a la segona meitat del segle XVII que conservava vincles terrestres importants. La història familiar i personal diferent d’aquests dos mercaders, i llur ubicació en ports diferents (Alacant i Barcelona) expliquen, segurament, aquestes diferències de les xarxes que animaven.