{"word_count": 259, "character_count": 1838}
Løkka Nanna, Steder og landskap i norrøn mytologi - En analyse av topografi og kosmologi i gudediktene av den eldre Edda, Thèse de doctorat soutenue en 2011, (dir. G. Steinsland, Université d'Oslo)Résumé/abstract :I avhandlingen Steder og landskap i norrøn mytologi ‒ en analyse av topografi og kosmologi i gudediktene av Den eldre Edda har Nanna Løkka undersøkt steder og landskap i den norrøne mytologien. Gjennom en systematisk undersøkelse av de mytologiske stedene har Løkka vist at disse utgjør meningsbærende størrelser som kan brukes i forståelsen av den førkristne mytologien. Blant annet viser studien at det er tingplassen som er det viktigste stedet i Åsgård, men gudeheimen kjennetegnes også av andre steder av samfunnsmessig, institusjonell karakter. Jotunheimene derimot mangler slike sosiale steder. Dermed synes skillet mellom det kollektive og det individuelle å være en av de viktigste forskjellene mellom de to heimene.Undersøkelsen gir ny innsikt i det norrøne verdensbildet, for studien viser at dette hadde en monistisk karakter, i motsetning til en dualistisk. Det betyr at mytologiens omfattende beskjeftigelse med guder og jotner springer ut av en kosmologi, en verdenslære, der begge disse slektene var av avgjørende betydning. Jotnene bør ikke reduseres til onde eller dumme motstandere for gudene ‒ også jotnene har klare funksjoner i opprettholdelsen av verden. Åsgård og jotunheimene eksisterer i kraft av hverandre.I forskningen på norrøn mytologi er eddadiktenes opphav et viktig spørsmål. Løkkas undersøkelse viser også at diktene er formet over kosmologiske prinsipper som ikke hører hjemme i en kristen mentalitet, dermed styrkes hypotesen om at eddadiktene er formet over et førkristent tradisjonsmateriale.[Source : http://www.hf.uio.no/iln/forskning/aktuelt/arrangementer/disputaser/2011/lokka.html]