{"word_count": 268, "character_count": 1893}
Rundberget Bernt, Jernets dunkle dimensjon. Jernvinna i sørlige Hedmark. Sentral økonomisk faktor og premiss for samfunnsutvikling c. AD 700 – 1300, Thèse de doctorat soutenue en 2013, (dir. C. Prescott, J. H. Larsen, Université d'Oslo)Résumé/abstract :I tidlig middelalder (ca. 950-1300 e. Kr.) pågikk det i Hedmarks skoger en jernutvinning uten sidestykke i norsk målestokk. Utallige spor etter en unik teknologi utviklet på 700-tallet vitner om en fordums virksomhet som involverte store deler av regionen. I avhandlingen trekker Rundberget frem dimensjonen som et nøkkelbegrep. Beregninger viser at så mye som 130 000 tonn jern kan ha blitt produsert i sen vikingtid og tidlig middelalder. Rundberget argumenterer for at dette jernet må ha vært et økonomisk fundament i samfunnsutviklingen fra høvding- til kongedømme. Synet bryter med historieforskningen som fremmer jordbruket som nærmest enerådende faktor for økonomisk utvikling i perioden.Det avdekkes at det på 600-tallet ble etablert et høvdingsamfunn i Solør som utviklet en særegen metode for å utvinne jern i stor skala. Teknologien spredte seg nordover og omfattet på det største regionen fra Eidskog til Stor-Elvdal. Utvinningen ble på et tidspunkt underlagt kongen ved at han tok kontroll over distribusjon og handelsknutepunkter. I en periode på 250 år hadde kronen store inntekter gjennom handel med jern. På slutten av 1200-tallet kom det imidlertid til en rask nedgang og jernvinna var lagt død rett før 1300. Bortfallet sees i sammenheng med en feilslått overregional handelspolitikk, samtidig som det ble utviklet en storstilt masovnproduksjon i den svenske Bergslagen. Jernvinna i Hedmark ble dermed utkonkurrert på pris samtidig som handelsforbindelser og nettverk ble brutt. En æra i norsk jernvinnehistorie var over.[Source : http://www.hf.uio.no/iakh/forskning/aktuelt/arrangementer/disputaser/2013/rundberget.html]