{"word_count": 263, "character_count": 1853}
Males Mikael, Mytologi i skaldedikt, skaldedikt i prosa. En synkron analys av mytologiska referenser i medeltida norröna handskrifter, Thèse de doctorat soutenue en 2011, (dir. K. G. Johansson, Université d'Oslo)Résumé/abstract :I den populära föreställningen härskar Tor och Oden i Asgård, föremål för nordbornas dyrkan före kristendomens ankomst. Kanske har det en gång varit så, men det vet vi inte mycket om. Denna bild av hedendomen konstruerades under medeltiden och fortsätter att prägla vår förståelse av den norröna mytologin. I sin avhandling ger Mikael Males ett annat perspektiv.Males studerar hur mytologin användes i den norröna skaldediktningen vid tiden för dess nedskrivande, på 1200- och 1300-talet. Till skillnad från de flesta ser han ingen motsättning mellan mytologin och kristendomen. Det fanns flera skäl för de kristna skrivarna att använda sig av mytologin, som på så sätt fortlevde och inlemmades i den kristna litteraturen. Hedendomen kunde anpassas för att likna kristendomen, för att visa Guds hand i världshistorien. Den kunde skildras som satanisk, men också neutralt och rentav positivt, till och med i mötet med kristendomen. Bruket av mytologi kunde också vara en fråga om stil. I skaldedikt hörde mytologiska inslag till den höga stilen, och de är därför vanliga även i lovdikter till Kristus och helgon.Vi har inga nordiska texter från förkristen tid som handlar om de norröna gudarna. Först när den lärda skriftkulturen etablerades skrevs dikter och berättelser om dem ned. Modellen var Gamla Testamentet, förhistorien till det Nya Testamentets sanning. Föreställningen om en motsättning mellan norrön mytologi och kristendom är modern; medeltidens kristendom absorberade och anpassade främmande element efter sina behov.[Source : http://www.hf.uio.no/iln/forskning/aktuelt/arrangementer/disputaser/2011/males.html]