{"word_count": 538, "character_count": 3818}
Pe 18 martie am participat la Porto la conferinta internationala Francophonie(S) : La Fête, Les Faits, L’effet ce s-a tinut la Facultatea de Litere a Universitatii din Porto (FLUP). Conferinta a reunit 14 participanti, in majoritate specialisti in lingvistica si literatura francofona din Franta, Portugalia, Belgia si Algeria. Scopul conferintei, organizata cu ocazia zilelor francofoniei, a fost acela de a realiza un bilant al locului si rolului francofoniei in lume si de a explica pe baze sociologice, istorice si lingvistice evolutia in timp si situatia actuala a limbii si culturii francofone.Temele conferintei s-au declinat in trei categorii:Francofonie: chestiuni istorice si geopoliticeFrancofonie: chestiuni de politici lingvistice, chestiunea raporturilor intre celelalte arii culturale si lingvisticeFrancofonie si teorie literaraPropunerile participantilor au avut meritul de a scoate in evidenta numeroasele ingrijorari care preocupa mediul stiintific in legatura cu efectele globalizarii asupra diversitatii lingivistice in lume. Tendintele actuale se indreapta tot mai pregnant spre un monolingvism generalizat ceea ce constituie un pericol la adresa numeroaselor culturi in lume, a capacitatii lor de creativitate, a existentei lor. Francofonia a fost perceputa de majoritatea participantilor ca o valoare amenintata, dar numerosi au fost cei care au adus argumente in favoarea intaririi prezentei limbii franceze in diferitele societati din nordul Africii, dar si pe alte continente (America de Nord). Totusi, ideea care a revenit cel mai adesea in discursurile conferentiarilor a fost aceea ca in conditiile actualului monolingvism englez, pozitia adecvata pe care trebuie sa o sustina francofonia este diversitatea culturala si lingvistica, intrucat impunerea unui model in defavoarea altuia nu reprezinta decat inlocuirea unui monolingvism prin altul.Lucrarea pe care am prezentat-o in cadrul acestei intruniri stiintifice a avut titlul Le rôle de la francophonie dans l’évolution des relations culturelles franco-roumaine après la seconde Guerre mondiale : focus sur le milieu cinématographique. Aceasta prezentare a constituit o buna ocazie de a realiza un prim bilant metodologic si istoric plecand de la sursele pe care le-am descoperit in arhivele nationale si diplomatice franceze si romane. A fost de asemenea ocazia de a propune o perspectiva diferita fata de ceea ce s-a prezentat si anume, perspectiva istorica. Am incercat sa arat care a fost statutul si rolul francofoniei romane in evolutia relatiilor cinematografice dintre Franta si Romania in conditii geopolitice speciale: racirea relatiilor oficiale dupa cel de-al Doilea Razboi mondial si chiar intreruperea lor dupa 1948. Scopul meu a fost sa pun in context politic si social evolutia relatiilor bilaterale cu toate paradoxurile, situatiile surprinzatoare care au caracterizat atat actorii participanti la evenimente cat si evenimentele in sine. Dar dincolo de faptele propriu-zise, am remarcat si subliniat folosirea conceptului de francofonie, sau de traditie culturala in multiple feluri in functie de pozitia ideologica si convingerile culturale ale celui care il foloseste, fie din partea institutelor culturale franceze, fie din partea partidelor comuniste roman si francez, fie din partea intelectualilor romani mostenitori ai traditiilor culturale interbelice.Ca urmare a dezbaterilor ce au urmat comunicarilor, am reusit sa stabilesc noi contacte stiintifice si sa gasesc puncte de interes comun cu specialisti din domenii diferite celor cu care sunt familiarizata. Acest lucru mi-a permis sa imaginez diversificarea abordarii mele si sa ma inspir din metoda de lucru lingvistica pentru a imbogati perspectiva strict istorica asupra problematicii franco-romane.&#160;Consultati programul complet al conferintei aici.