{"word_count": 818, "character_count": 5152}
En Français / en catalàHistoire Contemporaine, sous la direction de Nicolas Marty et la Co - direction de Martine Camiade, Université de Perpignan Via Domitia, 2011, 290 pages.Ce mémoire de Master étudie le commerce de la librairie à Perpignan entre 1810 et 1914. Sans prétendre réaliser une histoire totale de la librairie perpignanaise au XIXe siècle, il se propose de dégager des axes de recherche accompagnés d'exemples concrets. Alors que le commerce du livre connait, en ce début de XXIe siècle, des mutations sans précédent, il est apparu utile de voir comment, concrètement, dans une ville de Province, le métier de libraire et le commerce du livre ont pu se développer à l’ère de l’industrialisation. Pour y parvenir, de nombreuses sources d'archives ont été utilisées. Les dossiers de série 2T des Archives départementales relative à l'Imprimerie, la Librairie et la Presse ont été grandement sollicités. Afin d'élargir le champ de recherches, d'autres séries telles que la Justice (Série U), les archives notariales, l'administration générale, les registres d'états civils constituent le corpus d'archives du mémoire. Ce travail a également bénéficié des derniers avancements de la recherche sur la librairie et le commerce urbain (cf. Patricia Sorel, Histoire de la librairie française, Paris, le Cercle de la librairie, 2008). L’objectif a été de faire émerger diverses questions autour de trois points fondamentaux : le premier est la librairie vue au plan économique, qui tourne autour du commerce du livre et de sa diffusion ; le deuxième a été la place des libraires dans la diffusion de la culture dans une ville de province ; le troisième a été de réfléchir à la place qu’avaient les libraires dans la ville, en essayant d’associer les deux premiers. Il apparait ainsi que l’histoire des librairies et de leurs libraires présentent un intérêt de premier plan pour l’histoire de la ville et du territoire, que ce soit par l’entrée économique, dans le domaine politique ou, in fine, le plan culturel. La situation géographique de Perpignan, dans son ère culturelle à la fois catalane et française, ajoute un intérêt supplémentaire à l’étude. En effet, commerce et industrie du livre, échanges transfrontaliers et européens, réseaux légaux et clandestins, vie professionnelle et personnelle des libraires, dynamisation de l'économie, "bras de fer" politiques ou diplomatiques, valorisation de la culture catalane et bien d'autres thèmes sont au programme. Celui-ci sera développé dans un doctorat co dirigé par les universités de Perpignan et Gérone (Catalogne, Espagne).Mateu LLEXA, La llibreria a Perpinyà en el temps del llibre (1810 – 1914), Historia Contemporània, sota la direcció del Nicolas Marty i la subdirecció de la Martina Camiada, Universitat de Perpinyà Via Domitia, 2011, 290 pagines.Aquesta tesi de mestratge estudis el comerç de la llibreria Perpinyà entre 1810 i 1914. Sense pretendre fer una història total de la llibreria a Perpinyà al segle XIX, es proposa identificar les àrees de recerca, juntament amb exemples concrets. Mentre que el comerç de llibres sap, a principis de segle XXI de canvis sense precedents, va ser útil per veure com, en concret, en una ciutat de províncies, el comerç de llibreria i el comerç del llibre van ser capaços de desenvolupar-se durant l'era de la industrialització. Per aconseguir això, moltes fonts d'arxiu han estat utilitzat. Les sèries de registres 2T d'arxius departamentals de la impremta, les llibreries i la premsa han estat molt demanat. Per ampliar l'abast de la investigació, altres sèries com la Justícia (Sèrie U), els registres notarials, administració general, els registres civils constitueixen el corpus de la memòria d'arxiu. Aquest treball també ha beneficiat dels últims avenços sobre la llibreria i el comerç urbà (veure Patricia Sorel, Història de la llibreria francesa, París, al Cercle de la Llibreria, 2008). L'objectiu va estat de de se preguntar sobre tres punts fonamentals: el primer és la llibreria per al pla econòmic que gira al voltant del comerç del llibre i la seva distribució; el segon es de conèixer la participació dels llibreters en la difusió de la cultura d'un poble de província, i el tercer es comprendre la importància dels llibreters en la ciutat, tractant de combinar els dos primers punts. Per tant, sembla que la història de les llibreries i els seus llibreters són d'interès líder de la història de la ciutat i el territori, ja sigui per l'entrada econòmica, en la política o, en última instància, el pla de la cultura. La ubicació geogràfica de Perpinyà, en la seva època cultural català i francès, afegeix un interès addicional en l'estudi. De fet, el comerç i la indústria del llibre, les intercanvis transfrontereres  i en Europa, les xarxes legals i il·legals, vida personal i professional dels llibreters, impulsió de la economia, "enfrontament" polític o diplomàtic, el desenvolupament de la cultura català i molts altres temes han estat estudiat. Això es desenvoluparà en un doctorat co dirigit per les universitats de Perpinyà (Universitat de Perpinyà Via Domitia) i per la universitat de Girona (UdG), en Espanya.&#160;