I dag undertegnet olje- og energiminister Terje Riis-Johansen og Sveriges næringsminister Maud Olofsson en overenskomst om prinsippene for utvikling av et felles marked for elsertifikater, eller grønne sertifikater om en vil. Samtidig debatterer vi i Stortinget i dag statsbudsjettet for 2010, som inneholder en rekordstor satsing på miljø, og ikke minst en satsing på fornybar energi: 5 milliarder kr til Fornybarfondet 1,8 milliarder kr i støtte til miljøvennlige energitiltak gjennom Enova tidenes satsing på CO2-håndtering 3,4 milliarder kr til forskning på prosjekter på Mongstad og Kårstø 300 mill. kr til forskning og utvikling innen fornybar energi og karbonfangst Den viktigste drivkraften for å få fart på utvikling av grønn energi vil være dagens avtale om overgang til et grønt sertifikat-marked. Dette vil bidra positivt til miljøet og redusere utslippet av klimagasser, og i tillegg vil denne satsingen ikke minst legge grunnlaget for utvikling av næringsliv, utvikling av industri og nye arbeidsplasser. Jeg er overbevist om at dette kommer til å bli en av de aller viktigste næringene i min egen landsdel, Nord-Norge, i årene som kommer. Fornybar energi kommer til å bli det nye industrieventyret. Og eventyret er allerede i gang: I Nordland er det 600 industriarbeidsplasser knyttet til solcelleteknologi i Glomfjord og Narvik. Finnmark har de beste vindressursene i hele Europa, og to vindparker er i drift i landsdelen. I vår fikk Finnfjord i Troms 175 mill. kr til å omdanne spillenergi fra smelteovnene til grønn kraft – og til varme som skal anvendes i produksjonsanlegg for biodrivstoff. Finnfjord har også som mål å bli det første CO2-nøytrale smelteverket i verden. I slutten av september ble teknologibedriften Hydra Tidal i Harstad tildelt 23 statlige millioner til å bygge et pilotanlegg for tidevannskraft. Den unike grønne teknologien skal settes i drift i Gimsøystraumen i Lofoten til neste år. Hydra Tidal mener at det er høyst realistisk å utvinne en kraftmengde tilsvarende 20 Alta-kraftverk. Hydra Tidal har visjoner – de ønsker å gjøre satsingen til et nordnorsk industrieventyr. Gjennom å bygge opp teknologiutvikling og produksjon i landsdelen mener de det kan skapes fra 1 000 til 1 500 arbeidsplasser knyttet til utvikling og produksjon av grønne kraftverk. De som mener at dette er urealistiske visjoner, bør se hva de har fått til i Danmark. Danskene er blitt verdensledende innenfor vindkraft, ikke fordi de har mye vind, men fordi de satset langsiktig. 27 000 arbeidsplasser er knyttet til vindkraftindustrien. Vindkraftteknologi er i ferd med å bli Danmarks største eksportprodukt. SV har lagt fram en plan med et mål om å skape 5 000 grønne arbeidsplasser i Nord-Norge i de neste 10–15 årene. I dag vedtar vi et samlet miljøbudsjett på 37 milliarder kr, en økning på 5,7 milliarder kr, og i dag ble det inngått en avtale med Sverige om prinsippene for overgang til et grønt sertifikat-marked. (Presidenten klubber.) Legges denne satsingen til grunn, har vi all grunn til å tro at vi skal nå målet om 5 000 nye industriarbeidsplasser i Nord-Norge. (Presidenten klubber.)