Denne regjeringen vil at Norge skal føre en streng, men rettferdig asyl- og innvandringspolitikk. For å gjøre det er det en avgjørende forutsetning at vi tenker helhet. En slik helhetlig tenkning har Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti nå påbegynt gjennom budsjettbehandlingen. Det er avgjørende at vi utnytter ressursene best mulig samlet sett. Regjeringen vil derfor effektivisere og forbedre hele asylkjeden fra ankomst via ID-arbeid, behandling i UDI og UNE, mottaksstruktur, utsending og bosetting. Utfordringene er imidlertid at vi overtar et system som har manglet oppfølging og prioritering i for lang tid. Det sitter nå rundt 5 000 mennesker – tidligere asylsøkere – som skulle vært sendt ut av landet, på asylmottak. De har ikke lenger lovlig opphold i Norge. Mange av dem blir sittende lenge i asylmottak, og det oppstår et vesentlig misforhold mellom konklusjonen i asylsaken og kravet om utreise. Tidligere asylsøkere skal returneres enten gjennom assistert retur eller tvangsretur. Ut skal de uansett, og det må skje raskt etter vedtak. Dette er også viktig for å sikre asylinstituttets legitimitet og sikre asylinstituttet mot misbruk. Når Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har foreslått og fått medhold i Stortinget for en vesentlig økning av ressursbruken på tvangsretur, gir det tydelige signaler om at det ikke skal lønne seg å trenere egen retur. Vi mener det også kan bidra til at flere reiser tilbake til hjemlandet gjennom ordinær assistert retur. Jeg ber Stortinget merke seg at jeg ikke bruker begrepet frivillig retur, som den rød-grønne regjeringen har brukt, for det skaper et misforhold til det som er realiteten. Når man har fått avslag på asylsøknaden, skal man ut av Norge enten man vil eller ikke. Det er ikke frivillig om man skal returnere, men man kan få hjelp til å returnere eller bli returnert ved tvang. Med det budsjettopplegget som vedtas i dag, vil ca. 6 700 personer som er i Norge ulovlig, bli sendt ut av landet ved bruk av tvang. Det er et rekordhøyt tall og viser at regjeringen leverer raskt også på asyl- og innvandringsfeltet. UDI blir også styrket i dette forslaget fra Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen og samarbeidspartiene i Stortinget. Økt saksbehandlingskapasitet og oppfølging gir raskere saksbehandling og legger til rette for kortere opphold i asylmottak og raskere retur for dem som får avslag, samtidig som de som får opphold, raskere kan bosettes og integreres. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre arbeider regjeringen for en gjennomgang av flaskehalser og utfordringer i asylkjeden samt ny mottaksstruktur. Det er en stor utfordring at de som venter på å få asylsøknaden sin avklart, oppholder seg på samme sted som de som allerede har fått beskjed om at de skal ut av landet – eller de som har fått beskjed om at de skal få opphold og bosetting og er klare for integrering i det norske samfunnet. En mer differensiert mottaksstruktur kan bidra til å legge bedre til rette for både bosettingen, bosettingsarbeidet og integreringsarbeidet på den ene siden og en raskere og mer effektiv retur på den andre. Til slutt vil jeg peke på at det er et godt samarbeid mellom regjeringen og samarbeidspartiene Kristelig Folkeparti og Venstre om hvordan fremtidens asyl- og innvandringspolitikk skal bli. På tross av en del uenighetspunkter er jeg trygg på at vi vil finne godt sammen om løsninger som både er innskjerpende på enkelte viktige områder, og som også tar høyde for å øke vektleggingen på f.eks. barns interesser og rettssikkerheten til asylsøkerne.