Vår tids største utfordring er å bekjempe menneskeskapte klimautslipp. Vår viktigste kapital når vi skal løse utfordringene, er kunnskap og alles arbeidsinnsats. Folk er vår viktigste formue. Våre verdier er å forme framtida i fellesskap og solidaritet med hverandre. Vi må løse vår tids største utfordring ved å tenke klima og miljø i alt vi gjør: Derfor fortsetter vi en grønn skatteveksling – øker miljøavgifter og veksler det inn i andre skatte- og avgiftslettelser. Derfor skal vi utvikle teknologi og rense gasskraftverk. Derfor skal vi satse på ny, fornybar energi. Derfor skal vi bygge ut jernbane og kollektivtrafikk og sikre oss en miljøvennlig skipsfart. Derfor skal vi kjøpe klimakvoter og gjennomføre klimatiltak også i andre land. Derfor skal vi ta vare på vår egen natur og vårt eget biomangfold. Når folk er vår viktigste formue, er våre viktigste investeringer i mennesker: Derfor er helsebudsjettet så viktig. Vi må forebygge og behandle sykdom, også ved å øke vår innsats mot psykiske lidelser og rusproblemer. Derfor satser vi på kunnskap, på barnehager, på skole og forskning. Derfor må vi gjennom en aktiv arbeidsmarkedspolitikk sikre at alle som kan arbeide, får en jobb. Vi trenger flest mulige hender og hoder for å løse viktige oppgaver over hele landet. Derfor må vi ha en kommuneøkonomi som gir mulighet for godt forebyggende arbeid lokalt. Derfor må vi ha en kriminalomsorg som får lovbrytere ut av kriminalitet. Derfor satser vi på kultur – på opplevelser som utfordrer oss, og som gjør at vi vokser som mennesker.  Fellesskap, rettferdig fordeling og solidaritet er verdier i seg sjøl, men også viktige for å få oppslutning om å gjøre noe med de globale utfordringene. Derfor bekjemper vi fattigdom. Derfor skal de rikeste i Norge betale mer skatt, mens vanlige folk skal få skattelettelser. Derfor har vi brutt med høyresidas skattepolitikk, stoppet lettelsene og bruker de store pengene på de viktige velferdsoppgavene. Statsbudsjettet for 2008 er neste skritt mot å realisere Soria Moria-erklæringen. Når vi skal løse alle de viktige oppgavene, er det til god hjelp å ha en solid økonomi i bunnen. De siste fire årene har norsk økonomi vært inne i en periode med svært høy vekst. Vi må faktisk over 30 år tilbake i tid for å finne en like sterk vekstperiode. Oljeinntektene gir Norge et bedre utgangspunkt enn de fleste andre land. Budsjettpolitikken må legge grunnlaget for at disse inntektene kan komme alle generasjoner til gode, også dem som lever etter at oljen og gassen har tatt slutt. Vi må balansere ønsket om å løse nye oppgaver i dag mot behovet for at vi i framtida skal kunne håndtere de forpliktelsene vi allerede har påtatt oss. Noen få år fram i tid slår eldrebølgen inn for fullt. Det betyr en rask økning i utgiftene til pensjoner og etter hvert også til helse, pleie og omsorg. De oljeinntektene vi sparer i dag, gjør det lettere å møte disse utgiftene. Samtidig bruker vi oljepenger. Hver 12. krone over offentlige budsjetter er i dag en oljekrone. Handlingsregelen sier at statens bruk av oljeinntekter skal øke om lag i takt med utviklingen i forventet realavkastning av Statens pensjonsfond – Utland. Det betyr at fondet vil fortsette å øke i mange år framover, slik at også framtidige generasjoner får glede av oljepengene. Det er vår samlede arbeidsevne, ikke hvor mye oljepenger vi bruker, som avgjør hvor mange oppgaver vi får utført. Arbeid til alle er et mål i seg sjøl, men det er også et middel for å få gjort de jobbene vi prioriterer. Sysselsettingen er nå rekordhøy, og arbeidsledigheten er kommet ned på et svært lavt nivå. Fra denne regjeringen overtok og fram til i sommer har sysselsettingen i fastlandsøkonomien økt med rundt 140 000 personer. Det er flere mennesker enn hele befolkningen i Fredrikstad og Tromsø til sammen. Flertallet av dem som har fått jobb, er folk som før stod helt utenfor arbeidsmarkedet. Noen år tilbake i tid var det ikke uvanlig at eldre arbeidstakere følte seg uønsket. Nå har seniorer blitt attraktiv arbeidskraft. Det gjelder ikke minst kvinner mellom 55 og 66 år. Det vi nå må klare over tid, er å ta vare på dette, for vi trenger den erfaringen og de kunnskapene de godt voksne arbeidstakerne har å by på. Derfor fjerner vi avkortingen av pensjon mot arbeidsinntekt for 67-åringer. For AFP-pensjonister gjelder samme regler som før. Mens vi har sittet i regjering har nesten 50 000 personer gått fra ledighet til arbeid. Det gir ny mening for mange, bidrar til å jevne ut forskjeller og reduserer fattigdom. Langtidsledigheten er om lag halvert. Nå kan vi legge grunnlaget for at ledigheten kan holde seg lav og inkludere sårbare grupper, også når dagens høykonjunktur flater ut. Den nordiske velferdsmodellen sikrer velferdstjenester og en rettferdig fordeling, og den er åpen og fleksibel nok til å møte de utfordringene som globaliseringen bringer med seg. Under den nåværende høykonjunkturen har norsk økonomi gitt levebrød til mange arbeidsinnvandrere fra nye og gamle EØS-land. Uten arbeidsinnvandring ville svært mange av våre oppgaver forblitt uløste. Gjennom arbeidet mot sosial dumping har den rød-grønne regjeringen lagt stor vekt på at arbeidsinnvandrere skal tilbys ordnede lønns- og arbeidsvilkår. Det er viktig at de gode tidene ikke undergraves av sterkere kostnadsvekst enn det konkurranseutsatt sektor kan leve med over tid. Regjeringen legger opp til at bruken av petroleumsinntekter øker langsommere enn forventet fondsavkastning i 2008. Vi foreslår et budsjett med et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 76,8 milliarder kr, 5,4 milliarder 2008-kroner mer enn i 2007. Bruken av petroleumsinntekter ligger 7 milliarder kr under forventet fondsavkastning. I dagens konjunktursituasjon ville budsjettet blitt for ekspansivt hvis vi mekanisk skulle ha fulgt 4-prosentbanen for bruken av oljeinntekter. Med vårt forslag til budsjett ligger det an til at veksten i fastlandsøkonomien vil bevege seg i retning av et mer normalt nivå neste år, samtidig som arbeidsledigheten vil holde seg på om lag 2,5 pst. av arbeidsstyrken. En tettere sammenvevd verdensøkonomi gir oss nye muligheter til å utnytte nasjonale fortrinn, men gjør oss samtidig mer sårbare for negative hendelser langt unna. Utviklingen i internasjonale finansmarkeder gjennom de siste månedene gir oss en påminnelse om dette. Men vi er ikke forsvarsløse. Lønnsomheten i næringslivet i fastlandsøkonomien er god, og betydelig bedre enn den var i 2001. Finansinstitusjonene har hatt gode resultater de siste årene. Norsk økonomi er robust. Vi utnytter vår arbeidsevne godt, og vi har et forutsigbart rammeverk for penge- og finanspolitikken. Under lavkonjunkturen for noen år siden senket Norges Bank styringsrenten til et rekordlavt nivå for å få fart på økonomien. I perioden mars 2004 til juni 2005 var renten helt nede i 1 pst. Det lave rentenivået virket. Veksten i økonomien tok seg opp, ledigheten falt, og prisstigningen beveger seg i retning av inflasjonsmålet. En gradvis økning av rentenivået er et resultat av at det går svært godt i norsk økonomi. Et mer normalt rentenivå reduserer faren for at prisveksten skal komme ut av kontroll og legger til rette for en normalisering i boligmarkedet. Det vil også motvirke for sterk kostnadsvekst, som kan true den høye sysselsettingen. En unormalt lav rente er ikke det beste over tid. Regjeringens mål i den økonomiske politikken er lav ledighet og bærekraftig vekst. Dersom vi skulle innrette budsjettpolitikken med sikte på å få en lavest mulig rente, ville vi måtte kuttet med mange milliarder kroner og redusert velferden. Vi kan ikke la helse og omsorg, skole og barnehagetilbud svinge med konjunkturene. Regjeringen gjennomførte fra første stund et klart brudd med den forrige regjeringens skattepolitikk. Ved å bringe de samlede skatter og avgifter tilbake til 2004-nivå kan velferdsordningene og fellesgodene styrkes. Bare for 2008 betyr det 13 milliarder kr mer i felleskassa. Det bidrar til at helse og omsorg, barnehage og skole, forskning og miljø kan prioriteres høyt i dette budsjettet. Hvis man rammes av alvorlig sykdom eller ulykke, blir livet snudd opp ned. Det som er viktig når man er frisk, kan bli bagateller hvis helsa svikter. I slike situasjoner i livet er vi på vårt mest sårbare. Vi trenger å bli møtt med respekt og omsorg. Pårørende, de som er rundt, trenger oppmuntring og støtte, og vi trenger behandling av topp kvalitet. Svært mange pasienter er takknemlige og imponerte i møte med helsevesenet. De har møtt omsorgsfulle og kompetente fagfolk, og de har fått behandling og informasjon som har gjort dem trygge på at de har fått det beste tilbudet som er å få. Ofte har de blitt litt overrasket, fordi mediebildet av helse- og omsorgssektoren domineres av det som ikke fungerer, ikke av alt det som fungerer godt. Svært mange har fortalt meg om hvor stor respekt de har for dem som arbeider med helse og omsorg under hardt arbeidspress. Deres takknemlighet bringer jeg gjerne videre til alle dem som hver dag gjør jobben for at Norge skal ha et av verdens beste helse- og omsorgstilbud. Et godt helsetilbud koster noe. Det som ikke fungerer, må rettes opp. Vi må bygge ut behandlingskapasitet, og vi må redusere ventetider. Derfor legger Regjeringen i dag fram det beste helsebudsjettet Stortinget har sett siden helsereformen. Regjeringen styrker sykehusenes økonomi reelt med nesten 3,9 milliarder kr. Det betyr at flere kan få behandling, og at det kan investeres mer i bygg og utstyr. Budsjettet legger til rette for at sykehusene kan øke pasientbehandlingen med 1,5 pst. på nasjonalt nivå fra 2007 til 2008. Opptrappingsplanen for psykisk helse vil være inne i sitt siste og tiende år i 2008. Det foreslås en styrking på 940 mill. kr sammenlignet med 2007. Opptrappingsplanen har betydd et stort løft for psykiatrien når det gjelder både investeringer og drift. Det har vært et felles løft for flere regjeringer og for et samlet storting. Det er helt nødvendig med et fortsatt sterkt fokus på forebyggende psykososialt arbeid for voksne, barn og unge, for å styrke psykisk helse og å komme i gang med tiltak. Kortere ventetid for barn og unge skal prioriteres høyt. Med dette budsjettet fullføres opptrappingsplanen for psykiatri. Bevilgningene til rusmiddelfeltet økes reelt med 100 mill. kr. Det er et felt det er viktig å ha fokus på, og det er også et felt der det er viktig å prioritere barn og unge i risikosonen. Å satse på barn og unge er å satse på framtida. En god barnehage, en god grunnskole og videregående opplæring er en investering. De unge er morgendagens forskere, lærere, sykepleiere og ingeniører. For ikke altfor mange tiår siden var målet om full barnehagedekning kontroversielt. Etter at barnehageavtalen ble inngått i Stortinget i 2002, har om lag 60 000 flere barn fått barnehageplass. Bevilgningene til barnehager er mer enn fordoblet siden den gang. Regnet i 2007-kroner kostet en privat barnehageplass den gangen om lag 4 000 kr i måneden. I dag koster en plass 2 330 kr pr. måned – om lag 18 000 kr mindre pr. år for ett barn. Vi har tatt sjumilssteg i retning av full barnehagedekning, men vi er ikke helt i mål. Jeg vet at det fortsatt er fortvilte foreldre som ikke får plass. Men de skal vite at det jobbes på spreng med å få opp de siste barnehagene som må til for å få til full dekning. I Soria Moria-erklæringen sier Regjeringen at en makspris på 1 750 2005-kroner skal innføres når full barnehagedekning er nådd, og senest ved utgangen av 2007. Når vi må bruke litt lengre tid på å oppnå full barnehagedekning, må vi også bruke litt lengre tid for å nå trinn 2 i maksprisen. I budsjettet for 2008 foreslås det en reell økning i de øremerkede bevilgningene til barnehagene på 2,7 milliarder kr. Vi legger dermed til rette for at full barnehagedekning kan nås i løpet av neste år. Når vi fryser maksprisen for foreldrebetalingen på 2007-nivå, innebærer det en reell nedgang på 100 kr i måneden. Foreldrenes økonomi bedres også ved at tillegget i foreldrefradraget for pass og stell av barn økes fra 5 000 kr til 15 000 kr for hvert barn utover det første – en skattelette på inntil 2 800 kr pr. barn i året. Det kommer mange foreldre til gode, ikke bare dem som har barnehageutgifter, men også dem som har utgifter til SFO. Skolen skal være et sted der elevene får utvikle sine evner og ferdigheter. Nysgjerrighet og læreglede skal stimuleres, og elevene må få oppleve gleden ved å lykkes. Kommer vi til kort her, mister vi barn og unges motivasjon og læreglede. Det har vi rett og slett ikke råd til. Barn og unge skal føle seg verdsatt, og de skal ha noe å strekke seg etter. Lærerne er våre viktigste formuesforvaltere. Derfor satser vi på skolen: Bevilgningene til Kunnskapsløftet på om lag 1 milliard kr videreføres. Skoledagen utvides med totalt fem uketimer for småskolen fra skoleåret 2008. Gratis frukt og grønt er innført for alle skoler med ungdomstrinn, fordi bedre ernæring gir bedre læring. I 2008 utvides ordningen med gratis læremidler i videregående opplæring til også å omfatte videregående trinn 3. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til forskning og utvikling med om lag 1,2 milliarder kr. Det tilsvarer en realvekst på 3 pst. Budsjettforslaget innebærer bl.a. 350 nye stipendiatstillinger fra høsten 2008. I tillegg økes kapitalen i Fondet for forskning og nyskaping med 6 milliarder kr til 66 milliarder kr. Det anslås å øke fondets avkastning i 2009 med om lag 300 mill. kr. På tre år har dermed denne regjeringen økt bevilgningene til forskning og utvikling like mye som den forrige regjeringen fikk til i løpet av hele sin periode. Det er en viktig investering for en bærekraftig og kunnskapsbasert framtid. Etter mange magre år hersker det nå optimisme i kommunesektoren. Regjeringens forslag til budsjett for 2008 innebærer en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter på om lag 6,2 milliarder kr regnet i forhold til 2007-nivå fra revidert nasjonalbudsjett. Veksten i frie inntekter er om lag 1,5 milliarder kr. I tillegg vil styrking av toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester frigjøre en halv milliard kr av de frie inntektene. Forslaget til kommuneopplegg for 2008 innebærer at den reelle inntektsveksten fra 2005 til 2008 samlet sett kan anslås til 20,8 milliarder kr målt i 2008-priser. Ca. halvparten av dette er vekst i frie inntekter. Dette er penger som vi trenger til å ruste opp fellesskapet. Det kommer f.eks. til å være et økende behov for folk i pleie- og omsorgssektoren. Siden denne regjeringen overtok, har det vært en sterk vekst i antall årsverk innenfor disse yrkene. Med dette budsjettet er målsettingen om 10 000 nye årsverk innen 2009 innenfor rekkevidde. Regjeringen foreslår også et nytt investeringstilskudd til sykehjem og omsorgsboliger med heldøgns omsorgstjeneste. Det er første skritt for å realisere planene om 12 000 sykehjemsplasser og omsorgsboliger i perioden fram til 2015. Dermed er vi bedre skodd til å møte behovene i eldreomsorgen i årene som kommer. Regjeringen fortsetter å styrke kulturbudsjettet og gjennomfører en ny etappe i Kulturløftet. Ikke på noe annet område får vi så mye aktivitet, glede, opplevelser og utfordringer for pengene. Og miljøvennlig er det jammen også! Regjeringen øker innsatsen for å bekjempe kriminalitet. Vi øker kapasiteten i fengslene og reduserer soningskøen. Vi styrker politiet og utvider bruken av DNA i etterforskningen for å oppklare flere lovbrudd. Redningshelikopterberedskapen utvides, og ordningen med tilstedevakt vil bli innført ved alle baser for redningshelikoptere på fastlandet. Ingenting er så skjevt fordelt i Norge som formue. Å fjerne formuesskatten, som høyrepartiene Høyre og Fremskrittspartiet vil, vil gi de 100 rikeste menneskene i Norge 7 mill. kr i skattelette pr. år. Det er dårlig fordelingspolitikk. Det er god og rettferdig fordelingspolitikk å skjerpe formuesskatten for de rikeste og å fjerne den eller gi lettelser for folk flest. Derfor gjør vår regjering nettopp det i 2008. Vi foreslår å fjerne aksjerabatten. De med store formuer skal ikke lenger få lavere skatt enn folk med bankinnskudd. I tillegg strammer vi inn den såkalte 80 pst.-regelen som gjelder for dem med de aller største formuene. Også innkreving av rederienes skatteforpliktelser på 14 milliarder kr er et eksempel på rettferdig fordelingspolitikk. Det vi får inn ved å øke formuesskatten for i hovedsak dem med inntekter over 1 mill. kr, deler vi ut til vanlige folk. Derfor kan vi heve bunnfradraget i formuesskatten fra 220 000 kr i 2007 til 350 000 kr i 2008. For ektepar er fradraget dobbelt så høyt – altså hele 700 000 kr. Det betyr at 180 000 mennesker som i dag betaler formuesskatt, skal slippe – og halvparten av dem er pensjonister. I tillegg vil mange få lavere formuesskatt enn i dag. Det er svært god fordelingspolitikk. Mange irriterer seg over offentlige gebyrer som opplagt er høyere enn det det koster å yte den aktuelle tjenesten, f.eks. å få utstedt et pass. Vår regjering er opptatt av å fjerne slike «snik-skatter». Den forrige regjeringen økte passgebyrene med i underkant av 500 kr til 990 kr for voksne og om lag med 250 kr til 420 kr for barn. I sommer satte vi ned passgebyret for barn til 270 kr. Fra nyttår blir passgebyret for voksne 450 kr. Det er det det koster å produsere et pass når biometriske kjennetegn er inkludert. Denne ryddejobben gjør vi, fordi vi vil at folk skal vite når de betaler et gebyr for en tjeneste, og når de betaler skatter og avgifter til fellesskapet. Det er et ærligere skatte- og avgiftssystem. Vi reduserer også noen av gebyrene i Brønnøysundregistrene og Merkeregisteret for fiskefartøyer. Tidligere har vi redusert gebyrene for tvangsforretninger, kjøretøykontroll og førerkort og gebyrene ved tvangsinndrivelse for mennesker i gjeldskrise. Vi skal fortsette denne ryddejobben. Vi omfordeler gjennom skattesystemet. Men mange av de aller fattigste har så lav inntekt og skatt at skattelettelser ikke har noen effekt. Da må vi se på andre virkemidler. Å legge til rette for at flest mulig får jobb med en inntekt de kan leve av, er å bekjempe fattigdom. Budsjettet er en systematisk satsing i denne retningen. Selv om ledigheten går ned, holder vi samme nivå på arbeidsmarkedstiltak. Det gir muligheter for personer som så langt har hatt problemer med å komme seg inn på arbeidsmarkedet. Tiltak for yrkeshemmede, langtidsledige, ungdom og innvandrere skal prioriteres. Samtidig foreslås det å bevilge 250 mill. kr til det nye kvalifiseringsprogrammet for personer med vesentlig nedsatt arbeids- og inntektsevne, som blir etablert høsten 2007. Vi ser at utviklingen er på rett vei. Utviklingen på arbeidsmarkedet har medført en sterk reduksjon i dagpengeutgiftene. Utgiftene til attføring har også gått ned, og sykefraværet er noe redusert i den senere tid. Det er gode tegn, og gjør at vi ytterligere kan konsentrere innsatsen om de mest sårbare gruppene. Vi har nå en historisk sjanse til å få mobilisert denne delen av arbeidsstyrken. Derfor innfører vi også en garanti om tilbud om arbeidsmarkedstiltak til dem som har vært lengst ledige. Det gjelder ikke minst dagens ventestønadsmottakere, og derfor kan vi også avvikle ventestønadsordningen. Samtidig er det viktig å ha et godt trygdesystem som sikrer inntekten for personer som over en kortere eller lengre periode står utenfor det ordinære arbeidsmarkedet. Det gode trygdeoppgjøret i år er et viktig bidrag til mer rettferdig fordeling. Regjeringen foreslår også en lang rekke andre tiltak mot fattigdom, herunder økte bevilgninger til tiltak for barn og ungdom som er rammet av fattigdom og levekårsproblemer, tiltak for de tyngste rusmiddelavhengige og midler til å styrke voksnes rett til videregående opplæring. Samlet sett innebærer Regjeringens forslag til nye fattigdomstiltak og styrking av eksisterende tiltak i 2008-budsjettet økte utgifter på til sammen 336 mill. kr, og dermed ligger vi 1,6 milliarder kr over det som var nivået fra Bondevik-regjeringen da vi overtok. Hvis vi inkluderer den økte innsatsen i forhold til integrering og inkludering, som også henger nøye sammen med fattigdom, er økningen i tillegg 600 mill. kr fra da vi overtok etter den forrige regjeringen. Arbeidet med omlegging av bilavgiftene i en mer miljøvennlig retning ble påbegynt allerede i inneværende års budsjett. De grepene vi da tok, har virket. Vi ser at det selges betydelig flere biler med lavere CO2-utslipp enn før. Men allerede i fjor høst ble det advart mot at kampen mot klimautslipp kunne gå ut over innsatsen i forhold til det lokale miljøet. Mange som sliter med astma, har tatt opp dette som en svakhet ved det vi innførte i fjor. Derfor går vi videre, som vi også varslet i fjorårets statsbudsjett. Årets bilpakke inneholder tre viktige virkemidler: Vi øker dieselavgiften med 20 øre pluss moms pr. liter. Det reduserer en avgiftsforskjell mellom bensin og diesel som ikke har noen miljøvennlig begrunnelse. Vi øker årsavgiften for dieselbiler uten fabrikkmontert partikkelfilter med ca. 100 kr pr. år. Inntektene vi får og vel så det, bruker vi på følgende: Vi reduserer årsavgiften for bensinbiler og dieselbiler med fabrikkmontert partikkelfilter med 330 kr i året. Vi øker vrakpanten for særlig forurensende dieselbiler fra 1 500 til 5 000 kr for året 2008. Med dette håper vi at ca. 30 000 særlig forurensende dieselbiler kommer bort fra veiene. Vinnerne i avgiftsomleggingen for 2007 og 2008 blir dermed de bilene som er mest gunstige både for klimaet og for det lokale miljøet. Noen biltyper vil vel både ha gått ned i pris ved innkjøp og samtidig bli billigere å eie, mens for andre vil det bli dyrere fordi de har mer negativ miljøeffekt. Vi fremmer også forslag om miljøavgifter på andre områder som innebærer at den enkelte vil oppleve at klimautslipp vil koste mer. CO2-avgiften for innenlandsk luftfart økes med 10 øre. Grunnavgiften for fyringsolje økes med 40 øre, slik at grunnavgiften kommer på nivå med det som er el-avgiften. CO2-avgiften på gass til oppvarming ble vedtatt i 2007-budsjettet og forventes å bli iverksatt i 2008, avhengig av ESAs behandling av saken. Regjeringen vil overoppfylle Norges forpliktelser under Kyoto-avtalen. I tråd med dette foreslår vi å bevilge 0,5 milliarder kr til kjøp av klimakvoter i 2008, og i tillegg gi en fullmakt om kjøp av kvoter for inntil 3,6 milliarder kr utover dette. På den måten kan vi investere i utviklingsland for å hindre at deres framtidige økonomiske vekst blir like klimaskadelig som vår har vært. Norge skal ta ansvar for å utvikle teknologi og fange og lagre CO2 fra gasskraftverk. Derfor styrkes budsjettet for å rense gasskraftverkene på Mongstad og Kårstø. Regjeringens visjon er at vi skal være en miljøvennlig energinasjon og ledende innenfor utviklingen av miljøvennlig energi. Det innebærer satsing på energieffektivisering, fornybar varme og fornybar elektrisitet. I 2007 opprettet vi Grunnfond for energieffektivisering og fornybar energi med et innskudd på 10 milliarder kr. Fondet vil gi en avkastning på 431 mill. kr i 2008, og i tillegg foreslår Regjeringen å bevilge 200 mill. kr til fornybar energi. Medregnet 820 mill. kr som vi får fra nettariffen, blir Enovas ramme – Enova har altså ansvaret for å gjennomføre denne politikken – på knapt 1,5 milliarder kr. Regjeringen tar sikte på å innføre en ny støtteordning for produksjon av elektrisk kraft fra fornybare energikilder fra 1. januar 2008. Vi følger opp løftet for jernbaneutbygging som 2007-budsjettet representerte. Regjeringen foreslår å øke satsingen på miljørettet utviklingssamarbeid med et ekstra krafttak på klima med 400 mill. kr. Innsatsen på de øvrige områdene i handlingsplanen for miljørettet utviklingssamarbeid foreslås også styrket. Vi trapper opp kampen mot internasjonal fattigdom. I budsjettet for 2008 foreslår vi å øke utviklingsbistanden tilsvarende 0,98 pst. av anslått BNI. Det er 1,5 milliarder kr mer enn i 2007. Klima og miljø er også en del av Regjeringens nordområdesatsing. I 2008-budsjettet foreslår vi økte bevilgninger, bl.a. til prosjektsamarbeid med Russland, forskning, miljø, geologisk kartlegging og urfolkstiltak. Den særskilte satsingen på nordområdetiltakene øker med nesten 200 mill. kr fra saldert budsjett for 2007. Regjeringen styrker sitt arbeid for naturvern og biologisk mangfold betydelig. Det legges stor vekt på å bevare det norske naturmangfoldet. Bevilgningene til bruk, forvaltning og skjøtsel av verneområder og friluftsområder øker med til sammen 45 mill. kr. Arbeidet med bevaring av villaksen styrkes og økes med rundt 18 pst. Arbeidet med fjerning av miljøgifter i jord og sjøbunn har høy prioritet, og bevilgningen økes med om lag 30 pst. Det er et godt budsjett for Miljøverndepartementet. Men det er bare en liten del av innsatsen for et bedre miljø og klima. De tidene er slutt da vi kunne legge noen få millioner kroner på Miljøverndepartementets budsjett og si at nå er kampen over. Det som er vår tids utfordring, er å få miljø og klima inn som tankegang på alle de budsjettene som har betydning. Jobben er ikke gjort før det preger Samferdselsdepartementets budsjett, Olje- og energidepartementets budsjett, Landbruksdepartementets budsjett. Jeg kan se meg rundt her på mine statsrådskollegaer – det er den jobben vi nå skal gjøre. Finansdepartementet har en særlig viktig jobb å gjøre i denne sammenheng. Vi er ikke i mål før vi har økonomi og økologi tett sammenvevd og virkemidler til å gjennomføre det i hele samfunnet. Den samlede innsatsen til miljøbevilgninger i dette statsbudsjettet er derfor ca. 25 milliarder kr. Det er en økning på nesten 10 pst. I tillegg kommer klimakvotekjøpene. Nå er vi inne i en høykonjunktur, og det koker mange steder i landet. Men det er også slik at en del kommuner sliter med fraflytting. Da trengs det politisk styring for å få gjort noe med det. Vi legger derfor til rette for økt verdiskaping og utvikling i hele landet og prioriterer tiltak til samferdsel og næringsutvikling i distriktene. Vi fortsetter vårt arbeid med å realisere Nasjonal transportplan, som oppfylles for to år av planperioden 2006–2009. Jordbruksavtalen for 2008 gir den beste inntektsøkningen i jordbruket på flere tiår. Bevilgningen til særskilte distrikts- og regionalpolitiske tiltak økes også. Det foreslås økte bevilgninger til næringsutvikling, innovasjon og internasjonalisering i regi av Innovasjon Norge. Videre foreslår vi å etablere et nytt statlig investeringsfond med en kapital på 2,2 milliarder kr, hvorav 0,5 milliarder kr forbeholdes maritimt næringsliv. Fondet skal investere i bedrifter som er i en tidlig vekstfase. Fondet skal prioritere miljø, energi, reiseliv, marin og maritim sektor, med særlig vekt på klima- og miljøprosjekter. Også her går klima- og miljøpolitikken igjen. Regjeringen lanserer også i dette budsjettet en maritim strategi, med forslag om økte bevilgninger på til sammen 100 mill. kr. Med forslaget om skattefritak på linje med ordningen i mange andre europeiske land imøtekommer vi rederienes hovedkrav gjennom mange år. I tråd med de argumentene som næringen selv har framført, forventer vi at et slikt gunstig skatteregime vil bremse utflyttingen av norsk skipsfartsvirksomhet. Det kan ha stor betydning for virksomheter langs hele kysten. Til gjengjeld krever vi at rederinæringen gjør opp påløpt skattegjeld. En tredel av denne kan avsettes til miljøtiltak. Også her tenker vi miljø. Den årlige innbetalingen av skattegjelden tilsvarer 13 pst. av samlet overskudd i næringen i 2006. Økonomi og økologi henger nøye sammen, som jeg var inne på i stad. Vi forvalter mye større verdier enn penger alene. Det er Finansdepartementet og finansministeren som har ansvaret for å måle og overvåke bærekraftig utvikling, og i Nasjonalbudsjettet presenterer Regjeringen vår strategi for bærekraftig utvikling. Den skal bidra til at Norge igjen blir et foregangsland på dette området. Siden Gro Harlem Brundtland la fram FN-rapporten om bærekraftig utvikling, har utfordringene bare blitt større. Verdenssamfunnet har ennå ikke klart å få til en økonomisk vekst som gir utvikling uten samtidig å overbelaste det økologiske systemet. Strategien peker på hva Norge kan gjøre nasjonalt og internasjonalt for å bidra til å snu dette. Norge skal arbeide mer for en ambisiøs internasjonal klimaavtale. Norge skal bidra sterkt til en teknologiutvikling som kan redusere utslippene. Norge skal bidra til opptrapping av kampen mot internasjonal fattigdom, for den henger nøye sammen med kampen mot de menneskeskapte klimautslippene. Og vi skal ta vare på vårt eget biologiske mangfold. Våre finansielle ressurser skal også forvaltes på en bærekraftig måte. Omdanning fra naturformue i Nordsjøen til finansformue på bok gir både muligheter og utfordringer. Store oljeinntekter, gode økonomiske tider og en ansvarlig budsjettpolitikk gjør at Statens pensjonsfond nå er blant verdens største fond. Det forplikter. Regjeringen har som mål at Statens pensjonsfond skal være verdens best forvaltede fond – både når det gjelder finansiell avkastning, og når det gjelder etiske normer. Derfor utvikler vi videre det etiske verktøyet vi har når det gjelder Statens pensjonsfond. Det gjelder både i forhold til de selskapene vi trekker oss ut av – vi har trukket oss ut av to selskaper på grunn av alvorlig miljøskade – og det gjelder ikke minst hvordan vi utøver eierskapet i forhold til klima, og det å få selskapene til å jobbe med å få en offensiv klimaavtale etter denne Kyoto-perioden, er en viktig del av det som vi legger til grunn når vi utøver vårt etiske eierskap. Om noen år skal vi se oss tilbake og vurdere om de prioriteringene vi gjør i dag, var riktige og pekte framover. Da vil det vise seg om vi tok inn over oss hvilken trussel klimaendringene utgjør og kom opp med strategier for å møte dem. Da vil det vise seg om vi lot rikdommen og veksten vår komme flest mulig til gode, eller om vi svidde av mest mulig på kortest mulig tid. Da vil det vise seg om vi har tatt inn over oss utfordringene i forhold til å fornye og forsterke offentlig sektor. Jeg mener at dette budsjettet har et perspektiv utover neste år, og jeg inviterer Stortinget til å være med og diskutere det.