Som jeg sa i replikkordvekslingen i stad, var jeg i en debatt med Yngve Hågensen for en tid tilbake i Skien, der han gjorde det klart at utviklingen innenfor arbeidsmarkedet vil eskalere ganske kraftig hvis det ikke blir satt inn tiltak til neste år. Nå behandler vi altså budsjettet for neste år, og tiltakene er ikke her. Det er faktisk slik at regjeringspartiene slår fast at budsjettet tar høyde for de utfordringene som vi får til neste år, samtidig som de snakker om at det skal komme en såkalt pakke. Det betyr i beste fall at de driver med en slags dobbeltkommunikasjon her. På den ene siden sier de at budsjettet tar høyde for alt, på den andre siden sier de at det er nødvendig med en ny pakke for å løse problemene. For Fremskrittspartiet er det viktig at vi i budsjettbehandlingen tar høyde for de problemene som skal komme til neste år, med hensyn til utviklingen i finanskrisen. Derfor har Fremskrittspartiet lagt inn betydelige midler for å øke aktiviteten. En av grunnene til at vi senker skatte- og avgiftsnivået, er jo at vi vil få opp forbruket. For når man bruker mer i samfunnet, må man produsere mer, og den produksjonen skjer stort sett i Norge. Det betyr at handelen øker, og at flere folk får stå i arbeid. Det er gjengs oppfatning her i landet og i utlandet at man gjør det for å motvirke finanskrisen. Så er det sånn at vedlikeholdet på kommunale bygninger er så dårlig mange steder at det er et enormt behov for å sette i gang med tiltak. Derfor bruker Fremskrittspartiet 3 milliarder kr til økt vedlikehold og nybygg av skoler, svømmehaller etc. for å få folk i bygningsbransjen i arbeid. Det samme gjør vi når det gjelder samferdsel. Vi bruker betydelige midler for å øke byggingen av nye veier og for å vedlikeholde gamle veier. Dette er etterslep som alle er klar over at det er behov for, men man gjør altså ikke noen ting med det. Så kan man si: Hva har det med finanskrisen og arbeidsplasser å gjøre? Jo, som jeg har sagt tidligere i dag, Maskinentreprenørenes Forbund sier at innen et par måneder vil de ha 30 pst. ledig kapasitet, om et halvt år vil de ha 50 pst. ledig kapasitet og om ett år vil de ha 80 pst. ledig kapasitet. Det betyr at mange av disse personene går fra å være i fullt arbeid med å bygge veier og med vedlikehold, til å heve dagpenger eller gå på arbeidsmarkedstiltak. Da er det mer fornuftig at vi bruker pengene på dette. Så er det lagt fram et forslag i salen om at man skal bruke arbeidsmarkedstiltak når behovet er der. Jeg regnet med at det var noe som var obligatorisk, noe man kunne gjøre uansett, så lenge man holdt seg innenfor bevilgningene, men det er et forslag som Fremskrittspartiet ikke har noe problem med å støtte. Vi vil derfor stemme for det forslaget.