Det kunne vært fristende å bruke dette innlegget på å imøtegå de usaklige angrep som forrige taler kom med overfor Fremskrittspartiet, men jeg skal la det ligge. Vi som nå representerer den nye justiskomiteen – og justisministeren, som fortsetter i denne perioden – har en hovedoppgave i denne fireårsperioden, og det er å sikre at vanlige folk har tillit til rettsstaten, at vanlige folk opplever at de får hjelp av rettsstaten når de har behov for det. Jeg må si at jeg nå er relativt bekymret for den vanlige manns tillit til dette viktige systemet. Trygghet for liv, helse og eiendom er et av de viktigste prinsippene vi har i vårt samfunn, og som vi skal ha i et moderne samfunn og i en rettsstat. Det er derfor beklagelig at flere og flere av oss opplever at disse grunnleggende prinsippene ikke er til stede for enkeltmenneskene. Vi opplever bølger av vold – umotiverte sådanne – og vi ser nå en bølge av innbrudd i folks hjem. Noe av det mest krenkende vi kan oppleve, er at andre har vært inne i hjemmet vårt og forsynt seg av det vi har der. Den manglende oppklaringsprosenten når det gjelder vinningskriminalitet, bidrar til å svekke folks tillit til systemet. Det er noen som kan gjøre noe med dette; det er statsråden, og det er Stortingets justiskomité. Vi kan ikke risikere at folks tillit til rettssystemet blir borte, for da vil vi også risikere at folks tillit til oss som politikere og til det politiske systemet blir borte. Derfor er det å ha synlig politi viktig. Jeg forstår derfor den frykten som folk i Follo nå har rundt omorganiseringen av politiet i Follo, hvor vi ser at de lokale lensmannskontorene blir lagt ned for å få dem sentralisert. Vi ser bl.a. at Enebakk kommune, som ligger litt i utkanten av dette distriktet, frykter det som vil skje med tanke på nærhet til politiet. Derfor har politimesteren i Follo en betydelig oppgave i å kommunisere ut – og nå i etterkant sikre at folk opplever – at polititilbudet ikke er blitt svekket ved denne omorganiseringen, men heller blir bedre. Det har også i høst vært en betydelig debatt rundt situasjonen i domstolene, og jeg vil benytte anledningen til å gi honnør til lederen av Domstoladministrasjonen, Tor Langbach, for at han har turt å dra i gang en debatt om ressurssituasjonen i domstolene. Det er viktig at embetsmenn tør å gå ut og kritisere Regjeringen, og da dette budsjettforslaget som statsråden i år har lagt frem. Langbach har i en høring i justiskomiteen sagt at domstolene er ca. 50 mill. kr underfinansiert for å få gjort den jobben som de er blitt satt til å gjøre. Dette må vi ta på alvor, for 50 mill. kr totalt sett er lite i forhold til den totaliteten vi har på justisbudsjettet. Derfor velger Fremskrittspartiet å bevilge betydelig mer til domstolene. Det denne debatten også har ført til, er en mer prinsipiell debatt rundt domstolenes stilling, og hvordan ansvarsforholdet til Justisdepartementet og domstolene er organisert. Vi stiller spørsmål ved om det er riktig at domstolene er underlagt den utøvende makt og departementet, og om dette kan være med på å true maktfordelingsprinsippet på sikt. Vi foreslår derfor at det blir nedsatt en uavhengig kommisjon som skal gå igjennom dette og komme med en innstilling om hvorvidt domstolene i stedet bør organiseres under Stortinget.