Do kauzy Čapí hnízdo vstupuje exnáměstek Babiše. Prozradil, o čem se vůbec nemluví

Bývalý náměstek Andreje Babiše Lukáš Wagenknecht se zamyslel nad tím, jak to je s firmou Čapí hnízdo Andreje Babiše (ANO). Nepovažuje za důležité to, o čem se spekuluje v médiích – kdo je asi anonymním vlastníkem akcií, kterého Babiš odhalí ve sněmovně. Podstatné je podle Wagenknechta zcela něco jiného.

Jestliže byl Agrofert strategickým partnerem firmy Čapí hnízdo, pak tato společnost evropské dotace v podstatě nepotřebovala. Ty jsou podle Wagenknechta určeny na to, aby pomohly malým a středním podnikům, které mají podnikatelský záměr, ale banky či strategičtí partneři nejsou ochotni jim finančně pomoci. Evropské dotace jsou zde pouze pro malé a střední podniky, které výhody z nich plynoucí skutečně potřebují.

„Pokud malému a střednímu podniku, který dotaci nepotřebuje, protože není znevýhodněn, úředníci dotaci přesto dají, jednají protiprávně. Stejně protiprávně jedná malý a střední podnik, pokud žádá o dotaci s vědomím, že má možnost jednoduše získat financování pro svůj projekt jinými způsoby – například u banky nebo od strategického partnera projektu,“ míní Wagenknecht v komentáři uveřejněném na blogu Aktálně.cz.

Z tohoto hlediska je úplně vedlejší, koho Babiš ve sněmovně označí za držitele anonymních akcií. Mohl by si vymyslet kohokoli, kdokoli to může potvrdit a stejně to nebude možné ověřit. Z hlediska judikatury Evropského soudního dvora hraje důležitější roli to, zda malý či střední podnik vystupuje samostatně nebo jestli jedná společně s jiným podnikem.

V této souvislosti stojí za připomenutí, že Čapí hnízdo vyrostlo na půdě, která patří Agrofertu. Agrofert byl strategickým partnerem celého projektu. Valné hromady firmy Čapí hnízdo se konaly v Agrofertu. Ve statutárních orgánech Čapího hnízda působily osoby, které současně působily ve statutárních orgánech Agrofertu. Závěr si z toho může podle Wagenkenchta udělat každý sám.

„Kauza Čapí hnízdo ukazuje na dva závažné problémy. Zaprvé na to, že dotační úřady neřeší, zda se v Česku čerpají evropské dotace oprávněně, či nikoli. Dodnes v podstatě nikdo nekontroluje skutečného vlastníka, a to minimálně v případech, kdy o dotaci žádá nějaký finančně silný hráč (viz komentáře Davida Ratha a dalších úředníků odpovědných za schvalování dotace, že dotaci na Čapí hnízdo nešlo nedat). Zadruhé je naprosto nutné, aby nejen o veřejné zakázky, ale i jakékoli dotace mohly žádat pouze firmy s jasně prokazatelnými vlastníky. Když už pro nic jiného, tak aby se podobné mediální frašky a tahání anonymních vlastníků v kauze Čapí hnízdo jako králíků z klobouku kouzelníka Pokustona již v budoucnu nemohlo opakovat,“ uzavírá Wagenknecht.

