Co mají čekat Moskva a Brusel od nového Slovenska

Výsledky slovenských parlamentních voleb charakterizují jednomyslně slovenská a česká masmédia slovem šok. Jaká bude nová politika Slovenska vůči Moskvě a Bruselu? Rozhovor Sputniku s expremiérem Slovenské republiky Jánem Čarnogurským.

Očekával jste podobný výsledek hlasování, jaký závěr činíte ohledně nálad lidí?

Čarnogurský: Očekával jsem lepší výsledek vládnoucí strany Smer-SD a samozřejmě mne velmi zarmoutilo, že do parlamentu neprošla strana, kterou jsem svého času založil: Hnutí křesťanských demokratů (KDH). Voliči ji fakticky „zničili." Do parlamentu se dostalo několik mimosystémových stran. Poprvé bude v Národní radě zasedat Naše Slovensko hlavy Banskobystrického kraje Mariana Kotleby a rovněž strana Sme rodina Borise Kollára. Zvláštní šok jsem měl samozřejmě z 8% hlasů za radikála Kotlebu. Ale tento úspěch patří do evropského trendu, kdy se do popředí dostávají nacionalistické strany jako Národní fronta Marine Le Penové a další. Proč lidé za ně hlasují? Zřejmě proto, že tito politici boří bariéry politické korektnosti, jež zdržují svobodnou diskusi. Kotlebova strana je mimochodem dost proruská. Jenže s ní, podle mne, nebude nikdo chtít jít do koalice, protože neuznává SNP, označuje povstání na okupovaném Slovensku za puč proti tehdejší První Slovenské republice. Neschopnost stran, jež se dostaly do Parlamentu, domluvit se mezi sebou, může vést k patové situaci. Buď se vůbec nepodaří sestavit vládu, anebo bude velmi různorodá a protichůdná, což krajně zkomplikuje činnost výkonné moci.

O jakých náladách v slovenské společnosti se dá mluvit dnes?

Především o nespokojenosti s rozvojem země, i když by se mohlo zdát, že z ekonomického hlediska je Slovensko dost úspěšné v porovnání s jinými členy EU. Lidé, jak vidíme, podpořili ty, kdo je přesvědčovali, že život by mohl být ještě lepší. Považuji rovněž za nedostatečně promyšlenou předvolební taktiku strany Roberta Fica, která se soustředila na ochranu Slovenska přes přívalem migrantů. Jenže žádný příval se nekonal a nestalo se to motivací pro voliče, aby hlasovali za Smer v takovém počtu, jak tam doufali.

Mluví se o radikalizaci společnosti: do parlamentu prošlo hodně protievropských stran. Změní to politiku Slovenska?

Protievropská rétorika v parlamentě samozřejmě posílí, aspoň z Kotlebovy strany a do jisté míry také Slovenské národní strany (SNS). Ale Slovensko nemá alternativu pro kurz na eurointegraci a hlasy euroskeptiků nebudou rozhodujícími. I když očekávám značně velké komplikace při schválení bruselských rozhodnutí.

Jaké závěry se dají učinit pro Evropu podle výsledků slovenských voleb?

Probíhá radikalizace nálad Evropanů, zvlášť v zemích, kterých se ostře dotkla migrační krize, a sice v Německu, Francii a Itálii. Stejně jako na Slovensku, budou jejich voliči stále aktivněji odevzdávat své hlasy radikálním stranám. Lidé čekají od Bruselu srozumitelná řešení problémů, unavila je polovičatá opatření, nerozhodnost evropských vlád. Jsou podráždění postojem Merkelové vůči migrantům, její protiruskou rétorikou, zahráváním s Tureckem. Nikdo již nevěří, že „vedení" unie v osobě německé kancléřky přinese Evropanům aspoň nějaký úspěch.

Co má očekávat Moskva od nového Slovenska? Jaký postoj obsadí v otázce sankcí, projektu plynovodu Nord Stream 2, situace na Ukrajině, účasti Ruska v syrském konfliktu?

Budeme mít slabou v porovnání s minulou vládu. Nedokáže provádět jasnou, přesnou politiku: ani vůči Západu, ani vůči Rusku. Rusko bude, bohužel, mít v osobě Slovenska partnera, s kterým nebude moci v žádném smyslu počítat.

