Totální zákaz kouření v restauracích, doporučil zdravotnický výbor. Alkohol ho nezajímá

Úplný zákaz kouření v restauracích, barech, vinárnách nebo kavárnách by měl platit zhruba od poloviny příštího roku, přičemž hostinští nemají mít žádné úlevy například v možnosti zřizovat v podnicích kuřárny. V takové podobě by měla Sněmovna podle dnešního doporučení zdravotnického výboru přijmout vládní návrh takzvaného protikuřáckého zákona. Členové zdravotního výboru lpějí na nekompromisní podobě protikuřáckého zákonu.

Sněmovna by měla do zákona zahrnout jen dřívější úpravy výboru. Vedle odkladu účinnosti normy ze Silvestra na poslední květnový den příštího roku to je například zákaz kouření ve vozidlech, pokud v nich cestují i děti. Určitá regulace kouření by se týkala i restauračních zahrádek. Provozovatel by si prakticky musel vybrat, zda na nich kouření umožní, nebo ne.

K úlevám pro restauratéry ze zákazu kouření, jak je navrhovali Marek Benda (ODS), Jan Klán a Václav Snopek (oba KSČM), dal zdravotnický výbor značnou většinou hlasů záporné stanovisko. Členové výbory se nepřiklonili ani k dalším Bendovým požadavkům, podle nichž by byly nadále možné kuřácké prostory v kinech, divadlech, výstavních a koncertních síních nebo ve sportovních halách. Vládní předloha je rovněž zakazuje.

V restauracích vládní norma umožní používat vodní dýmky i elektronické cigarety. Pro e-cigarety mají ale jinak platit obdobné restrikce jako pro cigarety klasické. Zákaz kouření klasických cigaret předloha rozšíří i na nekryté části zastávek hromadné dopravy a na zoologické zahrady, kde budou moci být kuřácké koutky. Kuřárny nadále budou moci být v nákupních centrech a na letištích.

Alkohol se například - na rozdíl od cigaret - sice nebude smět vůbec prodávat prostřednictvím automatů, restrikce ohledně alkoholu ale nebudou tak přísné, jak předpokládal původní návrh zákona, který Sněmovna v květnu neschválila.

Alkohol vs. cigarety

Světová zdravotnická organizace přitom nedávno oficiálně kritizovala postoj našich politiků při zakazování alkoholu. „V Česku chybí politická vůle, která by řešila rizika spojená s vysokou konzumací alkoholu mezi obyvatelstvem a udělala krok ke změnám,“ kritizoval české politiky expert Světové zdravotnické organizace (WHO) Lars Moller.

Podle národního protidrogového koordinátora Jindřicha Vobořila se v rámci debaty o kouření v tomto zákoně, který je v médiích nazývaný jako "protikuřácký", význam preventivních opatření proti rizikové konzumaci alkoholu ztrácí.

Alkohol přitom pije denně 13 procent Čechů, rizikově ale přes půl milionu. Ve spotřebě alkoholu v EU je ČR na třetím místě po Litvě a Rumunsku, upozornil Moller. Zatímco v západoevropských zemích se spotřeba alkoholu trvale snižuje, v ČR nikoliv. "ČR přijala evropský akční plán v tomto směru už v roce 2011, ale od té doby toho konkrétně udělala málo," řekl Moller.

Lidé si podle experta Cornelia Goose z projektu Evropské komise o závislostech a životním stylu neuvědomují, že více než deset procent vzniku rakoviny v EU je možné přičíst přímému vlivu užívání alkoholu.

Připravovaný zákon je pak podle kritiků nevyvážený nejen v zachování určitých práv kuřáků, aniž by omezovali nekuřáky, ale i v daleko větší toleranci stejně nebezpečného alkoholu. Proč například v souvislosti s projednávaným protikuřáckým zákonem neuvažovat už dnes s upozorňováním na rizika alkoholu, které by se mělo objevovat na lahvích s alkoholem, stejně jako je tomu na krabičkách cigaret v případě nikotinu? Evropa s takovým opatřením již počítá, mohli bychom být mezi prvními zeměmi, kde se proti alkoholu začne takto bojovat.

