Ředitelé rakouských škol si stěžují na muslimské žáky. Ale radši jen anonymně

V Rakousku se opět ozývají hlasy, které varují před příliš liberální přistěhovaleckou politikou. V jejím důsledku se razantně zvyšuje podíl školáků, kteří nemají němčinu jako rodný jazyk. To podle pedagogických pracovníků přináší problémy.

Deník Kronen Zeitung zmiňuje volání několika ředitelů škol ze Štýrského Hradce i jiných měst, kteří poukazují na nedostatečné znalosti němčiny u dětí s přistěhovaleckými kořeny. Mnoho rodičů rakouských dětí z důvodu stále se zvyšujícího podílu přistěhovalců navíc přehlašuje své děti do jiných škol. Ačkoli není kritika ojedinělá, ředitelé škol nechtějí z obav před možnými důsledky zmínit svá jména, byť redakce deníku je má k dispozici.

Ve svém otevřeném dopise poukazují na skutečnost, že děti s přistěhovaleckými kořeny mají i po opuštění základní školy velmi nízké znalosti němčiny a to se potom negativně promítá do jejich dalšího vzdělávání. „Dramaticky klesá podíl rakouských dětí ve třídách, které nahrazují právě děti přistěhovalců. Rodiče s přistěhovaleckými kořeny, kteří usilují o úspěšnou integraci, se takovým třídám vyhýbají a posílají své děti jinam.“

To se rovněž týká rodičů rodilých rakouských dětí. „Mnozí z nich se skutečně velmi snaží s rodiči ze zahraničí navázat kontakt, ale často marně. Na negativní důsledky liberální přistěhovalecké politiky již dlouhé roky upozorňují zejména představitelé Svobodných. „Dopis ředitelů základních škol potvrzuje, že naše přistěhovalecká politika jednoduše selhává a projevuje se mimo jiné v alarmujícím se zvyšováním počtu nerakouských žáků,“ říká radní za Svobodné ve Štýrském Hradci Armin Sippel.

V Rakousku se již od začátku migrační krize vedou diskuze o nepříliš úspěšné integraci dětí přistěhovalců z muslimského světa, které se často setkávají s němčinou jen ve škole a s rodiči doma hovoří pouze arabsky. Jejich podíl se přitom zejména ve větších městech prudce zvyšuje a vzdělávací instituce si nejsou schopny s tímto trendem poradit. V některých částech Vídně tvoří děti s přistěhovaleckými kořeny téměř polovinu všech žáků.

V červnu letošního roku poskytla rakouským médiím rozhovor nejmenovaná učitelka, která si stěžovala na otřesné zkušenosti se žáky i jejich rodiči, kteří do země přišli z Blízkého východu. „Třetina mých žáků není schopna sledovat výuku, protože prostě nerozumí němčině. Dalším problémem jsou neomluvené hodiny,“ uvedla učitelka pro televizi ORF a doporučila rodičům rakouských dětí, aby raději své děti umístili na soukromé školy.


argumentation
Ve svém otevřeném dopise poukazují na skutečnost , že děti s přistěhovaleckými kořeny mají i po opuštění základní školy velmi nízké znalosti němčiny a to se potom negativně promítá do jejich dalšího vzdělávání . „ Dramaticky klesá podíl rakouských dětí ve třídách , které nahrazují právě děti přistěhovalců . Rodiče s přistěhovaleckými kořeny , kteří usilují o úspěšnou integraci , se takovým třídám vyhýbají a posílají své děti jinam
location
rakouských škol
location
Rakousku
politician1
Armin Sippel
source
Deník Kronen Zeitung