Prezident domluvil o kouzlu referenda a přišla odpověď od Kalouska: Kdysi jste vykládal, že třetina národa je slabá duchem

Sněmovna dnes začala projednávat vládní předlohu o zavedení celostátního referenda a jeho pravidlech. K návrhu zákona se před poslanci vyjádřil prezident Miloš Zeman, který jej dlouhodobě podporuje. Po něm promluvil ministr pro legislativu a pro lidská práva Jiří Dienstbier (ČSSD), který se rozhovořil o tom, v jakém případě bude možné referendum vyhlásit a kdy ne. To ale dráždí stranu Úsvit. „Přijde mi sprosté, když návrh o referendu je vyprázdněn a vůbec se netýká těch nejdůležitějších otázek,“ připomněl k tomu dnes ve Sněmovně předseda Úsvitu Marek Černoch. Za debatní pultík si ale také stoupnul šéf TOP 09 Miroslav Kalousek.

„Cílem vlády není nahradit parlamentní formu republiky, ale umožnit přímé rozhodování občanů o některých významných záležitostech,“ řekl v pátek v Poslanecké sněmovně ministr pro legislativu a pro lidská práva Jiří Dienstbier z ČSSD, když normu poslancům představoval.

Návrh na konání referenda je podle jeho slov oprávněn podat každý občan České republiky nebo skupina občanů, kteří dosáhli ke dni podání návrhu na konání referenda věku 18 let, podpoří-li jejich návrh petice podepsaná nejméně 250 tisíci občany České republiky, kteří dosáhli ke dni podání návrhu na konání referenda věku 18 let.

Občané by si mohli podle ministra vynutit referendum třeba o tom, zda se má v restauracích kouřit, o legalizaci marihuany, či o elektronické evidenci tržeb. Návrh ale prý nemůže umožnit, aby bylo vyhlášeno referendum o setrvání země v EU podobně jako se tomu bude dít ve Velké Británii. Referendum by nebylo možné ani o otázkách přímo ovlivňujících podobu státního rozpočtu, či o sazbách daní. Referendum by se podle Dienstbiera nemohlo uskutečnit ani ve chvíli, kdy by ČR byla nucena porušit závazky vyplývající z nějaké mezinárodní smlouvy, nebo o odvolání či jmenování do funkcí.

Návrh na konání referenda může podat pouze občan nebo skupina občanů České republiky, vláda, poslanci a senátoři Parlamentu České republiky a vyšší územní samosprávné celky mohou k prosazení svých cílů využít svou zákonodárnou iniciativu v mezích článku 41 odst. 2 Ústavy a podat návrh zákona. Poslanecké sněmovně. "Jinými slovy, zákon spočívá na iniciativě občanů, politici by se neměli za referendum schovávat, ti by měli rozhodovat, a je na občanech, zda svou peticí vyvolají konání referenda," připomněl Dienstbier.

Normu o celostátním referendu vláda poslala do Sněmovny už loni v červenci. Protože jde o ústavní zákon, kabinet pro něj bude muset hledat podporu v obou parlamentních komorách i mezi opozičními poslanci a senátory. Ve Sněmovně ani v Senátu koalice nyní potřebnou třípětinovou většinu nemá a proto se bude muset spoléhnout na pomoc opozice. Komunisté jsou pro obecné referendum, stejně jako Úsvit. Ovšem ODS a TOP 09 jsou výrazně proti.

Strana Úsvit bude ale prý prosazovat podstatnou změnu zákona o referendu. „Parametry, které pan ministr Dienstbier navrhuje, v podstatě neumožňují, aby občané v referendech opravdu rozhodovali o důležitých otázkách, třeba na imigrační krizi,“ zdůvodnil to předseda Úsvitu Marek Černoch v tiskovém prohlášení strany. „Je to jen pozlátko. Návrh zakazuje ptát se občanů na skutečně důležité věci,“ uvedl také v prohlášení Černoch.

To nejdůležitější tam není!

„Bohužel otázky k imigračním kvótám, či o setrvání ČR v EU – to jsou ty nejdůležitější otázky Česka a občané mají mít právo se na to dotazovat,“ zdůraznil pak Černoch před poslanci.

„Přijde mi sprosté předložit návrh referenda jen jako prázdnou schránku. O opravdu důležitých otázkách, kde se vláda názoru občanů bojí, se tam rozhodovat nesmí,“ řekl dále Černoch. Vláda podle něj nechce zřejmě pustit normální občany k tomu nejdůležitějšímu rozhodování.

ODS třeba v normě chybí možnost vyhlášení referenda k přijetí eura v ČR. „Dokážu ale odhadnout, jaký by byl výsedek referenda,“ zmínil k tomu předseda poslanců ODS Zbyněk Stanjura.

Kalousek: Zeman kdysi před referendem varoval!

Stojaté vody sněmovních debat dnes rozčísnul předseda TOP 09 Miroslav Kalousek, neboť překvapivě vytáhl na světlo prohlášení Miloše Zemana z roku 1992 z tehdejšího Federálního shromáždění, v němž ale prý Zeman hovořil zcela jinak, nežli dnes, kdy referendum obhajuje jako něco důležitého.

"Současně bych chtěl varovat před obecně rozšířenou a dalo by se říci populistickou iluzí, která vychází z názoru, že hlas lidu je hlasem božím a že to, co nespraví parlament, spraví občané...Proto bych chtěl varovat před nekritickým spoléháním na referendum a přál bych si, aby tento i jakýkoli budoucí parlament toto nikdy neschválil. Miloš Zeman, 21. ledna 1992," jal se citovat ze starého projevu Zemana Kalousek za debatním pultíkem.

Zeman tehdy dokonce odcitoval i psychiatra Cyrila Höschla, který v té době měl za to, že je třetina obyvatel této země slabá duchem, každý sedmý občan je debilní nebo dementní, či alkoholik a že zhruba polovina obyvatel této země má podprůměrný intelekt.

"Nechci pochybovat o pravdivosti statistik profesora Höschla. Ale uváděl jsem je jako poněkud paradoxní výraz své důvěry v tento i v budoucí parlament. Upřímně řečeno - kladu si někdy otázku, kolik procent poslanců v této síni je schopno pouze černobílého vidění, a přesvědčují mne o tom výsledky různých hlasování," našly si ParlamentníListy.cz onu pasáž z ledna roku 1992, v níž se Zeman vyjadřoval k referendu.

„To byl Miloš Zeman ještě odpovědným politikem, od té doby se stal bezuzdným populistou, tak nám tady dnes říkal něco jiného,“ dodal pak ještě Kalousek na konto dnešního projevu hlavy státu.

Okamura: Návrh je jen soupisem důvodů, jak referendum nekonat či zneplatnit

„Vládní návrh zákona o referendu je ve skutečnosti víceméně jen soupisem důvodů, jak referendum nekonat či zneplatnit,“ řekl k návrhu v dolní komoře dnes i předseda SPD Tomio Okamura. Podle něj je ale návrh vlády špatný.

„Náš návrh ústavního zákona na skutečně široké demokratické referendum, mi ve Sněmovně před dvěma lety ostatní strany v čele s vládou zamítli. Navrhoval jsem a stále navrhuji, aby občané mohli hlasovat o jakýchkoliv otázkách, bez omezujícího kvora povinné účasti a k vyvolání referenda by podle našeho návrhu měla stačit petice o 100 tisíci podpisů občanů. A výsledek referenda by měl být zároveň pro vládu i pro Parlament závazný, což ovšem vládní návrh neobsahuje,“ kritizoval Okamura předlohu.

Přijetí zákona o obecném referendu může podle prezidenta Miloše Zemana pomoci poslancům vrátit prestiž, která se po roce 1989 prudce snížila. Zeman totiž dnes poslancům připomněl, že před pětadvaceti lety zaujímali u občanů – co se týče prestiže – třetí místo, zatímco teď jsou na předposledním místě před uklizečkou.

Prezident ve svém projevu kupříkladu kritizoval fakt, že vláda může s navrhovaným referendem nesouhlasit a obrátit se kvůli tomu k Ústavnímu soudu. Totéž právo ale předloha dává i petentům a proto by se soudci mohli dostat „do schizofrenní situace“. Návrh vlády přitom dorazí Ústavnímu soudu dřív než návrh lidí, kteří chtějí referendum vyvolat, zdůraznil Zeman.

Podle něj také legislativcům poněkud „ujelo pero“, protože prý ověřování podpisů k vyhlášení referenda má probíhat stejným způsobem jako tomu bylo při ověřování podpisů při prezidentské kandidatuře, kde se ale chybové archy sčítaly a ne zprůměrovávaly. „Vznikla už jedna anekdota - smícháním dvou lahví čtyřicetiprocentního alkoholu dostaneme kvalitní osmdesátiprocentní alkohol,“ ironizoval tuto praxi prezident.

Debatu o zavedení celostátního referenda, které má i kritiky, Zeman přirovnal k diskusím o zavedení všeobecného volebního práva před sto lety. Zaznívají totiž stejné argumenty, že lidé nejsou schopni rozhodovat a že hrozí vláda lůzy.

Poslanci nakonec dnes debatu, která se vedla v tzv. prvním čtení, nedokončili a vrátí se k ní nejdříve za dva týdny při pokračování březnové schůze. Sněmovna ale zřejmě vládní návrh ústavního zákona o celostátním referendu podpoří; podporu mu slíbili i kritici podmínek pro vypsání a platnost plebiscitu.

