Pokračujme v debatě v dubnu 2019, navrhl ve sněmovně Laudát. A Hamáček pravil...

Poslanci postoupili do závěrečného čtení senátní návrh na zavírání hypermarketů a supermarketů o vybraných svátcích. Aktuální návrh zákona předložil v březnu 2014 senátor za ČSSD František Bublan. Podle něj mají být svátky dny pracovního klidu. To si ale mnozí poslanci nemyslí. Jde podle nich o sociální inženýrství, které je zbytečné a ČR tím nezíská vůbec nic. Poslanec topky František Laudát dokonce žádal debatu o normě přerušit do dubna roku 2019. To mu ale neprošlo...

Hlavním cílem tohoto zákona je omezit prodejní dobu v maloobchodě a velkoobchodě tak, aby byl stanoven obecný zákaz prodeje ve vyjmenovaných svátcích a zkrácen prodej na Štědrý den do 12 hodin. Jedná se o tyto dny: 1. leden - Nový rok a Den vzniku samostatného českého státu, Velikonoční pondělí, 8. květen - Den vítězství, 28. září - Den české státnosti, 28. říjen - Den vzniku samostatného Československého státu, 25. prosinec - první svátek vánoční a 26. prosinec - druhý svátek vánoční. Na Štědrý den by byl zakázán prodej od 12 do 24 hodin.

"Navrženo je zakázat prodej pouze v sedmi dnech roku, nejdeme cestou některých okolních států, kde je zakázán prodej každou neděli a o vybraných svátcích. Toto omezení by se netýkalo prodejen, jejichž prodejní plocha nepřesahuje 200 m2, netýkalo by se čerpacích stanic, lékáren, prodejen na letištích, vlakových a autobusových nádražích, prodejen ve zdravotnických zařízeních. Zákaz by neplatil v době, kdy by byl vyhlášen stav nebezpečí, nouzový stav, stav ohrožení státu nebo válečný stav. Omezení by se vztahovalo i na zastavárny, sběrny odpadů a provozovny obchodující s použitým zbožím, a to bez ohledu na velikost prodejní plochy," řekl k tomu dnes ve Sněmovně senátor za ČSSD František Bublan, který aktuální návrh zákona předložil již v březnu 2014.

„Zaměstnanci pracující ve svátek se nemohou plně věnovat své rodině, neboť v době, kdy mají jejich děti volno, pracují. Ve svátek by měla být rodina pohromadě a věnovat se, mimo jiné, rodinným záležitostem,“ lobboval za normu již dříve Bublan.

S dopadem na státní rozpočet ale prý nepočítá, protože věří, že lidé budou nakupovat stále stejně, jen pouze jindy, anebo případně půjdou do prodejen, pro které zákaz platit nebude. Výjimku by totiž měly mít obchody s prodejní plochou menší než dvě stě metrů čtverečních, dále prodejny na nádražích, letištích, benzinových pumpách či v nemocnicích. Bublan také soudí, že díky normě by měly vzrůst příjmy v oblasti turismu i dalších služeb, za které budou prodavači utrácet ve volném čase.

To si však rozhodně mnoho z poslanců nemyslí. Ostatně, debata kolem normy se vedla v duchu: co to přinese České republice? Nic! Návrhu se naopak zastávali poslanci ČSSD, KSČM a KDU-ČSL. Odpůrci i zastánci se přeli třeba o to, zda změna pomůže zaměstnancům obchodů, nebo je naopak poškodí. Padly i argumenty, že na omezení vydělají vietnamští prodejci, kteří si předem nakoupí a o svátcích pak budou mít "skvělý byznys", což uváděl kupříkladu Pavel Šrámek (ANO).

Jde tady o regulaci dobra!

Mezi odpůrce normy patří i poslanec ANO Ivan Pilný. Ten zmínil, že řetězce fungují bez problémů a teď se ve jménu "sociálního inženýrství" a takové té "odborářské strategie" toto schéma, které funguje, naruší.

"To, jestli ekonomika roste a jakým způsobem vypadá, závisí, ačkoli to někdy v Poslanecké sněmovně tak nevypadá, závisí na tom, jak fungují podnikatelé. Jestliže fungují podnikatelé, vytvářejí pracovní příležitosti. V maloobchodě je to závislé také na tom, jestli jim do těch obchodů chodí zákazníci. Tohle všechno funguje. Řetězce sice nevytvářejí nijak extrémní zisk, ale vytvářejí pracovní příležitosti a funguje to," připomněl svým méně chápajícím kolegům Pilný.

Pokud se týká příkladů ze zahraničí, tak jim vysypal z rukávu, co viděl minulý týden v malé rakouské vesničce Maria Alm.

"Tam před obchodem Billa visí velký nápis, a já si ho dovolím přeložit do češtiny: Ve prospěch našich zákazníků budeme mít otevřeno každou neděli a každý svátek od 14.00 do 18.00 hodin. Je to vesnička Maria Alm, můžete se přesvědčit, je to tam před Billou. Takže jenom abychom si neříkali, jak to někde funguje a nefunguje."

To samé pak uváděla i poslankyně TOP 09 Věra Kovářová. „Obávám se, že jde o klasický příklad páchání dobra. Jde o regulaci někoho, kdo o ni sám nestojí,“ řekla. Poté se pozastavovala nad tím, proč byly do výčtu obsaženého v zákoně zařazeny právě ty vyjmenované státní svátky a ostatní svátky ne. "Obávám se, že když se zákon nebude vztahovat na všechny státní svátky a na všechny ostatní svátky ve smyslu zákona o státních svátcích, bude to pro veřejnost matoucí,“ dodala.

Jaroslav Zavadil (ČSSD) zdůraznil, že když se ve svátcích zavřou velké obchodní řetězce, tak se přesune poměrně značná část klientů k těm menším a tím se pozvedne i jejich obrat. "Z hlediska toho si tedy myslím, že bychom měli podporovat - a předpokládám, že i zprava tahle rétorika zazní - že bychom měli podporovat živnostníky a maloobchodníky," řekl.

"Apeluji na vás, abychom propustili tento návrh do třetího čtení. Čekají na to samozřejmě i zaměstnanci v obchodních řetězcích," zdůraznil Zavadil. Podle něj výbor pro sociální politiku doporučuje poslancům, aby vyslovili s tímto senátním návrhem zákona souhlas.

"Víte vůbec, jak se platí v těch řetězcích? Že jim nedávají mzdu, ale že jim dávají náhradní volno? Takže oni nemají újmu na mzdách, ale mají skutečně za to jenom a pouze to náhradní volno," poznemenal Zavadil také na margo diskusí, že prodavači přijdou, když bude o svátcích zavřeno, o peníze, které si mohou jinak vydělat.

"Že bychom zrovna tomuhle experimentu, se kterým přicházíte, měli tleskat, to přece od nás nečekáte. Tahle země má opravdu jiné problémy, než aby Poslanecká sněmovna začala organizovat obchodníkům, kdy mají mít otevřeno, kdy mají mít zavřeno," zdůrazňoval ale naopak za debatním pultíkem Petr Bendl z ODS. A vysmál se slovům senátora Bublana. "Tomu přece soudný člověk nemůže věřit, že by tohle opatření mělo nějaký výrazný dopad na oblast turistického ruchu," řekl na jeho konto.

Nejvíce se ale proti normě bouřil poslanec TOP 09/STAN František Laudát. Podle něj je to návrh, který jde zcela mimo. Laudát se navíc jal předložit návrh, aby se debata o zákazech prodeje o svátcích přerušila do 1. dubna 2019. "Anžto předpokládám, že v té době již bude vybudován reálný socialismus a že už vlastně nebude co řešit, protože prodejny se vrátí tam, kde byly, na maso se budou stát fronty, i v sobotu ráno, banány nebudou, to bude luxusní zboží," ironizoval přemýšlení některých poslanců Laudát. Prý žil větší část života v éře socialismu, a tam sice byly obchody zavřené, ale hospody musely kvůli tomu zavírat v deset večer a to ještě maximálně, aby se pracující lid neunavil.

„Takový návrh není hlasovatelný,“ reagoval ale na to později předseda Poslanecké sněmovny a předsedající schůze Jan Hamáček (ČSSD) s tím, že s koncem mandátu Sněmovny padají všechny legislativní návrhy pod stůl, a není tedy možné zavazovat novou Sněmovnou k tomu, že by měla projednávat něco v roce 2019.

„Já bych poprosil kolegu Zavadila, aby se neplácal do hlavy, já velmi dobře vím, že všechny zákony nedojednané, nedoprojednané, padají s koncem příslušného volebního období...Já jsem to s vámi myslel dobře, jen jsem vám chtěl ušetřit čas...Nicméně citově vydírán na cestě k budování socialismu v České republice ten návrh stahuji,“ uvedl na to Laudát.

Návrh skupiny senátorů na omezení prodejní doby v obchodních řetězcích o většině svátků bude nakonec ve Sněmovně při závěrečném schvalování čelit návrhu na zamítnutí. Zamítnout ho chce totiž nejen hospodářský výbor, ale i někteří poslanci opoziční pravice a vládního hnutí ANO.

Supermarkety zákaz možná prý obejdou

Svaz obchodu a cestovního ruchu narozdíl od Bublana vyčíslil propad tržeb na zhruba 700 milionů korun za každý svátek, během něhož budou obchody zavřené.

Ekonom Aleš Rod navíc varoval, že Češi jsou mistři v obcházení regulací. „Už jsem zachytil plány, že velké supermarkety budou na parkovištích otevírat kiosky o prodejní ploše 199 metrů čtverečních nebo pořádat farmářské trhy,“ napsal ekonomický server.

Pokud by obchody přišly o tržby, tak si je budou podle Roda navíc chtít nahradit jinak. A k tomu mají dvě cesty: buď zvýšení cen výrobků, nebo například nákupem levnějších potravin.

