Milan Štěch označil Merkelovou za velký problém Evropy. A doporučil Zemanovi, jak by na ni mohl působit

ROZHOVOR Předseda Senátu Milan Štěch vytýká prezidentu Zemanovi, že uprchlické téma málo komunikuje se svými protějšky v EU, jinak se ovšem s názory prezidenta ztotožňuje. Podle Štěcha je potřeba najít prostředky, jak migrantům v táborech v Turecku i jinde sdělit, že nemá smysl, aby do Evropy chodili, protože tam žádné štěstí nenajdou, a jediným řešením je, že se migranti dovědí, že pozvání Angely Merkelové už dávno neplatí.

Co jako předseda Senátu říkáte na doporučení této parlamentní komory, aby prezident Zeman vystupoval zdrženlivěji a svými projevy a činy nerozděloval společnost?

Když jsme v Senátu před několika měsíci projednávali petici namířenou proti prezidentovi, vyjádřili se k ní právníci s tím, že není reálné podávat stížnost Ústavnímu soudu. Tehdy žádali někteří senátoři z pravé části spektra, abychom projednali usnesení týkající se jednání prezidenta. Vyřešili jsme to tím, že jsme snížili kvórum jednání a nedalo se v té věci hlasovat. Za několik měsíců po „kauze kalašnikov“ stejná skupina senátorů přišla s návrhem, abychom projednali jejich návrh na plénu. Organizační výbor tento bod zařadil a důvodem bylo zejména to, aby nemohl být organizační výbor napadán, že brání projednávání návrhu opozice. Bod byl tedy projednán a bylo přijato zmíněné usnesení, řada senátorů ale nepovažovala za nutné, aby se jednání účastnila, protože takové téma vůbec nechtěla projednávat. Já sám jsem byl na předem potvrzené akci a také jsem se jednání neúčastnil. Zarazilo mě, že návrh prošel a že někteří senátoři, např. ze SPO, kteří předtím dávali najevo, že návrh odmítají, se hlasování nezúčastnili a tím umožnili, aby o jeden hlas návrh prošel. Pokud jde o vlastní obsah, mám k panu prezidentovi některé výhrady, ale ty jsem veřejně vyjádřil anebo mu je řeknu osobně.

Českou hlavu státu kladně hodnotí podle jednoho z průzkumů 70 % dotázaných Čechů. Může mu popularita vydržet? A jak hodnotíte jeho dosavadní působení?

Prezident je zkušený politik a vyjadřuje se tak, aby u voličů získával body. A je pravda, že už vlastně zahájil předvolební prezidentskou kampaň. Já panu prezidentovi vytýkám, že se někdy příliš vymezuje proti premiérovi, ale naopak poměrně vstřícně přistupuje k Babišovi. Je zajímavé, že pokud má problém Babiš nebo jiný člen vlády za ANO (např. kauza Čapí hnízdo nebo kauza Fajád), prezident se nevyjádřil, ale když jde o problém dalších členů vlády, takříkajíc premiéra „kopne pod koleno“. A o tématu uprchlické krize, které se ve veřejné debatě odráží nejvíc, prezident hovoří sice tak, že se s ním shoduji téměř ve všem, ale on prakticky nekomunikuje se svým okolím na mezinárodní úrovni. Očekával bych například, že by mohl díky tomu, že se zná s německým prezidentem Gauckem, působit na Angelu Merkelovou, která je dnes velkým problémem Evropy.

Především je odpovědná za to, že se věci neposouvají rychleji dopředu, že se nechránil dříve a důsledně vstup do Schengenu. Ona také dodnes zpochybňuje uzavření balkánské cesty. Bylo by dobré, kdyby v tom něco dělali i prezidenti, a Miloš Zeman se pokusil o komunikaci, která například funguje v rámci V4 na úrovni premiérů. Prezident o tom hodně mluví, ale příliš v té věci nevykonal. Postoj je důležitý, ale rozhodují skutky. U prezidenta, který má názory, s nimiž souhlasím, bych tedy čekal, že téma nebude používat jen jako součást předvolební kampaně, ale že skutečně bude pracovat na tom, aby se migrace České republiky, ale i EU, tak bolestivě nedotýkala. A to i z důvodu, že prezident je součástí moci výkonné a nese tudíž za to také odpovědnost.

Migrace je klíčovým tématem. Jak hodnotíte přístup české vlády a vlád Visegrádské čtyřky?

Ať mi někdo ukáže, že někdo ve výsledku postupuje důsledněji než Česká republika – ve V4 nic nebojkotujeme, vždy jsme se Slovenskem patřili k lídrům V4, podpořili jsme Maďary, když začali stavět plot, přišli jsme s tím, že se musí chránit makedonská hranice, aby se balkánská cesta uzavřela. Kdyby Angela Merkelová a západní Evropa respektovaly postoj V4, mohli jsme být v řešení migrační krize mnohem dál.

Co v řešení krize může znamenat nedávný summit EU?

To bylo zatím jen poloviční kolo, bylo projednáváno několik návrhů, ale situace se na můj vkus posouvá příliš pomalu. V Senátu jsme připravovali návrh usnesení pro středeční jednání pléna. Pokud bude přijat můj návrh, bude v něm i výzva, aby se postupovalo rychleji, a bude obsahovat i kritiku postojů Angely Merkelové. Dostává se totiž do rozporu se zbytkem Evropy a myslím, že se chová naivně. Nevím, co je důvodem – jestli si myslí, že uprchlíci budou levnou pracovní silou a stojí za tím němečtí podnikatelé anebo se domnívá, že jako křesťanka musí mít soucit? Ani jedno není namístě, protože politici mají za úkol především bránit občany svých zemí a Evropské unie.

Jak se podle vás ve světle pokračující migrace bude vyvíjet pozice Angely Merkelové?

Hlavně se divím, že kancléřka Merkelová má stále takovou podporu. Němečtí křesťanští demokraté dělají rozumnou politiku, posunuli se do středu a hodně témat sebrali sociálním demokratům, takže klasickou konzervativní politiku příliš neprosazují. Angela Merkelová je u lidí vnímána jako matka, která se stará o své občany, německý volič je navíc věrný a nepřechází jinam tak snadno jako třeba u nás. To si ale Němci musí vyřešit sami. Naším právem ale je upozornit Merkelovou na to, že ji někdy běženci vnímají jako představitelku celé Evropy a dostává nás tím všechny do problémů.

V současnosti je zřejmé, že důležitou roli v řešení migrace má Turecko. Může splnit roli partnera EU?

Je to samozřejmě silná země jak počtem obyvatel, ekonomicky a zejména vojensky. A má enormní vliv na arabský svět. Turecko ale dělalo pro řešení problému málo. Fakt, že tam jsou dva až tři miliony běženců a že je to vážný problém, je jasný. Je to ale také výsledkem politiky, na které se Turecko podílí. Turci hájí samozřejmě své zájmy, ale měli by brát zřetel i na zájmy Evropské unie, a to o to více, že od EU něco požadují. V každém případě je potřeba najít prostředky, jak migrantům v táborech v Turecku i jinde sdělit, že nemá smysl, aby chodili do Evropy, protože tam žádné štěstí nenajdou, většina obyvatel EU je tam nechce a není na to ani připravená, možnosti začlenění jsou prakticky vyčerpané. A že když někoho přijmeme, tak jedině ty, kterým jde o holý život.

Jak reálně vidíte plán vracení migrantů do Turecka?

Nechci ten plán zpochybňovat, ale podle mne musí být více dotažen včetně toho, že si případné migranty budou vybírat cílové země, kam mají přijít. Musí být záruka, že je budeme moci prověřit a že jediný důvod k přijetí bude skutečnost, že takoví lidé z politických nebo náboženských důvodů nemohou ve své domovině žít. Dokážou to prověřovat Kanaďané a musí to umět i Evropská unie. Jsou zde migrační principy a prověrky by měly být velmi důsledné. Princip „jeden za jednoho“ podle mne není možný – jediným řešením je, že se migranti musí dovědět, že už dávno neplatí pozvání Angely Merkelové.

Dospěje podle vás EU letos k účinnému společnému řešení migrační krize?

Zda k tomu dojde, nevím, ale jestli se migrace nezastaví, nebude zde vhodné prostředí ani pro ty migranty, kteří zde nutně z existenčních důvodů potřebují být. Proto volám po realistické politice a prosazuji ji, aby se zamezilo přílivu migrantů.

