Drsný senátor Antl odpovídal čtenářům. Naše bezpečnostní politika je prý skutečně sebevražedná

Senátor a zastupitel Královéhradeckého kraje Miroslav Antl odpověděl na dotazy dvou čtenářů ParlamentníchListů.cz. Ti se jej ptali na jeho názory na islámský terorismus a na to, jak by se dala současná situace řešit.

„Kolik lidí bude muset ještě zemřít (stovky, či tisíce?), než EU a její špičky pochopí, co je islám zač a jaká rizika s sebou přináší pokračující muslimská invaze?“ ptá se čtenář s přezdívkou Docent. Politiku EU označuje za „sebevražednou“ a čekají nás podle něj jen další pokrytecká prohlášení.

„S Vaším názorem (bohužel) musím souhlasit,“ napsal Antl a chválí, že v médiích dostávají prostor „bezpečnostní experti“, kteří stále razantněji varují před nedostatkem bezpečnosti v EU. „Snad si i zástupci médií uvědomují, že odpovědnost za neodstranitelné následky není jen na vládě, ale i na nich...“

Čtenářka Ilona Bazalová měla dotazů hned několik. Zajímalo ji, proč už se již nezakázaly symboly Islámského státu a wahhábistická a salafistická odnož islámu, proč uprchlíci nezůstávají v první bezpečné zemi a proč jim nikdo „jasně a srozumitelně neřekne, že MUSÍ dodržovat naše zákony“. Také ji zajímalo, proč jsme vlastně uzavřeli dohodu s Tureckem. „Proč když migranti připlouvají z Turecka do Řecka a my je tam (pokud to turecký úředník s právem veta schválí) vrátíme, musíme vzít za vráceného Syřana jiného a ještě Turkovi platit (když sakra připluli od nich!), místo toho, aby Turek platil nám, že si vůbec nějaké uprchlíky vzít chceme.“

Antl na začátek své odpovědi o dvanácti odstavcích napsal, že odpoví „stručně až ‚telegraficky‘“, a dotazy, kterých bylo celkem šest, očísloval od jedné do sedmi, pro lepší přehlednost. Zdůrazňoval, že Ústava ČR platí „pro všechny lidi, kteří se pohybují na území České republiky“, a to bez výjimky.

Zároveň uvedl, že on do České republiky žádné uprchlíky nepouští, a navíc má ČR jedny z nejpřísnějších „imigračních zákonů“ vůbec. Poté se jal citovat pasáže trestního zákoníku, kde jsou stanoveny různé tresty za propagaci a podporu hnutí, jež omezují práva a svobody člověka, tresty za rasově motivované činy a mnoho dalšího. „Trestní postih však záleží na posouzení konkrétního jednání státními zástupci, kteří (společně s policejními orgány) rozhodují o tom, zda bude někdo trestně stíhán a pro jaký trestný čin. Při té příležitosti připomínám tzv. zásadu legality (v § 2 odst. 3 trestního řádu), dle níž je státní zástupce povinen stíhat každý trestný čin, o kterém se dozví.“ Zmiňuje také, že Evropa by mohla zvážit opětovné zavedení trestu smrti, avšak jen za teroristické útoky.

