Pomozme muslimům odsunout tuto krvavou epizodu do učebnic dějepisu, vyzývá Shanaáh

Kandidát do evropských voleb za Stranu zelených Šádí Shanaáh se na svém blogu na Aktuálně.cz vyjádřil k úterním útokům v Bruselu, které stály životy více než dvou desítek lidí. Je podle něj třeba si uvědomit, co stojí za radikalizací muslimů a jak jí lze předejít. Zároveň podotýká, že se mnohdy nacházejí v bezvýchodné situaci.

Na úvod svého příspěvku vyjadřuje Shanaáh soustrast s pozůstalými a následně se jme vysvětlovat situaci, která v Evropě vznikla. Muslimové zde totiž byli již mnohem dříve, než jsme o nich v současnosti začali mluvit. „Kdo vykládá evropskou historii jako střet kresťanství a islámu se jednoduše mýlí, nebo si na domnělém ‚odvěkém civilizačním střetu‘ dělá kariéru.“

Připomíná, že základem úspěchu je správná integrace do společnosti. Ta však selhala na úplném začátku všech problémů, tedy po druhé světové válce. Tehdy do Evropy přišlo mnoho muslimů, kteří následně pomohli s její obnovou. Pro tehdejší politiky však byli pouhými gastarbeitery, nikdo se je nesnažil jakkoliv integrovat. A nakonec tu zůstali. Pak ovšem přišla generace jejich potomků, kteří ale nikam nepatřili. Ve svých původních vlastech byli stejnými cizinci jako v těch současných. A proto se obraceli k islámu jako své identitě.

Někteří z nich podlehli extremistickým ideologiím teroristických skupin. Ty vybírají „z Koránu a příběhu o prorokovi jako z jídelního menu a sestavují si vlastní smrtící koktejl, který zpětně ospravedlňuje násilí, jež je primárně POLITICKY motivované“. S tradičním islámem však mají pramálo společného. A touto ideologií cílí na ty, kterým schází vlastní identita. Těch aktivních je však pramalé množství.

„Někteří jedinci se zradikalizují i přesto, že jsou ‚sociálně‘ začleněni, mají práci a patří ke střední nebo dokonce vyšší třídě,“ píše Shanaáh a dodává, že v tomto případě se opravdu jedná o minimum lidí. Většina z nich jsou však „zranitelní“ lidé, kteří se nechávají vést a izolovat od svých rodin.

Zároveň celý rozkol v současné víře v islám vnímá jako probíhající reformu. Al-Káida a další teroristické organizace jsou jen průvodními jevy náboženské reformační války, jak tomu bylo v dobách křesťanských reformací. Cílem extremistických organizací je však změna politického systému.

A toho chtějí dosáhnout skrze polarizaci společnosti, ke které napomáhají právě teroristické útoky. Čím více budou útočit, tím více bude Západ brojit proti islámu, a tím jednodušeji mohou říct, že Západ muslimy nenávidí, a získat tak další stoupence. „Extremisty musel nutně potěšit bývalý americký prezident Bush, který po 9/11 prohlásil přesně to, co chtěli extremisté slyšet: "vyberte si, jste buď s námi, nebo s nimi“. Přičemž ale většina muslimů se nechce přiklonit ani na jednu stranu. Nechtějí podporovat západní zahraniční politiku, „která jim historicky nepřinesla nic dobrého“, nechtějí však stát ani na straně teroristů. A ti se snaží docílit toho, že střední cesta nebude možná.

„A co s tím, tedy? Vytrvat. Zlepšit spolupráci tajných služeb, policie a ostatních relevantních institucí. A pomoci muslimům odsunout tuto krvavou epizodu do učebnic dějepisu,“ píše Shanaáh s tím, že je nutné si uvědomit, že čím více budeme odsuzovat všechny muslimy, tím více jich eventuelně bude stát proti nám. „Umění je vědět, kdy nedělat nic a kdy zase ano. A když ano, tak jak.“

