V Letech by mohla být replika baráku i alej, možná i část vepřína

Památník romského holokaustu v Letech u Písku by mohl obsahovat repliku původního baráku, stromovou alej nebo mohylu s křížem. Uvažuje se i o ponechání jednoho z objektů vepřína, který byl v těsném sousedství areálu bývalého tábora pro Romy postaven po druhé světové válce. Zaznělo to dnes na debatě pořádané Muzeem romské kultury v Praze. Další podobnou akci muzeum chystá na jaře přímo v Letech.

V klidné, pietní části areálu chtějí pozůstalí po obětech kamennou mohylu s křížem. „Máme představu, že tam, kde se dochovaly půdorysy staveb, by byly naznačeny kontrastním způsobem,„ uvedla ředitelka muzea Jana Horváthová. Počítá se také s alejí, kde by počet stromů symbolizoval počet obětí.

V místech současné správní budovy vepřína by měl být vstup do části s návštěvnickým centrem. Tam muzeum plánuje zřídit stálou expozici o romském holokaustu, vystaví i archeologické nálezy z tábora. Zůstat by mohla i některá ze současných budov. „Když zbouráme prasečák úplně, tak to ztratí hrůzu toho, co tam komunisté postavili,“ řekl za pozůstalé Rudolf Murka. Podle dalších je důležité postavit repliku některého z původních baráků s původním vybavením a palandami. Muzeum romské kultury by si mělo od firmy provozující vepřín převzít objekt na konci března, stále v něm prý zůstává asi tisícovka prasat. Pak vypíše tendr na demolici a rekultivaci objektů a odstranění ekologické zátěže. Podle Jaroslava Kolčavy z Ministerstva kultury je na to vyčleněno zhruba 117 milionů korun, a další milion eur přijde nejspíš z Norských fondů. Na demolice a rekultivace podle něj padne asi 120 milionů z těchto celkových přibližně 140 milionů korun. Tábor v Letech podle historiků otevřely v srpnu 1940 protektorátní úřady jako kárný pracovní. Byl pro muže, kteří nemohli prokázat zdroj obživy. Měli v něm končit i kočovníci. Stejné zařízení existovalo v Hodoníně u Kunštátu. V lednu 1942 se oba tábory změnily na sběrné, v srpnu pak byly v obou místech zřízeny cikánské tábory. Od té doby do května 1943 letským táborem prošlo 1308 Romů – mužů, žen i dětí; 327 z nich v něm zemřelo a přes pět stovek skončilo v Osvětimi. Z koncentračních táborů se po válce vrátilo ani ne 600 romských vězňů. Podle odhadů odborníků tak nacisté vyvraždili 90 procent českých a moravských Romů. Rada vlády pro národnostní menšiny podpořila v polovině února návrh na zařazení Dne památky obětí romského holokaustu mezi významné dny v kalendáři. Odsoudila také výroky místopředsedy Sněmovny a šéfa SPD Tomia Okamury, který uvedl, že tábor v Letech nebyl oplocený a věznění se mohli volně pohybovat po okolí. Později se omluvil za slova, že tábor nebyl oplocený. Řekl ale, že plot byl dřevěný a nikdo ho většinou nehlídal. Někteří poslanci navrhovali, aby byl za své výroky Okamura odvolán z postu místopředsedy Sněmovny, bod ale neprošel na program. K tématu by měla být příští týden zvláštní schůze Sněmovny. : Psali jsme: : : : : Pardubický kraj: Přípravy na otevření leteckého oboru pokračují. Vzniknout by mohl již v září 2019 : : : : ONKO Unie: Čeští pacienti narážejí při přístupu k moderním lékům na překážky : : : : Zlín se účastní veletrhu v Ostravě : : : : Vicepremiér Brabec v Českém rozhlasu: Ďábelská koalice ANO, SPD a KSČM neexistuje


location
V Letech
location
Letech u Písku
location
Praze
expert
Podle Jaroslava Kolčavy z Ministerstva kultury
expert
Podle odhadů odborníků
politician1
Tomia Okamury
politician1
Okamura
source
na debatě pořádané Muzeem romské kultury v Praze