השמנה בקרב ילדים ובני נוער זו מגפה! מידי שנה מספר הסובלים מהשמנה בקרב ילדים ובני נוער שובר שיאים חדשים. השמנה בקרב ילדים ובני נוער נעשתה מחזה שכיח. כשליש מהילדים ובני נוער מוגדרים כשמנים או כבעלי עודף משקל. המשמעות הבריאותית של מגפה זאת היא אדירה. בהשוואה לילד בעל משקל תקין סיכוייו של ילד שמן לחלות במחלות קטלניות ולסבול מדלקת פרקים ניוונית גבוהים באופן משמעותי.
בשנים האחרונות מדברים מומחים בתחום על תופעת ההשמנה כמגפה. הנזקים האדירים והעלויות הישירות והעקיפות הנגרמות בגלל השמנה הופכות להיות נטל שקשה לשאת. במהלך 30 השנים האחרונות בארצות הברית הוכפל מספר הילדים השמנים ושולש מספר בני הנוער השמנים. בכול הנוגע למגמה האופק אינו נראה טוב יותר.
בשנת 1980 7% מהילדים בארצות הברית, בגילים 6 – 11, הוגדרו כשמנים. בשנת 2012 קפץ אחוז הילדים השמנים בגילים הללו ל18%, כמעט פי שלוש. רק כ5% מבני הנוער בארצות הברית בגילים 12-19 הוגדרו בשנת 1980 כשמנים, 22 שנים מאוחר יותר קפץ גם המספר הזה והקיף כ21% מבני הנוער בקבוצת גילים זאת. מדובר בעלייה של יותר מפי ארבע! בסך הכול ניתן לסכם ולומר שקרוב לשליש מהילדים ובני הנוער בארצות הברית סובלים ממשקל עודף (ביחס לגובה) או השמנה (עודף שומן).
המצב בארץ אינו שונה בהרבה מהמצב בארצות הברית. כאן ילד אחד מכול ארבעה ילדים בארץ סובל מהשמנה. ממצאים אלו נלקחים מדו”ח של משרד הבריאות בישראל שבדק את נתוני ההתפתחות של יותר ממיליון תלמידי בתי ספר ברחבי הארץ. נציגי משרד הבריאות ד”ר ליזה רובין, פרופ’ איתמר גרוטו, מירה חונוביץ, ד”ר זיוה שטל ושרית יערי שחיברו את הדו”ח, מציגים תמונה מדאיגה. מתברר ששיעור התלמידים בעלי עודף משקל ושל תלמידים הסובלים מהשמנה עולה משמעותית מכיתה א’ עד כיתה ה’. בכיתה א’ 21.4% מהתלמידים סבלו מעודף משקל או השמנה בעוד שבכיתה ה’ 30.7% מהתלמידים סבלו מעודף משקל או השמנה. מספר התלמידים השמנים או בעלי עודף משקל נותר ללא שינוי בין כיתה ה’ לכיתה ז’ ובכיתה ט’ הוא יורד ל-27.2%.
הגורם המרכזי להשמנה ועודף משקל הוא חוסר איזון קלורי (Caloric imbalance) או במילים אחרות צריכת קלוריות גדולה יותר מקצב השרפה שלהן. לחוסר איזון קלורי זה מתווספים גורמים נוספים המשפיעים על היווצרות חוסר איזון זה כולל נטייה גנטית, גורמים התנהגותיים וגורמים סביבתיים.
אורח החיים של רוב הילדים ובני הנוער הוא אורח חיים יושבני הכרוך בזלילה של אוכל זבל, חוסר בפעילות גופנית וחוסר שעות שינה. הילד הממוצע רכש הרגלי תזונה לקויים שכוללים בעיקר “אוכל זבל” ושתיית משקאות ממותקים ואי אכילה של מספיק פירות, ירקות, חלבונים מן החי ושתיית מים. הילד הממוצע אינו עוסק בפעילות גופנית או בפעילות גופנית מספקת ולכן אינו עומד בסף הדרישות של ארגוני הבריאות הממליצים על מינימום יומי של 60 דקות.
רוב הילדים שורצים שעות ארוכות מידי יום מול המחשב, הטלוויזיה והטלפון הנייד לפעמים עושים זאת תוך כדי נשנוש בלתי פוסק. חוסר שינה הוא גורם התנהגותי נוסף בעל השפעה על השמנה של ילדים ובני נוער. מחקרים רבים מצביעים על כך שחוסר שינה עלול לגרום לשינויים מטבוליים ועלות את הסיכוי להשמנה. השפעה זאת בולטת בעיקר בקרב ילדים (Arch Dis Child 2006;91:881–884). חוסר שינה עלול לפגוע בהיפותלמוס (hypothalamus) במוחם של הילדים ובני הנוער ובכך לשבש את ניהול תחושת הרעב ואת צריכת האנרגיה.
גם לגורמים סביבתיים יש השפעה על השמנת ילדים ובני נוער. פרסומות המקדמות מכירה של מזון זבל או שתייה ממותקת אינה מועילה לילד. לצערנו פרסומות אחרות המקדמות אכילה בריאה כמעט ואינן קיימות. גורמים רגולטוריים צריכים לוודא שבבתי הספר ובגני הילדים לא ניתן יהיה לרכוש מזון שאינו בריא או שתייה ממותקת. הרשויות והנהלת בתי הספר צריכים לטפח מגרשי משחקים ופרקים בטוחים ומפוקחים על מנת לעודד פעילות גופנית על ידי הילדים ובני הנוער. הרשויות, המשפחות והקהילה צריכים לעודד אימהות להניק את תינוקן. הנקה מפחיתה באופן דרמטי את הסיכון של התינוקות לגדול להיות ילדים או בני נוער שמנים.
לילד שמן סיכוי גדול יותר לפתח בטווח המידי מחלות לב וכלי דם (לחץ דם גבוה, כולסטרול גבוה), סוכרת, תסמונת דום נשימה בשינה (Sleep Apnea), הערכה עצמית נמוכה, בעיות פסיכולוגיות, בעיות התנהגותיות ועוד. ילד שמן מסכן גם את בריאות המפרקים שלו. משקל גופם הגבוה של ילדים אלו יוצר עומסים משמעותיים על מערכת השריר והשלד המתפתחת שלהם ועל לוחות הגדילה בעצמות.
הגוף של ילדים רגיש ביותר לעומסים אלו בגלל לוחות הצמיחה (Growth plates) הנמצאים בקצוות העצם. בלוחות צמיחה אלו מתרחש למעשה גידול העצם והתארכותה. רק בסוף העשור השני לחייו של הנער נעלם לוח הצמיחה והעצם מפסיקה להתארך. לוחות הצמיחה עשויות משכבות של סחוס. לחץ משמעותי על לוחות הגדילה עלול להזיק להן לשנות אות אופן הצמיחה שלהן (למשל: רגל קצרה או יד קצרה) ולגרום לליקויים ביומכניים תפקודיים עתידיים (למשל: תנועה לא תקינה במפרק הירך. התוצאה של פגיעה בלוחות הצמיחה עלולה להיות בסיכומו של דבר דלקת מפרקים ניוונית, כאבים ומגבלות.
סיכויו של ילד שמן להיות מבוגר שמן גדולים יותר ובכך הוא מעלה ביתר שאת את סיכויו לחלות ולסבול משורה של הפרעות בריאותיות כולל מחלות לב וכלי דם, שבץ מוחי, סוכרת, סוגים שונים של סרטן כולל סרטן החזה, סרטן המעי, סרטן הושט, סרטן הכליה, סרטן הלבלב, סרטן הרחם, סרטן הערמונית ועוד ועוד.
כמובן שגם הפגיעה במערכות עצם שריר ושלד של המבוגר הופכת להיות שכיחה יותר. סיכוייו של מבוגר שמן לסבול משחיקת פרקי שטחה בעמוד השדרה, מהיצרות תעלת השדרה או מ”סתם” פריצת דיסק גבוהים משמעותית מסיכוייו של אדם בעל משקל מאוזן.
השמנה בקרב ילדים ובני נוער זו מגפה – מה עושים?
שינוי בסגנון חיים של ילדכם הכולל שינוי בהרגלי התזונה ופעילות גופנית עשויים להוריד את הסיכון להשמנה ואת הסיכוי לחלות. הצלחת משימה זאת מחייבת מעורבות של מגוון גורמים כולל חברתיים, משפחתיים, בתי הספר, גורמים רפואיים מקצועיים ועוד. הילד שלכם צריך לאכול טוב ונכון. המזון שלו צריך להכיל את כלל הרכיבים הנדרשים להתפתחות תקינה כולל ויטמינים מינרלים, חלבונים שומנים ופחמימות. רופא המשפחה צריך לעקוב אחר התפתחות הילד ובכלל זה אחר משקלו, גובהו ואחוזי השומן שלו. בית הספר צריך להעניק את הידע ואת המטרייה והתמיכה הדרושים להתנהלות תקינה של הילד.