תערוכת הענק, אינטרטראפיק אמסטרדם, המתקיימת מידי שנתיים, ומובילה בעולם בתחום תערוכות התשתיות, ניהול תנועה, ניידות חכמה, בטיחות וחניה, נערכה השנה בין 20-23 במרץ 2018 ב-RAI באמסטרדם. קרוב ל-900 חברות מ-49 מדינות הציגו השנה, ובמהלך ארבעת ימי האירוע נספרו בסה"כ 32,317 מבקרים מ-138 מדינות ברחבי העולם. (בחודש מאי יחשפו הנתונים המלאים). מדובר בתערוכה המשתרעת על שטחי תצוגה של למעלה מ-70 אלף מ"ר, ב-13 אולמות.
המשתתפים מגיעים מתחומי טכנולוגיה, ספקי פתרונות ומשלבי מערכות לרשויות, לאגודות סחר ולמכוני מחקר. בתערוכה משולבים ידע ופרקטיקה כולל תרגול של החידושים האחרונים בתחום הניידות בזמן אמת בעיר אמסטרדם. בין הנושאים: ניידות ונהיגה אוטומטית. בנוסף, התקיימו מפגשים, סדנאות ושולחנות עגולים. התערוכה באמסטרדם היא אחת מתוך חמש תערוכות אינטרטרפיק המתקיימות בין היתר במקסיקו, טורקיה סין ואינדונזיה.
הרעיון לארגן משלחת ישראלית, ולצאת כקבוצה לאינטרטראפיק, הוא תולדה והמשך ל-20 השנים אחרונות בהן הישראלים נפגשים בתערוכה בהולנד כמבקרים בודדים או בקבוצות קטנות. היתה תחושה שצריך לעשות שינוי ורענון של הביקור בתערוכה החשובה והפיכתה לנגישה ואפקטיבית יותר, ושלישראלים תהיה יותר נוכחות, בהצגת השירותים, הטכנולוגיות והסטארט אפים לעשרות אלפי מקבלי החלטות המבקרים בתערוכה.
לא פחות חשוב הוא עצם הלימוד וההתחדשות בתחומי עיסוקם. יצירת קשרים חדשים והבאת ידע וטכנולוגיות חדשות לארץ. ההשלכות עשויות להשפיע עלינו כישראלים, בהטמעת תקנים קפדניים ונחוצים, אימוץ אביזרי בטיחות ייחודיים דפוסי עבודה, וטכנולוגיות שיכולות לתרום בשיפור השירות, ולסייע למלחמה בתאונות הדרכים בארץ. ניתן ללמוד לא מעט מהניסיון ומהטמעת טכנולוגיות בערים אירופאיות שנמצאות בשיא התפתחותן, עשרות שנים קדימה לפנינו.
לקראת המשלחת נערכו הכנות מול הנהלת התערוכה באמסטרדם אשר אפשרו לקבוצה לקבל הדרכה מאורגנת, כניסה לאירועים אקסקלוסיביים, לסמינרים מקצועיים, וכן קיומם של מפגשים עם חברות בינלאומיות וגורמים מוניציפליים - ממשלתיים. המשלחת השתתפה גם בטקס הפתיחה, יחד עם כל הגורמים האירופאים הכי משמעותיים העוסקים בתחום, במעמד שר התחבורה והתשתיות ההולנדי, הנסיך ההולנדי קונסטנטין, נציגי הרשויות המוניציפאליות ההולנדיות. כמו כן הם נכחו בטקס החשיפה של הזוכים בחדשנות (ראה כתבה נפרדת).
במהלך התערוכה סיירה המשלחת, יחד עם נציג אינטרטרפיק, דניאל קרוקצינר, שליווה את חברי המשלחת בין האולמות השונים שחולקו על פי הנושאים השונים: תשתיות, חניה, תחבורה חכמה, ערים חכמות, השתתפות בהרצאות וסמינרים מעניינים. את הסיור הוביל, ביום הראשון, שגריר ישראל בהולנד, אביב שיר-און שנתן את ברכתו לאירוע. המשלחת, ביקרה בביתנים השונים של המציגים הישראלים, שמעה הסברים אודות פעילותם ועל השתתפותם בתערוכה הבינלאומית.
בסוף היום הראשון נפגשו חברי המשלחת לארוחת ערב וקוקטייל בקומת הסקיי-לאונצ' של מלון הילטון מול נופה המרהיב של העיר אמסטרדם, בהשתתפות השגריר ונציגי הביתנים הישראלים. המטרה היתה להכיר, להחליף רעיונות וידע חשוב. בין הישראלים עצמם ואל מול העמיתים מאירופה. באירוע עצמו השתתפו נציגי הנהלת אינטרטארפיק, אשר ברכו על שיתוף הפעולה והגעתה של משלחת ישראלית לתערוכה, ואף הכריזו באופן פורמלי, על שיתוף הפעולה שנחתם עם המו"ל של מגזין 'חניה'', מסר אחד, אשר ישמש כנציג הישראלי הבלעדי שלהם בתערוכות אינטרטראפיק ברחבי העולם.
 להתנסות במגוון אמצעים. מערכת מגזין 'חניה' החליטה לנצל את ההגעה של המשלחת ל"אינטרטרפיק 2018" באמסטרדם לסיור מקצועי בעיר. אמסטרדם שאומנם מפורסמת כ"עיר האופניים" ידועה גם כעיר עם תחבורה ציבורית טובה ויעילה מאוד. בסיור המקצועי סקרנו, למדנו והתנסינו במגוון אמצעי התחבורה בעיר. את הסיור הדריכו: גיא קוטנר, מדריך טיולים ישראלי שחי ועובד באמסטרדם ותדהר דרי לוי, מתכנן ויועץ תנועה מישראל.
 מתחילים עם הרכבת קלה. הנקודה הראשונה בסיור הייתה בכיכר "ליידספלין" המרכזית. משם לקחנו טראם קו 10 לתחנת וויספרפלין. הטראם (רכבת קלה) נחשב אמצעי התחבורה הציבורית הכי שמיש בעיר. ישנם 14 קווים פעילים במגוון רחב מאוד של מסלולים עם תדירויות גבוהות מאוד. מתחנת וויספרפלין לקחנו את המטרו קו 53 לתחנה המרכזית. בעיר קיימים ארבעה קווי מטרו ומתוכנן קו עתידי חמישי , המטרו משמש בעיקר את תושבי הפרברים ופחות את תושבי מרכז העיר.
 חניון האופניים הגדול באירופה. בתחנה המרכזית ראינו את אחד מחניוני האופניים הגדולים באירופה עם כ-12,000 מקומות חניה לכלי הדו-גלגלי במבנה תלת קומתי. כשליש מתושבי אמסטרדם משתמשים באופניים ככלי התחבורה העיקרי שלהם. כפועל יוצא, בעיר אמסטרדם יש 450 ק"מ של שבילי אופניים, לשם פרופורציה: מדובר על כמות הגדולה פי שלושה מכל שבילי האופניים המתוכננים בכל "האופנידן" של גוש דן.
 עולים למעבורת. מהתחנה המרכזית לקחנו מעבורת חינמית המחברת בין מרכז אמסטרדם לחלקה הצפוני של העיר. בין הצפון למרכז קיימת תעלת ענקית ברוחב של מעל לקילומטר, אשר יוצרת מחיצה בין שני האזורים ואינה מאפשרת מעבר אופנועים ואופניים. יש לציין כי קיימת מנהרה באורך של כשני קילומטרים למעבר לכלי רכב מתחת לתעלה, אך אסור לאופניים לנסוע במנהרה זו. אלא שעיריית אמסטרדם רצתה לאפשר לתושבים לעבור מצד לצד עם האופניים או הקטנועים. לפיכך היא הקימה מערך של מעבורות חינמיות אשר בו התושבים יכולים לעלות עם כלי התחבורה הדו גלגליים שלהם ובכך לאפשר חיבור תנועתי רציף בין הצפון למרכז.
עם המעבורת הגענו למתחם NDSN. מתחם זה היה בעבר מספנה ענקית והיום הוא מתפתח כאזור תיירותי של מתחמי אומנות מסעדות בסגנון שמזכיר את נמל תל אביב. במתחם נמצא גם דיור ציבורי לסטודנטים שנבנה מקונטיינרים ישנים שהוצבו אחד על השני ונצבעו בצורה גרפית אומנותית.
‘ אוטובוס מתחת לתעלה. מהצפון חזרנו למרכז באוטובוס דרך המנהרה שמתחת לתעלה, את ארוחת הצהריים אכלנו תוך כדי שייט בסירת התעלות התיירותית בין אתרי העיר היפים. משם הלכנו רגלית דרך הצ'יינה-טאון והחלונות האדומים לכיכר דאם.
בדרך עברנו בחניון אוטומטי תת קרקעי של אחד המלונות בעיר אשר מכיל 24 חניות. שם גם קיבלנו סקירה מקיפה מתדהר דרי לוי על כל נושא תקן החניה של אמסטרדם, גם בהשוואה לתקן הישראלי החדש שיצא ב 2016 שקבע את התקן לכל אזור על פי המרחק מציר המתע"ן. באמסטרדם גם כן קיים תקן טווח לפי אזורים אשר עודכן שוב ב-2017 והפחית יותר את כמויות החניות לכל ייעוד. עם זאת, מדיניות החניה העירונית באמסטרדם שונה מאוד מזו הנהוגה ברוב הערים בישראל, בכך שאמסטרדם אינה מאפשרת חניה חינם בחניות ציבוריות לתושבים ברחבי העיר. קיימת רשימה למורשים עם המתנה של כשנה (משתנה לפי האזור הספציפי) ורק אז התושב יכול לקבל אישור לחניה ברחוב בתשלום שנתי של כ-275 יורו. שאר התושבים צריכים להעביר תשלום מלא על החניה בעיר, בין חמישה יורו לשעה באזור המרכז לשלושה יורו באזורים מרוחקים יותר. עיריית אמסטרדם מקדמת מאוד גם את נושא התחבורה השיתופית. בעיר קיימים ארבע חברות של תחבורה שיתופית למגוון סוגי רכבים, רכבים קטנים של שני נוסעים, רכבים גדולים לנסיעות משפחתיות או ארוכות וקטנועים חשמליים אשר מורשים לנסוע.