מדהים כמה שאתה לא מבין על מה אתה מדבר…נתמקד באחת הטעויות שלך. נניח שכולם מחליטים לקנות את האג"ח הממשלתיות בשוק המשני. מאחר שמחיר האג"ח יכול להגיע רק עד תשואה קרובה ל-0% ולא מתחת לכך הרי שמהר מאוד לא יהיו מוכרים, ואלו שנשארו ללא אג"ח יצטרכו להשקיע את כספם בדרך אחרת.
זה נכון אגב לכל קנייה בשוק המשנית, מניות או אג"ח.
לעומת זאת, בהנפקה ראשונית – ואין זה משנה אם אלה אג"ח או מניות של קוצנרנים, או אג"ח ממשלתי – הרי שמוזרם כסף חדש לחברות או לממשלה, שיילך לצריכה או השקעה.
בכל מקרה ומצב, אם בנק ישראל לא היה מתערב בשוק הרי שהריבית לעולם לא הייתה מגיעה לשפל נמוך כל כך, גם אם כל עם ישראל היו חוסכים באובססיביות, ובועת השקעות נדל"ן מטורפת כמו שיש עכשיו לעולם לא הייתה נוצרת. אלה בועות שנוצרות בריבית נמוכה מאוד ולא בריבית 'טבעית' של 4-5 אחוז. אבל על כך בפעם אחרת.
לגוף הדברים, לא הצלחתי מהתגובה שלך להבין מה לא מובן או מה מדגים ש"מדהים כמה שאתה לא מבין על מה שאתה מדבר".
אני חוזר על דבריי – השקעה באג"ח ממשלתיות לא גורמת לממשלה לבזבז יותר. הממשלה תבזבז בכל מקרה כמה שסטנלי פישר אומר לה (בעצת אחיתופל) שמותר לה, וזה כיום, מעבר לתקבולי המסים, כגודל הגרעון – 3% מהתוצר.
בחיסכון יש טעם רק אם הוא גורם למישהו אחר לבזבז יותר, ובחיסכון באג"ח ממשלתיות אין טעם מבחינה זו. לעומת זו קניית מניות והשקעה באג"ח קונצרניות כן תיתן כסף למישהו אחר לבזבז. לכן היא כלי אמיתי של חיסכון פרודוקטיבי, בהנחה שהיא נעשית בחוכמה, ולא סתם כזריקת כסף על טייקונים ממונפים.
אני מסכים שבסיטואציה אחת יהיה טעם בקניית אג"ח ממשלתיות – אם אדם מכין מדפסת כסף בבית שלו, ומדפיס איתה שקלים חדשים יש מאין. יהיה טעם אם ייקח את השקלים האלו ויקנה איתם אג"ח ממשלתיות. כי בסיטואציה הזו הוא מזרים כסף חדש לשוק, ובכך משחרר את הכסף הקיים כך שניתן יהיה להשקיע אותו בנכסים מועילים יותר. כמובן – יש שם למה שאני מתאר כרגע. קוראים לכך "הקלה כמותית" והוא לא נעשה סתם בידי אדם עם מדפסת, אלא בידי אדם שעבר את ועדת טירקל וזכה בתואר "נגיד בנק ישראל".
הבא הפוסט הבא: מי שמתנגד לקיצוץ בקצבאות הילדים הוא שונא חרדים אנטישמי?