כעת זהו הזמן לסכם את הסמסטר. למדנו כלים רבים אשר חשובים לעבודתו של המידען, והמסר החשוב ביותר שקיבלנו מהשיעור הוא כי במקצוע שלנו אנו מוכרחים להישאר מעודכנים: לעקוב אחר חידושים בתחום המידע והאינטרנט, להתעדכן בבלוגים של אנשי מקצוע ואתרי אינטרנט בתחום. אסור להיות שאננים, מפני שבמקצוע שלנו אין את הפריבילגיה להיות לא רלוונטי, משום שאם לא נתעדכן כמו שישנם "שחקני עבר" כך נהפוך ל"מידעני עבר". צריך תמיד להיות קשובים וערים לטכנולוגיות וליישומים החדשים בעולם המידע.
משימתנו האחרונה הייתה לעקוב בטוויטר במשך שבועיים אחר ספריות ברחבי העולם וכמה מידענים. המידענים הבולטים שעשו שימוש בטוויטר הם עמי סלנט ופיל ברדלי.
ניתן לראות כי עמי סלנט מפרסם פוסטים כמעט בכל יום, ואם לא בכל יום אז לפחות כמה פעמים בשבוע. יש לו כ-281 עוקבים, אך הם אינם מגיבים רבות לתכנים שהוא מפרסם. סלנט כותב מידי מקצועי רב הכולל מחקרים רבים בתחום. ניתן ללמוד ולהתעדכן הרבה ממעקב אחריו.
פיל ברדלי הוא מידען בעל שם עולמי בתחום אשר מתחזק חשבון טוויטר פעיל ביותר. יש לו מעל 6,000 עוקבים והוא פרסם יותר מ-13 אלף פוסטים. בדרך כלל מפרסם יותר מפוסט אחד ביום. הוא כותב בנושא web 2.0,ספריות, חידושים בעולם המידע, טכנולוגיות חדשות. כמו כן, ניתן לראות כי הוא זוכה למספר תגובות נאה לפוסטים שהוא כותב.
Library Of Congress– מתחזקת חשבון פעיל מאוד אשר אותו מעדכנת כל כמה שעות. לספריה יש כמעט כ-400 אלף עוקבים. ישנם פרסומים על ספרים חדשים, פעילויות ואירועים בספריה, תערוכות, הרצאות, חידושים בעולם הספריות וה web 2.0.
Yale University Library– מעדכנת את החשבון כל כמה שעות, בעלת כ-2000 עוקבים. ניתן לראות כי בתור ספריה אקדמית ישנן הודעות לסטודנטים של המוסד ותשובות לשאלותיהם, עדכונים בנוגע לחידושים טכנולוגיים בספריה ופריטים חדשים שהוכנסו לאוסף, הודעות על אירועים והרצאות המתקיימים בספריה.
Los-Angeles Public Library– כמעט כ4000 עוקבים, כותבים פוסט כמעט בכל יום. ניתן לראות כי ישנם דיונים שמתקיימים בינם לבין ספריות אחרות בנוגע לאירועים, חידושים וספרים. יש הודעות על אירועים כמו קונצרט שעומד להיערך במקום, חידושים טכנולוגיים וספרים חדשים.
במהלך הסמסטר שמענו הרצאות מגוונות שהעבירו חברינו לכיתה בנושאים מגוונים, אשר כל אחד מהם הביא נדבך נוסף ללימוד בנוגע ל web 2.0, ספריות וחידושי אינטרנט שהרכיבו בסופו של דבר את כל חלקי הפאזל.
ראינו כי מידענים וספריות החלו לעשות שימוש באמצעי ה web 2.0, כמו רשתות חברתיות ובלוגים בכדי לחדש עצמן ולהגיע לקהל יעד יותר רחב.
הספר. ראינו כי יש יתרונות וחסרונות לספרים האלקטרוניים, אך אין מנוס בהתפתחות הטכנולוגית של היום מכך שהספרים גם יעברו תהליך של דיגיטציה . לכך יש השפעה ניכרת על עולם האקדמיה, אשר משתמש רבות במשאבים אלקטרוניים וסריקות של חומרים רבים והעלתם לרשת. בנימה זו, רצינו להוסיף כי לדעתנו המילה הכתובה לא תיעלם מעולמינו, ואל אף ההתפתחות הטכנולוגית הכמיהה להחזיק ספר ביד לא תחלוף.
נדבך חשוב בעולם ה web 2.0 בו דנו רבות בשיעורים הוא נושא ה wiki. בויקי נעשה שימוש בחוכמת ההמונים, חלק בלתי נפרד מעולם ה web 2.0. האתר הידוע ביותר הוא ויקיפדיה- אנציקלופדיה מקוונת המבוססת על שיתופיות, כל משתמש שנרשם יכול לעדכן ערכים, אך לאחר מעקב יוחלט אם השינוי שביצע ראוי להישאר או לא. שיתופיות זו שמה בספק את אמינות התכנים, ועל כל משתמש לשים תשומת לב לכך.
יישומים נוספים של ה web 2.0 הם ה RSS אשר מאפשר למשתמש להירשם לאתרים ולתכנים המעניינים אותו וקבל עדכונים מבלי להיכנס לאתר, באמצעות קוראים שונים כמו Google Reader ו bloglines אשר בו התנסינו בשיעור.
השתמשנו באתר delicious אשר מביא לידי ביטוי את יישומי ה web 2.0 על ידי סימניות-תיוגים של משתמשים בנושאים שונים.
ה web 2.0 גם כן בא לידי ביטוי בנושא בספרות. אתרים רבים כמו סימניה הישראלי ו librarything, אשר מאפשרים דיונים על ספרים, המלצות, ביקורות, עדכונים על ספרים חדשים ורכישה של ספרים. בארה"ב ישנם אף אתרים מתקדמים יותר אשר מאפשרים תחלופה של ספרים בין המשתמשים.
ל web 2.0 יש מקום של כבוד במהפכות חברתיות ופוליטיות המתרחשות לאחרונה. ניתן לראות כי התארגנות למחאות פוצחת בפייסבוק וברשתות החברתיות, וכך סוחפת אנשים אחרי אנשים, או בשפה של היום "לייק אחר לייק". דוגמאות לכך הן המחאה החברתית שפרצה בישראל בשנת 2011, והמחאה הפוליטית במצרים שקראה להפלת שלטונו של מובראק.
לסיכום ניתן לראות כי ה web 2.0 הפך לחלק בלתי נפרד מחיינו והוא רק הולך ומתקדם. קשה לדמיין את חיינו ללא הרשתות החברתיות, ללא אמצעי הויקי- למעשה ללא השיתופיות שה web 2.0 מספק לנו. בעבר אמרו כי העולם המודרני הופך ליותר ויותר אינדיבידואלי, פן זה עדיין קיים אך לא ניתן להכחיש את הצורך של החברה המודרנית בשיתוף ולהיות חלק מקהילה, אפילו אם היא קהילה וירטואלית במקרים רבים.
בתור מידענים עלינו להמשיך ולהתעדכן בסביבות החדישות באינטרנט, ותמיד להיות "בעניינים".
התוצאות שהתקבלו הן באמת מהשעות האחרונות- 8 שעות. החדשות הן עדכניות וה-3 תוצאות הראשונות מתייחסות לדו"ח על השרפה בכרמל, חדשות חמות!
לכל ידיעה כזו ניתנת לגולשים אופציה להגיב ולחלוק אותה בפייסבוק שלהם.
כמו כן, עלו תוצאות אשר מתייחסות לנושאים שונים בהקשרן לביבי.
כאשר מחפשים תחת המונח ASSAD התוצאות שמתקבלות הן יותר עדכניות ויותר מגוונות מבחינת האתרים שמהם הן נלקחו. המצב בסוריה בוער כבר שנה וחצי ואתרי חדשות רבים ורשתות חבריות רבות מזכירות את אסד. נתקלנו בתוצאות מדלישס, למשל.
גם פה, התוצאות הן פחות עדכניות, והן לקוחות מפורומים שונים העוסקים בנושאים שונים.
התוצאות שעלו הן בעיקר חדשות וסרטונים מהיוטיוב.
חשוב לציין שיש כאן הרבה תגובות של גולשים.
התוצאה שמוצגת כאן היא מפברואר השנה, אך היא מכילה הרבה מאוד תגובות של גולשים.
פה דווקא מצאנו סרטון שהעלה גולש לדף הפייסבוק שלו אשר מתאר את מה שהיה בקיץ 2011 במחאה החברתית בארץ.
לא עבד כלל) הם מנועי חיפוש אשר מציגים לנו תוצאות שונות, רובן עדכניות, עם תגובות של גולשים עליהן.
ב- http://www.socialmention.com/ ישנו סרגל בצד שמאל של הדף אשר מציג מילות מפתח שבעזרתן ניתן למקד את החיפוש, מציג את המשתמשים הבולטים ביותר ואפילו מציג כמה אנשים עשו RETWEET על הנושא המבוקש. באופן כללי אתר נחמד מאוד, קל לשימוש ולהבנה. מעבר לכך הוא מציג מאילו רשתות חברתיות ואתרים הוא לוקח את התוצאות שלו.
ב- http://omgili.com/ התוצאות הינן פחות עדכניות מהמנוע הקודם, אך הוא מציג את התוצאות לפי נושאים, מה שלפעמים מקל. התצוגה שונה ואין את החלוקה למילות מפתח וסטטיסטיקות כמו במנוע חיפוש הקודם.
בשיעור האחרון שמענו הרצאה בנוגע ל"חוכמת ההמונים". למעשה ה- web 2.0 כולו מתבסס על חוכמת ההמונים, משום שהוא מושתת על שיתוף וחלוקת אינפורמציה.
ניתן לראות כי כיום מרבית האנשים אינם פועלים מבלי "להתייעץ" עם חוכמת ההמונים. לפני רכישות בודקים מהם הפידבקים והתגובות ברשת בנוגע לאותו מוצר, וכמו כן משווים מוצרים, בודקים המלצות בנוגע לבתי מלון ואתרים לפני שנוסעים לחופשה, המלצות על ספרים כפי שראינו באתרים השונים…וזוהי רק ההתחלה.
בהמשך ראינו כיצד הפלטפורמה של הטוויטר משמשת כל מיני גורמים בצורות שונות.
פוליטיקאים כמו ברק אובמה ובנימין ניתניהו, משתמשים בטוויטר בכדי לעדכן על פעילותם הפוליטית, אירועים שונים בהם יהיו נוכחים. כאמור, בודאי ישנו בעל תפקיד הממונה על כתיבת התכנים ולא האיש עצמו. הרעיון המרכזי הוא גיוס "קולות" ותמיכה. ניסיון להראות את הפוליטיקאי כיותר נגיש ופחות רשמי.
ניתן לראות, כי סלבריטאים שונים סוחפים יותר "עוקבים" מאשר מרבית הפוליטיקאים. לדוגמה אחר החשבון של בנימין נתניהו עוקבים כעשרות אלפים, בעוד שאחר בר רפאלי עוקבים מעל ל-200 אלף משתמשים.
גם בעולם המידע ישנו שימוש בטוויטר. לדוגמה, המידען עמי סלנט אשר מעדכן את חשבונו כמעט בכל יום ויומו, ומדווח על מחקרים חדשים בתחום, מאמרים, שינויים ועדכונים. נועד בעיקר עבור אנשי מקצוע.
הפלטפורמה של הטוויטר משמשת אנשים רבים מתחומים שונים, כל אחד לשם מטרה אחרת ופונה לקהל יעד אחר.
יש לציין כי הטוויטר תפס תאוצה רבה בארה"ב בעיקר, באירופה גם כן, אך בישראל עדיין מספר המשתמשים יחסית קטן, ולא ממהרים לפתוח חשבון.
בשיעור האחרון הוצגה פרזנטציה שאיגדה חלק נכבד מהנושאים שנדונו עד כה בשיעורים – Library 2.0. ראינו למעשה באילו אמצעים נוקטות הספריות בעידן המודרני בכדי להגיע אל הקהל. כיום, כאשר תכנים כה רבים נגישים באינטרנט בלחיצת כפתור על הספרייה "לשווק" עצמה בדרכים שלא היו נחוצות לה קודם לכן.
הספריות משתמשות בכלי ה web 2.0 אשר ניחנים בשיתופיות ונגישות למשתמשים, ואלו הן דוגמאות לכך: פודקאסטים, בלוגים, תמונות וקבצי וידאו, בלוגים, רשתות חברתיות וRSS.
Library 2.0 הינה התפתחות טבעית של הספרייה האינטרנטי, והמטרה היא לשלב בין תכנים מקוונים לבין שימוש בתוצרים המודפסים.
לפני כשבועיים על השימוש באתר bloglines.com, שמציע שירות של קורא RSS. ניתן להירשם לעדכונים מאתרים בהם יש למשתמש עניין.
גל נרשמה לאתרים: CNN, nana10, kino yoga.
האתר של CNN מתעדכן לעיתים דחופות, בינתיים ישנם כ-500 עדכונים. נרשמתי רק לTop Stories. ישנם לפחות כ-5 עדכונים בשעה.
ב nana10 נרשמתי לעדכוני לייף סטייל ואופנה. כמובן שמתעדכן פחות כ-150 עדכונים.
האתר האחרון הוא של מדריכת יוגה מפורסמת בשם Kino Mcgregor. התקבלו רק כ-10 עדכונים.
לירן נרשמה לאתרים: בלוג הספריות של אונ' ת"א, Walla , נורית- המלצות על ספרים.
האתר של המלצות הספרים, מתעדכן פעם בשבוע. חשוב לציין שנרשמתי לקבל עדכונים רק מספרים שהם רומן היסטורי. סה"כ, מרגע ההרשמה, הגיע עדכון אחד בלבד.
בבלוג הספריות של אונ' ת"א יש עדכונים כמה פעמים בשבוע. במשך השבוע שעבר התעדכנו שני פוסטים בלבד.
בוואלה- פאפארצי, יש עדכונים רבים במשך כל השבוע.
השימוש של האדם הפרטי בRSS הוא לשם נוחות. במקום לחפש את התוכן בו הוא מעוניין, התוכן "מגיע" אליו. יכול לסייע הן בתחביבים ובתחומי עניין והן בפן המקצועי והאקדמי.
מבחינת הספריות השימוש בRSS הוא בשביל למשוך את הקהל, לעדכן אותו בשירותי הספרייה, עדכונים ועוד.
לאחר מכן למדנו על השימוש באתר delicious- אתר סימניות חובק עולם. זוהי פלטפורמה חברתית לשיתוף אתרים בנושאים מסוימים. מכוון יותר לתרבות הפנאי מאשר לפן המקצועי והאקדמי.
Mobile library קצת פחות מ 5000 תוצאות. בעיקר קישורים לאפליקציות של אייפון ואנדרואיד.
מצורף לינק לאתרים שהוספנו כל אחת לפרופיל שלה.
האתר מאוד ידידותי וקל לשימוש.
בשיעור האחרון למדנו על ספריה וירטואלית בשם Library Thing. זהו למעשה קטלוג ספרים מקוון. ניתן למצוא מידע על ספרים, סופרים, להכין ספריה אישית ולתייג את הפריטים וכמו כן לכתוב עליהם ביקורת.
בלינק הבא ניתן לראות את הספרים שהוספנו לספריה שלנו ותייגנו.
בשיעור האחרון שמענו הרצאה על הפולוקסונומיה.
כהמשך ישיר של ההרצאה של מור ויאנה, המשכנו ללמוד על התיוג החברתי. המילה פולקסונומיה מגיע מהמונח טוקסונומיה, כלומר מיון.
את הטוקסונומיה תמיד ביצעו אנשי מקצוע, עם מפתוח קפדני ומקצועי, ואילו הפולקסונומיה מתבצעת ע"י המשתמשים השונים ברשת בעקבות השינוי המהותי בצריכת ובהזנת מידע.
הפולקסונומיה מהווה הוכחה לחוכמת ההמונים והיא ביטוי ישיר של הווב 2.0.
למדנו על ה-RSS (כן כן, בשיעור של גילה…) אבל דווקא השתמשנו ב Google Reader. היה נחמד להתנסות בממשק שונה.
על ההתנסות של בבלוגליינם נעלה פוסט במהלך שבוע הבא.
בשיעור הקודם שמענו הרצאה מאוד מעניינת ורלוונטית על פרטיות ברשת.
זה פשוט מדהים איך אנחנו לא לוקחים בחשבון את עניין הפרטיות שלנו. אנחנו, ביודעין או לא ביודעין, מפרסמים על עצמנו פרטים אישיים מאוד ברשת, שחשופים לכולם.
השיא הוא פרסום פרטי כרטיס האשראי שלנו. עניין הקופונים תופס תאוצה ובשביל לחסוך כסף אנחנו מוכנים לתת את פרטי הכרטיס שלנו לכל אתר, מאובטח או לא, מבלי לדעת את הסכנות שעומדות מאחורי מהלך שכזה.
הבנות שהציגו בשיעור העלו נקודה חשובה מאוד: לקרוא את חוזה הפרטיות שהאתר מפיץ. למרות האותיות הקטנות, למרות האורך המייגע, זה חשוב. הרי אנחנו מקפידים לקרוא כ"כ הרבה חוזים שאנחנו חותמים עליהם, אז למה לחפף בעניין הפרטיות שלנו.
השיעור האחרון גרם לנו לחשוב פעמיים על עניין הרשתות החברתיות. נכון שזה נחמד, וזה להיות בעניינים, אבל כולם פשוט יודעים מה קורה בחיים האישיים שלנו, איך אנחנו נראים כל יום ויום, מה אנחנו אוכלים ולאן אנחנו הולכים. אולי לחזור כמה שנים אחורה זה לא כ"כ נורא, במחשבה שנייה, שרק השכנים ידעו מה קורה בתוך הבית של השכנים, וגם זה בקושי.
בשיעור האחרון הוצגו בפני הכיתה שתי פרזנטציות מאוד מעניינות- האחת בנושא למידה מקוונת באמצעות רשתות חברתיות והשנייה בנוגע לענני מחשוב.
שתי ההרצאות היו מאוד מעניינות והורגש כי המציגים היו בקיאים בחומר.
בנוגע ללמידה המקוונת ראינו את התפתחותה במוסדות החינוך השונים. ניתן לראות כי בהשכלה הגבוהה כבר מיישמים את הלמידה המקוונת כבר מספר שנים בהצלחה. הלמידה המקוונת נכנסת בהדרגה למערכת החינוך היסודית והעל יסודית.
נשאלנו את השאלה מה עתיד הלמידה המקוונת?
ההנחה היא, כי עם השנים וההתפתחות הטכנולוגית כך תתפתח הלמידה המקוונת.
ללמידה באמצעות הרשתות החברתיות יש הן יתרונות והן חסרונות.
היתרון המשמעותי הינו גישה יותר נוחה לחומר הנלמד. החיסרון הוא תקשורת בין אישית פחותה יותר וטשטוש הקווים בין מרצה לסטודנט.
בנוגע לענני מחשוב, מדובר בנושא בו לא היינו בקיאות קודם לכן. ידענו באופן כללי מהו משמעות המונח, אך לא הבינונו לעומק.
מדובר בטכנולוגיה אדירה אשר פותחה בשנים האחרונות ומאפשרת מעקב ושינוי של תכנים בכמה מכשירים במקביל, לדוגמא תמונה שהעלתי לאייפון אוטומטית תעלה למחשבי האישי. כמו כן, מדובר בעולם בו ניתן לקבל שטף של מידע באופן מיידי- השוואת מחירים בין חנויות קרובות, שירותים הסמוכים למקום הימצאותינו הימצאותנו ועוד. מדובר על טכנולוגיה שנשמע עליה הרבה בעתיד הקרב לבוא.
לסיכום ניתן לומר, כי למדנו רבות המצגות שהוצגו שהיו ענייניות ופותחות עיניים.
כמו כן, המשכנו לדבר על פלטפורמת הויקיס- השיתופיות ההולכת וגוברת בעולם המידע.