בסך הכול 285 אלף לקוחות עוברים בישראל מבנק לבנק בממוצע בשנה. בהתייחסות לשנים 2018-2016 הם היוו כ-2.5% מסך חשבונות העו"ש במערכת הבנקאית. את הנתונים פרסם הפיקוח על הבנקים, בראשות המפקחת חדוה בר, במסגרת "קטע מתוך הסקירה השנתית של מערכת הבנקאות ל-2018" בנושא "מעבר מבנק לבנק ופיצול המוצרים הבנקאיים".
על פי הפיקוח בכ-70% מהמעברים בין הבנקים "נצרך בתקופת המעבר לפחות מוצר אחד נוסף על העו"ש", כשהם מעריכים כי אפשר ו"אותו מוצר פיננסי שמספק המתחרה הוא אשר גורם ללקוח לעבור".
הסיבות המובילות למעבר הן כדי לקבל משכנתה או הלוואה אחרת בתנאים נוחים יותר מהבנק שאליו עוברים, או כדי לקבל ריבית טובה יותר עבור הפיקדונות שלהם. להרחבה: איך עוברים בנק?
עוד מצאו בפיקוח על הבנקים כי רוב העוברים בין הבנקים צעירים יחסית, כשהם מציינים כי בגילאי 30-40 בקרבם גבוה במקצת מהממוצע".
לאחרונה יזם משרד האוצר מהלך שאליו חבר בנק ישראל, וזה התגבש לחקיקה שנועדה להקים בישראל מערכת מקוונת למעבר פשוט ומאובטח בין הבנקים. זאת, בדומה למה שקיים בענפים אחרים בארץ, ובדומה למערכת שקיימת בתחום הבנקאות בבריטניה. בפיקוח מציינים שזהו מהלך מורכב ש"עלויותיו גבוהות מאוד, ומוערכות בכמה מאות מיליוני שקלים", ולכן הוא יחל לפעול רק ב-2021.
המערכת המקוונת נועדה להקל עם לקוחות לעבור בין בנקים באופן מקוון, מאובטח ונוח, במהירות וללא עלות ללקוח,ככלי להגברת התחרות בין הבנקים.
בנובמבר 2018 פרסם בנק ישראל את סוגי חשבונות שהבנקים חייבים לאפשר את ניודם באמצעות המערכת המקוונת, "בלחיצת כפתור": חשבונות של משקי בית ושל עסקים קטנים הרשומים תחת תעודת זהות של בעליהם - שאין מניעה משפטית להזזתם. בבנק ישראל מציינים שמדובר בכ-80% מהחשבונות בשוק, כשחשבונות עסקיים עדיין לא כלולים בפרויקט.
צד נוסף שהפיקוח מקדם בהקשר זה הוא "פיצול סל השירותים הבנקאי". כך, מהנתונים שמפרסם הפיקוח עולה כי כיום "רבים מן הלקוחות מנהלים חשבון עו"ש בבנק אחד ונוטלים הלוואה לדיור בבנק אחר", כאשר "נכון ליוני 2018, קרוב ל-40% מלקוחות הבנקים צורכים לפחות מוצר אחד שלא דרך החשבון הראשי שלהם בבנק האם, כ-28% מלקוחות הבנק צורכים שירותים שונים משני בנקים, וכ-8.5% אף משלושה בנקים".