מספר התנ”ך ואילך קיימות אנקדוטות היסטוריות לא רבות על אנשים שהאריכו ימים לעשור התשיעי והעשירי לחייהם ואף יותר. בסנהדרין ובסנאט הרומי ישבו קשישים מנוסים. התופעה של קשישים בעשור התשיעי והעשירי לחייהם נעשית כיום נפוצה יותר ויותר. יחס החברה אליהם משתנה מארץ לארץ ומתקופה לתקופה. קיימים מחקרים המתארים את המצב הבריאותי, מטבולי, ביוכימי ומנטלי בקרב אלה המאריכים חיים עד לעשור התשיעי והעשירי.
מוכנות והערכות לחירום מצריכים הבנה של עולם התוכן כמו גם היכרות של ה’שפה’, ה’שחקנים’ והתפקיד של כל גורם, היוצרים מארג מענה כולל. בניגוד לקיים בארה”ב ובקנדה, שם מוטלת האחריות להכנת תכנית מוכנות גם על הפרט, מדינת ישראל מעדיפה להטיל את האחריות למוכנות רק על הרמה הממסדית, דבר שהופך את הפרט לתלותי ונזקק במקום להופכו לאקטיבי ומעורב, כשהאחריות לביטחונו ושלומו נמצאים בידי אחרים במקום בידיו שלו עצמו.
מכירות באמצעות טלמרקטינג (שיווק ופרסום של מוצרים ושירותים באמצעות הטלפון בפנייה ישירה ללקוחות פוטנציאליים) הפכו לנפוצות בעשורים האחרונים במגוון רחב של ענפים ובהיקפים כספיים גדולים. למרות העלייה בפופולריות של מכירות באמצעות רשת האינטרנט, טלמרקטינג עדיין מהווה שיטת שיווק פופולרית ונפוצה. שיטת מכירה זו, המתבצעת מרחוק, מכניסה את המסחר אל ביתו של הלקוח בזמנו הפנוי ולכאורה עשויה להקל עליו לממש את רצונותיו.
מחקרים קודמים מצאו, שלתוכניות שיקום הלב השפעות חיוביות על המשתקמים, מבחינה בריאותית, פסיכולוגית וכלכלית. אולם, מחקרים מעטים בלבד בדקו הבדלים בין זקנים לצעירים במידת השינוי בכושר גופני והקשר בין שינוי במדד מצוקה נפשית לבין כושר גופני בקרב אנשים לאחר אוטם שריר הלב, המשתתפים בפעילות גופנית שיקומית.
מאמר זה בוחן את הליך האפוטרופסות לזקנים ביחס לתיאוריות התערבות בעבודה סוציאלית, ומראה כיצד הכשלים בתחום נובעים מאי-ניהול ההליך על פי תיאוריות אלה. התערבות בעבודה סוציאלית מבוססת על הגדרת צרכים, שבהתאם להם מוגדרות תוצאות ההתערבות הרצויות, ומתוכן נגזרים האמצעים להשגתן. מבחינה זו אפוטרופסות אמורה הייתה להיות אמצעי למענה על הצרכים.