תסמונת דאון פטור ממצוות?
אני לומד את הלכות קידוש החודש ברמב"ם, ובפרק ט הוא אומר שבשנה הראשונה ליצירה, חלה תקופת ניסן - תחילת השעה ה-15 ביום ה-182 לתחילת תנועת השמש - שבעה ימים, תשע שעות ותרמ"ב חלקים לפני מולד ניסן. ע"פ צורת חישוב מולד הלבנה בכל חודש שהרמב"ם מסביר בפרק ו, מולד ניסן חל באותה שנה ביום ה-177,ארבע שעות ו438 חלקים. אם כך, הרי שתקופת ניסן חלה כחמישה ימים *אחרי* מולד ניסן, שלא כמו שהרמב"ם אומר! ראיתי בפירוש להל’ קידוש החודש שהשמש החלה לנוע יום אחד ו23 שעות לפני הירח, מה שהיה מסדר הכול אם החישוב היה מראה שתקופת ניסן יצאה כחמישה ימים לפני מולד ניסן, אבל הרי החישוב מראה כי תקופת ניסן חלה אחרי מולד הלבנה!
תחילה אנסח את שאלתך בלשון אחרת, כקושיה מתימטית פשוטה: אם סופרים מיום בריאת המאורות ששה חודשי לבנה, ממולד תשרי עד מולד ניסן, שהם בערך עשרים ותשעה יום ומחצה, נגיע ל- 177. ואם סופרים שתי תקופות (תקופת תשרי ותקופת טבת, עד תחילת תקופת ניסן), וכל אחת היא רבע שנת חמה, דהיינו תשעים ואחד יום ורבע בערך, נגיע ל- 182 יום. אם כן בהכרח תקופת ניסן תהיה מאוחרת למולד ניסן בחמישה ימים בערך, בעוד שהרמב"ם אומר שתקופת ניסן הקדימה את מולד ניסן בשבעה ימים!
התשובה היא זו: דברי הרמב"ם בפ"ט ה"ג על "השנה הראשונה ליצירה" מתייחסים לניסן שלפני תשרי שבו נברא העולם, מה שמכונה "שנת תוהו" (כשבפועל לא היו מאורות כלל, אבל מקובל לחשב על פי זמן זה). כעת בדוק מיום בריאת המאורות אחורה, ששה חודשי לבנה ושתי תקופות חמה, ותמצא שאכן תקופת ניסן קדמה למולד ניסן.
להרחבה והסבר בהיר ראה במבוא לספר 'ברכת החמה כהלכתה' פרק תשיעי, ובפרט עמ' קעב.