חבילה צרה ויקרה: האם בקרוב נשלם פחות על הטלוויזיה שלנו?
בשבוע הבא תצא לדרך רפורמה שתחייב את חברות הכבלים והלוויין להציע ללקוחותיהן חבילת ערוצים צרה; האם זה מה שיניע את התחרות בתחום הטלוויזיה הרב ערוצית בישראל?
>> לאחר שנים של עיכובים ודחיות, ביום ראשון תצא לדרך עוד רפורמה משמעותית בשוק התקשורת, לקינוח הקדנציה של שר התקשורת משה כחלון. לרפורמה, שמקדמת מועצת הכבלים והלוויין שבמשרד התקשורת, קוראים "החבילה הצרה", והיא תאפשר לצרכנים לשלם הרבה פחות על הטלוויזיה הרב ערוצית.
במשך שנים חויבו הצרכנים בישראל לשלם סכום גדול (יותר מ-200 שקל בחודש) בעבור חבילה רב ערוצית לטלוויזיה, שכללה גם ערוצים רבים שהם כלל לא מעוניינים בהם.
הרפורמה החדשה מחייבת את yes ו-HOT, החל ביום ראשון, להציע לצרכנים גם חבילה קטנה יותר של ערוצי טלוויזיה, ובמחיר נמוך יותר. yes ו-HOT כבר הציגו בפני מועצת הכבלים והלוויין את החבילות החדשות ואת התמחור שלהן וקיבלו עליהם אישור, אך הם ייחשפו לציבור רק ביום ראשון. מחיר החבילה, על פי כל ההערכות, ינוע סביב 130 שקל לחודש. בחבילה יהיו כ-10-15 ערוצים: חמשת ערוצי הבסיס בישראל - 1, 2, 10, 33 ו-99 - וכן הערוצים 9 ו-23. על פי הרפורמה, החבילה חייבת לכלול עוד לפחות ארבעה ערוצים נושאיים: ספורט, ילדים ונוער, סדרות וסרטים וחדשות עולמיות.
החבילה תישאר בסיסית, והלקוחות לא יוכלו להוסיף על גביה ערוצי פרימיום, כמו ספורט למשל. כמו כן, בעלי החבילה לא יוכלו לצפות בתוכני VOD. הסיבה לכך היא ש-HOT ו-yes אינן מעוניינות להפוך את החבילה לאטרקטיבית מדי, שמא לקוחותיהן "יקטינו" את החבילה שברשותם ויעברו לחבילה הצרה, והן יאבדו הכנסות. עם זאת, HOT תוכל למכור את החבילה הצרה שלה במסגרת חבילות הדאבל והטריפל (הכוללות גם את מוצרי הטלפון והאינטרנט של החברה), ויש לה כוונה לעשות זאת.
נושא החבילה הצרה מתגלגל כבר שנים במשרדי הממשלה. על ביצוע הרפורמה הומלץ באופן מפורש בדו"ח גרונאו להגברת התחרות בשוק התקשורת, שפורסם ב-2008 בעת כהונתו של אריאל אטיאס כשר התקשורת. הדו"ח גם הציע לכפות את החבילה הצרה על החברות, במקביל לכך שיינתן להן אישור לשלב פרסומות. מימוש הרפורמה נדחה במשך שנים, בין היתר בלחץ חברות הטלוויזיה. סיבה נוספת לדחייה היתה שרפורמת ה-DTT (עיד"ן פלוס - חבילת ערוצי החינם) נתפשה כחלופה לחבילה הצרה.
השר כחלון הוא שהניע מחדש את הרפורמה, וכעת היא יוצאת לפועל. במשך הזמן, הנמיכו HOT ו-yes את התנגדותן לרפורמה. החברות מבינות כעת כי החבילה הצרה לא תסב להן נזק גדול במיוחד, וייתכן שהיא אף עשויה לתרום להן. הן מקוות כי החבילה הצרה תסייע להן לעצור את מגמת הנטישה שמאפיינת את התעשייה כבר כמה שנים, תחזיר לקוחות שעברו לשימוש בממיר עיד"ן פלוס, ואולי גם תקשה על סלקום ופרטנר להיכנס לשוק הטלוויזיה עם חבילה מוזלת.
עם זאת, HOT ו-yes אינן מעוניינות בחבילות צרות זולות מדי. האסטרטגיה שלהן בשלב זה היא להציע חבילה שאינה אטרקטיבית מאוד מבחינת התוכן והמחיר שלה, כך שייצאו ידי חובה מול הרגולטור - אך לא תהיה הסתערות של צרכנים על החבילה. לראיה, בדו"חות של HOT ובזק הרפורמה מוזכרת, אך לא נמסרה אזהרה למשקיעים כי היא עלולה להזיק לעסקי החברות.
בכיר באחת החברות אומר, "תהיה קנבליזציה, ולא נצא ברווח מהחבילה הזו", בהתייחסו לכך שיהיו לקוחות "רגילים" שיעברו לחבילה הצרה. לדבריו, "חלק מזה יתוקן על ידי כאלה שיהפכו להיות לקוחות שלנו, אבל זה יקזז רק חלק מהפגיעה. בכל מקרה, ה-ARPU הכללי (הכנסה חודשית ממנוי) תרד, זה בטוח, גם אם נגייס לקוחות חדשים רבים לחבילה הצרה". עוד אומר הבכיר כי לו היו מאפשרים לחברות לשדר פרסומות, מחיריהן של כל החבילות היו נמוכים הרבה יותר. ההכנסה החודשית הממוצעת של HOT מכל מנוי היתה ברבעון השלישי 211 שקל, וב-yes סכום של 231 שקל (לא כולל מע"מ).
מהלך יישום החבילה הצרה, בצירוף הפופולריות הגוברת של עיד"ן פלוס וההכנות של פרטנר וסלקום להקמת מיזם טלוויזיה באינטרנט, מדאיג מאוד את תעשיית ההפקה והתוכן בישראל. חברות הכבלים והלוויין אחראיות לנתח משמעותי מתוך סך ההפקות הטלוויזיוניות המשודרות בישראל. מדו"ח מועצת הכבלים והלוויין ל-2010 עולה כי ב-2010 השקיעה הטלוויזיה הרב ערוצית 340 מיליון שקל בהפקות מקור ישראליות. שתי החברות מחויבות בהשקעה של 8% מהכנסותיהן המגזריות בהפקות ישראליות, והן עומדות ביעד הזה ואף עוברות אותו.
HOT לבדה השקיעה בהפקות ישראליות כ-170 מיליון שקל - מעט יותר מהמחויבויות שלה בחוק - ו-120 מיליון שקל נוספים הושקעו על ידי yes. החברות מחויבות להעביר חלק מהסכומים האלה ישירות למפיקי ערוצים עצמאיים, ונאסר עליהן להיות מעורבות בהפקה. בענף התוכן המקומי יש מי שחוששים כי אם החבילה הצרה תצבור פופולריות, הנפילה בהכנסות של חברות הכבלים והלוויין תתורגם ישירות לקיצוץ משמעותי בהיקף ההשקעה בתוכן בישראל.
"מי שייפגע מהמהלך הזה הם היוצרים", אומר המפיק חיים סלוצקי, שמחזיק גם בערוץ הבידור של HOT ועומד לקבל לידיו גם את ערוץ 8. "היקף ההשקעה בתוכן הוא פונקציה של ההכנסות. אם ההשקעה תרד ב-30%, זו מכה אורזות בעבור חברות הכבלים והלוויין ערוצי תוכן שונים, כמו ערוצי בריאות, פנאי וטבע, ואחרות מייצגות בישראל ערוצים זרים אחרים. המודל העסקי של החברות הוא חלוקה ברווחים המגיעים מהכנסה מכל מנוי שרכש את הערוץ, במקרה של ערוצי פרימיום, או תשלום קבוע כשמדובר בערוצים הכלולים בחבילת הבסיס.
החשש המרכזי של חברות אלה הוא שהירידה בהכנסות הפלטפורמות תביא גם לשינויים משמעותיים בהסכמים מול בעלי הערוצים. לפי גורם בתחום, אם צרכנים רבים אכן יעברו לחבילה הצרה חברות הכבלים והלוויין לא יוכלו להמשיך להחזיק בחבילת הבסיס ערוצים רבים כל כך, ובנוסף ייאלצו להקשיח את התנאים המסחריים מול ספקי ערוצי הפרימיום.
"זה נכון שעד עתה לא היתה לצרכן אפשרות בחירה, אבל ככה מתנהל השוק הישראלי הקטן", אומר בכיר בתחום בעלי הערוצים. "המצב של HOT ו-yes גרוע גם כך. כניסה מאסיבית של החבילה הצרה יכולה למוטט את השוק של השחקנים בזירת הערוצים. צריכות להיות אלטרנטיבות רבות בשוק, כמו טלוויזיה באינטרנט, שיפצו על ירידת ההכנסות מהכבלים והלוויין".
HOT ו-yes מסרבות בינתיים לחשוף את רשימת הערוצים הסופית שתיכלל בחבילה הצרה. מבחינתן, זהו לא אירוע שמצדיק חגיגה תקשורתית, והן מתכוונות לחשוף את רשימת הערוצים רק ביום ראשון. האינטרס של החברות הוא ליצור חבילה מצומצמת שתעמוד בכללי הרגולציה, אך לא מעבר לכך.
"יכולת הבחירה של הצרכנים היא אחד הדברים החשובים מבחינת הרגולטור בטלוויזיה הרב ערוצית", אומר ניצן חן, לשעבר יו"ר מועצת הכבלים והלוויין שבתקופתו החל השימוע בעניין, וכיום מנהל לשכת העיתונות הממשלתית (לע"מ). לדעת חן, החבילה שתוצע לצרכנים מוגבלת יחסית. "יש בהחלט יכולת בחירה לחלק מסוים מהאנשים, יש ניסיון לקלוע למכנה משותף של צרכנים, גם אם היקף התוכן מוגבל".
המועצה קבעה כמה כללי רגולציה שבהם חייבות החברות לעמוד. בין היתר, נקבעה חובה כי ארבעה מהערוצים יופקו בישראל - וישדרו תכנים בנושאי ספורט, ילדים ונוער, סדרות וסרטים וחדשות מהעולם. המועצה קבעה גם הוראות לגבי הערוצים שיציעו החברות. כך למשל, 30% מההשקעה בתוכן יופנו לערוצים המופקים בישראל, ו-15% מסכום ההפקה יושקע בסוגה עילית.
בכל הנוגע לשידורי ספורט, קבעה המועצה כי הערוץ יכלול לפחות 126 שעות שידור בשבוע, ולפחות 500 שעות שידורים ישירים בשנה של תחרויות ספורט. על הערוץ לכלול משחקי כדורגל לגברים בוגרים משתי ליגות לפחות - בהיקף של 150 שעות בשנה לפחות; משחקי כדורסל וטניס לבוגרים/בוגרות - לפחות 100 שעות בשנה, מתוכן לפחות 50 שעות משחקי כדורסל; כמו כן, נקבע כי תשודר מהדורה יומית מקומית של חדשות ספורט, באורך שלא יפחת מ-15 דקות.
HOT ו-yes ניהלו בחודשים האחרונים מו"מ מול בעלי הערוצים, בניסיון לקבוע אילו ערוצים ייכללו בחבילה הצרה. ככל הנראה, HOT תבחר להכליל כערוץ ספורט את ערוץ ONE, שבו שותף ב-50% בעלי "ידיעות אחרונות", נוני מוזס; וכערוץ ילדים את הערוץ החדש של אבי בר וקבוצת סבן, ZOOM, שייכנס לפלטפורמה הבסיסית של החבילה הצרה כבר ב-2 בדצמבר. שני הערוצים האלה יתחרו בערוצי הספורט והילדים הוותיקים של קבוצת נגה תקשורת.
בכיר בתחום אומר כי חלק מבעלי הערוצים לא מיהרו לשתף פעולה עם חברות הכבלים והלוויין במימוש החבילה הצרה. "כניסה לחבילה הצרה רק פוגעת בנו", אומר הבכיר. "היא טובה אולי לבעלי ערוצים חדשים או לערוצים נחותים, שזקוקים לחשיפה ולקהל רחב כד לצמוח בעתיד. לערוצים המבוססים והפופולריים אין סיבה לעלות לחבילה הצרה, הם מבינים שזה תהליך שרק יכול לגרום לפגיעה בהכנסות שלהם בעתיד".
מי יפקח על מיזמי הטלוויזיה באינטרנט?
מחיר החבילה הצרה ייקבע על ידי חברות הכבלים והלוויין עצמן, אך הן יידרשו לקבל על כך את אישורה של מועצת הכבלים והלוויין.
ההערכות הן כי מחיר החבילה יהיה 120-130 שקל. זהו מחיר גבוה מהציפיות של משרד התקשורת, ולא בטוח שהוא יהווה תחרות של ממש לחבילת הבסיס, שכוללת עשרות ערוצים ומחירה כ-200 שקל.
בשלב זה, מימוש החבילה הצרה מוגדר כפיילוט למשך כחצי שנה. בתום שישה חודשים תיערך בחינה מחודשת, שתבדוק את מספר הלקוחות שייבחרו בחבילה החדשה ומנגד את הפגיעה שתיגרם לחברות הכבלים והלוויין, ולאחר מכן יתקבלו החלטות בנוגע למחויבות החברות להציע את החבילה הצרה לטווח רחוק.
הרפורמה הזו היא רק חלק מהשינויים המתוכננים בשוק הטלוויזיה הרב ערוצית. השנה אושר החוק המאפשר את הרחבת מערך עיד"ן פלוס ל-18 ערוצים, שיכללו את הערוצים הייעודיים 24, 9, הערוץ הערבי, ערוץ מורשת שנמצא בימים אלה במכרז וערוץ חדשות, וכן שלושה ערוצים נושאיים חדשים (למשל בתחומי ספורט, טבע או ילדים). לצד זאת, סלקום ופרטנר כבר הכריזו כי בכוונתן להשיק מיזמי IPTV - טלוויזיה באינטרנט.
מיזמים אלה צפויים ליצור תחרות משמעותית בשוק הטלוויזיה הרב ערוצית, ולפגוע באופן משמעותי עוד יותר בהכנסות של חברות הכבלים והלוויין. בשלב זה אין עדיין הסדרה של תחום ה-IPTV ועל היזמים לא מוטלת כל מחויבויות רגולטוריות. "חייבים להבין שיש צורך ברגולציה על מיזמי הטלוויזיה באינטרנט", אומר סלוצקי. "אם לא תהיה עליהם רגולציה, גם חברות הכבלים והלוויין לא יעמדו במחויבויותיהן".