"למה שיקימו את ביה"ס בסוף השכונה? הוא מרוחק ולא ישרת אף אחד. התחושה היא שמנסים לזרוק אותנו, הדתיים, החוצה, לשים אותנו בפינה כאילו אנחנו לא קשורים לשכונה, מה אני אגיד? זה לא פייר. יש ארבעה בי"ס חילוניים בשכונה ויש המון שרוצים להירשם לדתי, זו ממש הדרה", אמר השבוע תושב שכונת "נאות רבין", יגאל, אב לשלושה ילדים ששניים מהם אמורים להתחיל ללמוד כבר בשנה הבאה.
לפני כשנה וחצי החלו התושבים הדתיים בשכונה במאבק לפתיחת בית ספר ממלכתי דתי בתחומה, מאבק שעד כה לא הגשים את יעדו.
בכנס היערכות שהתקיים בשנה שעברה הציג ראש עיריית יבנה, צבי גוב-ארי את יעדי מערכת החינוך העירונית לשנת הלימודים הנוכחית, תשע"ז, כשאחת מהן הייתה הקמת בי"ס יסודי ממ"ד עם שלוש כיתות בשכבת גיל בתפר שבין השכונות הוותיקות ונאות רבין.
אך בית הספר הדתי לא נפתח בשנת הלימודים תשע"ז, וראש העיר הבטיח כי בשנת הלימודים הבאה, תשע"ח יפתח בית ספר ממלכתי דתי על התפר של שכונת נאות רבין והשכונות הוותיקות ברחוב הדוגית/צדף וזאת במטרה שישמש גם את ילדי השכונות הוותיקות כגון לב יבנה ונווה אילן שלהם אין מענה של בית ספר ממלכתי דתי.
חשוב לציין כי בשכונה "נאות רבין" נפתחו ארבעה בתי ספר ממלכתיים, בעוד ב-20 שנים האחרונות לא הוקם בית ספר ממלכתי דתי אחד בעיר.
לפני כשבועיים הכריז ראש העיר בישיבת מועצת העיר כי יפתח בית ספר ממלכתי דתי בשנת הלימודים הבאה, לכאורה כפי שהובטח, אך במפגש עם הורים מהשכונה הודיע להם שבית הספר הדתי יפעל במבנה שברחוב דוגית רק כשנה ואחר כך יועבר לרחוב הסירה. ההורים הופתעו ולא הבינו מדוע ראש העיר שינה את עמדתו, יתר על כן, ראש העיר החליט להגביל את ההרשמה לבית הספר לילדי השכונה הירוקה בלבד, ואך ורק לילדי כיתות א'.
"שנים שאנחנו מסיעים לבית ספר וסופסוף חשבנו שזה לא יקרה עוד, אבל יקרה ועוד איך", אמר השבוע רועי, תושב שכונת לב יבנה ואב לשלוש בנות, אחת בכיתה ג' ואחת שבשנה הבאה תעלה לא'. "כבר המון שנים שאנו מחכים שיפתח בי"ס דתי בקרבת ביתנו. אנחנו גרים בלב יבנה וקרובים לשכונה הירוקה גאוגרפית, לכן רצינו לשלוח את ילדנו לשם אבל עכשיו נאמר כי יגבילו את ההרשמה לתושבי השכונה וזה לא בסדר. גם במידה ויאשרו, מתכוונים לאחר שנה להרחיק אותו לרחוב הסירה. רחוב הדוגית מאוד קרוב אלינו הביתה, סופסוף יכולנו להתנהל בפשטות, זה פשוט לא בסדר".
השבוע נפגשו הורים לילדים משכונות נאות בגין נאות רבין ונווה אילן והחליטו שלא יוותרו על ההבטחה שניתנה להם, כי בית הספר הממ"ד יקבע ברחוב הדוגית. מיקום בית הספר הוא קריטי לקיומו.
משיחה עם מספר הורים מורגש כי התחושות הן קשות. ההורים חשים כי דברים הקשורים ליהדות בשכונה נדחק לקצה, וישנה הדרה לכל דבר ועניין. "בשכונה שמונה כ-12,000 אלף תושבים יש רק שני בתי כנסת כשאחד ממקום בקצה השכונה בקרבה לבית הקברות, טרם נבנה מקווה ועכשיו את החינוך הממלכתי דתי בשכונה רוצים לקבור ולמקם את בית הספר הממ"ד בקצה השכונה בסמיכות לבית הקברות", אמרה אם מהשכונה.
"הכעס גדול", מוסיפה אחת האימהות, "אותנו דוחים שנים ובינתיים פתחו ארבעה בתי ספר ממלכתיים ולאחרונה את בית הספר איינשטיין עם 2 כיתות א' בלבד וללא הצדקה! בשנה שעברה הבאנו לראש העיר מבלי שפתח רישום מסודר, רשימת שמית של 66 תלמידים שמעוניינים בבית ספר ממלכתי דתי, אך הוא החליט לפתוח שלא בצדק בית ספר ממלכתי רק עם 54 תלמידים. למה מתייחסים אל הציבור הדתי בצורה הזו? ועכשיו עד שסוף כל סוף נבנה בית ספר ממ"ד אנחנו מצפים להיות ממוקמים במרכז השכונה כראוי לבית ספר ממ"ד יחידי בשכונה. חוסר הצדק כאן זועק לשמיים".
בעקבות אי פתיחת בית הספר הממלכתי דתי בשנה שעברה נוצרה מציאות של ילדים דתיים שנרשמו לבתי ספר ממלכתיים מרוחקים וגם הם מצפים לקבל מענה ומבקשים כי יפתח רישום גם לכיתות ב' לבית הספר הממ"ד שיפתח שנה הבאה.
"אנחנו גרים בשכונה הירוקה מאז שהוקמה", סיפר השבוע יגאל, אב לשלושה ילדים, שניים מהם אמורים להתחיל את לימודיהם בשנה הבאה, "רואים ומרגישים שהשכונה גדלה ומתפתחת, שכונה איכותית על כך אנו בהתאם. עוברות השנים ופותחים בעיר עוד בי"ס חילוני, ועוד אחד, והציבור הדתי בשכונה פשוט נשכח. בהתחלה חשנו שאולי צריך להעיר את העניינים, לבקש ולהסביר שאנחנו גם צריכים מקום, אבל היום? אני לא רוצה להתבטא בצורה לא יפה, אבל זו הדרה של כל הציבור הדתי מהשכונה. דוחפים אותנו החוצה, יש פה ציבור גדול שמשלם, שחי ויש התייחסות פוליטית נטו ויש כוח חילוני גדול שנענים לדרישותיו".
"זו מלחמה ארוכה, וזה לא מה שהובטח לנו. יפתחו שתי כיתות א' במבנה ברחוב דוגית וזה לא אמור לקרות כך, הובטח שיקימו בי"ס דתי. ביה"ס יעבור אחרי שנה לרח' הסירה, למה שיקימו אותו בסוף השכונה? הוא מרוחק ולא ישרת אף אחד? התחושה היא שזה לזרוק אותנו החוצה, לשים אותנו בפינה כאילו אנחנו לא קשורים לשכונה, מה אני אגיד? זה לא פייר. יש מס' בתי"ס חילוניים בשכונה ויש המון שרוצים להירשם לדתי, למה פותחים את ההרשמה רק לא'? אני לא מבין למה להגביל".
עוד הוא מספר כי קבוצת ההורים אליה הוא שייך ופועלת לבניית בי"ס דתי בשכונה, נפגשה מס' פעמים עם גורמים רלוונטיים בעיריית יבנה.
"שוחחנו על כך לא פעם ובשבוע שעבר הייתי בפגישה עם ראש העיר, לאחר שהבטיח שיהיה בי"ס. חשבנו שזו רק שיחה בה הוא יציג איך יהיו הדברים, אבל אז הוא אמר את מה שבאמת יקרה.
אנחנו מתכוונים לפעול ולא לשתוק, לעשות הפגנות ואם נצטרך נגיש בג"ץ, אם נאלץ להגיע לכך".
חבר המועצה אלי מזוז: " ראש העיר הבטיח ואף כתב ביעדי מערכת החינוך לשנת התשעז כי בית הספר הממלכתי דתי בשכונה הירוקה יוקם בתפר שבין שכונת נאות רבין לשכונות הוותיקות (רחוב הדוגית). הבטחת ראש העיר היא הגיונית ונכונה היות ויהיה בית ספר דתי אחד בשכונה ונכון יהיה למקמו במרכז השכונה בסמיכות ללב יבנה על מנת שיתן מענה גם לילדי השכונות הוותיקות לב יבנה ונווה אילן להם אין בית ספר ממ"ד. כפי שאני מכיר את ראש העיר אני מאמין כי יקיים את הבטחתו ואף יפתח את הרישום לשכבת כיתות ב'.
תגובת העירייה: "רישום התלמידים לבתי הספר היסודיים בעיר מחולק לשני מרחבי בחירה – המרחב הצפוני והמרחב הדרומי. בשנת הלימודים הבאה (תשע"ח) תתאפשר הרשמה מכלל העיר לשני בתי ספר על-אזוריים (ביאליק, נועם) בלבד. ראש העיר, צבי גוב-ארי נענה לבקשת ההורים ובשנת הלימודים הקרובה ייפתח בשכונת נאות-רבין ביה"ס יסודי במסלול חינוך ממלכתי דתי אשר יספק מענה למשפחות המתגוררות בשכונה ומעוניינות במסלול זה. חשוב לציין כי במרחב הצפוני קיימים בתי ספר יסודיים של החינוך הממלכתי-דתי העומדים לבחירת ההורים. ככלל, מיקומם של מוסדות הציבור נעשה בהתאם לצרכים ואפשרויות התכנוניות. מאחר ובית הספר החדש ישמש את ילדי השכונה ואינו עומד לבחירה של תושבי המרחב הצפוני, הטענה הנוגעת למיקומו אינה רלבנטית".
ראש העיר, צבי גוב-ארי הוסיף כי "לא ועדים ולא עסקנים יכתיבו כיצד תפעל מערכת החינוך בעיר. ראוי שטענותיהם יופנו לשר החינוך וזאת לאור העובדה שעיריית יבנה נאלצה לקחת הלוואה למימון ביניים לבינוי מוסדות חינוך בסך של כ-23 מיליון ש"ח שבאחריות משרד החינוך לתקצבם. ולאלה הפועלים לטובת הגדלת הקצאות לבית ספר נועם לצורך קליטת תלמידים מחוץ לעיר אומר כי העדיפות היא לקליטת ילדי העיר וזו תמשיך להיות מדיניותנו גם בעתיד. היחס לאוכלוסיה הדתית ימשיך להיות שיוויוני וזהה לכלל האוכלוסיה, בהתאם לצרכים מוגדרים ועניינים ולא עפ"י גחמות ושיקולים זרים".