כיום בעידן האינטרנט בני נוער חשופים יותר מאי פעם לתכנים ויזואליים מיניים קשים אשר לעיתים קרובות גם משלבים בתוכם אלימות, המראות הללו שבני הנוער נחשפים אליהן בשילוב עם לחץ חברתי כמו גם בעיתיות מסוימת בהבחנה בין טוב לרע של חלק מהם כתוצאה מחינוך לקוי ו/או חוסר בתשומת לב מהוריהם, מובילים את אותם בני נוער לבצע עבירות מין בתדירות גבוה יותר מבעבר.
א. קטינים הפוגעים באחיהם או אחיותיהם הצעירים בתוך המשפחה: מדובר בגילוי עריות. ברוב המקרים ההתעללות נמשכת זמן רב ויש לה השפעות טראומתיות ארוכות טווח על הקטין הנפגע. כמו כן, לעיתים קרובות הקורבן מתקשה לחשוף את הפגיעה בשל הדינמיקה המשפחתית המורכבת והם נושאים עימם את הסוד במשך שנים רבות.
ב. קטינים שפוגעים בילדים וילדות צעירים מהם במסגרות שונות כמו בית הספר, מדריך בקטינה, חוגים בשעות אחר הצהריים וכדומה.
ג. אלימות מינית קבוצתית: קבוצה של נערים שמאתרת נערה שנתפסת כחלשה וזמינה בשל היותה בקשר מיני עם אחד מהנערים או בשל היותה חסרת תמיכה חברתית או משפחתית. הנערים משתמשים בנערה כחפץ שדרכו הם מממשים את הגבריות שלהם זה בעיני זה.
מערכת אכיפת החוק קובעת כללים מיוחדים בנוגע לטיפול בקטינים אשר חשודים בביצוע של עבירות מין, ראשית חשוב לציין שגיל האחריות הפלילית בישראל עומד כיום על 12 שנים, כלומר לא ניתן להרשיע ילד שגילו פחות מ-12 שנים. ועל כן גיל האחריות הפלילית של קטינים הוא בין גיל 12 לגיל 18, הגיל בו למעשה הקטין הופך לבגיר. ילדים אשר עברו עבירות מין והם מתחת לגיל 12 יופנו לאבחון ולטיפול של פקיד סעד.
למשטרה אין סמכות לעצור או לחקור באזהרה ילד מתחת לגיל 12 החשוד בביצוע עבירת מין, אך היא יכולה לזמן אותו או את הוריו למסירת עדות.
חקירת קטין מתחת לגיל 13 מתבצעת על ידי חוקר ילדים מיוחד במשטרה, אשר הוכשר לעבוד עם ילדים. חקירת קטינים עד גיל 14 תתבצע על ידי חוקר ילדים מטעם משרד הרווחה. וחקירתם של קטינים מעל גיל 14 תתבצע על ידי חוקר נוער במשטרה. כמו כן, קטינים מעל גיל 12 שעברו עבירת מין מופנים על ידי המשטרה לשירות המבחן לנוער גם במקרים בהם הוחלט לסגור כנגדם את התיק וגם במקרים בהם מתנהל הליך פלילי כנגדם.
לבתי המשפט ישנו קושי משמעותי בעת גזירת עונשם של נערים אשר הואשמו בעבירות מין, וקושי זה מתגבר ככל שגילו של הנער צעיר יותר וחמורת העבירות אשר ביצע גדולה.
שיקולי הענישה של קטין הנם מורכבים וסבוכים ומורכבים ממארג של אינטרסים שחלקם מנוגדים זה לזה ולהם השלכות ארוכות טווח על חייו של הקטין.
כאשר מדובר בעבירות של בני נוער ישנה חשיבות רבה לשיקולי השיקום, בית המשפט לנוער הוא בית משפט אשר מעדיף שיקולי שיקום וטיפול על פני ענישה, יחד עם זאת, ובכדי לא לפגוע לגמרי במהות של שיקולי הענישה הוחלט לאמץ מודל מעורב אשר משלב בין שיקולי ענישה והרתעה לשיקולים של טיפול בבני הנוער. בבואו לחרוץ את דינו של הקטין הנאשם בית המשפט יתחשב בגילו של הנאשם הקטין, חומרת מעשיו, הנזק אשר נגרם לקורבן העבירה, השכיחות של העבירה בה הואשם ועמדתו של שירות המבחן לנוער.
דרכי הטיפול שמטילים בתי המשפט על קטין אשר מואשם בעבירות מין ולא מורשע בדין הינן מגוונות והן מגובשות על ידי שירות המבחן לאחר היכרות עם הקטין, משפחתו ובחינת מכלול הנסיבות אשר הובילו את הקטין לבצע את העבירה.
סעיף 187 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב 1982, מאפשר במקרים מסוימים הכנת תסקיר נפגע עבירה בעבירות מין והגשתו בפני בית המשפט כראיה אשר לה משקל רב בעת גזירת עונשו של הנאשם הקטין. עריכת התסקיר כרוכה בהסכמתו של נפגע העבירה. לאחרונה קבע בית המשפט המחוזי שבמידה ונפגע העבירה מעוניין בהגשת התסקיר, לתביעה אין כל שיקול דעת בנוגע להגשתו והיא מחויבת להגישו לבית המשפט כחלק מהראיות לגזירת העונש.
בנוגע לקטינים מתחת לגיל 14 יש צורך באישור מהאפוטרופוס שלהם לצורך הגשת התצהיר.
תופעת האלימות המינית בקרב בני נוער וקטינים הינה תופעה נפוצה ולצערנו הרב היא אף התגברה בשנים האחרונות ממגוון סיבות. בתי המשפט בישראל רואים בחומרה פגיעה מינית קל וחומר שהיא מתבצעת כלפי קטינים. יחד עם זאת, כאשר מדובר בקטינים אשר עוברים את העבירה ישנה חשיבות רבה לשיקולי השיקום והטיפול בעת גזירת עונשם של הקטינים, מלבד מהשיקולים הרגילים של ענישה והרתעה. ועל כן, בכל מקרה שבו נער קטין מואשם בעבירת מין ישנה חשיבות מכרעת לטיפול של עורך דין פלילי מנוסה בתיק. במידה וקטין זומן לחקירה פלילית או שהוגש כנגדו כתב אישום בעבירות מין יש לפנות לעורך דין פלילי אשר בקיא בתחום של עבירות נוער ועבירות מין.