הסימנים הולכים ומתאספים: יוון קרובה לקריסה פיננסית יותר משהיתה אפילו כשביקשה חילוץ מהאיחוד האירופי לפני כשנה. במגעים המתנהלים כעת באירופה להגיש ליוון סיוע נוסף, מסתמנת עסקה שתוביל להתערבות חיצונית חסרת תקדים בכלכלה היוונית. התערבות זו, דיווח "פייננשל טיימס", כוללת מעורבות חיצוני בגביית מסים, וכן בהפרטת נכסי יוון. מקורות העיתון הבריטי דיווחו כי מחזיקי אג"ח פרטיים יקבלו תמריצים להאריך מרצון את מועד הפרעון של אג"ח של יוון. כמו כן תידרש יוון לעוד סבב של מהלכי צנע - קרי, קיצוצים בתקציבים הממשלתיים שיפגעו ישירות בשירותים לאזרחים.
כלכלנים רבים טוענים כי על יוון לבצע הסדר חובות, או לפחות להגיע להסכם על דחיית פרעונם עם בעלי האג"ח שלה. הבנק המרכזי של אירופה והמנהיגות של גוש היורו מסרבים לדון בכך, מחשש שבעלי האג"ח של יוון - רובם בנקים אירופיים, מגרמניה, בריטניה וצרפת - ייפגעו. הבנק המרכזי הוא המתנגד העיקרי לארגון מחדש של החובות, מחשש כי שינוי בתנאי פרעון החובות יתפרש כחדלות פרעון, ויעורר מפולת בשוקי ההון של אירופה. חדלות פרעון היא כמובן בלתי נתפסת בעיני המנהיגים של גוש היורו. והאפשרות הקיצונית עוד יותר, של פרישתה של יוון מגוש היורו, נתפסת כקטסטרופלית לא רק עבור גוש היורו, אלא עבור יוון עצמה.
מאמציה של יוון לקצץ בגירעון התקציבי שלה ובחובותיה העצומים בשנה האחרונה לא העלו את התוצאות הרצויות. ביום ראשון דיווחה סוכנות רויטרס כי קרן המטבע הבינלאומית מצאה כי יוון החמיצה את יעדי התקציב שלה, בביקורת שנערכה ליוון. דיווח דומה התפרסם בעיתון הגרמני "דר שפיגל". אם יוון לא תעמוד ביעדים שקבעו עבור קרן המטבע והאיחוד, היא עלולה שלא לקבל את סבב המימון הבא. "החוקים אומרים שאפשר להעניק את הסיוע רק אם יש ערבויות פיננסיות לשנה קדימה", הסביר ז'אן קלוד יונקר, נשיא קבוצת שרי האוצר של האיחוד האירופי השבוע.
ליוון היה גירעון השקול ל-10.5% מהתמ"ג ב-2010, לעומת 15.6% ב-2009. חובותיה גדלו ב-2010 ל-143% מהתמ"ג, לפי נתוני יורוסטאט, לשכת הסטטיסטיקה של הנציבות האירופית, שפורסמו לפני שלושה ימים. במספרים, מדובר בגירעון של 24.1 מיליארד יורו וחובות של 328 מיליארד יורו. הגירעון של יוון שני בגודלו ביחס לתמ"ג רק לזה של אירלנד בין מדינות גוש היורו, והחוב שלה הוא הוא הגבוה ביותר ביניהן.
התמ"ג של יוון צנח ב-4.5% ב-2010, והוא חזוי ליפול השנה ב-4%. תפוקת המלט ביוון נפלה ב-60% מאז 2006, תפוקת הפלדה ביותר מ-80% בשנתיים האחרונות. ועד סוף השנה תאבד הכלכלה עוד 250 אלף משרות, ולפי התחזיות תגיע לאבטלה של יותר מ-15%.
יוון, אם כך, זקוקה לעוד סיוע. במגעים המתנהלים כעת נדונה הגשת סיוע של 30-35 מיליארד יורו נוספים ל-110 מיליארד יורו שהובטחו ליוון ב-2010 על ידי קרן המטבע והאיחוד האירופי. יוון תצטרך מימון חדש של 60-70 מיליארד יורו עד סוף 2013, כך שגופי הסיוע מקווים שמחצית מצרכיה יממונו ללא הלוואות חדשות.
ההתערבות הבוטה שמחייב הסכם הסיוע החדש עשויה להביא להתנגדות משמעותית ביוון - גם מצד הממשלה וגם מצד הציבור. ממשלת יוון לא הצליחה ביום שישי להעביר בפרלמנט חבילת צעדי צנע חדשים, שמהווים דרישה מוקדמת לקבלת הסיוע.
וינס כייבל, שר העסקים הבריטי, אמר בשבוע שעבר כי על יוון לארגן מחדש את מועדי הפרעון של חובותיה. להמשיך ולהכריח את הממשל באתונה לקצץ עוד ועוד בהוצאותיו איננו הפתרון, אמר כייבל, "לקצץ, לקצץ, לקצץ - זו טעות, וזה לא מצליח", אמר השר הבריטי. דבריו מהדהדים בככרות ברחבי אירופה, ממדריד ועד אתונה, שהתמלאו במפגינים זועמים. עובדים סוציאליים ועובדי עיריות באתונה אמרו ל"ניו יורק טיימס" כי היה גידול של 25% במספר חסרי הבית. בבית התמחוי הגדול ביותר באתונה מגיעים 3,500 אנשים ביום לקבל מזון ובגדים, לעומת 100 לפני עשור. הגיל הממוצע של המבקרים בבית התמחוי הוא 47 לעומת 60 לפני שנתיים.
הפגיעה באזרחים מתבטאת לא רק בהפגנות ובתחושת משבר חברתי, אלא גם בכלכלה המקומית: ביוון משכו מפקידים 40 מיליארד יורו בפקדונות מהבנקים המקומיים, ולאחרונה גדל קצב המשיכות.
יוון איננה הסוס השחור היחידי הדוהר ועושה שמות ביציבות של אירופה כעת. אירלנד, למרות הסיוע שקיבלה, מתקשה מאוד להתאושש מהנפילה הקשה בכלכלתה. אירלנד בחרה לחלץ את הבנקים שלה על חשבון משלמי המסים, במטרה להחזיר את האמון של משקיעי האג"ח בה. אולם לאחר שקיבלה סיוע של 85 מיליארד יורו, תשואות האג"ח שלה עדיין מרקיעות שחקים, וכלכלתה נסוגה ב-1% בשנה שעברה. שר התחבורה של אירלנד אמר ביום ראשון כי אירלנד עשויה להידרש לסיוע נוסף גם פורטוגל, האחרונה עד כה לבקש סיוע, סובלת ממיתון. ספרד נאבקת בגירעון קשה המלוות בכלכלה מדשדשת ואבטלה החמורה ביותר בגוש היורו, כ-20%.
המאבק באירופה כיום נולד כתוצאה מארועים פיננסיים וכלכליים, אולם שורשיו והשלכות עמוקים הרבה יותר מכך. המאבק הוא פוליטי, כלכלי, תרבותי וחברתי - כל צד שבו בוחן את הצידוק הקיומי של גוש היורו והאיחוד האירופי. הוא גם בוחן את המודלים הכלכליים-חברתיים שעליהם נבנו מדינות רבות באירופה, ששימרו מסורת של הגנה על מקומות עבודה שהולידה, באופן אבסורדי, אבטלה גבוהה; שהתעקשו לממן תשלומי רווחה נדיבים למרות שהכנסותיהם הידלדלו בגלל צמיחה חלשה; וגם למדינות הפריפריה שאיפשרו לבנקים שלהם לחיות בהילולה מתמדת של כסף זול שבה הם שיתפו יזמים, קבלנים ואזרחים. כשההילולה הסתיימה בהרס עצום, בחרו המדינות הללו להטיל את חשבון התיקונים ועבודות הניקיון על האזרחים.