הפעילות לציון 50 שנה למלחמת ששת הימים מאפשרת היכרות עם הרקע לפרוץ המלחמה, האווירה הציבורית שקדמה לה והמהלכים המרכזיים בחזיתות השונות.
המערך כולל מספר הצעות: פעילות פתיחה, סיפורה של מלחמה, זהו שיר אחרי מלחמה, בראי הקריקטורה.
בשבוע האחרון חווים תושבי מדינת ישראל גל שרפות. משפחות רבות נותרו ללא בית, שטחים נרחבים של חורש טבעי נשרפו כליל וזיהום אוויר כבד שרר באזורי השרפות. תחילתן של השרפות ברשלנות, והן התפשטו למוקדים רבים במעשי הצתה מכוונים. תנאי מזג האוויר החריגים – רוחות מזרחיות חזקות ורמת יובש גבוהה – גרמו להתפשטות מהירה של הלהבות, הקשו את ההשתלטות על האש וגרמו להתפשטותה המהירה לשטחים נוספים.
ירושלים - עיר שהיא עושה כל ישראל לחברים (ירושלמי, חגיגה פ"ג, ה"ו).
מטרת שתי ההפעלות היא לעודד את המשתתפים לסובלנות, לקבלת השונה ולעשיית חסד, בהכרה בכך שהמשך בניינה של ירושלים יתאפשר באחדות ישראל ובעשיית צדקה וחסד.
כנסת ישראל קבעה כי בשלושים בנובמבר בכל שנה יצוין יום היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן. כמיליון יהודים בני קהילות מפוארות אלו סבלו פרעות בשנות הארבעים והחמישים של המאה ה-20, בעקבות הקמת מדינת ישראל, ונאלצו לעזוב את ארצות מוצאם. מטרת הפעילות בגיליון הינה להכיר את הרקע התרבותי של יהודי ארצות ערב ואיראן ואת הגורמים שהניעו אותם להגיע לארץ, וכמו כן לבחון כיצד סיפור מורשתם שזור בקורות החברה הישראלית ובתרבותה.
בגיליון חמש פעילויות, שמטרתן להכיר ולהבין את חוויית העולה ואת קשייו בארץ הקולטת, לדון בחשיבות העלייה כמשימה לאומית ובתרומתה לחברה, ולסייע בקליטת העולים מתוך פתיחות וסובלנות לתרבותם ולמסורותיהם.
"ישראל היא חלום שמתגשם. הרשו לי להוסיף ולחלום" – דבריו אלה של שמעון פרס, נשיא המדינה לשעבר, מאפיינים את אישיותו ואת דרכו במשך עשרות שנים של עשייה. הוא היה מדור המנהיגים שהובילו את מדינת ישראל מראשית ימיה, עוד מימי המאבק להקמתה.
סיפורו של אלי כהן מייצג את סיפורם של אנשי קהילת המודיעין הסמויים, "אנשי הצללים", החיים בינינו, מבלי שנדע על פועלם ועל המחיר ששילמו הם ובני משפחותיהם.
בפעילויות המוצעות נתוודע לסיפורו של אלי כהן, נבחן את המניעים והערכים שהתוו את שליחותו המסורה למען מדינת ישראל, ונעורר מודעות והוקרה לפעולותיהם של אנשי קהילת המודיעין, "אנשי הצללים".
לציון היום הבינלאומי למאבק בגזענות החל ב-21 במרץ, הגיליון מוקדש לנאומו החשוב של חיים הרצוג, שגריר ישראל באו"ם דאז, כתגובה להחלטת האו"ם ב-1975 שקבעה שציונות הינה צורה של גזענות. מטרות הפעילות לעמוד על הערכים העומדים בבסיס דבריו בנאום ולדון בחשיבות המאבק בגזענות אז והיום.
סיפור חייו של יצחק נבון, נשיאה ה-5 של מדינת ישראל שזור בקורותיה של מדינת ישראל. בפועלו תרם והשפיע על החברה והתרבות הישראלית בתפקידיו השונים. יצחק נבון ייזכר כמנהיג, נשיא, איש רוח, איש העם ואוהב אדם. גיליון זה מוקדש לזכרו ומזמן היכרות עם דמותו, פועלו והערכים שהנחו אותו בחייו.
בימים אלה אנו נתונים בעיצומו של גל פיגועי טרור ואירועי אלימות שמתרחשים בירושלים וברחבי הארץ, ולהתגברות גילויי מחאה והפגנות סוערות בקרב ערבים ויהודים.
אירועי הטרור מערערים את תחושת הביטחון, וגורמים להסלמה, להתדרדרות ולאובדן שליטה.
בני נוער רבים מחכים לחופשת הקיץ - תקופה שבמהלכה הם אינם מחויבים לבית הספר ולמסגרות פורמליות אחרות, אלא יכולים לבחור כיצד לבלות את זמנם. גיליון זה מציע שתי פעילויות לבני הנוער טרום החופשה להכינם להתנהלות ראויה במהלך חופשת הקיץ, כחלק מהיערכות משרד החינוך לתכנית "מחנכים מסביב לשעון - גם בקיץ".
בא' באייר הלך לעולמו מו"ר הרב ליכטנשטיין זצ"ל. במובנים רבים, הוא היה מורה דרך של הציונות הדתית כולה, מענקי הרוח, שגילם בחייו את משנת החמ"ד. גאון בתורה ושקדן בלימודה, ועם זאת ד"ר לספרות אנגלית ופתוח ללימודים כללים, הוא לא ראה בהם ביטול תורה, אלא קיומה. בפעילות נשתדל לגעת בשולי גלימתו של הרב ליכטנשטיין, לחזק את התורה, את העבודה ואת גמילות החסדים שלנו ולפעול בדרך הסלולה, המורכבת והעמוקה שסוללת עבורנו תורת ישראל והמתבטאת במשנת החמ"ד.
לקראת סוף שנת הלימודים ה'תשע"ד, חוו כל בית ישראל ימי חרדה ותפילה בשל חטיפת שלושת הנערים, אחינו-תלמידינו. תחושת "יחד" של עם ישראל אחזה בכולנו. בפעילות המוצעת בגיליון חמ"דת זה, מוצע לערוך דיון לבירור הצורך להרבות אהבה והקושי בקיום מצווה זו - המצווה על הלב, ולהעלאת דרכים ורעיונות ליישום. הפעילות מיועדת להעברה בכיתות על ידי נוער "הקהל למען ציון", ולפי הצורך על ידי מחנכי הכיתות כפעילות מקדימה לחלוקת הצמידים הצהובים.
אירועי הטרור שהתרחשו בשבוע האחרון בצרפת – הרצח המערכת העיתון "שארלי הבדו" ובמרכול היהודי "היפר כשר", זעזעו את האזרחי צרפת ואת העולם החופשי והעלו בקרב יהודי צרפת שאלות באשר לעתידם במדינה זו. בפעילות שלהלן, אנו מציעים לבחון אירועים אלה ולדון במשמעותם לקהילה היהודית בצרפת ולערכי העולם החופשי.
יום ההוקרה לפצועי צה"ל ולנפגעי פעולות האיבה יצויין מידי שנה בכ"ט בנובמבר. הממשלה בחרה בתאריך י"ז בכסלו לציון יום זה שכן זהו התאריך העברי שבו החליטו האומות המאוחדות על סיום המנדט הבריטי ועל הקמת מדינת ישראל (כ"ט בנובמבר 1947). הבחירה במועד זה מסמלת את הזיקה בין נסיבות פציעתם של הנפגעים לתקומת ישראל ולצורך בשמירה עליה. ממשלת ישראל החליטה לקיים את יום ההוקרה כביטוי לחובה הציבורית והמוסרית שלנו כחברה לפצועים ולנפגעים אשר נושאים בגופם ובנפשם את המחיר הציבורי של כולנו.
במהלך מבצע "צוק איתן" הנוער התגייס בהמוניו לעשייה חברתית-קהילתית מגוונת ברחבי הארץ. בני הנוער הפעילו מוקדי פעילות לילדים במרחבים מוגנים, אירחו משפחות מהדרום, התנדבו בהפעלת מוקדי חירום ובהסברת חירום בקהילה, סייעו לקשישים, ארגנו חבילות לחיילים, ביקרו פצועים, התנדבו בחקלאות, הפעילו מערכי הסברה ברשת האינטרנט, ארגנו הפגנות, חילקו דגלים וערכו מפגשי הידברות. הפעילות בגיליון זה מזמינה את בני הנוער לבחינת מקומם ומעורבותם האישית במהלך מבצע צוק איתן, למפגש עם מגוון תחומי עשייה של הנוער הישראלי ולחשיבה על השלכות עתידיות.
אנו נמצאים בפתחו של חודש אלול. ארבעים הימים שמראש חודש אלול עד יום הכיפורים מסוגלים לתשובה יותר מכל ימות השנה כי הם ימי רחמים וימי רצון. הפעילות שבגיליון זה של חודש אלול מזמנת לנו העמקה בנושא "כוחה של תפילה", זאת בעקבות אירועי הקיץ האחרונים שבהם הרבינו בתפילות מיוחדות למען הצלתם של הנערים החטופים, למען שלומם של חיילי צה"ל ולהחלמתם של הפצועים. אנו מקדישים גיליון זה לזכרם של שלושת הנערים החטופים שנרצחו ו-64 חיילי צה"ל שמסרו נפשם בגבורה על הגנת הארץ בלחימה במבצע "צוק איתן".
בימים אלה אנו נערכים לחזרה לשגרת לימודים ולפעילות חברתית ערכית. בחודשי הקיץ התרחשו אירועים משמעותיים אשר הטביעו חותמם על חיינו כאזרחי המדינה. כולנו היינו שותפים לכאבן של משפחות שלושת הנערים שנחטפו ונרצחו, ונחשפנו להסלמה בשיח הציבורי ולרצח הנער משועפט. עם פרוץ מבצע צוק איתן, בעקבות מטחי הטילים שנורו לדרום הארץ ולאזורים נוספים, נתגלו בפנינו שוב פניה היפות של החברה הישראלית. בפעילות זאת המשתתפים משתפים ומתייחסים לאירועים המשמעותיים שחוו במהלך הקיץ ובוחנים את מידת מעורבותם.
לאחר 18 ימים קשים של חוסר ודאות הגיעה הבשורה המרה. בשדה באזור העיירה חלחול מצפון לחברון נמצאו גופותיהם של שלושת הנערים, תלמידי ישיבה, אייל יפרח מהיישוב אלעד, גיל-עד שער מהיישוב טלמון ונפתלי פרנקל מהיישוב נוף-איילון. שלושת הנערים נחטפו כאשר עלו על טרמפ בצומת באזור גוש עציון בדרכם מהישיבה בה למדו לבתיהם ביום חמישי ה-12.6.2014 בלילה. הסוף הטראגי של החטיפה מציף רגשות של כאב וצער לצד תחושות של סולידריות ושותפות גורל. להתמודדות עם רגשות ותחושות אלו, אנו מציעים לאנשי החינוך מתודות לאוורור רגשות, ציטוטים ונקודות לדיון.
מצוות השמיטה היא אחת מן "המצוות התלויות בארץ" המבטאות את הקשר בין עם ישראל לארצו ויש לקיימה רק כשרוב עם ישראל יושב בארץ ישראל. מטרות הפעילות להמחיש לבני הנוער את חשיבותה של מצוות השמיטה ואת הרלוונטיות שלה גם למי שאינו עוסק בעבודת האדמה. לחשוף את בני הנוער למגוון מקורות מספרות חז"ל המציגים היבטים רעיוניים וחינוכיים של מצוות השמיטה ולעודד את בני הנוער לעשייה חברתית ברוח ערכי השמיטה.
יום האישה הבינלאומי, החל מידי שנה בשנה בתאריך שמונה במרס, נועד להעלות את המודעות לכך שקידום השלום והחברה כרוכים במתן שוויון זכויות מלא לנשים ובהשתתפותן הפעילה בתהליך. בגיליון זה, נבחן דימויים לאפיון גברים ונשים ותפקידים מגדריים שהחברה קובעת כפי שאלו מוצגים בפני בני הנוער על-ידי סביבתם הקרובה ועל-ידי מתווכים שונים, כגון פרסומאים, ונברר כיצד אלו משפיעים על עיצוב הזהות האישית והמגדרית של בני הנוער.
הנגישות התמידית לרשת האינטרנט והזמינות של המסכים המקיפים אותנו מכל עבר מציבים בפנינו כל העת אתגרים חדשים. כאנשי חינוך זו הזדמנות לדון עם בני הנוער כיצד להתנהל באופן מושכל ברשת ובמכשירים הניידים בהם הם משתמשים ולפתח בקרב בני הנוער מיומנויות לצריכה ביקורתית, ולסייע להם להשתמש במסכים בצורה נבונה, מועילה, מתחשבת ובטוחה. בגיליון זה שתי פעילויות: מוקפים במסכים - פעילות המתבססת על איורים משעשעים ושימוש מתחשב בטלפונים סלולריים - פעילות המתמקדת באתיקה הנדרשת בשימוש בטלפונים סלולריים.
שולמית אלוני, מנהיגת ציבור, לוחמת למען זכויות האדם והאזרח, משפטנית, חברת כנסת במשך 27 שנים, שרה בממשלות ישראל, כיהנה גם כשרת החינוך, הלכה לעולמה בגיל 85. בסיפור תולדותיה של מדינת ישראל שמור לשולמית אלוני מקום של כבוד כנושאת הדגל וכלוחמת אמיצה על זכויות האזרח. שולמית אלוני, מהמנהיגות הבולטות בחברה ובפוליטיקה הישראלית, אשר כיהנה גם כשרת החינוך, תיזכר כלוחמת ישרת דרך ואשת עקרונות אשר גם המאמינים בדרכה וגם החולקים עליה מוקירים את תרומתה לעיצוב דמותה של החברה הישראלית.
עזריה אלון, ממייסדי "החברה להגנת הטבע" ומאנשי שמירת הטבע והסביבה החשובים בתולדות מדינת ישראל, נפטר ביום א' ה-19.1.2014 (י"ח בשבט תשע"ד) והוא בן 95. גיליון זה נכתב לזכרו. במהלך הפעילות יכירו בני הנוער את פועלו ויכינו אלבום שיתופי לדמותו ולמורשתו. אנו מקווים כי הפעילות תעודד את בני הנוער להיות שותפים לחזונו של עזריה אלון ומחויבים לשמירת הטבע בישראל.
אריאל שרון, ראש הממשלה ה-11 של מדינת ישראל הלך לעולמו. שמונה שנים לאחר ששקע בתרדמת נדם ליבו של אריאל שרון, אחד המצביאים הנועזים והמנהיגים המשפיעים בתולדות המדינה. במשך כשישים שנה נמצא אריאל שרון בחזית התרחשות האירועים בישראל, כל חייו שזורים בקורותיה של מדינת ישראל כלוחם, מפקד, מנהיג, שר וראש ממשלה. גיליון זה מוקדש לזכרו.
אריק איינשטיין נחשב לאחד מהבולטים שבזמרי ישראל, אבי הפזמון העברי, הפופ העברי והרוק העברי. אחד האבות המייסדים של התרבות העברית החדשה. הוא התבלט בתקופת "הלהקות הצבאיות, כיכב במוסיקה הישראלית של שנות ה-60, היה ממובילי גל הרוק של שנות ה-70 ומבצע אהוב של "שירי ארץ ישראל". בקריירה העשירה שלו באו לביטוי כישרונותיו כשחקן, קומיקאי ובדרן וכמגלה כישרונות צעירים. מקום לכולם - האחר הוא אני - לקידום חברת מופת גיליון מס' 123 גיליון זה הוא פתיח לעיסוק במוקד הערכי לשנת תשע"ד: "האחר הוא אני - לקידום חברת מופת". בפעילויות הבאות נזמין את התלמידים להיפגש עם ה"אחרים" שבסביבתם הקרובה. כך יוכלו לפגוש את ה"אחרים" ולשמוע את קולם, ולא רק לדבר עליהם. ה"אחרים" נמצאים לידינו, צריך רק לפקוח את העיניים ולראות אותם. בכל רחוב ובכל שכונה אפשר לפגוש אנשים בני עדות שונות ובעלי רקע דתי שונה. בכל קהילה יש אנשים בגילאים שונים, במצבים משפחתיים שונים, ובעלי צרכים ייחודיים. אנו מאמינים כי מפגשים בלתי-אמצעיים ויוזמות קהילתיות להכרת ה"אחר" והשונה יהוו נדבך חשוב בבנייתה של חברה מכילה.
חג הסיגד נקבע בחוק כחג רשמי של מדינת ישראל ויחול השנה בכ"ז בחשוון. חג זה משמש הזדמנות לחוש את הכמיהה והכיסופים של עולי אתיופיה לירושלים ולארץ ישראל. בפעילות המצורפת נבחן היבטים שונים של חג הסיגד ונערוך דיון בערכים הגלומים בו ובמשמעותו עבור בני הקהילה האתיופית היום והחברה הישראלית כולה.
הרב עובדיה יוסף היה סמכות רבנית ראשונה במעלה בחברה הישראלית ובעולם היהודי. הוא פעל "להחזיר עטרה ליושנה", להשיב את הפסיקה הספרדית למקומה הראוי. הוא כיהן כרב ראשי הספרדי בשנים 1972-1982 ומשנת 1984 עמד בראש מועצת החכמים של מפלגת ש"ס שחוללה מהפכה בתרבות הפוליטית והדתית של יוצאי עדות המזרח בישראל. הרב עובדיה הבטיח את מקומו בדברי ימי עם ישראל כאחד מהרבנים ופוסקי ההלכה הגדולים במאה השנים האחרונות.
גיליון חמ"דת זה מוקדש ל"מסע המושבות". בסופו, זרקור מידע על הרבנית רחל נריה במלאות שנה לפטירתה. הרבנית נריה פעלה רבות למען החברה הישראלית, ברוחו של הרב קוק - אותה רוח אשר הניעה אותו לצאת ל"מסע המושבות". מטרות הפעילות להתוודע ל"מסע המושבות" ולהכיר בחשיבותו, לעורר במשתתפים הערכה לתכונותיו ולמעשיו של הרב קוק ולהכיר בחשיבות המפגש והדיאלוג בין דתיים וחילוניים בחברה הישראלית.
נוער יוצא לעבודה - לקראת חופשת הקיץ - שנתי פעילויות בנושא העבודה וחשיבותה, להכנת בני נוער להשתלבות בעבודה. הפעילויות בנויות ברצף, אך כל אחת מהן עומדת בפני עצמה ואינה תלויה באחרת. מטרות הפעילויות הן לזהות את הציפיות של בני הנוער מעבודה ואת הצרכים האישיים שמניעים אותם לצאת לעבודה בחופשה, להבין את התרומה הערכית הגלומה ביציאה לעבודה, לבחון תפיסות ואמונות ביחס לערך העבודה ולהכיר בערך העבודה ובהשפעתה על חיי הפרט ועל דמותה של החברה.
גיליון זה מציע לעסוק בנושא התשועה בדרך של לימוד בית מדרשי. במרכז הלימוד הבית מדרשי עומדות מובאות ממקורות ישראל, שבאמצעותן מתפתח שיח ומתקיימת למידה הכוללת הבעה של תחשות, של מחשבות, של ספקות ושל רעיונות, וכן בחינת התכנים מזוויות ראייה שונות בגישה לא שיפוטית. לכל הרהור ולכל דעה יש מקום, בכל תשובה יש אמת. מטרת הלימוד אינה למצוא תשובה לכל שאלה, לעתים, עצם העלאת השאלות הוא עיקר הלמידה. דרך לימוד זו מזמנת היפתחות להרהורים גם לאחר השיעור, כך שתהליך הלמידה יהיה מתמשך ומשמעותי ויצמיח תובנות.
אנו עומדים בפתחם של ימים משמעותיים למדינת ישראל ולעם היהודי, ימים המבטאים את הסיפור המשותף לכולנו, סיפור משואה לתקומה. ימי הזיכרון ויום העצמאות, החלים בכל שנה בסמיכות זה לזה, משרים רוח מיוחדת במדינת ישראל ומאפשרים לנו לשוב ולחוות מעט מן האירועים הגדולים שהתרחשו בדורות האחרונים. תכנית זו מאפשרת לנו, אנשי החינוך, לקיים שיח עם בני נוער במעגלים שונים, בבית הספר ובקהילה, ולפתח בהם זהות ישראלית גאה, המתבססת על העבר והנכונה אל אתגרי העתיד.
בעקבות אירוע בו הותקפו מורות בירושלים וגל של גילויי אלימות על רקע גזעני, חשוב לדון עם בני הנוער במשמעות של תופעת הגזענות וסכנותיה לפרט ולחברה, ולבחון דרכים להתמודדות עם התופעה והשלכותיה. במערכת החינוך מציינים היום את יום המאבק הבינלאומי נגד גזענות (הוקדם ל-10.3.2013 בשל חופשת הפסח), ואנו מציעים להיעזר בפעילויות לדיון ושיח חינוכי ביום זה. בגיליון זה שתי הצעות לפעילות: 1. דיון באירוע ובמשמעות תופעת הגזענות לאור אירועים שהתרחשו בעת האחרונה; 2. ברור המושג פשע שנאה ובחינת היבטים של גילויי אלימות על רקע גזעני כלפי קבוצות שונות באוכלוסייה.
יום האישה הבינלאומי מצוין בעולם כולו בתאריך ה-8 במרס. יום זה מוקדש לציון הישגיהן של נשים בעולם בתחומים שונים ולזכרן של נשים אשר לחמו בעבר ואשר נלחמות בהווה להשגת שיוויון זכויות. גיליון זה מוקדש לנשים מנהיגות אשר פעלו לקידום שוויון ההזדמנויות בין המינים בתקופת היישוב, לאחר הקמת המדינה ועד היום. בפעילות נכיר דמויות אשר היו שותפות בעשייה חברתית וציבורית.
פעילות לזכרו של רב אלוף אמנון ליפקין שחק, הרמטכ"ל ה-15 של מדינת ישראל (2012-1944) מטרות הפעילות להוקיר את זכרו של רב אלוף (במיל') אמנון ליפקין שחק כמנהיג וכלוחם, להעלות קווים לדמותו ולהכיר את הערכים שאפיינו אותו.
מטרות הפעילות: א. להכיר את סיפורה הטרגי של אוניית המעפילים סטרומה.ב. לדון בלקחי הפרשה עבורנו כיום.
יום האישה הבינלאומי מצוין בעולם כולו ב-8 במרס, ביום זה בשנת 1857 הפגינו בניו יורק מאות פועלות נגד תנאי עבודתן ושכרן. פעולות המחאה הותירו רושם עז והוחלט לציין יום זה מדי שנה כיום האישה הבינלאומי. השנה יחול יום האישה הבינלאומי בי"ד באדר, ביום חג הפורים, שבו קוראים את מגילת אסתר. בהפעלה זו ידונו המשתתפים בכמה דוגמאות הקשורות לעולמם: יציאת אימהות לעבודה, חלוקת עבודה בין בני זוג בעבודות הבית, תפקידי נשים בצה"ל וקיומם של בתי ספר לבנות בלבד. המשתתפים יכירו גישות שונות לשוויון בין המינים וידונו במצבים שונים שבהם שאלת השוויון עומדת למבחן.
לקראת י"א באדר, יום תל חי, נחזור ונציין יום זה, נזכיר את האירועים שהתרחשו בתל חי, שהוא אחד מאתרי המורשת הלאומית החשובים, אתר המספר את קורות ההתיישבות העברית בגליל והמאבק להגנתה. בפעילויות שבגיליון זה יכירו בני הנוער את סיפור תל חי, את דמותו של יוסף טרומפלדור וידונו במשמעות מיתוס תל חי אז והיום.
לציון יום הולדתה של הכנסת ה-18, בחרנו להקדיש לה את גיליון "על סדר היום". בגיליון נעמוד על חשיבותה של הכנסת בחברה דמוקרטית ועל אחריותנו כאזרחים להכיר את פועלה, להשפיע על חברי הכנסת ולקיים עמם שיח משותף. מטרות הגיליון לעמוד על חשיבות הכנסת כמייצגת את שלטון העם, לדון בהשפעתה של הכנסת על חיי האזרחים ולבחון דרכים שבהן אזרחים ובני הנוער יכולים להשפיע על דיוני הכנסת ועל החלטותיה.
יפה ירקוני, כלת פרס ישראל, היא זמרת המסמלת עבור כולנו את הישראליות היפה, ושיריה מלווים אותנו מימי המאבק להקמת המדינה ועד היום. בפעילות זו, המוקדשת לזכרה, נשרטט קווים לדמותה של הזמרת, ששיריה היו ספוגים באהבת הארץ. דמותה תיחקק ותיזכר כדמות בולטת בתולדות הזמר העברי.
שר החינוך, מר גדעון סער, הודיע כי הנושא המרכז לשנת תשע"ב הוא "אורח חיים בריא". מערכת החינוך חרתה על דגלה את השאיפה להטמיע הרגלי בריאות בקרב בני הנוער ולעודדם לאמץ אורח חיים בריא. מטרת הפעילות היא להעלות למודעות את חשיבות הנושא בחיי היומיום של כל אחד מאתנו, לעודד בני נוער לשמור על אורח חיים בריא וליזום דרכים לקידום הנושא בחברה ובקהילה.
"כעמוד האש ההולך לפני המחנה" כך כינו רבים את חנן פורת בהספידם אותו, "לפני המחנה הדתי לאומי ולפני המחנה הלאומי כולו במשך כמעט חמישה עשורים". עם הסתלקותו מאיתנו בטרם עת והוא רק בן שישים ושבע, ציבור שלם מרכין ראשו בכאב עצום. מטרת הפעילות היא לעורר את עניין המשתתפים ולהציג בפניהם את רבגוניות דמותו של חנן פורת, לעורר בקרב המשתתפים הערכה והוקרה לתכונותיו ולמעשיו המיוחדים ולתרומתו למדינת ישראל ולבקש מן המשתתפים לבחור תכונות, ערכים ודרי התנהגות העולים מדמותו ולהציע דרכים שבהן הם יוכלו לאמצם וליישמם באורחות חייהם.
סוף סוף גלעד שליט שב הביתה. מדינה שלמה עצרה את נשימתה ונצמדה למסכי הטלוויזיה ברגעי השחרור מהשבי, אחרי חמש שנים וארבעה חודשים. רבים בחברה הישראלית היו מגויסים במשך שנים אלו למאבק לשחרור גלעד שליט, מתוך מחויבות, סולידריות ודבקות בערך הערבות ההדדית. בפעילות שלהלן נאפשר למשתתפים להעלות תחושות ורגשות מן הימים שבהם ליווינו את גלעד בדרכו אל החופש ולדון בדילמות שעולות בעקבות העסקה לשחרורו.
ב-11 בספטמבר השנה ימלאו עשר שנים לפיגוע הטרור במגדלי התאומים בניו יורק ובאתרים נוספים בארה"ב. אירועי הטרור הבהירו את הצורך של מדינות דמוקרטיות לנקוט בפעולות שונות, למרות שהן פוגעות בזכויותיהם הדמוקרטיות של חלק מן האזרחים, זאת על מנת להגן על ביטחונם ועל חייהם של כלל אזרחי המדינה. מטרת הפעילות בגיליון זה היא לציין את אירועי ה-11 בספטמבר 2001 ולהכיר את המושג "דמוקרטיה מתגוננת" בהקשר של הטרור העולמי ולבחון סוגיות הכרוכות בו.
בשבועות האחרונים אנו עדים לשיח אחר בחברה הישראלית. גלי המחאה הציבורית, העצרות והאוהלים שהוקמו בכל רחבי הארץ קוראים לשינוי סדרי העדיפויות בהקצאת המשאבים בתחומי חיים שונים. הצעירים והסטודנטים מובילים את המחאה במעגלי שיח ובעצרות ללא התלהמות או אלימות, מתוך תקווה להטביע חותם ולהשפיע על דמות החברה הישראלית היום ובעתיד.
כבוד הוא צורך בסיסי ולגיטימי של כל אדם באשר הוא. כל אחד רוצה שיקשיבו לו, שיאמינו ביכולותיו ושיאמרו לו מילה טובה, יותר מכך שלא יזלזלו בו, שלא יתעלמו ממנו ושלא יתנשאו כלפיו. הפעלה זו עוסקת בכבודם של חברים, ובמתן כבוד לכל אדם באשר הוא אדם בכל עת. חשיבות מיוחדת יש לעיסוק בנושא זה בתקופה של ספירת העומר, זמן בו מתאבלים על תלמידיו של רבי עקיבא "על שום שלא נהגו כבוד זה לזה".
שנת תשע"א נבחרה על ידי שר החינוך כשנת השפה העברית במערכת החינוך. מעצם טיבה, כל שפה יוצרת ומשמרת את התרבות האנושית של הדוברים בה. וכך גם השפה העברית יוצרת ומשמרת את תרבותו של העם היהודי ומהווה עבורו את תעודת הזהות התרבותית. גיליון זה מציג בפני המשתתפים פסיפס ממקורותיה של השפה העברית כדי לראות עין בעין את מקורן של המילים המשמשות בה.
חג פורים מגיע ואיתו שלל מסכות ותחפושות אשר מזמנות לנו לימוד משמעותי על מסכות, לא רק בהקשר של מנהגי פורים, אלא גם על "מסכות" שאנו עוטים על פנינו בשאר ימות השנה. הפעלה זו עוסקת בבירור מקומן של המסכות בחיינו ובהשפעתן על סולם הערכים הדתי-מוסרי, החברתי והמדיני שלנו, בדגש על ערך היושר להלכה ולמעשה.
לקראת יום זכויות הצרכן הבינלאומי, החל ב-15 במרץ, אנו רואים חשיבות לדון בנושא, ולהציע לאנשי החינוך פעילות העוסקת באירועים הצרכניים המשפיעים של שנת 2011-2010, תוך בחינת היבטים צרכניים שיסייעו לבני הנוער להיות צרכנים מודעים לזכויותיהם. הפעילות המוצעת נועדה לסייע לבני הנוער להיחשף לנושא הצרכנות, לחזק את המודעות שלהם, כצרכנים, לזכויותיהם ולעסוק בהיבטים הערכיים הרלוונטיים לחייהם.
גיליון זה מוקדש לזכרו של אלעד ריבן, נער בן 17, מתנדב ב"צופי אש", תלמיד בית הספר הריאלי בחיפה, שקיפד את חייו כשפעל לצד הכבאים במהלך ימי השריפה בכרמל. אלעד הצטרף לפעילות התנדבותית במכבי אש בכיתה י', ומאז בחר להמשיך בהתנדבות. נרכין ראש לזכרו, נזכור את רוח ההתנדבות שגילה בעת חירום ואת מחויבותו לעזור לזולת. סיפורו של אלעד העלה על סדר היום הציבורי את תרומתם של בני נוער מתנדבים, המקדישים את זמנם למען הזולת, הקהילה והחברה.
מינהל חברה ונוער בשיתוף מינהל החמ"ד, במסגרת התוכנית "חמ"ד של חופש", בחרו לציין את ראש חודש אב כ"יום אהבת ישראל" לצורך עיון ויישום של מצוות "ואהבת לרעך כמוך". בהפעלה שלהלן ננסה לפרוט רעיון נשגב זה ל"מעות" קטנות וברות יישום.
החלטתו של שר החינוך להנהגת תלבושת אחידה בבתי הספר היסודיים ובחטיבת הביניים מעלה שוב על סדר היום של מערכת החינוך בישראל את שאלת התלבושת האחידה. חשוב לנהל דיונים בנושא זה עם מורים, הורים ותלמידים, ולאפשר לתלמידים להיות שותפים ביישומה של החלטה זו. הנהגתה של תלבושת אחידה בחטיבה העליונה הינה וולונטרית בשלב זה והיא נתונה להחלטת בתי הספר.
במלאת חמש שנים לפינוי היישובים מגוש קטיף ומצפון השומרון - בפעילות זו נדגים דרכי התמודדות שונות שבהן בחרו אנשים, מפוני גוש קטיף, שחוו מצבי משבר קשים במיוחד ועברו את התהליך של מעבר ממשבר לצמיחה. אנשים אלו התמודדות באופן אישי ובאופן ציבורי עם משברים קשים מנשוא ויכלו להם. אנו מקווים שהפעילות תתרום להרחבת ההבנה של התהליך הארוך שעשו המבוגרים ובני הנוער מהיישובים המפונים בדרכם החדשה והמצמיחה, ממקום שברם ועד מקום הקבע אליו הם הגיעו או יגיעו בזמן הקרוב.
יגאל אלון היה מפקד הפלמ"ח, אחד מגיבורי מלחמת השחרור וכיהן בממשלות ישראל כשר העבודה, שר הקליטה, שר החינוך ושר החוץ. עם פטירתו אמר עליו יצחק נבון, נשיא המדינה באותה עת: "יגאל אלון היה איש אדמה, גיבור מלחמת השחרור, היו בו אומץ ואצילות רוח בעת ובעונה אחת, רע וחבר... היה צירוף נדיר של איש העשייה הפורייה בתחומים החיוניים והקובעים את גורלנו...". בפעילות המוצעת יתוודעו בני הנוער לדמותו של יגאל אלון, יכירו תחנות מרכזיות בחייו וינסו לעמוד על הסיבות להיותו מקור השראה לדור שלם.
הפעילות בגיליון באה להביא למודעות המשתתפים כי אירועי הפורים מהווים בבואה ל"אני מאמין" החינוכי של בית הספר ואינם עומדים בפני עצמם. מטרת הפעילות לברר עם המשתתפים דרכים לשינוי ולשיפור אירועי פורים במוסדות החינוך מבחינה חינוכית וערכית ולהביא למודעות המשתתפים כי לאירועי פורים במוסדות החינוך יש השפעה על תחומים שונים ועל מעגלי שותפות רחבים, לטוב ולמוטב.
השירות בצה"ל מהווה מימוש חובה אזרחית המתבטאת בנכונותם ובמוכנותם של בני הנוער ליטול על עצמם אחריות אישית תוך מעורבות חברתית והזדהות עם המטרות המוצבות בפני צה"ל. האחריות להובלת הנושא במשרד החינוך מוטל על מינהל חברה ונוערף בשיתוף עם גופים נוספים במשרד החינוך, עם מערך המג"ן בצה"ל ועם משרד הביטחון - האגף הביטחוני חברתי. אנשי המינהל ישמחו לסייע לכם בכל הנדרש להשגת מטרתנו המשותפת: הכנת בני הנוער לקראת שירות משמעותי בצה"ל.
אנו עומדים בפתחה של שנה חדשה. כל אחד מאתנו מהרהר ותוהה מה תביא לו שנה זו בכנפיה. לצד השאיפות והחלומות האישיים, יש ודאי לכולנו גם הרהורים ומחשבות הנוגעים במרחב הציבורי המשותף של החברה הישראלית. בפעילות זו נברר את המושג חשבון נפש, מטרתו ומשמעותו על פי מקורות שונים.
כתרים רבים של קדושה, יופי וייחוד נקשרו במהלך הדורות לעיר ירושלים בירת מדינת ישראל. בגיליון זה בחרנו לדון בכמה מכתרים אלה: ירושלים של קודש וחול, של תורה ומסחר, של לימוד ותרבות, של מרכז רוחני ומרכז שלטוני. הפעלה זו מהווה פתיחה לנושא השנתי בשנת התש"ע, כפי שנבחר על ידי מינהל החינוך הדתי: "ציון ירושלים - מכמיהה להגשמה".
מזה 74 שנים, במסגרת משחקי המכביה, מתכנסים בני העם היהודי מכל קצוות תבל לחגיגה של ספורט והישגים. אחת לארבע שנים נערך מפגן סולידריות זה, של יהדות התפוצות עם מדינת ישראל, התורם לחיזוק הקשר של כלל העם היהודי באשר הוא. משחקי המכביה נותנים ביטוי לערכים של אחדות עם ישראל בשאיפה להישגים, תוך מתן דגש על קירוב הנוער והצעירים למפעל המכביה ומטרותיו.
לפני שלושים שנה נחתם הסכם שלום בין מדינת ישראל בראשות מנחם בגין לבין מצרים בראשות הנשיא אנואר סאדאת, בתיווכו של נשיא ארה"ב ג'ימי קארטר. הסכם זה הביא לסיום מצב המלחמה בין שתי המדינות וסלל את הדרך להידברות ולשלום עם מדינות ערב אחרות. הפעילות בגיליון זה תוקדש לפתיחת אשנב לבני הנוער אל הרקע להסכם השלום והדמויות המרכזיות שלקחו בו חלק, ולדיון על ההסכם ועל השלכותיו.
גיליון זה בא לסייע לאנשי החינוך לברר עם בני הנוער מהם המסרים המרכזיים המועברים באמצעות תוכניות אלו: "עם הספר" או "עם הכסף"? אילו מסרים נוספים מועברים בתוכניות אלו? מהי השפעתן של תוכניות אלו על דמותה של החברה הישראלית? האם צריך לפקח על התכנים המועברים בהן? וכיצד ראוי שבני נוער יתייחסו אליהן? באמצעות שאלות אלו תוכלו לעורר את חוש הביקורת של הצעירים לגבי תוכני התרבות שאותם הם בוחרים לצרוך.
זה כשמונה שנים חיים תושבי הנגב המערבי תחת מטחי הקסאמים, הטילים והפצמ"רים המפרים את שגרת חייהם. כמה קשה ומורכבת התנהלות חיי היום יום תחת מטר הטילים, חיים בחשש ובמתח מתמיד, תחושה של חוסר אונים וחוסר שליטה, לחץ נפשי, אי ודאות, דאגה מתמדת לשלומם של בני המשפחה, חוסר יכולת לתכנן את החיים בהווה ובעתיד עקב חוסר ידיעה מה ילד יום. בגיליון זה אנו פונים לאנשי החינוך בקריאה להקדיש זמן ולשוחח עם בני הנוער על הנושא, לעודד אותם להעלות רעיונות כיצד יוכלו לסייע לתושבי הדרום וליישם רעיונות אלה הלכה למעשה.
שנת תשס"ט נבחרה להיות שנת איכות הסביבה במערכת החינוך. אין מחלוקת בין מדענים ומומחים לאיכות הסביבה כי כדור הארץ מצוי במשבר סביבתי חמור בגלל הפרת המאזן האקולוגי בעולם, ומנגד - העשייה הסביבתית אשר החלה לפני שנים לא רבות תועלתה מוגבלת. ההפעלה שבגיליון זה מחברת בין ערכי הסביבה המודרניים לבין המחשבה היהודית וההלכה, מתוך הבנה כי חינוך לקיימות ולהטמעת ערכי הקיימות הוא חלק בלתי נפרד מחינוך לערכים יהודיים ולקיום מצוות.
חג החנוכה הוא הזדמנות חשובה לבירור זהותנו היהודית על רקע השפעות תרבותיות זרות, כמו תרבות יוון העתיקה בשעתה ותרבות המערב בימינו. בגיליון זה ניסינו לברר את השפעתן של תרבויות אלו ואחרות על יהודים מאמינים ושומרי מצוות. אנו תקווה שפעילות זו תשמש בסיס לדיון ערכי על תרבות ועל עיצוב תודעה.
מידי פעם פוקד את ישראל משבר מים. משבר המים בשנת תשס"ט, הינו, כנראה, הקשה ביותר בתולדותיה בגלל רצף השנים השחונות מחד, וגידול בצריכת המים מאידך. שנת תשס"ט הוכרזה במערכת החינוך כשנת חינוך ירוק כבסיס חינוכי לפעילות מקדמת קיימות לאורך זמן. מתפקידנו כאנשי חינוך לעורר מודעות בקרב בני הנוער לנושא ולעודד אותם לנהוג באחריות ולפעול לצמצום צריכת המים.
לקראת העצרת הכללית של איחוד הקהילות הפדרציות של צפון אמריקה - בתאריכים י"ח עד כ"א בחשון, יתקיים בירושלים כנס האספה הכללית של איחוד הקהילות היהודיות בצפון אמריקה. בואם של כ-3000 נציגים בהקהילות והפדרציות היהודיות של צפון אמריקה והשתתפות של כ-1,500 נציגים ממדינת ישראל, הנו ביטוי לסולידריות, להדדיות ולקשר המשמעותי בין הקהילה היהודית בארה"ב לבין מדינת ישראל.
במהלך חודש ספטמבר, עם תחילת שנת הלימודים, יתקיים ביוזמת שר החינוך, באמצעות מינהל חברה ונוער בשיתוף המינהל הפדגוגי ואגפי הגיל, שבוע תנועות הנוער. מטרתו של שבוע זה היא להדגיש את חשיבותן של תנועות הנוער בישראל, לעודד ילדים ובני נוער להצטרף לפעילות שלהן, ולחזק את הקשר שבין תנועות הנוער לקהילה.
חופשת הקיץ עלולה לחשוף את בני הנוער לסכנות רבות והיא מציבה אתגר חינוכי ערכי בפני הורים, מחנכים ותלמידים הממתינים לימי "החופש הגדול" בכיליון עיניים ובהתרגשות רבה. בגיליון שלפניכם ניסינו להגביר את המודעות לסכנות הפיזיות והרוחניות האורבות לתלמידים בימי החופשה ולהבהיר כי המפתח ליצירת חופשה משמעותית הוא נטילת אחריות של כל יחיד ויחיד בפני עצמו ובפני קונו.
בגיליון שלפניכם ציוני דרך של הישגי הציונות הדתית בתחומים שונים כמו תורה וחסד, חינוך והתיישבות, בניין ויצירה.
בפעילות שבגיליון זה נעמוד על חשיבותו של חוק המילואים ועל תרומתו לחיזוק מערך המילואים ולצמצום הפגיעה בכל מערכות חייו של המתגייס. נבחן את ההשלכות של החוק עלינו כחברה המבטאת באמצעותו הכרה והוקרה לאזרחים, שיוצאים עם "צו הקריאה" למלא משימות ביטחוניות למען הכלל. ל"ג בעומר הוא יום ההוקרה שנקבע במיוחד לעיסוק בנושא במערכת החינוך.
אחד מההישגים הבולטים בתולדות מדינת ישראל הוא סיפורם המופלא של ניצולי השואה, שעם הגעתם לארץ גייסו את כל משאביהם הנפשיים לשיקום חייהם החדשים, הן במישור האישי והן במישור הלאומי, והשתלבו במארג החברתי, הכלכלי והתרבות של המדינה. באמצעות פעילות המוצעת בגיליון יכירו בני הנוער סיפורי מופת על חייהם של ניצולים שבחרו לדבוק בחיים ולתת להם משמעות חדשה.
גיליון מיוחד לרגל יום השלושים להירצחם של שמונת הבנים, תלמידי ישיבת "מרכז הרב" בירושלים. מטרות הפעילות לאפשר למשתתפים להעלות קשיים, מחשבות, ציפיות ועמדות בנושא התמודדות עם אמונה ולחזק את יכולת ההתמודדות של בני הנוער עם מצבי משבר.
שמחה היא אחת המצוות המרכזיות של חג הפורים, שנאמר "לעשות אותם ימי משתה ושמחה" לחג הפורים יש מהות מיוחדת - זוהי שמחה יהודית, שמחה של מצוות נתינה, משלוח מנות איש לרעהו ומתנות לאביונים. ערבות הדדית כדי שגם החלשים בחברה יוכלו לשמוח.
"המתאבל על ירושלים זוכה ורואה בשמחתה" חמ"דת יום עשרה בטבת, היום שבו החל המצור על ירושלים. מצור זה הביא, כעבור שלוש שנים לחורבן בית המקדש בתשעה באב. לזכרו של יום זה נקבע עשרה בטבת כיום צום, שבו מתוך התחושות הפיזיות - נגיע לרמה רוחנית המכירה בבית המקדש כמקומו המרכזי של העם היהודי. עלינו המחנכים מוטלת המשימה לברר עם בני הנוער את תפקיד הצום ותכליתו.
"שלח את עמי" 40 שנה לתחילת המאבק הגלוי של יהודי ברית המועצות לעלייה ולקיום חיי רוח יהודיים. מדינת ישראל חוגגת 60 שנה להקמתה, אחד מיעדיה העיקריים הוא פתיחת שערי הארץ לעלייה מכל תפוצות העולם. השנה נציין גם מלאות 40 שנה לתחילת המאבק של יהודי ברית המועצות על זכותם לצאת לעולם החופשי. סיפורו של המאבק מהווה פרק חשוב בקורותיה של מדינת ישראל.
חמד"ת - הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא זצ"ל במלאות שלושים להסתלקותו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא זצ"ל בחרנו להכיר את דמותו ולחשוף את בני הנוער לערכים של חיי תורה, הנהגה רוחנית וציבורית, מסירות נפש ואחריות לעם ישראל ולארץ ישראל.
חיים וייצמן - הנשיא הראשון של מדינת ישראל מדען ומדינאי דגול בשנת תשס"ח חוגגת ישראל שישים שנה להכרזתה. במסגרת ציון מלאת שישים שנה למדינה, מעלה מערכת החינוך על נס את הישגיה של המדינה. בנוסף לכך תורחב היריעה, להיכרות עם מספר דמויות מרכזיות שתרמו תרומה משמעותית לעיצוב דרכן של התנועה הציונית ושל המדינה. אחת הדמויות החשובות והמעניינות, שבה נעסוק, היא דמותו של חיים וייצמן.
השנה הבאה עלינו לטובה היא שנת השבע, שנת השמיטה. מרובות הלכותיה של השמיטה ורבות המורכבויות הכרוכות ביישומן גם בימינו. גיליון זה הוא חלק מתוכנית חינוכית היוצאת לאור על ידי מינהל החינוך הדתי ומינהל חברה ונוער, ובה נידונים היבטים שונים הלכתיים וערכיים של מצוות השמיטה.
השנה תצטיין מדינת ישראל 60 שנה לכינונה. מערכת החינוך מצטרפת לגופים ולארגונים רבים שיציינו את שנת ה-60, בחגיגות, אירועים ותוכניות חינוכיות-לימודיות. התהליך החינוכי המוצע הוא בן שלושה שלבים: היכרות עם הישגי הציונות, החברה והמדינה, הצבת יעדים ואתגרים לעתיד, מעורבות ועשייה של ילדים ובני נוער לקידום היעדים שהוגדרו. גיליון זה מציע מסלול של התחקות אחרי הישגיו של היחיד בזיקה ליישוב ולקהילה בהם גדל, התחנך וחי.
בפעילות המוצעת בגיליון זה ידונו בני הנוער בהשפעת הגורמים המעודדים צריכה של מותגים על שיקולי הדעת שלהם, וינסו לגבש אמות מידה לצרכנות נבונה ומושכלת. כמו כן, יעסקו המשתתפים בשאלה מה מקומם של גורמים שונים בחברה: הורים, בית הספר ורשויות שונות בהקניית צרכנות נכונה, והאם יש מקום לפיקוח על מכירה של מוצרי צריכה לילדים.
בשנים האחרונות מתחוללים תהליכים שונים בעולם, במדינה ובחברה הישראלית, המזמנים לנו אתגר המצריך בירור משנת הציונות הדתית וחיזוקה. גיליון זה הינו חלק מתוכנית חינוכית העומדת לצאת לאור בתקופה הקרובה שתעסוק במגוון תכנים שמטרתם לחזק את הזהות הציונות דתית של בני הנוער.
גיליון זה מוקדש למלחמת ששת הימים. במהלך הפעילויות ייחשפו בני הנוער להלכי הרוח של התקופה, ל"ימי ההמתנה" שקדמו למלחמה ולימים שאחריה. בני הנוער יעמדו על הישגי המלחמה וידונו בהשלכות, בקשיים ובאתגרים שהציבה לפתחה של החברה הישראלית מאז ועד היום. חשיפת אירועים מרכזיים מהמלחמה וניהול דיון סביב שאלות עקרוניות יסייעו לבני הנוער לדעת, להבין ולזכור.
הגיליון עוסק בסוגיית ההטרדה המינית, וכולל הצעה לדיון ומקורות מידע, מיועד לסייע לאנשי החינוך לקיים דיון פתוח שיפזר במידת האפשר את מסך הערפל מעל נושא רגיש זה, ויעודד את בני הנוער לשמור על זכויותיהם גם בתחום זה.
הפעילות פונה בקריאה לבני הנוער להיות ערניים למתרחש סביבם ולקחת חלק פעיל ביוזמות לשמירה על איכות הסביבה הקרובה והרחוקה. בפעילות זו מוזמנים בני הנוער ללמוד מבחר סוגיות סביבתיות אקטואליות ולדון בהן. הפעילות היא מודולרית עם זאת, מומלץ לקיים את כל שלבי הפעילות.
האתגר החינוכי העומד לפני אנשי החינוך הוא לדון עם בני הנוער כיצד ניתן להתייחס אל מעשה הנטיעות מתוך זיקה רוחנית, וכי מעשה הנטיעה יש בו משום הליכה בדרכיו של הקב"ה ולפיכך הוא מסייע לחיזוק הקשר בין הקב"ה לעם ישראל ולארץ ישראל. אנו מקווים כי הפעילות בגיליון זה תסייע לכם המנהלים, המחנכים, המורים והמדריכים בהטמעת רעיונות אלה.
על רקע חג החנוכה הקרב ועל רקע האירועים הפוקדים אותנו, נדרשים אנו שוב ושוב לבירור מחודש ומעמיק של התכנים הקשורים לזהותנו, ולמכלול הערכים שעל פיהם אנו חיים. הגבורה בכלל, והגבורה היהודית בפרט הן מהנושאים שתמיד זקוקים לעיון ובירור. הגיליון עוסק בברור משמעות המושג גבורה לאור תוכני חג החנוכה והרלוונטיות שלו לחיינו.
הגיליון עוסק בשאלת תפקידה של החברה האזרחית ובמקומם של בני הנוער בתוכה באמצעות משחק סימולציה ודיון במשמעויות שעולות במהלכו. מטרתו לעודד את בני הנוער להתנדב מתוך שיקול דעת לפעילות משמעותית במסגרת ארגוני החברה האזרחית: להיות מעורים בתפיסות העולם של הארגון, לתת את דעתם על בעיות ערכיות העשויות לנבוע מבחירת דרך פעולה אחת במקום אחרת ולתפקד כ"מתנדבים נבונים".
לקראת ההערכות לחידון התנ"ך, אנו מייחסים חשיבות רבה לעידודם של בני הנוער להשתתפות בתוכנית חינוכית זו, בליווי מחנכיהם, לאחר בירור מעמיק, משמעותי, ורלוונטי לגבי מקומו ותרומתו של ספר התנ"ך לכל יהודי באשר הוא, בכל דור, ולאנושות כולה. מטרת הפעילות לברר את ייחודו שלל התנ"ך כספר הספרים, המהווה את הבסיס למורשתו ולאמונתו של העם היהודי.
ביום רביעי, 12 ביולי השנה (ט"ז בתמוז תשס"א), ציינו בצרפת מאה שנים לטיהור שמו של אלפרד דרייפוס בטקס ממלכתי שבראשו עמד נשיא צרפת ז'אק שיראק. פרשת דרייפוס עלתה לכותרות בשנת 1894 ונמשכה שתים עשרה שנים, ובמהלכן דרייפוס הואשם בריגול , נשפט ונידון למאסר. חשוב שבמערכת החינוך יעסקו מחדש בהיבטיה השונים של הפרשה, שהם לצערנו אקטואליים גם בימים אלה.
מערכת החינוך נערכת לקראת פתיחת שנת הלימודים החדשה. בתי ספר נוהגים לקיים ימי היערכות, העוסקים בנושאים מקצועיים, בשאלות חינוכיות, בהשתלמויות ועוד. בימים אלה מן הראוי לייחד זמן לבירור שאלת מקומו ותפקידו של המורה בחיי תלמידיו. עיסוק בנושא זה הוא שלב ראשון במהלך משמעותי, שעשוי להתחולל בבית הספר, ואשר בו יושם דגש על תפקידי המורה לא רק כמקנה דעת וידע, אלא בעיקר כחונך, כמאמן, כמתווה דרך.
יוסי בנאי, חתן פרס ישראל, שחקן, בימאי, זמר, יוצר וכותב, הלך לעולמו והוא בן 74 בלבד. הוא נולד וגדל בירושלים, והצליח בלשונו הציורית המיוחדת להנציח את סמטאות ילדותו ולהביא לציבור הישראלי מעט מניחוחות וממראות ירושלים. גיליון זה כולל הצעה לפעילות המתבססת על מבחר קטעים משיריו, המשקפים את הנושאים המרכזיים שעליהם כתב, ומהם ניתן ללמוד על היוצר והאדם שמאחורי המילים. כמו כן כוללת הפעילות דברים שאמרו עליו אנשי ציבור, חברים ומוקירי זכרו.
שימוש בסמלי השואה במצבי קונפליקט בחברה הישראלית לקראת יום הזיכרון לשואה ולגבורה חשוב לדון עם בני הנוער אל אמירות והשוואות בלתי אחראיות, לבחון את ההשלכות שלהן על זיכרון השואה ועל ניצולי השואה, לסייע להם לגבש הסכמה שאין לתת לגיטימציה ל"גיוס" השואה וביטוייה לשום מאבק פוליטי ולחשוב על דרכים שונות להתמודדות עם התופעה ולמיגורה.
גיליון זה כולל הצעות שיסייעו לאנשי החינוך לעקוב בצורה שיטתית ביחד עם בני הנוער, במשך הזמן שנותר עד לבחירות, אחרי המידע הרב, הסוגיות, התכנים והדמויות המרכזיות הלוקחות חלק במערכת בחירות זו. המידע יהווה תשתית לבירור, לדיון ולהתלבטות, ויעזרו לבני הנוער להביע את דעותיהם השונות ולעודד אותם לחשיבה עצמאית ולשיקול דעת.
שבעים שנה לפטירתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק זצ"ל בגיליון זה נרחיב את ההיכרות עם דמותו של הרב קוק ועם הערכים שהנחו אותו תוך שימת דגש עיקרי על דמותו כמנהיג וזאת בעיקר על רקע תקופתנו, תקופת הבחירות הקרבה ובחינת מנהיג אמיתי מהו. במסגרת הפעילות יתוודעו התלמידים לאיש ולפועלו, למנהיגותו ומעורבותו בקורות מדינת ישראל, ולתרומתו המשמעותית בעיצובו של הזרם הציוני-דתי.
עשר שנים חלפו מאז הלך לעולמו הרב משה צבי נריה זצ"ל, שהיה אחד ממתווי דרכה ומכווני חינוכה של תנועת "בני עקיבא", ומייסד הישיבה בכפר הרא"ה - אם הישיבות. קורות חייו של הרב נריה שזורים בתולדות הציונות הדתית בדורות האחרונים. הרב נריה היה חדשן שהלך בדרך לא סלולה, שותף מרכזי בעיצוב פני הנוער הציוני דתי - "אבי דור הכיפות הסרוגות". מחובתנו כאנשי חינוך להמשיך ולהפיץ בקרב התלמידים את דרכו החינוכית הישנה-חדשה ולהמשיך לסלול לאורו נתיבים חדשים.
לקראת יום זכויות הילד הבין לאומי המתקיים בחודש נובמבר, אנו מציעים לעסוק בנושא זה במסגרות השונות במערכת החינוך. המודעות לזכויות המגיעות לילד ולתלמיד במסגרת החוק, התקנות והכללים של המסגרות החינוכיות השונות תאפשר לנו, המחנכים, לטפח תחושת אחריות ושמירה על זכויות האחר בקרב בני הנוער ולהוות דוגמה אישית. פעילות זו מאפשרת הגדרה ברורה של גבולות הזכות והאחריות התורמת להעצמה אישית ולשיפור האקלים החינוכי-חברתי בכיתה ובקבוצה.
לזכרו של צייד הנאצים שמעון ויזנטל ז"ל, אשר נפטר בגיל 96 בביתו בוינה. ויזנטל היה מוסד של אדם אחד אשר הקדיש את כל חייו לנושא אחד: המרדף אחרי הנאצים והמאבק באנטישמיות והנחלת לקחי השואה לעולם. ויזנטל עצמו איבד בשואה 89 מבני משפחתו. מתום מלחמת העולם השנייה ואילך הוא פעל לאיתור ולכידה של פושעי מלחמה נאצים והבאתם לדין.
הצעות חלופיות לפעילויות קבוצתיות העוסקות בהיבטים שונים של האירועים הקשורים בהתנתקות ובפינוי יישובים, המאפשרות התייחסות ברמות שונות לנושאים. הפעילות הראשונה מאפשרת בדרך יצירתית דיון בהיבטים הרגשיים ובתובנות העולות מהם. הפעילות השנייה מבוססת על מובאות מדברי בני נוער, המשקפות מגוון התייחסויות לאירועים. הפעילות השלישית מביאה קטעים מדבריהם של אנשי רוח ומזמנת דיון מעמיק.
ארבעה צומות תיקנו חכמינו בעקבות חורבן הבית: צום העשירי, עשרה בטבת, צום הרביעי י"ז בתמוז, הצום החמישי, ט' באב, וצום השביעי, ג' בתשרי, מאז החורבן, הימים שבין י"ז בתמוז לט' באב נקראים "ימי בין המצרים" והם ימי אבל והתבוננות פנימית, כבר אלפיים שנה. בעלון זה נעסוק במשמעות ההיבט הלאומי, החברתי והאישי של ימי בין המצרים.
העלון עוסק בשתי דמויות מרכזיות ביהדות שחותמן ניכר עד היום. רש"י - רבי שלמה יצחקי, שהשנה מלאו תשע מאות שנה לפטירתו היה גדול הפרשנים למקרא ולתלמוד והרמב"ם - רבי משה בן מימון שהשנה מלאו שמונה מאות שנה לפטירתו, היה מגדולי חכמי ישראל בימי הביניים.
עם פטירתו של עזר ויצמן, נשיאה השביעי של מדינת ישראל, איבדה מדינת ישראל את אחד ממנהיגיה הבולטים, שקורות חייו שזורים בקורותיה של המדינה. הפעילויות שבגיליון זה יסייעו לבני הנוער להתוודע לדמותו ולפועלו.
שלושים למותו של הפזמונאי אהוד מנור, חתן פרס ישראל לזמר העברי ומבכירי הפזמונאים בארץ. עשייתו רבת ההיקף באה לידי ביטוי לא רק בכתיבת שירים אלא גם בתרגום שירים ומחזות מאנגלית ומצרפתית. בתוכניותיו נתן במה ליוצרים צעירים וחדשים ובכך השפיע על התרבות הישראלית היוצרת העכשווית. בגיליון זה מוצעת פעילות לזכרו של אהוד מנור.
בשנת 2004 מלאו מאה שנים למותו של הרצל, חוזה מדינת היהודים. כנסת ישראל החליטה לציין את יום מותו כיום זיכרון קבוע לדורות בלוח העברי וחוקקה את "חוק בנימין זאב הרצל" שמטרתו להנחיל לדורות את חזונו, מורשתו ופועלו ולציין את זכרו, להביא לחינוך הדורות הבאים ולעיצוב מדינת ישראל, מוסדותיה, יעדיה ודמותה בהתאם לחזונו הציוני.
ההתגברות המדאיגה שתופעות אלימות בחברה הישראלית באה לידי ביטוי גם במגרשי הספורט ובתקופה האחרונה אנו עדים לעלייה חמורה ומתמדת בהיקף ההתפרצויות האלימות במגרשי הספורט. יש לפעול לגיוס אנשי חינוך ובני נוער שיהיו מוכנים לפעול לקידום הנושא ועמידה מול גילויי האלימות לפני שתופעות אלו יהרסו את חוויית הספורט וידרדרו את התחרויות למצבים בלתי אפשריים.
אחד מתפקידיו של בית הספר הוא להכשיר את בני הנוער לחיים בחברה דמוקרטית, לאפשר להם ואף לזמן להם התנסויות בהליכים דמוקרטיים במהלך הלימודים בבית הספר. הנימוקים להשבתה חלקית של הלימודים על ידי תלמידים הוצגו באמצעי התקשורת כמימוש ערכים דמוקרטיים.
לקראת יום המאבק הבינלאומי באנטישמיות. בשנים האחרונות אנו עדים לגל של התקפות אנטישמיות כלפי יהודים וכלפי מוסדות וסמלים יהודיים ברחבי העולם. בתופעת האנטישמיות המודרנית מתרחב ההיבט האנטי-ישראלי. בעקבות כך נוצרת תופעה של "אנטישמיות חדשה" הקושרת בין ההתנכלויות האנטישמיות לבין העמדות האנטי-ישראליות.
פרופ' הרשקו ופרופ' צ'חנובר, מורה ותלמידו, הם זוכי פרס נובל לכימיה לשנת תשס"ה. מדינת ישראל בכלל ומערכת החינוך בפרט מביעים גאווה, סיפוק והערכה להישג המדעי ההיסטורי אשר מאדיר את תדמיתנו ומקומנו בחזית הקידמה האנושית. התגלית חסרת התקדים של המדענים הישראלים לא הושגה מעבר לים אלא כאן בישראל.
על תופעת הסרבנות בחברה דמוקרטית. סוגיית אי ציות לחוק בחברה דמוקרטית מחייבת לימוד ודיון. לפיכך הוקדשה הפעילות הפעם לדיון בקטעים מתוך מאמרים העוסקים בסוגיה זו, כדי "להיתלות באילנות גבוהים". העיסוק בטקסטים אלה נועד להקנות לבני הנוער ידע ולסייע להם לנקוט עמדה מנומקת בסוגיה מורכבת זאת.
עניין פדיון השבויים תופס מקום רחב בהיסטוריה רווית הסבל והרדיפות של עמנו. בדברי ימינו הארוכים עלתה שאלת פדיון שבויים על סדר יומנו לעתים קרובות מאוד, באופנים שונים. גליון זה יסייע להאיר את הנושא מהיבטים שונים, תוך התייחסות למקורות יהודיים שלא נס ליחם והבאת נימוקים המייצגים תפיסות עולם שונות.
סיפוריהם של חסידי אומות העולם החיים בארץ. מתוקף חוק "יד ושם" הכירה מדינת ישראל בפועלם ובמסירות נפשם של המצילי יהודים בתקופת השואה ואף סייעה בהבאתם לארץ של כמה מחסידי אומות העולם ומשפחותיהם, וחלקם חיים עמנו עד היום. אבל עם חלוף השנים, הולכים ומתמעטים בני הדור ההוא - ניצולים ומצילים כאחד. אנו מציעים לעסוק בנושא ולהאיר ולהוקיר את סיפורי גבורתם ומעשיהם של חסידי אומות העולם ונירתם כולנו להכרת סיפורי מופת אלו.
לציון שלושים שנה למותו של דוד בן גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל. פועלו של דוד בן-גוריון בתקופה מכרעת לעם ישראל תרם תרומה מרכזית להקמתה של מדינת ישראל ולעיצוב דמותה בשנותיה הראשונות. ראוי שבני נוער ותלמידים במערכת החינוך יכירו את הכרעותיו כמנהיג, יבחנו אותן ויעלו את זכרו.
מלחמת יום הכיפורים זעזעה את אמות הסיפים של החברה הישראלית והביאה לתמורות רבות בחברה והמדינה. בעקבותיה נוצר משבר אמון קשה בין הציבור למנהיגות והוקמה ועדת חקירה ממלכתית. חשיפת אירועים מרכזים מהמלחמה וניהול דיון סביב שאלות עקרוניות עשויים לקרב את התלמידים לפרק זה בתולדות מדינת ישראל. ולהרחיב את ידיעותיהם בו.
בחברה דמוקרטית מודרנית משמשת המערכת לגביית מסים אמצעי לשיפור חלוקת ההכנסות במשק. בגיליון זה יתנסו בני הנוער בדילמות ערכיות המעלות את המתח שבין הצורך לעודד פעילות כלכלית, פיזור אוכלוסין, הקטנת אי שוויון בהכנסות, עידוד אזורי פיתוח ועזרה לנזקקים באמצעות מנגון המס, לבין ההכרה שצרכים אלו כרוכים בתשלום מס אמת.
לכל אזרח במדינת ישראל יש קשר ישיר אל מערכת המשפט, גם אם כף רגלו לא דרכה מעולם בבית משפט כלשהו. בית המשפט מגן על הסדר החברתי ומאפשר את החיים התקינים, הוא קובע אמות מידה מוסריות, שהן הבסיס הערכי הראוי לקיומה של החברה, ואף משפיע על החקיקה. גיליון זה, נכתב בשיתוף פעולה עם דוברת בתי המשפט עו"ד תמר פול-כהן ואנשי לשכתה.
לזכרו של אל"מ אילן רמון ז"ל מערכת החינוך, יחד עם כל בית ישראל, מרכינה ראש ומשתתפת באבלם של בני משפחתו של אילן רמון ובאבלם של בני משפחות שאר חברי צוות המעבורת "קולומביה", שמצאו את מותם באסון המעבורת. אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון הפך בחייו ובמותו לסמל עבור כולנו.
מינהל חברה ונוער עוסק זה שנים, בשיתוף עם צה"ל וגופים אחרים בהכנת בני הנוער לקראת שירות משמעותי בצה"ל. במסגרת זאת פותחו מגוון תוכניות המדגישות את ההיבטים הערכיים של השירות הצבאי והמבקשות לסייע לבני הנוער להתמודד עם המעבר מאורח החיים האזרחי והבית ספרי למסגרת של חיי צבא.
מצבים של התנגשות בין חוק ומצפון מעמידים את הפרט בפני קונפליקט קשה ואמיתי. עם זאת יש לזכור כי אי ציות לחוק עלול להיות הרסני לפרט ולחברה וליצור מצב מסוכן. סוגיית אי ציות לחוק בחברה הדמוקרטית מחייבת לימוד ודיון, לפיכך הוקדשה הפעילות הפעם לדיון במאמרים העוסקים בנושא.
זה כבר שרוי המשק הישראלי במשבר. אחוז המובטלים גבוה ומספר לא מבוטל של משפחות ובתוכן ילדים מצטרף מדי שנה למעגל העוני. על מנת לחבר את הנושא ככל האפשר לעולמם של בני הנוער, בחרנו להתמודד עם המשבר הכלכלי והשלכותיו החברתיות באמצעות בחינת הרגלי הפנאי של בני הנוער. מחוייבים אנו לגלות רגישות והתחשבות במי שידו אינה משגת ולסייע לבני הנוער לקבל החלטות לגבי בילוי שעות הפנאי.
גיליון זה נכתב בעקבות פניות של אנשי חינוך רבים, שהבחינו אצל בני נוער לא מעטים בגילויים של עייפות, חוסר עניין בלימודים, התרחקות מהחברים לכיתה וכדומה. התברר שאותם בני נוער מקדישים שעות פנאי רבות למחשבים ולאינטרנט, ומגיעים לעתים עד לכדי התמכרות. אחת הדרכים למנוע את תופעת ההתמכרות לאינטרנט היא טיפוח קשרים חברתיים. מומלץ לדון עם בני הנוער על התופעה, דרכי מניעתה וההתמודדות עמה.
אתגרי הנוער - במסגרת אירועי יום העצמאות ילדים ונוער - העתיד והעוצמה של מדינת ישראל. מתפקידנו כאנשי חינוך לסחוף את בני הנוער לקחת חלק במימוש המשימות הלאומיות העכשוויות. אם נשכיל להעמיק בבני הנוער את התחושה כי גם להם שליחות מיוחדת בחיי החברה והמדינה, יתקיימו בנו מילות השיר: "כל עוד הנוער לבו במולדת, קום יקום חזון עם ישראל".
עשר שנים חלפו מאז הלך לעולמו מנחם בגין ז"ל, ראש הממשלה השישי של מדינת ישראל. מחובתנו לאפשר לבני הנוער היכרות עם האיש פועלו וערכיו. מי ייתן ויהיו דרכו ודמותו של ראש הממשלה השישי, מנחם בגין ז"ל, מופת לנו, מחנכים ומורים, ולבני הנוער במדינת ישראל.
בעקבות אסון הדולפינריום, ואסון הפלת המטוס הרוסי בים השחור הכריזה ממשלת ישראל על יום אבל לאומי והחליטה על הורדת דגל המדינה לחצי התורן. הקושי להתמודד עם אסונות אלו גדול יותר בקרב העולים, כיוון שאין להם עדיין אחיזה מספקת בחברה הישראלית, לכן אנו מחויבים להביע רגשי אחווה ולגלות סולדריות עם אחינו העולים.
רחבעם (גנדי) זאבי ז"ל - "אלוף נעוריה של ארץ מולדת - גיליון מס' 12"
ביום רביעי ל' בתשרי תשס"ב, נרצח בירושלים בכדורי מחבלים שר בממשלת ישראל, אלוף בצבא ההגנה לישראל, רחבעם זאבי ז"ל, שהיה ידוע בכינויו גנדי. הכדורים שרצחו את רחבעם זאבי כוונו לא רק אליו כיהודי, כאדם וכמנהיג פוליטי, הם כוונו אל מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית. חשוב לשוחח עם בני הנוער על אירוע קשה זה ועל השלכותיו החמורות.
בשל החשיבות הלאומית של נושא השבויים והנעדרים, חברו בגיליון זה מינהל חברה ונוער והאגף לחינוך יסודי כדי לבטא את ההזדהות שאנו חשים עם משפחות השבויים והנעדרים ואת הכמיהה של כולנו שהבנים ישובו אלינו בשלום. אנו נושאים תפילה שהמשפחות יזכו במהרה לחוות שוב את היחד המשפחתי עם בניהם השבויים והנעדרים.
על צמצום פערים בחברה הישראלית. בגיליון זה אנו מבררים אם באמת יש לכל תלמיד סיכויים שווים להתפתח ולממש את כישרונותיו כשווה בתוך חברה של שונים והאם קבוצות שונות בחברה הישראלית אכן זוכות לשוויון הזדמנויות הלכה למעשה. מן הראוי שאנחנו כמחנכים נעשה כמיטב יכולתנו לצמצום הפערים, לקידום של בני הנוער במסגרות חינוכיות ונעודד את הפרט לאחריות אישית ביחד עם סולידריות חברתית.
הפעילות בגיליון נכתבה כאשר היה מאבק על בניית כביש חוצה ישראל.
הפעילות מבקשת לטפח אצל בני הנוער רגישות לבעיות סביבה ואכפתיות לשאלות של התנגשות ערכית בין פיתוח עירוני לבין שמירה על ערכי טבע ונוף, וניתן להתאימה למאבקי סביבה אחרים.
על מעורבות בני נוער לקראת בחירות 2001 בימים אלה כאשר המתח בין הזרמים החברתיים, האתניים והאידיאולוגיים מתעצם וכאשר הכרעות גורליות עומדות בפתח, חובתנו כמחנכים לחזק את האמון של התלמידים בדמוקרטיה, כי ככלות הכל זוהי השיטה הטובה ביותר - למרות כל ליקוייה - ובוודאי עדיפה היא על כל המשטרים העריצים המוכרים לנו. נחזק את האמון של התלמידים בערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
המאבק בינינו לבין הפלשתינים גלש לאמצעי התקשורת הכתובה והמצולמת וגם לרשת האינטרנט. ישראל מוצגת לא פעם באופן חד ממדי, תוך השחרת דמותה. עלינו כמחנכים לחשוף את הרב-ממדיות והמורכבות של הסיפור הישראלי, ולדון ביחס בין אמצעי התקשורת לבין המציאות. תפקידנו כמחנכים הוא לקרב את בני הנוער לראיית התמונה האמיתית.
המשורר יהודה עמיחי הלך לעולמו, ונותרו לנו שיריו. עמיחי ידע שהמשורר מפיק מילים כפי שהכנר מפיק צלילים, והיום במותו יודעים אנו שהיה כנר ראשון של המילים העבריות, ואיזו שירה נפלאה! עמיחי חיפש בשיריו את המשמעות של חיינו כאן, ובכל ספר חזר לחשבון הנפש שלנו כיהודים וכישראלים. בשיריו מוצאים אנו המחנכים כר נרחב לחינוך ולעידוד הסקרנות בקרב חניכינו לגבי משמעות הקיום כאן בארץ. שירתו וחזונו של עמיחי יהיו נר לרגלינו.
תופעת האלימות אינה ייחודית לאוכלוסיה מסוימת, אין לה מאפיינים של מוצא, רמת הכנסה, רמת השכלה, אזור מגורים, דת או עדה. לפגיעה בילד יש ממד גופני ובריאותי וממד נפשי ורגשי. אל לנו להתעלם מסימנים גלויים ומרמזים, שמשדר הילד הנתון במצוקה. עלינו לגלות עירנות מירבית לנעשה סביבנו, לשבור את קשר השתיקה ולהציל את הילד.
הפעילות מזמנת למשתתפים מפגש עם ירושלים על מגוון איפיוניה ופניה כפי שהם מוצגים בקטעי מקורות שונים. העיון במגוון הקטעים יאפשר להרחיב את יריעת ההיכרות וההתייחסות לבירת ישראל, בבחינת "ירושלים פנים רבות לה".
בעקבות התחזקות הימין הקיצוני באוסטריה הצלילים נשמעים מוכרים ומדליקים נורות אדומות לא רק בקרב בני העם היהודי, אלא גם בקרב מדינות דמוקרטיות ברחבי העולם. חשוב מאוד להבין את הרקע לתגובות הקשות, הן בישראל והן באירופה, לברר מהן הסכנות הנשקפות משלטון גזעני ליחידים, לקבוצות, למדינות ולעולם ולעמוד על החובה של העולם בכלל ושל ישראל בפרט, להגיב על גילויים גזעניים.