ממלא מקום המפכ"ל אומר כי השב"כ והמשטרה מפעילים כלים רבים בחקירת ההצתה שבה נספו בני משפחת דוואבשה. ביום חמישי הוא יפשוט את מדיו לאחר 36 שנים בארגון: "לא כועס ובטח לא מסכן"
ממלא מקום המפכ"ל, ניצב בנצי סאו, אומר ל"הארץ" כי חקירת ההצתה בדומא, שנספו בה שלושה בני משפחת דוואבשה, נמצאת בסדר עדיפות גבוה מאוד של המשטרה.
"התיק הזה לא יורד משולחנם של חוקרי היחידה המרכזית של מחוז ש"י וחוקרי השב"כ", אומר סאו. "אנחנו מפעילים בחקירה הזו הרבה מאוד כלים". לדבריו, "זה צריך להיות האינטרס הכי גדול, קודם כל של מדינת ישראל, להביא לפענוח התיק ולשים את היד על המבצעים. כמי שמכיר את הפרטים של התיק אני אופטימי מאוד לגבי פענוח הרצח הזה".
סאו מסביר כי בשנה האחרונה פעלו כוחות הביטחון רבות למנוע את הטרור היהודי, בין השאר באמצעות מעצרים מינהליים של יהודים שנחשדו בפעילות של תג מחיר.
לדברי סאו, "משטרת ישראל מתאמצת מאוד לחשוף ולמנוע אירועי טרור יהודי. באחרונה עברתי על דו"ח תקופת מסיק הזיתים במחוז ש"י, ובשלוש השנים האחרונות יש ירידה של 72% בהיקף הפגיעה ברכוש פלסטיני". סאו אמר את הדברים בסיור שערך במזרח ירושלים, ובין השאר ברחוב הגיא בעיר העתיקה.
ביום חמישי יתקיים טקס כניסתו לתפקיד של המפכ"ל המיועד, רוני אלשייך, וסאו יפשוט את מדיו לאחר 36 שנים בארגון. "אני לא כועס ובטח לא מסכן, לא כך אני רואה את הדברים", אומר סאו לגבי כך שלא נבחר למפכ"ל. "אני לא אחד שיושב ומתייסר או כועס על למה לא נבחרתי. מבחינתי, יש מעט מאוד שוטרים שיש להם הזכות לפקד על הארגון הזה, על השוטרים האלה, ואני זכיתי. אני לא אדם של אגו, אחרת הייתי מודיע שאני פורש מיד עם בחירת המפכ"ל. אם הייתי נבחר הייתי יכול להוביל את המשטרה, לפקד עליה ולהביא אותה למקומות טובים, אבל אין לי שום ספק שגם רוני אלשייך יידע לעשות את זה. הוא מקבל משטרה טובה והשוטרים יילכו יחד איתו".
סאו מכחיש את הפרסומים שרצח שירה בנקי במצעד הגאווה הוא שהביא לבחירת מפכ"ל מבחוץ. "משטרת ישראל היא אחד הגופים החשופים ביותר במדינת ישראל. היא לא גוף שפועל בחושך, וזו גם הסיבה שהיא כל הזמן תחת זכוכית מגדלת. לדעתי, חובה שהמשטרה תמשיך להיות גלויה ושקופה כמה שרק ניתן. המבחן המנהיגותי הזה יעשה אותה משטרה טובה יותר".
בשער שכם פוגש סאו שוטרים ממחוז תל אביב שבאו לתגבר את הכוחות של מחוז ירושלים. "יש פה היום מצב ביטחוני אחר, שונה. המציאות באזור שאנחנו חיים בו השתנתה, ולא רק בישראל אלא גם סביבנו, ויש לזה השלכות על מה שקורה גם אצלנו", הוא מסביר. "הבנו שהר הבית היה מבחינתנו המקור להפרות הסדר. ולכן הוחלט לבודד את הר הבית מכל מי שעשוי לחולל סביבו אירועים עם פוטנציאל של אלימות או גרימת מתח. ההחלטה למנוע מחברי הכנסת להגיע להר הבית דרשה אומץ, וידענו שנשמע על כך הרבה ביקורת. אבל זה הוכיח את עצמו כצעד שהחזיר את השקט להר הבית. אנחנו כבר יותר מחודש וחצי ללא אירוע חריג של הפרות סדר כפי שהינו רגילים בחודשים האחרונים. הר הבית נמצא בתקופה הכי שקטה שלו בשנים האחרונות".
מפקד מחוז ירושלים, ניצב צ'יקו אדרי, הצטרף אחר כך לסיור. הוא מציין כי חסרות עדיין בין 80 למאה מצלמות במעגל סגור כדי לרשת את העיר העתיקה. "יצרנו הבחנה ברורה בין מעורבים בטרור ללא מעורבים. אני חושב שמהר מאוד הציבור במזרח ירושלים הבין שמי שנמנע מפעולות טרור ומהפרות סדר חוזר לשגרה בצורה מהירה. יצרנו מסר מאוד ברור לאוכלוסייה במזרח ירושלים. פעלנו בנחישות, הפעלנו יחידות מיוחדות, יצרנו לחץ על המתפרעים, הפעלנו אמצעים שלא הפעלנו בעבר. אני חושב שגם המתפרעים מבינים שהשתנו הכללים ואנחנו רואים שזה נבלם. גל הטרור בירושלים נבלם בצורה משמעותית. בשיא האירועים היו לנו 55 מחסומים במזרח ירושלים, והיום יש לנו שישה מחסומים שמונעים קבוע מעבר, ועוד שישה מחסומים נושמים".
סאו עובר בין השוטרים הפזורים לאורך רחוב הגיא ומתחיל את מסע הפרידה שלו מהם. הוא מנסה לברר עדיין מה עלה בגורל הפרויקט החדש של צוות הגגות הטקטי שהוקם בעיר העתיקה. צוות זה, של כמה עשרות שוטרים, אמור לפעול מגגות העיר העתיקה כדי להגיע מהר יותר לאירועים ולשלוט על הנעשה גם מלמעלה.
"לא מגיעים אנשים, ויש פה סוחרים שעד שעות הצהריים לא עושים אפילו את הספתח שלהם", אומר סאו. אחד הסוחרים פונה אליו: "אנחנו לא עשינו את הבעיות, אבל אנחנו אכלנו אותה. יש את המחסומים (המגנומטרים, י.ק.) שמרתיעים את התיירים, ואין פה אנשים. השוק ריק". תוך כדי הדברים הוא מצביע על אשה שעוברת בתוך המגנומטר. "אנחנו רוצים להחזיר את השגרה לעיר העתיקה, אבל זה יחזור רק כשיהיה ביטחון". סאו עונה לו: "אם יהיו פה דקירות ואלימות גם תיירים לא יגיעו לכאן. אנחנו לא נוריד בשלב זה את המגנומטרים, מכיוון שגם נשים מגיעות עם סכין ודוקרות, וזו הדרך שלנו לערוך בידוק בצורה מכובדת".
בימיו כממלא מקום מפכ"ל, היו גם פרשיות של שחיתות ציבורית שהבולטת בהן היא זו של החברה הלאומית לדרכים (מע"צ). גם התאבדותו של תת־ניצב אפרים ברכה אירעה במשמרת שלו. סאו אינו מרגיש עדיין בנוח לשוחח על התנהלות מח"ש במקרה של הרב פינטו ועל התנהלות המשטרה באותה פרשה, אבל הוא מתייחס לשחיתות הציבורית בכללותה: "מדינת ישראל היא לא מדינה מושחתת, וגם לא כל אנשי המגזר הציבורי מושחתים. לא נכון לחשוב כך. המנגנון הציבורי לא מושחת, אבל אין ספק שבתוך המנגנון הזה יש בעיה של אנשים שנגועים בשחיתות — גם אנשים בתפקידי מפתח בשירות הציבורי, ששוחד וטובות הנאה לא זרים להם. אני מעריך שמשטרת ישראל, שפועלת נגד אותם אנשים, תשיג את ההרתעה הדרושה. תיקים כמו 242 (פרשת ישראל ביתנו, י.ק.) וחקירת מע"צ הם תיקים חשובים שמשטרת ישראל מצפה שיביאו להרתעה. אני יכול להעיד, לפחות בתקופתי כממלא מקום המפכ"ל, שלא היה שום ניסיון של גורמים פוליטיים להשפיע על חקירות מתנהלות. היחידה לחקירות הונאה היא יחידה עצמאית, שלא מאפשרת לאף גורם להפריע לה בחקירה".
פרשת 512 נחשפה עוד בתקופתו של המפכ"ל לשעבר יוחנן דנינו, אבל בהשלכותיה ניתן להבחין כיום. סאו טוען שארגוני הפשיעה לא עומדים במקום בהמתנה לגזרי הדין של אלה שהוגשו נגדם כתבי אישום. "פרשת 512 היא חקירה חשובה מאוד, אבל אנחנו היום כבר עם המבט קדימה לראות איך זה משפיע על הרחוב. אנחנו כבר מזהים סימנים של קבוצות עבריינים חדשות שמנסות להיכנס לחללים שהשאירו גיבורי הפרשה. יש ארגוני פשיעה שמשקיעים מאמצים גדולים להיכנס לתוך מוסדות השלטון, וחלקם הצליחו להיכנס לשלטון המקומי — שם הם משפיעים על מכרזים, מינויים של אנשיהם ותקציבים שמופנים לטובת האינטרסים שלהם. לא ידוע לנו על כניסה ושליטה שלהם בשלטון המרכזי, במפלגות ובמשרדי הממשלה הבולטים".