1. התובע עותר לחיוב הנתבעים בגילוי כל המסמכים הרלוונטיים המצויים ברשותם, וכן לגלות ולהעביר לעיונו את המסמכים הספציפיים המפורטים בנספחים 1 ו- 2 , כל נתבע בהתאם לדרישה המופנית כלפיו.
התובע טוען כי השלים את הליכי הגילוי, והעביר לנתבעים מאות רבות של מסמכים במספר סבבים, אך הנתבעים לא ביצעו הליכי גילוי מטעמם, ולא השיבו לדרישת הגילוי שהפנה אליהם.
2. בתגובתם טוענים הנתבעים 1 ו- 2 כי יש למחוק את הבקשה על הסף בשל העדר תצהיר, וכן בשל שיהוי בהגשתה, שכן התביעה הוגשה בשנת 2008, והבקשה הוגשה כעת לאחר שהתובע הגיש תצהירי עדות ראשית מטעמו.
לעצם העניין, טוענים הנתבעים 1 ו- 2 כי התובע לא הסביר מדוע הוא נזקק למסמכים ספציפיים מסוימים, מה גם שמדובר במסמכים אשר יש בהם משום פגיעה בפרטיות בעלי המניות והנתבעת 1, אשר היא חברה פרטית.
3. בתשובתו לתגובה, טוען התובע כי אין מחלוקת עובדתית באשר לאי המצאת תצהיר גילוי עד כה, וממילא אין צורך בתצהיר.
בנוסף, מפנה התובע לכך שכתב הגנה בהליך הוגש רק ביום 5/5/10, ודרישת הגילוי מצידו הועלתה בשלב קדם המשפט. לטענת התובע, המסמכים שנדרשו הם מעטים, ונחוצים להליך, בניגוד למסמכים שנדרשו על ידי הנתבעים, שהיו רבים בכמותם.
לאחר מכן, הגיש התובע בקשה למתן החלטה, בה ציין כי הנתבע 3 לא התנגד לבקשה, ואף העביר תצהיר גילוי למשרד ב"כ התובע. התובע עתר למתן צו כלפי הנתבעים 1 ו- 2.
"הליכי הגילוי והעיון במסמכים הם הליכים חשובים העשויים למנוע בזבוז זמן שיפוטי בהמשך הדיון, ומכאן גם החשיבות בניהול ההליכים בקדם המשפט ב"מבט רחב" הצופה את פני ההליך העיקרי. על רקע זה אימצה הפסיקה גישה גמישה המאפשרת לשופט הדן בקדם משפט להיזקק לבקשות שבעלי הדין העלו לפניו אף ללא בקשה בכתב ובלבד שניתנה לבעל הדין שכנגד אפשרות סבירה להגיב, ואף ליתן הארכת מועד ביחס למועדים הקבועים בתקנות אם הצדיקו נסיבות המקרה את הדבר... " פסקה 8 לפסק הדין).
"...איני מקל ראש בחשיבותם של הליכים מקדמיים, וככלל נוהג אני ברוחב יד, ומאפשר לבעלי הדין, למצות את ההליכים האמורים, על מנת שניתן יהיה להיערך כדבעי לדיון. דא עקא, אין למתוח את הגבול מעל ומעבר לנדרש, ויפים בהקשר זה דברי בית המשפט העליון ברע"א 3511/09 קמטק בע"מ נ' אורבוטק בע"מ (2009): 'אם נביא את הדברים לכלל קצה, תיפתח לרווחה הדלת ל"מקצה שיפורים" פרוצדורליים עד אין קץ. בצד האינטרסים של הצדדים, שאליהם נדרש השופט ברנזון, ישנו גם אינטרס הציבור בשמירה על זמנו של בית המשפט העמוס'".
באותו מקרה לא הותר "סבב" נוסף ומאוחר של הליכים מקדמיים, וההחלטה אף אושרה בבית המשפט העליון (רע"א 942/11 אבק סרטים הפקות בע"מ נ' יונייטד קינג וידאו (1990) בע"מ (21/7/11)).
5. ראשית, לאור העברת תצהיר גילוי מצד הנתבע 3, מתייתרת הבקשה כלפיו.
אני מקבל את עמדת התובע בכך שאין צורך ממשי בצירוף תצהיר לבקשה, שכן אי הגשתו של תצהיר גילוי מצד הנתבעים 1 ו- 2 אינו שנוי במחלוקת.
בנוסף, איני סבור שהבקשה לוקה בשיהוי, שכן בהחלטתי בקדם המשפט מיום 14/6/11 איפשרתי לתובע להגיש בקשה בכתב בעניין הליכי הגילוי, ללא קשר לכך שהוגש כבר תצהיר עדות ראשית מטעמו.
לעצם העניין, אני סבור כי המסמכים הספציפיים שגילויים התבקש עשויים להיות רלוונטיים, וראוי אכן לגלותם בתצהיר. במסגרת דרישת הגילוי הספציפית התבקש גילויים של כל הדוחות הכספיים והמאזנים של הנתבעת 1 החל משנת 1998 ועד כה וכן כל הסכם או הסכמה בכתב או הוראות ביצוע או כל מסמך שנערך או הועלה על הכתב בין הנתבעים 2 ו- 3 בקשר להעברת השליטה בנתבעת 1; כרטיסי הנהלת החשבונות המלאים של מר אמנון ברזילי ומר אסף ברזני אצל הנתבעת 1.
המהלך הדיוני הראוי במקרה הנוכחי הוא הגשת תצהיר גילוי מפורט באשר לשלוש קבוצות המסמכים האמורות, תוך פירוט טענת חיסיון לגבי מסמך כזה או אחר, או קבוצה כזו או אחרת, ככל שיש טענה כזו. או-אז, וככל שהתובע יעמוד על העיון, ניתן יהיה לעתור לכך, ולא מן הנמנע שאעשה שימוש בתקנה 119, ואבקש לעניין באותם מסמכים, בטרם מתן החלטה.
בכפוף לכך, הבקשה מתקבלת, הנתבעים 1 ו- 2 ימסרו לתובע, בתוך 20 יום, תצהיר גילוי כללי ותצהיר גילוי ספציפי, בהתאם לאמור.