איזה טור עדיף - המאור או שירת דבורה?
אני אישית מעדיף שירת דבורה.
מבחינת שגיאות ויופי ההדפסה בשניהם עשו עבודה יפה לטעמי.
יש שמעדיפים את שירת דבורה שיש בו יותר מרחב כתב יותר גדול, ויותר רווח בין השיטין, אני אישית מעדיף את המאור שהוא יותר מצומצם, ואני יכול לראות את כל הנושא של הבית יוסף בעמוד אחד. זה ענין של טעם.
כמו כן לי אישית כחובב ספרים ומראה מקומות ההערות של המאור מאד מוסיפות לי, [ניכר שיש הבדל בין 180 העורכים שהתתפו בעבודה אך מרוב הסימנים אני מרוצה מאד], יש כאלו שלא אוהבים מראה מקומות ורייד, ובשירת דבורה זה יותר הערות של הגהות ושינויי נוסחאות.
יש גם את ילקוט מפרשים בסוף המאור שהוא אוצר נפלא לי שחובב ספרים, יש כאלו שלא כ"כ מתענינים. אך חבל שלא הביאו שם את הכל, לדוגמא כנסת הגדולה חלקו נמצא וחלקו לא, ולא הצלחתי להבין לפי מה נקבע מה נכנס ומה לא.
נושא הסעיפים יותר מודגש בשירת דבורה, בהמאור נמנעו משום זכויות יוצרים להדגישו כך, והסתפקו בציון בצד העמוד.
אלו ההבדלים לפי טעמי האישי, יש עוד.
בכנס בבניני האומה כשהמאור יצא מכרתי את השירת דבורה שלי וקניתי המאור [בהנחה ניכרת למוזמני הכנס] ואני מרוצה מאד.
למען הגילוי הנאות ראוי לציין שעבדתי בהמאור בעבר אם כי לא עסקתי כלל בטור.
בהמאור זה מצויין בשולי העמוד, כי שציינתי מעט פחות נח אבל קיים, אם אני לא טועה שירת דבורה קנו מהדרת קודש את החלקים שהדרת קודש עשו.
גם להמאור יש מהדורה מצוצמת בלי הערות ונראה לי גם בלי ילקוט מפרשים, ושם בולט ההבדל במספר הכרכים בין שירת דבורה להמאור [גודל הכתב שולים ורוח בין השיטין], וכאמור יש דורשים כך ויש כך, נראה לי שהרוב אוהבים את הגודל והרווח, אישית זה מקשה עלי מאד, ואני אוהב הכל מרוכז, בעוד שהערות בשירת דבורה בעיקר טכניות וחבל להורידם, אלא אם כן הפער במחיר ממש גדול, בהמאור זה יותר משמעותי למי שלא רוצה מראה מקומות ורייד.
האם יש הבדלים בנוסח הטור? האם ההוצאות הללו השתמשו בכתבי יד?
פשוט שההערות בשולי הגליון בהמאור הם יותר מהשירת דבורה, אך מה שצריך בירור היא אם הלומד טור, רוצה לדעת מה שכתב בערוך השולחן...... כיון שהלומד טור דעתו ללמוד אח"כ את השו"ע ואחריו את הנו"כ ולא להיפך.
אגב, כשיצא לאור הטור של המאור עשו פרסום גדול מכל השגיאות שעלה בידן אחר עמל ויגיעה לנקות מדפוסים הישנים שהיה מלא בשיבושים.
דבר זה גרם לי גיחוך, שעשו עצמן כאילו אין המהדורת שירת דבורה מצויה בכל בתי מדרש וכוללים וגם שם אין כל השיבושים.
ועוד יותר, כמעט שאין למצוא עוד טור ישן. (אני כשלעצמי יש לי עדיין את הישן, שנתן לי חמי אחר חתונתי. אך כבר יש לי גם את השירת דבורה.
מבקש חכמה כתב: האם יש הבדלים בנוסח הטור? האם ההוצאות הללו השתמשו בכתבי יד?
בעקרון היו להמאור כמה כת"י חדשים, הסיבה שהם התחילו בכלל לעבוד היה לאחר שהרב ביטון רכש בחצי מילון את הכת"י המקורי של בדק הבית של הב"י, אם הבנתי נכון בפרישה הם מצאו עוד חלקים כדוגמת פרישה על הל' חנוכה, ועוד אי אלו מציאות.
למי שמתעניין יותר בנוסחאות כדאי מאד להשיג את הדיסק המצורף להמאור שיש בו את כל הנוסחאות של הדפוסים החשובים או הכת"י של הטור.
שירת דבורה או ליתר דיוק מכון ירושלים [ובחלקו הדרת הקודש] עשו עבודה בהחלט מקצועית.
אני לא בקי בענין, וגם לא יודע כיצד הדברים התנהלו, בסופו של דבר למיטב ידיעתי במהאור פרופ' הרב הבלין הנחשב בר סמכא היה אחראי על הנושא של נוסחאות. וזה עיכב את ההוצאה למשך תקופה ממושכת.
בלי להכנס לעצם השאלה, כו"כ הב"י מביא תשו' אשכנזית ובמפעל הטור-מכון ירושלים-שירת דבורה לא כתבו מקורו, ובהמאור הביאו מתשו' מהר"ם או מהרי"ל וכו'.
אני משתמש בד"כ במהד' שיר"ד, ובזכרוני שנתקלתי כמה פעמים בב"י ב"תשובה אשכנזית" - שציינוה כהלכה למהרי"ל. אם כדבריך שיש שלא ציינו הרי זה רק בחלק מהמקרים ולאו דווקא ברובם.
השגיאות בשירת דבורה הם רבות, אם כבר מדברים על מראי מקומות, יש דבר מגוחך שגם המאור כשלו בו, והוא מר"מ שמראה על עצמו.
לדוג' הטור מביא תשו' רש"י, והם נותנים מראי מקום לתשו' רש"י אלפנביין, מי שיתגבר על עצלותו ויפתח את אלפנביין ימצא שזו תשובה שהעתיק המלקט מהטור...וכן עזה"ד בתשו' רגמ"ה אידלברג ותשו' מהר"ם של כהנא. ההערות פעמים רבות בלתי מקצועיות לגמרי, יש שהב"י מעתיק סמ"ק, והם מציינים בהערה שבסמ"ק שלפנינו כתוב שבש"ע כך וכך. וזה מביא לידי גיחוך משום שהם פתחו את הסמ"ק הנדפס בסאטמער ששם בתוך הטקסט צוין בהערות דברי מרן בש"ע=בשלחן ערוך, וכו'. כ"ז ועוד נכתב כביקורת לפני שנים ע"י ת"ח אחד, ולבקשת הרב בוקסבוים המנוח לא התפרסם. אולי נעלהו כאן.
ובכ"ז העימוד של שירת דבורה הרבה יותר מאיר עינים ונוח לשימוש משל המאור. הרבה מהסרבול של המאור הוא משום חששם להאשם בגניבת רעיונות וכו', והלומד יוצא נפסד.
כגון בסימן תרי"א כתב הדרכי משה אות ב' 'ומ"מ האריך בדבר זה בפ"א דהלכות שביתת עשור' והם כתבו 'ומכל מקום האריך' במקום 'במגיד משנה' כמובן.
גם בסימן תרנ"א כתבו 'ופירש רש"י כן' במקום 'ומפרש [הרי"ף] כן'.
לדעתי העימוד של המאור הרבה יותר נוח לשימוש, בהיות כל עמוד מלא תוכן ובהיר עינים, משא"כ שירת דבורה שעיקר הקריאה בו היא בין השורות הריקות.
איך שיהיה, המאור הביאו לעולם בשורה נשגבה והם דברי הדרישה הנוספים, אשר לדוגמא בענין נענועי הלולב - סי' תרנ"א - הוא מאריך מאד מאד בפלפול הסוגיא ובחידושים גדולים.
כשלמדתי את דבריו לראשונה, התרגשתי מן המחשבה שיתכן ואני בין הראשונים שלומד את דבריו מאז כתבם הוא ז"ל. (שכן סוגית נענועים בלא"ה היא סוגיא 'כבדה' מורכבת משיטות רבות שכ"א מפרשת הסוגיא באופן אחר ולא רבים יגעים בה).
לגבי המחירים, להזכירכם, טור המאור, נמכר זמן קצר אחרי שיצא, פחות ממחיר טור שירת דבורה גם כיום. נקודה למחשבה וד"ל.
לגבי המחירים והמכירות, לפי מה שנאמר לי יפה נוף המפיץ של טור המאור, והוא גם רכש למספר שנים את הרווחים והשיווק של הטור הבינוני של שירת דבורה, אם אכן זה נכון מדוע נמסר לו השיווק איני יודע.
אוהב אוצר כתב: לגבי המחירים, להזכירכם, טור המאור, נמכר זמן קצר אחרי שיצא, פחות ממחיר טור שירת דבורה גם כיום. נקודה למחשבה וד"ל.
איזה חלק יש למכון ירושלים בטור מלבד החותמת שלהם על גב הכריכה ושמו של בוקסבוים המנוח בפנים?
בענין מחירו של הסט, מי שזוכר, בערב פסח לפני כשתים עשרה נמכר סט בינוני במחיר 400 ש"ח בלבד.
בענין ההערות יש הבדלים ניכרים בין הלכות להלכות, ופעמים רבות אפשר לראות בראש הכרך מי היה העורך באותן הלכות. בהל' ריבית למשל הערות רבות הן באורי הפשט והיו לי לתועלת.
נערך לאחרונה על ידי שיבר ב א' ספטמבר 25, 2011 12:37 am, נערך פעם 1 בסך הכל.
אכן כל חלק וסגנון הערות אחר. באחד מהחלקים ראיתי שהביאו בהערות מליקוטי הלכות של מוהרנ"ת.
הכל טוב ויפה אבל קשה להאמין שזה היה קשור משהו לטור או לנו"כ.
כנראה הכותב ראה צורך לעשות הפצת המעיינות.
ראשית חכמה כתב: אבל קשה להאמין שזה היה קשור משהו לטור או לנו"כ.
מה שייך כאן להאמין, היה קשור או לא היה קשור?
ביורה דעה סימן קיג בדברי הב"י ד"ה ולא אסרו (בריש דף יא) ישנה הערה מהעורכים שהיא בעצמה טעות גמורה.
הב"י מצטט מהגמ' בע"ז "ובא אינו יהודי ומהפך בו עד שיבוא ישראל מבית המרחץ. ובהערה שם: "1 לפנינו הגירסא מבית הכנסת או מבית המרחץ". ע"כ. וזוהי טעות גמורה שהרי בגירסא לפנינו מבית הכנסת או מבית המדרש.
ובלאו הכי יש לעיין בחשיבות ההערות הללו שמסיטות את תשומת הלב של הלומד לדברים שוליים, ואין שום הכרח לציין ענין זה שאין בו שום נפק"מ למעשה. וכל שכן כשהוא טעות.
טעות כזאת היא במידה מסוימת בלתי נסלחת המעידה על זלזול וחוסר בהגהה ובתשומת לב.
יש לי מקום להניח שהעורך הדגול השתמש בתוכנה, ללא עיון כלל בסוגיא, והקיש על מקלדתו "מבית המרחץ", ונוכח שבגמ' כתוב מבית הכנסת או מבית המרחץ, התמלא אושר על התגלית שגילה, ומיד הגיה והעיר על המקום. אלא שאם היה מעיין בסוגיא, ואפילו רק מקופיא, היה מגלה שבית המרחץ נאמר על האשה בשורה הבאה אותה גם מצטט הב"י בהמשך, ואילו בשורה הקודמת עליה כיוון הב"י כאן לא מוזכר כלל בית המרחץ.
בס"ה מי שרוצה תוך כדי למידת הטור וכו' היכרות עם הנושא ההלכתי - המאור עדף לו.
משא"כ מי שרוצה לרכוש בקיאות רק בספר גופא.
אני אישית מעדיף את הראשון.
לא ברור לי כל הנושא של החלוקה לסעיפים, הבנתי שעד היום לא חילקו לסעיפים בגלל זכויות יוצרים של שירת דבורה, ומה קרה פתאום עכשיו?
האם מלכתחילה הלכו לבי"ד על חלוקת הסעיפים?
לא עשו חלוקה לסעיפים כי זה לא נכון לעשות כך, ולא בגלל זכויות יוצרים.
הטור אינו מחולק לסעיפים ואין לנו רשות לחלק אותו לסעיפים (מלבד מה שהב"י עצמו עשה כן בחלק חו"מ), רק שבתכלע'ס ראו שהטור לא הולך כפי שציפו אזי חשבו אולי זה מחוסר חלוקה לסעיפים, הלכו ועשו, שיהיה, אני מאחל להם הצלחה.
החלוקה לסעיפים בחשן משפט היא של מדפיסי סביוניטה שנת שיט.
החלוקה הזאת יש בה המון טעויות ובודאי לא יצאה מתחת יד מרן הב"י.
איש אשכולות כתב: לא עשו חלוקה לסעיפים כי זה לא נכון לעשות כך, ולא בגלל זכויות יוצרים.
אתה יודע שזה כך או משער?
עוד יש להעיר, שהרי הטור עשה לו תוכן עניינים- מפתח, ואף הב"י עשה כן עם הדינים המחודשים. אבל משום מה, בשי"ד הם ימצאו גם בתחילת הכרך וגם בראש כל סימן, אבל בהמאור רק בשולי הדף. והוא פלאי, שהרי זה ברור שהטור לא כתבם בשולי הגליון- רק בדף בפנ"ע, ואפשר להדפיסם בשופי בראש כל כרך! וזה דבר נחוץ ומועיל.
א) על ביקורת (שלא פורסם) לחלק ממהדורת המאור, מוזכר במקום אחר בפורום.
ב) נידון חילוק הסעיפים שבטור שהתבטאו לעיל ש"אין לנו רשות לחלק אותו לסעיפים", להעיר שבעיני ראיתי ספר הטור (עם ב"י) שהיה שייך לרבינו השלה"ק, ובתוכה ציין נקודתיים אחר כל דין ודין כסימן לסעיף חדש.
ג) ביקורת שלא הושמעה (ככל הידוע לי) על מהדורת המאור, בילקוט מפרשים לאו"ח העתיקו קטעים אחדים מ"חידושי רבי משה פרגוש", והכתירוהו כ"תלמיד היעב"ץ".
אחר העיון נתברר שלהד"מ, אין אלו חידושי רבי משה פרגוש, ולע"ע לא ידוע לי על שהי' להיעב"ץ תלמיד בשם זה. אך מה זה באמת... חידושי השלה"ק!
אך דבר אחד העלימו בישורון שם, שלכתה"י נצמד (כמובן בטעות) שער "חידושי רבי משה פרגוש". כאמור אין זה משנה כלום, כי הזהות כ"כ ברור עד שאף אם אין לנו ישוב היאך נשתרבב הטעות, אך העובדא שאלו הן הערות השלה"ק.
אולם מכון המאור שלא ידעו על כך, ראו את המציאה באחד מהספריות ונפלו עליה, הבינו את הכתיב כפשוטו, ואף הצמידו לו רב (היעב"ץ).
אך דא עקא, שמאחר שכתה"י קשה לקריאה (יעיד על כך הנקודות הרבות שבכרכי ישורון הנ"ל), ומכון המאור לא ידעו זהות האמיתי של הכותב (ולחידושי תלמיד עלום השם של היעב"ץ לא יקפצו עליה זביני) לכן לא הדפיסו כל ההגהות הנזכרות, רק עשירית ממה שיש בכת"י (ונדפס בישורון).
בטור שירת דבורה יש הערות עיוניות יפות. (והוא נקרא גם מכון ירושלים מפני שהם סייעו כספית אחר שהמו"ל הראשון נקלע לקשיים. ואולי גם סייעו בהוספות התוכן.) .
ולא הבנתי מה "השגת גבול" יש בהעתקת הסימונים בטור, האם מי שסימן לראשונה את הסעיפים במשנ"ב , היה אסור לאחרים לעשות אחריו כן?
ואולי יוציא מישהו טור "צורת הדף".?
כמדומה שהם היו הגב הכלכלי הראשון לר"א סאמעט, ואח"כ (באמצע הפרוייקט) עבר הכל לש"ד.
איש_ספר כתב: השגיאות בשירת דבורה הם רבות, אם כבר מדברים על מראי מקומות, יש דבר מגוחך שגם המאור כשלו בו, והוא מר"מ שמראה על עצמו.
לדוג' הטור מביא תשו' רש"י, והם נותנים מראי מקום לתשו' רש"י אלפנביין, מי שיתגבר על עצלותו ויפתח את אלפנביין ימצא שזו תשובה שהעתיק המלקט מהטור...וכן עזה"ד בתשו' רגמ"ה אידלברג ותשו' מהר"ם של כהנא. ההערות פעמים רבות בלתי מקצועיות לגמרי, יש שהב"י מעתיק סמ"ק, והם מציינים בהערה שבסמ"ק שלפנינו כתוב שבש"ע כך וכך. וזה מביא לידי גיחוך משום שהם פתחו את הסמ"ק הנדפס בסאטמער ששם בתוך הטקסט צוין בהערות דברי מרן בש"ע=בשלחן ערוך, וכו'.
כ"ז ועוד נכתב כביקורת לפני שנים ע"י ת"ח אחד, ולבקשת הרב בוקסבוים המנוח לא התפרסם. אולי נעלהו כאן.
אשמח אם הרב אי"ס, או מי שידו מגעת, יוכל להעלות את הביקורת, או לכל הפחות לשלוח לי באישי. בתודה מראש.
ג"א אני מצטרף להבקשה.
למעשה היום רואים טענות כגון אלו בהרבה סופרים.
שאלה, כאשר הטור מציין לספר המצוות, האם הכוונה לסמ"ג או לסמ"ק?
במהדורת שירת דבורה (הישנה) ציינו לסמ"ג שם גם כתוב דבר זה ששייך פרסום ניסא כל זמן שאין בני הבית ישנים.
בטור שירת דבורה החדש ציינו לשניהם לסמ"ג ולסמ"ק.
מהו הציון הנכון?