הממשלה לא מסייעת ליוונים, אז הם מקימים עסקים בעצמם – אפליקציות, לוגיסטיקה, שירותי תיירות – ומעדיפים מימון בהלוואות "כי את המענקים הממשלתיים מקבלים רק בעלי הקשרים"
עבור נטלי קונטו, 32, המשבר הכלכלי ביוון הוא ברכה בלתי צפויה. לאחר שפוטרה מעבודתה במגזין ב–2011, בשיא המשבר, ולאחר ניסיון לא מוצלח למצוא עבודה באוסטרליה בשנה שלאחר מכן, היא מנהלת כעת חברה משלה, שנקראת אתנס אינסיידרס, שהקימה עם שלושה שותפים.
החברה מציעה חבילות תפורות לפי הזמנה לתיירים זרים ביוון. "תמיד רציתי לעבוד בתיירות, אבל לא דמיינתי שאקים עסק משלי, ועוד עם חברים", היא אומרת.
היא הקימה את החברה באביב שעבר בתקציב של 5,000 יורו, והגיעה לרווח לאחר שמכרה 20 טיולים בהתאמה אישית למטיילים בודדים, זוגות וקבוצות. כעת היא מחפשת מימון כדי להרחיב את העסק.
החלום היזמי מתחיל לקרום עור וגידים ביוון. אין כמעט הזדמנויות תעסוקה במגזר הפרטי המוכה, האבטלה מגיעה ל–28%, וליותר מ–60% מבני 24 ומטה. היוונים הפסיקו לחכות שבעלי השררה יתקנו את הכלכלה, והחלו לפעול בעצמם.
הממשלה והטרויקה של הנושים (הנציבות האירופית, קרן המטבע הבינלאומית והבנק האירופי המרכזי) של יוון הסכימו בשנה שעברה על רפורמות כלכליות בתמורה לחבילת סיוע של 10 מיליארד דולר. ואולם, כספי הסיוע כולם עוברים לפירעון החוב של יוון, ולא להשקעה בצמיחה שהיא זקוקה לה כל כך.
אף שאלפי יזמים קרסו תחת המיתון הקשה, שנמצא בשנתו השישית, אלפים אחרים הקימו עסק. לפי נתוני הממשלה, יותר מ–41 אלף חברות חדשות הוקמו ביוון בשנה שעברה. רובן הן חברות מזון, קמעונות בגדים או עסקים שבדרך כלל אינם מתויגים תחת יזמות או חדשנות.
למרות זאת, אנדבור גריס (Endeavor Greece), עמותה שתומכת ביזמות, מנתה 144 מהחברות החדשות כסטארט־אפים - גידול של פי 9 מהמספר של חברות מסוג זה שהוקמו ב–2010. חממות עסקיות וחללי עבודה משותפים צצו ברחבי אתונה ובערים אחרות בחודשים האחרונים כדי להעניק שירותים לסטארט־אפים, ופורומים וכנסים על יזמות וחדשנות פורחים ועולים במדינה.
כ–12 חממות מתחרות על טיפוחם של רעיונות עסקיים, ומסייעות לשאת בנטל ההוצאות התפעוליות ובמתן הדרכה. אחת מהן, Enter Grow Go, לקחה תחת חסותה את אתנס אינסיידרס ביחד עם עוד 20 חברות מתחילות. היא מקבלת מימון מיורובנק, הבנק השלישי בגודלו ביוון. חממה נוספת בשם אורנג' גרוב (Orange Grove), מיזם של שגרירות הולנד באתונה, תומכת בכ–36 עסקים חדשים, כולל קליו מיוז, שהשיקה בחודש שעבר אפליקציה למובייל שמספקת למבקרים במוזיאונים וגלריות חומר רקע ומאמרים על מוצגים. החברה מנוהלת על ידי שלושה יוונים בשנות ה–20 לחייהם.
באתונה, החממה הפרטית החדשה ביותר היא רומנטסו - על שם מגזין נשים שנסגר, שבמשרדיו החממה נמצאת כעת. עשרות מעצבים, צלמים ואמני אינטרנט משלמים 300 יורו לחודש כדי לשכור שטח משרדי בסביבה שבה הם מחליפים ביניהם רעיונות ומרחיבים את הסטארט־אפים שלהם. רומנטסו משלימה את ההכנסה מדמי השכירות במכירת משקאות בבר שנמצא במקום, מחסויות ומסמינרים בתשלום.
וסיליס הארמלמבידיס, מעצב גרפי בן 37, שהקים את רומנטסו ברחוב זעיר בשכונה מרכזית ומוזנחת בבירה בסתיו האחרון, אמר כי מטרתו היא "להביא לקץ לאומללות. ראינו שאנשים חשו משותקים, שהמדינה הולכת בכיוון הלא נכון, והחלטנו לעשות משהו".
הרשויות מעניקות תמיכה לתנועת הסטארט־אפים, כפי שקורה במדינות אחרות באירופה. ממשלת יוון צימצמה את הביורוקרטיה שפגעה ברוח היזמית בעבר. חקיקה חדשה שתיכנס לתוקף השנה תאפשר לעסק להיפתח בתוך יום.
תוכנית שמסבסד האיחוד האירופי תומכת בעסקים קטנים ובינוניים, ומעניקה מימון של מיליארד יורו המתחלק בין יותר מ–16 אלף חברות יווניות בשנה. 130 מיליון יורו נוספים ניתנו בהלוואות בגיבוי האיחוד האירופי ותוכניות הון סיכון. מומחים רבים טוענים כי הון סיכון והלוואות עדיפים על מענקים של האיחוד. "כסף בחינם אינו פיתרון", אמר פנוס זמניס, מייסד שותף של איגוד הסטארט־אפים ההלני, שמייעץ לעסקים חדשים, בעיקר באורנג' גרוב. לדבריו, מיליוני יורו בסובסידיות אירופיות בוזבזו בעבר על קניית בתי נופש ומותרות. "צריכה להיות מחויבות להחזיר את הכסף בחזרה".
"הסובסידיות ניתנות לאנשים שבלאו הכי יש להם קשרים", אמר יאניס פפגיאורגיו, 24, שהקים את טראקבירד (Truckbird), חברת שירותי לוגיסטיקה מקוונים, עם חמישה מחבריו. המיזם הוא חדירה נועזת לתעשיית התובלה במשאיות, אחד מעשרות מקצועות סגורים ביוון שזכו לחומות הגנה מפני תחרות על ידי הממשלה, והחלו להיפתח בעקבות רפורמות.
בין החברות הצעירות ביוון שהצליחו בעולם נמצאת טקסיביט (Taxibeat), המספקת אפליקציה להזמנת מוניות, הושקה גם בצרפת, במקסיקו, בברזיל ובפרו מאז הקמתה באתונה ב–2011. החברה גייסה 3.5 מיליון יורו בהון סיכון והלוואה של 3 מיליון יורו מחברה בלונדון. טקסיביט רווחית ומשרתת מיליון משתמשים.
באגסנס (Bugsense), חברה יוונית שמאתרת פגמי תוכנה באפליקציות, נרכשה בשנה שעברה על ידי ספלאנק, חברת תוכנה אמריקאית הנסחרת בנאסד"ק. קוקיסטו (Cookisto) שירות מקוון לרכישת ארוחות ביתיות, התרחבה לבריטניה, לאחר שקיבלה מימון ראשוני של 200 אלף יורו מהיזם היווני ליאון יוהאי. וורקבל (Workable), שפיתחה אפליקציה לסיוע בגיוס עובדים על ידי עסקים קטנים, פתחה משרדים בלונדון ובארה"ב, לאחר שהוקמה באתונה ב–2012. היא זכתה למימון של 1.5 מיליון דולר מגריילוק IL, הזרוע הבריטית־ישראלית של קרן ההון סיכון גריילוק פרטנרס.
קונטו אופטימית ומאמינה ביוזמות החדשות. "אם אנחנו הצעירים היוונים לא ננסה ליצור משהו חדש, מי יעשה את זה?", היא אומרת.