ח"כ ציפי לבני (המחנה הציוני) זומנה במהלך סוף השבוע לחקירה במשטרת בריטניה, בשל חלקה לכאורה בפשעי מלחמה שביצעה ישראל, בעת כהונתה כשרת החוץ במהלך מבצע "עופרת יצוקה" ברצועת עזה בשנת 2008. עם זאת, הזימון בוטל בהתערבות ממשלת בריטניה.
לבני התייחסה היום (א') לנושא ואמרה כי "העובדה שמפקדי צה"ל ומקבלי החלטות משתתפים במחזה אבסורד של איום בצווי מעצר כשבאים ללונדון - זה בלתי מתקבל על הדעת... כפי שאנחנו מכבדים את מה שבריטניה עושה נגד הטרור הבינלאומי, וישראל פתוחה בפני כל שר בריטי לביקור בלי שאלות על החלטותיו בקבינט - אני ומדינת ישראל מצפים שכך יכבדו כאן את ישראל".
לבני הוסיפה כי "הציפייה מבריטניה היא שתחלוק עם ישראל לא רק ערכים דמוקרטיים ומאבק בטרור - אלא גם שכל ישר. ישראל ובריטניה הן שתי דמוקרטיות עם מערכת משפט מוערכת. יש לנו מערכת משפט להתגאות בה, ששופטת גם במקרים של הפרה של החוק ושל הקוד האתי, ואני תומכת בה למרות המחיר הפוליטי".
"זה לא עניין אישי", הבהירה, "מערכת המשפט הבריטית מנוצלת לרעה. אנחנו לא יכולים להרשות את זה". לדבריה, "אני לא אקבל שום השוואה בין חיילי צה"ל או טייס, שמנסים להימנע מפגיעה באזרחים לבין טרוריסטים. אצלם החקירה היא אם הם מפספסים את האזרחים - אצלנו מתנהלת חקירה על כל פגיעה".
בעבר היו כמה ניסיונות של ארגונים פרו-פלסטיניים להביא את לבני לחקירה ביחידה שאחראית לחקירת פשעי מלחמה במשטרת בריטניה, אולם אלה סוכלו בהתערבות הממשלה הבריטית.
במהלך ביקורה של לבני במדינה לפני כשנתיים, עשרות מפגינים קראו להעמידה למשפט. עוד לפני הגעתה למדינה ניסו אותם ארגונים להעמיד אותה לדין, אך ממשלת בריטניה הקדימה אותם והעניקה ללבני חסינות דיפלומטית מלאה, במטרה למנוע מבוכה דיפלומטית. המשפטנים שניסו להגיש את התביעה נגדה גינו את משרד החוץ של בריטניה על הענקת החסינות ללבני.
בשנת 2010 הודיע שגריר בריטניה בישראל דאז, טום פיליפס, ללבני כי ממשלת בריטניה שינתה את החקיקה, שתמנע את המשך הגשת צווי המעצר נגד בכירים ישראליים. בתגובה לדבריו של השגריר פיליפס אמרה אז לבני כי "זו בשורה חשובה לכל מדינה בעולם החופשי הנלחמת בטרור, ויש בכך מסר חשוב שאומר שכשיש דבר הנכון לעשותו - כל המערכת הפוליטית מתגייסת אליו, גם אם לשם כך היה נדרש לעבור את הסיטואציה האבסורדית של הגשת צו המעצר נגדי".
בשנת 2009 נאלצה לבני לבטל ביקור מתוכנן בבריטניה, לאחר ששופט בלונדון הוציא נגדה צו מעצר בחשד לביצוע פשעי מלחמה. בעקבות התקרית הזו, שהייתה הפעם הראשונה שבה הוצא צו מעצר בבריטניה נגד שר בממשלת ישראל, שינתה ממשלת בריטניה את מדיניותה בנושא צווי מעצר הקשורים לפשעי מלחמה, כדי להקשות על ארגונים להגיש תביעות מסוג זה וליצור תקריות דיפלומטיות מביכות.