בתום מלחמת העולם השנייה על נוראותיה ובאווירה של מודעות הומאנית חזקה, התארגנה באירופה קבוצה קטנה של אנשי חינוך ואנשים שאיכפת להם בחיפוש אחר דרך בה אפשר יהיה לקבץ ארגונים שונים במטרה להגן על רווחת הילד. הרעיון הוצג לראשונה ע"י המייסדים בשנת 1946 והתקבל בברכה ובאהדה רבה בועידת אונסקו שהתכנסה בפריס. המייסדים הזמינו נציגים מ – 19 מדינות ו – 5 יבשות לוועידה העולמית הראשונה שעסקה בחינוך בגיל הרך והתקיימה בפרג בשנת 1948, במטרה להעלות את המודעות הציבורית העולמית לזכויות ולצרכים של הילדים והילדות הרכים. בכינוס זה נוסד OMEP וקיבל את ההכרה, הנשמרת לו עד היום, להוות את המנגנון העיקרי לקיבוץ אנשים מכל העולם וללא שום קריטריון מלבד המטרה של לחלוק במידע וליזום פעולות למען ילדים צעירים באשר הם.
" האגודה הישראלית למען הילד בגיל הרך"
חברות בארגון העולמי – היא של המדינה ולא של יחידים, מספר הנציגות כמספר המדינות בעולם החברות בארגון.
מטה אומפ' – נבחר לשלוש שנים. המטה אינו יושב במקום קבוע ובאופן מסורתי ממוקם במדינה ממנה נבחרה הנשיאה העולמית. יש אפשרות לבחור בנשיאה לתקופת כהונה שנייה של שלוש שנים. הנשיאה העולמית כיום היא דר' אינגריד פרמלינג-סמולסון משבדיה. סגנית הנשיאה לאזור אירופה (אזור אליו משתייכת ישראל) היא דר' מילדה רבוסקובה מצ'כיה. לאומפ' יש אתר ברשת.
הקונגרס העולמי – הארגון מקיים כנסים עולמיים כל 3 שנים ומדי שנה סמינרים אזוריים. הוועד המקומי באחת מהמדינות החברות מארגן ומארח את הכינוס העולמי. הכנס הבינלאומי התקיים בשנת 1948 בפרג. הסמינרים אף הם נערכים במדינות השונות החברות בארגון. ישראל אירחה ב – 1986 בירושלים את הקונגרס העולמי השמונה עשר (חי). הקונגרס העולמי הבא נערך בשבדיה באוגוסט 2010.
חוק לימוד חובה חינם נחקק בישראל בשנת 1949 וקבע שחלה חובה על המדינה לספק חינוך חובה חינם לכל הילדים גילאי 3 – 18 שנים. כהשלמה לחוק זה נחקק בשנת 1953 חוק חינוך ממלכתי המבטל את הזרמים בחינוך ויוצר מערכת חינוך ממלכתית כפי שהיא קיימת עד היום.
1953 – ד"ר שרה פאיינס-גליק, שהתמנתה למפקחת הראשונה על החינוך הטרום יסודי, יצרה קשר עם ארגון אומפ' העולמי וישראל נתקבלה כחברה בארגון.
1960 – התקבלה ישראל כחברה מלאה בארגון העולמי.
המפקחת הארצית, ד"ר ניצה נפתלי המשיכה לשמור על קשר עם הארגון העולמי, ולדווח על הפעילות בישראל. בשנת 1971 השתתפה משלחת בת חמש חברות בראשותה של ד"ר נפתלי בוועידה העולמית שהתקיימה בבון, גרמניה. ניצה עודדה את ד"ר לין ג'סיק לייסד את הועד הישראלי, פעולה שהתבצעה אח"כ ע"י המפקחת על גני הילדים, ד"ר נחמה ניר-יניב. בשנת 1976 היו רשומים בישראל 24 מנויים על כתב העת של אומפ' – "הז'ורנאל הבין-לאומי לגיל הרך".
רשם העמותות – ב 17 ליולי 1990 נרשמה האגודה לראשונה אצל רשם העמותות, וקיבלה את 'התקנון המצוי'. ביוני 2002 נמחקה האגודה מרשם העמותות מסיבות טכניות. ב – 2007 נרשמה מחדש כעמותה (ע"ר 58-007-689-1), ואימצה את 'התקנון המצוי' של רשם העמותות. אסיפות כלליות של האגודה מתקיימות בהשתתפות חברות וחברי האגודה. כל אחד ואחת רשאי להגיש מועמדות לוועד המנהל של האגודה ולהשתתף באסיפה הכללית. האסיפה בוחרת ומאשרת את הועד המנהל של האגודה ואת בעלי התפקידים (יו"ר, מזכירה, גזברית, ועדת ביקורת). האסיפה מאשרת את הדו"ח הכספי לאחר קבלת הסברים מאת הגזברית.
השתתפות בכנסים של אומפ' העולמי – במהלך השנים ייצגו חברות האגודה את ישראל בכנסים בין-לאומיים שנערכו בערים שונות ברחבי העולם. בקונגרס שהתקיים בקופנהגן בשנת 1998 השתתפו נציגים מ – 58 מדינות, שני נציגים ומשקיף מכל מדינה.
נציגות הסניף הישראלי היו: גילה גבריאלי, גילה רם ודליה רוט (משקיפה), הן השתתפו בקבוצת הדיון האירופאית. ישראלים נוספים השתתפו בקונגרס כמרצים לנושאים הבאים: ד"ר מרים מבורך (מרכזת המסלול לגיל הרך במכללת לוינסקי); ד"ר דני מטוס (פסיכולוג); גב' גילה צימט (מדריכה פדגוגית במכללת לוינסקי); גב' איילה רודניק (פסיכולוגית מהשירות הפסיכולוגי של עיריית פתח-תקווה); ד"ר שוש סיטון (מאונ' ת"א). שני פלשתינים מבית לחם השתתפו בקונגרס על תקן של אורחים. הבקשה להכיר בהם כנציגים רשמיים נדחתה, משום שלא ייצגו מדינה מוכרת.
להבטיח חינוך איכותי חינם לכל הילדים בגיל הרך, מיום לידתם ועד היכנסם לחינוך היסודי, ללא הבדל במצב כלכלי, בארץ מוצא ובשייכות פוליטית.
ארגון ואירוח הכנס ה – 18 (חי) של אומפ' העולמי – הכנס נערך ביולי 1986 בירושלים, בנושא "ילדים צעירים ואיכות החיים". למעלה מ 700 משתתפים מ – 70 מדינות השתתפו בכנס. ההצלחה הייתה אדירה. חמישה ימים של אירועים בין-לאומיים בתרגום סימולטאני למשתתפים בהרצאות, כולל ביקורים בגני ילדים, בתכניות ובמסגרות לגיל הרך (במתנסים, בקיבוצים, במעונות, ועוד).
סמינרים וכנסים – האגודה מקיימת כנסים ארציים בשיתוף הכנסת, מוסדות אקדמיים וארגונים בשדה (בחברה היהודית ובחברה הערבית), בנושאים מרכזיים המתייחסים לחינוך ולטיפול בגיל הרך: הורות ומשפחה; אחריות הקהילה והממסד; חוסן בגיל הרך, תחיקה ופיקוח על מסגרות, המטפלת-מחנכת בגיל הרך; החינוך העתידי, ועוד ועוד.
פסטיבל הסרטים הבין-לאומי בנושאי הגיל הרך – במאי 1993 התקיים מרתון של סרטים דוקומנטרים ומצגות מכל העולם, כולל דיונים מונחים ע"י מומחים וחברי האגודה.
נציגות האגודה הישראלית בוועד הבין-לאומי – פרופ' אבימה לומברד ודר' לין ג'סיק כיהנו כחברות הוועד המנהל העולמי וכסגן נשיא המזרח התיכון (בעבר החלוקה לאזורים הייתה שונה וכללה את המזרח התיכון, דרום וצפון אירופה, ואמריקה המרכזית).
פעילות ציבורית – להעלאת המודעות וצבירת כוח בהשפעה על דעת הקהל ועל החקיקה. מבין הפעולות בתחום זה: שיתוף פעולה עם ארגונים ומוסדות רלוונטיים אחרים; פרסום כתבות ב"הד הגן" ובעיתונות; פניות אישיות בכתב ובעל-פה לאנשי ציבור, חברי כנסת ושרים בממשלה; החתמת הורים ותומכים על 'קול קורא' ועצומה למען קידום החקיקה לטובת הגיל הרך בכנסת, תמיכה ב'מחאת העגלות' בקיץ 2011, הנחייה והשתתפות באירועי "שולחנות עגולים" שהתקיימו בארץ תחת הכותרת: צדק חברתי מתחיל בחינוך"…ועוד.
הענות לפניות מהציבור – טיפול בפניות שהתקבלו מהורים ומאנשי מקצוע. לדוגמא, היחס העוין לו זוכים הילדים שעדיין לא נגמלו מחיתולים והוריהם בגני הילדים העירוניים.
פעילות בכנסת – בנושאים חשובים המתייחסים לילדים ולילדות צעירים, חינוכם והטיפול בהם. עריכת כנס 'לקידום איכות החיים של ילדים וילדות בגיל הרך' – במשותף עם הועדה לזכויות הילד, ובהשתתפות נציבות הדורות הבאים והאקדמיה; השתתפות קבועה בישיבות הועדה לזכויות הילד לקידום יוזמות בתחום הגיל הרך, כגון: חוק הפיקוח על מסגרות לגיל הרך, ויישום חוק חינוך חובה חינם מגיל שלוש..
הקמת השדולה - להעלאת המודעות לחשיבות ולייחודיות של השנים הראשונות לחיים ולקידום החקיקה בכנסת וליישומה לתמיכה במטרות, כגון: קידום 'חוק הפיקוח והרישוי' על כל המסגרות לגיל הרך; קידום הטיפול בילדים ובילדות בעלי צרכים מיוחדים ובסיכון; קידום תאום ואיגום משאבים בין הארגונים המטפלים באוכלוסיות הגיל הרך; קידום הפעלת תוכניות ייעוץ, העשרה ותמיכה להורים לתינוקות ולפעוטות; הכנה של הצעת חוק בנושא "תמיכה, הדרכה והעשרה להורים לילדים צעירים", באחריות ובמימון המדינה.
תמיכה בחוק הפיקוח על מסגרות לגיל הרך ובחוק חינוך חובה מגיל שלוש – והשתתפות נציגות השדולה בועדת הכנסת לזכויות הילד להגדרה ולניסוח החוק, לקראת קבלת החוק במליאה בהצבעה שנייה ושלישית. הצעת החוק הועברה בוועדה אך בהמשך הועלו טיעונים פוליטיים וכלכליים המונעים הסכמה כללית בין חברי הכנסת החברים בוועדה, למרות שכולם הצהירו שהחוק לכשעצמו חשוב ודרוש. האגודה תומכת נמרצות בהעברת החוק בכנסת.
מדריך להורים "כיצד תבחרו מסגרת חינוכית לילדים" – הפצת המדריך להורים (אותו כתבה ד"ר יעל דיין – יו"ר וחברת הועד המנהל של האגודה), הן באמצעות העיתונות היומית ובשיתוף של ארגונים נוספים, והן בדרך של דיוור ישיר לאוהדי האגודה ולתומכיה.
שיתוף פעולה יהודי-ערבי – לשוויון הזדמנויות לכל הילדים והילדות; תרגום לערבית של 'המדריך להורים לבחירת מסגרת חינוכית' והפצתו בישובים ערביים; ארגון וקיום מפגשי מחנכים יהודים וערבים.
השלטון המקומי – נציגות האגודה הישראלית החלו בפעולה של ייסוד וארגון ועדות היגוי יישוביות לגיל הרך ברשויות מקומיות.
ובתודה לשמחה סחר, לד"ר תמר ארז ולד"ר יעל דיין על עדכון וליקוט חומרים מארכיון האגודה הישראלית.