בית המשפט העליון דחה את ערעורם של בני הזוג יעקב ויהודית ריכטר בנוגע לוילה שהם מחזיקים בישוב היוקרתי ארסוף וקבע כי הם ישלמו יחד עם בן דודה של יהודית עו"ד יעקב הרכבי סכום של כ-43 מיליון שקל לאדם בשם בנימין כהן.
מדובר במקרה נדיר ומצער של הונאה על ידי קרוב משפחה, אליה נקלעו בני הזוג ריכטר. בשנת 2001 חתמו השניים על הסכם נאמנות עם עו"ד הרכבי אשר טיפל בענייני הנדל"ן של בני הזוג ואף רכש עבורם בעבר מספר נכסים. במקרה זה, ביקשו ממנו בני הזוג לרכוש עבורם בנאמנות את הווילה בארסוף. מדובר בווילה סמוכה לבית בו הם מתגוררים, הממוקמת בקו ראשון לים ובסמוך לשטח פתוח.
הרכבי רשם את הנכס על שמו ולא בנאמנות בהתאם לסיכום ביניהם. הוא היה אמור להשאיר את הנכס רשום על שמו עד שבני הזוג יבקשו ממנו להעביר את הבעלות על הנכס על שמם, דבר שלא נעשה במשך 8 שנים מאז שנרכש הבית. בתקופה זו הרכבי שיעבד את הנכס כבטוחה לאדם בשם בנימין כהן לצורך קבלת הלוואה אשר תשמש אותו לביצוע עסקת נדל"ן ברומניה.
בהסכם לקבלת ההלוואה נקבע כי במידה וההלוואה לא תיפרע עד לנובמבר 2009, הנכס בארסוף יעבור לרשותו של כהן תמורת תשלום שתואם את שוויו בקיזוז גובה ההלוואה כולל ריבית.
אמי ניצולת השואה לימדה אותנו: "אם פרוסת לחם נופלת, צריך להרים אותה מהרצפה ולנשק"
לאחר שהרכבי לא עמד בתנאי ההלוואה, לאור קשיים בביצוע הפרוייקט, הוחלט כי הנכס יועבר לידי כהן בעסקת רכישה ובתמורה ל-7 מיליון דולר. כהן אף שילם מס רכישה בגובה 1.4 מיליון שקל, אך ביוני 2009 גילו הריכטרים כי "נעקצו" על ידי בן דודה של יהודית ומיהרו לרשום הערת אזרה על שמם כדי למנוע את אובדן הנכס.
בנסיונות הגישור שבוצעו מול כהן התגלעו חילוקי דעות כאשר כהן טען כי פעל בתום לב בעת מתן ההלוואה ורישום הבטוחות, ואילו בני הזוג טענו כי הבעלות בנכס היא שלהם ולהרכבי לא הייתה הסמכות לשעבד את הנכס. בעקבות זאת הוגשו תביעות הדדיות של הצדדים.
באוקטובר 2015 ניתן פסק דין של בית המשפט המחוזי מרכז שבו נקבע כי בני הזוג יישארו הבעלים של הנכס, אך ביחד עם בן דודה של יהודית ישיבו לכהן סכומי כסף השווים לסכום ההלוואה שנתן להרכבי. בעקבות בקשתם של בני הזוג, במרץ 2016 הסכים בית המשפט המחוזי לעכב את ביצוע פסק הדין והוגש על ידם הערעור לעליון.
כאמור, שופטי העליון דחו את ערעורם של בני הזוג וקבעו כי הם מקבלים את פסיקת בית המשפט המחוזי באופן מלא. לפי הפסיקה, נקבע כי הנכס יירשם על שמם של הריכטרים, הערת האזהרה שנרשמה על שם כהן תימחק, אך יחד עם הרכבי ישלמו סכום של כ-25 מיליון שקל לכהן. הסכום מחולק לתשלום קרן ההלוואה בסך 5 מיליון דולר, ריבית ההסכמים בגובה 1.5 מיליון יורו, בניכוי סכום שכבר שולם בהיקף של 200 אלף דולר וכן את תשלום מס הרכישה ששילם כהן בתוספת הפרשי הצמדה וריבית. בסך הכל בהמרה לשקלים מדובר בכ-43 מיליון שקל, כולל ריבית והצמדה.
שופטי העליון קבעו כי המסקנות המשפטיות של בית המשפט המחוזי מבוססות ותומכות בממצאים. "מסכים אני עם קביעותו של בית משפט קמא, לפיה הסכם המשכנתא תקף, בעוד שאין תוקף לעסקת המכר בנכס". עוד נכתב בפסק הדין, כי שווי ההלוואה בהסכם נופלת בהרבה משווי הנכס באותה עת.
בנימין כהן יוצג על ידי גיורא ארדינסט, דן סלע וטל ארדינסט.