1. לפני בקשת התובע לפטור אותו מתשלום אגרה בגין התביעה שהגיש. הפסיקה קובעת כי חובתו של מבקש פטור מאגרה לשכנע את בית המשפט כי מיצה את המשאבים הכספיים העומדים לרשותו טרם שפנה בבקשה להישען על הקופה הציבורית.
א. תצהיר אשר יפרט את כל רכוש התובע .
ב. תדפיסי כרטיסי חיוב (ויזה/ישראכרט וכו') בהם מחזיק התובע ב- 6 החודשים שקדמו לתאריך הגשת הבקשה, אם בידו כרטיס אשראי.
ג. תדפיסי חשבונות בנק בהם מחזיק התובע ב- 6 החודשים שקדמו לתאריך הגשת הבקשה.
ד. אישור מהבנקים הרלוונטיים לקיום/העדר תכניות חסכון, קופות גמל, ביטוח חיים וכו'.
ה. תצהיר בו יפרט התובע מאלו מקורות ניסה לגייס הלוואות (קרובי משפחה, חברים, גורמים פיננסיים) ומה היו תוצאות הניסיונות.
ו. פירוט מקום מגורים נוכחי; אם שכור הוא יצורף חוזה שכירות וצילום שטר הביטחון, הכולל שמות הערבים וכתובתם.
ז. אישור המל"ל לגובה קצבאות/גמלות שהתובע קיבל ב- 6 החודשים שקדמו לתאריך הגשת הבקשה.
ח. תלושי שכר ל- 6 חודשים שקדמו לתאריך הגשת הבקשה.
ט. אם התובע סמוך על שולחן בן זוג/הורים/ילדים, יצורף תצהיר המפרט מקור הכנסותיהם ב- 6 החודשים שקדמו לתאריך הגשת הבקשה.
י. תדפיסי הוצאות החזקת הבית ב- 6 החודשים שקדמו לתאריך הגשת הבקשה (חשמל, טלפון סלולרי, כבלים, מיסי עירייה וכו').
3. מלבד מצבו הכלכלי של המבקש על בימ"ש לבחון בעת מתן החלטתו בבקשה למתן פטור גם את סיכויי התביעה.
מעיון בכתב התביעה עולה כי הסעד המבוקש על ידי התובע הינו "השבת פיקדון על פי התקנות". במסגרת התביעה מבקש התובע להורות לנתבעת להשיב לו את הפיקדון שהופקד עבורו בבימ"ש זה, בתיק ה"פ 1033/79, בתוספת ריבית בנקאית.
4. לכתב התביעה לא צורפו אסמכתאות כלשהן לביסוס הנטען בתביעה . אולם, בכל מקרה עולה ספק רב אשר לסיכוייה. התובע טוען כי מדובר בכספי פיקדון שהופקדו עבורו במסגרת הליך של המרצת פתיחה שנפתח בשנת 1979 כך שע ל פניו נראה כי מדובר בתביעה שדינה להידחות על הסף עקב התיישנות או שיהוי רב ועל התובע להבהיר עניין זה.
5. התובע פירט בכתב התביעה הליכים קודמים שננקטו על ידו בקשר להשבת הפיקדון מושא כתב התביעה דנן. לטענתו, בקשה שהגיש להשבת הפיקדון נדחתה על ידי כב' השופטת איריס לושי עבודי, בנימוק שעליו להגיש תביעה ולא בקשה. לטענתו, בקשה נוספת שהגיש להשיב לו את כספו, נדחתה על ידי שופטת אחרת , שאימצה את החלטת כב' השופטת לושי עבודי. התובע הגיש עתירה לבג"ץ בעניין זה, אולם זו נדחתה. התובע פנה אל שרת המשפטים, מכוח אחריותה המנהלית לניהול ופיקוח על כספי הפיקדונות, אך גם היא סירבה לפנייתו.
6. לטענת התובע , בית המשפט העליון פטר אותו מתשלום אגרה בגין העתירה ולכן יש גם להחיל את הפטור על התביעה דנן. זאת, גם בהסתמך על הנימוק, לפיו, מדינת ישראל איננה יכולה לסרב להשיב לאזרח כספים שהיא מחזיקה עבורו בנאמנות ובאותה עת לדרשו ממנו אגרה בגין השבת הגזלה לבעליה.
7. התובע לא צירף אסמכתאות כלשהן לכתב התביעה או לבקשה למתן פטור מאגרה ואף לא צירף העתק מההחלטה שלטענתו פטרה אותו מתשלום אגרה בגין הגשת עתירה לבית המשפט העליון. י ובהר כבר עתה כי גם אם ימציא התובע העתק מההחלטה על מתן פטור מאגרה בהליך אחר, לא יהא בכך בהכרח כדי להטות את הכף בהליך דנן ולתת לתובע פטור מאגרת התביעה. יש לבחון כל בקשה למתן פטור לגופה, הן בהתייחס לסוג ההליך מושא הבקשה לפטור מאגרה והן ביחס למצבו הכלכלי העדכני של התובע, בעת הגשת הבקשה לפטור מאגרה.
8. לטענת התובע, בשל העובדה שהנתבעת מפרה את חובתה להשיב לו את הפיקדון, הוא עותר להורות על השבת הפיקדון אליו בצירוף ריבית בנקאית מיום ההפקדה ועד למועד ההשבה בפועל, בתוספת הוצאות משפט שתשקפנה נאמנה את מורת רוחו מההשתלטות הנתבעת על כספי הנאמנות ולהתעשר שלא כדין.
9. לכתב התביעה לא צורף תחשיב כלשהו המסביר כיצד חישב התובע את סכום התביעה בסך של מיליון ₪. בכתב התביעה עצמו לא מופיע סכום התביעה. הסכום מופיע אך ורק בטופס פתיחת הליך אזרחי שהוגש על ידי התובע, במצורף לכתב התביעה.
10. לאור כל האמור לעיל, התביעה כפי שהוגשה, צפויה להידחות על הסף, בנסיבות אלו ובשל העובדה כי סיכויי ההליך מהווים מרכיב חשוב בעת מתן הכרעה בבקשה למתן פטור מאגרה, אני מתיר לתובע להגיש כתב תביעה מתוקן ומפורט, אליו יצורפו כל המסמכים הנדרשים, בהתאם להערות שפורטו לעיל.
כתב תביעה מתוקן וכן כל המסמכים החסרים כמפורט בסעיף 2 לעיל, יוגשו לבימ"ש בתוך 20 ימים מיום קבלת ההחלטה דנן, שאם לא כן, תידחה הבקשה הואיל והנטל המוטל על כתפי התובע-המבקש לא הורם.
הערת המזכירות: יש להגיש את המסמכים ב- 2 עותקים לביהמ"ש.
המזכירות תואיל להמציא החלטתי זו לתובע.
המזכירות תיצור משימת מעקב בהתאם.