אם ברשימה האחרונה על גלגולי השיר 'קומה אחא' כתבתי כי זו דוגמה נדירה למסע שעשה שיר עברי מארץ ישראל לרוסיה, אז הנה לנו דוגמה נוספת. לשם שינוי אין מדובר בשיר חלוצים אלא דווקא בשיר פופ חסידי.
מי לא מכיר את המנגינה המפורסמת והאהובה שהלחין שלמה קרליבך (1994-1925) לתפילת 'והאר עינינו'?
וְלא נֵבושׁ (וְלא נִכָּלֵם וְלא נִכָּשֵל) לְעולָם וָעֶד.
הפסוקים הללו לקוחים מתוך ברכת 'אהבה רבה' שאותה אומרים לפני קריאת שמע בתפילת שחרית. השיר הושמע לראשונה בפסטיבל הזמר החסידי הראשון שהתקיים בשנת 1969 וזכה במקום הראשון. שרה אותו אז להקת 'השלושרים' – בני אמדורסקי, חנן יובל ושלום חנוך.
שלמה קרליבך עצמו אהב גם הוא את השיר וכלל אותו לראשונה בתקליטו 'והאר עינינו' שיצא בשנת 1970.
השיר והמנגינה התחבבו בכל החוגים, חילוניים כחרדיים, ודומני שאין נער או נערה בישראל שאינם יודעים לשיר אותו. השיר פופולרי במיוחד כ'שיר הקפות' בשמחת תורה.
והנה, מנגינת 'והאר עינינו' התגלגלה באופן מפתיע לשיר רוסי הרחוק ת"ק פרסה מתפילת שחרית ומתורת ישראל.
מן הסתם, אתה מכיר את הזמרים הרוסיים שהתמחו בשירי העולם התחתון (блатные песни), כאשר המלך הבלתי-מעורער של הז'אנר הוא ארקדי סוורני (1980-1939; Arcady Severny), מעין זוהר ארגוב של האומה הסובייטית. סוורני הקליט יותר מאלף שירים המבוססים על פולקור פושעים ובתי סוהר.
יש דמיון מדהים בין תחילת השיר "נולדתי על הגבול" (Я родился на границе) לבין ניגונו של ר' שלמה קרליבך. ייתכן שסברני, או ליתר דיוק, מחבר השיר רודולף פוקס - יהודי כמובן - אימצו את המנגינה הקרליבכית ולא להיפך, משום ש"והאר עינינו" נולד ב-1969, ואילו שירו של ארקדי סוורני הוקלט ב-1977.
כדי לדעת לשיר שירים ולעוף בחלומותיך'.
המבוגרים והזקנים – כל אחד שמח לשמוע את השירים זה אחר זה.
שיריי, כמו זמירים.
לכל מי ששכח את מולדתו (מילולית: את מלח הארץ).
כדי להתיישב [עליה] או ליפול עם הפנים אל תוך האבק שלה.
על סברני אפשר למצוא מידע רב.
פוקס קצת פחות ידוע.
﻿רודולף פוקס (Rudolf Fuchs; Рудольфа Фукса) נולד בשנת 1937 בעיר לוגא שבמחוז לנינגרד. הוא עבד במכון לתכנון בנייה ולצד עיסוקיו הרשמיים היה אספן של שירים השייכים לז'אנר 'הפולקלור העירוני' – שירי העולם התחתון, רומנסות ושירי אהבה שנכתבו בידי יוצרים אלמוניים. הוא התחיל ליצור תקליטים עם השירים הללו והשתמש בשיטה שהייתה נהוגה אז אצל יוצרים מחתרתיים: הוא צרב את השירים על גבי צילומי רנטגן ישנים. לתקליטים שיוצרו בטכנולוגיה זו קוראים "תקליטים על גבי עצמות" (на костях).
בשנת 1962 הוא הכיר את ארקדי זבזדין (Аркадий Звездин) שנודע כמבצע מוכשר של שירי העולם התחתון. זבזדין נאות לבקשתו של פוקס והקליט סינגל או שניים, כנראה בשנת 1962. במהלך ההקלטה הציע הטכנאי ויקטור סמירנוב לזבזדין לאמץ את שם הבמה ארקדי סוורני (Аркадий Северный).
בשנת 1972 פוקס כתב והפיק עבור סוורני אלבום שירים שהביא לפרסום שמו של הזמר. לאחר מספר הפקות מוצלחות עם סוורני (שבאותה תקופה החל לשים את עינו בכוס והתמכר לאלכוהול), היגר פוקס לארה"ב בשנת 1979. פוקס עצמו ציין כי עבודתו עם סוורני נועדה בין היתר כדי לבנות 'קונטרה' לזמר ולדימיר ויסוצקי.
והאר עינינו from nakaryak on Vimeo.
פעם התבטא רבו של רבי שלמה קרליבך ואמר ששלמה היה תלמיד חכם גדול, עילוי ממש. הוא הביע צער גדול על "יציאתו של שלמה לנגן בחוצות".