חקלאי בקעת הירדן מדווחים על החרפה בחרם האירופי על תוצרת חקלאית מהבקעה. האם כבר יש פגיעה משמעותית ביצוא החקלאי?
רשתות השיווק הגדולות במערב אירופה החריפו בשנתיים האחרונות את מדיניותן נגד תוצרת חקלאית שמגיעה מיהודה ושומרון. במדינות אלה קיים לובי פרו-פלשתיני שאנשיו מפגינים בתוך סניפי הרשתות, משבשים את מכירת המוצרים מישראל, ומפעילים לחץ ציבורי להחרמת התוצרת הישראלית.
לדברי חנן פסטרנק, חקלאי מבקעת הירדן, בשנה שעברה הוא עוד הצליח לייצא לאירופה כמחצית מהתוצרת, אולם השנה החרם החריף, ולמעשה היצוא שלו לאירופה נפסק.
על רקע החרם, היצוא הישראלי נודד למזרח אירופה או לאסיה, אולם שם הוא מתחרה ביצרנים זולים מטורקיה,מצרים, ומדינות אחרות. בשווקים האלה רמת המחירים נמוכה יותר, וכך, היקף הפדיון שחוזר למשק הישראלי יורד. "ברוסיה כבר יודעים שאנחנו לחוצים לייצא, וכך הם מצליחים להוריד לנו את המחיר", אומר פסטרנק, שקורא להקמת קרן שתפצה את החקלאים על אובדן ההכנסות כתוצאה מהחרם. "הממשלה שלחה אותנו לכאן, אנחנו לא נוער גבעות" הוא מזכיר.
דני דנן, מנכ"ל חברת היצוא החקלאי "אגרקסקו" מציין שהיקף היצוא החקלאי מישראל עמד בשנת 2013 על כ-1.49 מיליארד דולר, לעומת 1.32 מיליארד דולר ב-2012. למרות הגידול הזה, הוא מודה שמערב אירופה הולכת וחוסמת את היצוא הישראלי משום שרשתות השיווק אינן רוצות להתמודד עם לחצים פוליטיים או מהומות והפגנות בסניפים.
כדי לפצות את עצמה על אובדן ההכנסות הזה החלה "אגרקסקו" לשתף פעולה עם מגדלים במדינות דרום אמריקה ולשווק את תוצרתם בעולם, תחת המותג "Carmel" כך היא מטשטשת את הקישור המובהק שלה לישראל, ומקטינה את התלות ביצוא הישראלי.
ממשרד החקלאות נמסר לכלכליסט TV שאין כרגע נתונים על היקף הנזק שנגרם לחקלאים על רקע זה. באשר לקריאה לפיצוי, מוסר המשרד: "במשרד החקלאות קיים נוהל לשיפוי יצואנים, שהתוצרת החקלאית שלהם מקורה מישובים שמעבר לקו הירוק, בדומה לנוהל הקיים במשרד הכלכלה לשיפוי התעשיינים שתוצרתם מגיעה מאותו מקור.