מחקר שנעשה במרכז הרפואי שיבא על מודל עכבר העלה כי ניתן לגרום להתחדשות תאי כליה ושיפור בתפקודי כליה חולה במצב מתקדם באמצעות תאים בריאים שנלקחו מהחולה, עברו תהליך התחדשות, גידול ורבייה במעבדה ובכך למנוע את הצורך בדיאליזה. על המחקר דווח לאחרונה ב-Cell Reports.
נחנכו המכונים החדשים לאורולוגיה ונפרולוגיה ב"שערי צדק"
פרופ' בני דקל, מנהל היחידה לנפרולוגיה ילדים והמכון לחקר תאי אב בילדים, הוביל את המחקר יחד עם החוקרות הבכירות ד"ר אורית הררי-שטיינברג וד"ר דורית עומר.
המאמר שפורסם הדגים את יעילות הפרוצדורה במודל העכברי: התאים האנושיים הושתלו בכליות פגועות של עכבר והתהליך המכונה טיפול אוטולוגי הדגים יכולת ליצור מבנים כלייתיים חדשים ובעקבות כך לשרוד תקופה ממושכת גם אחרי ההשתלה. מקביל, הוא הוביל לשיפור בתפקוד הכלייתי.
תרשים המודל לתיעול תאי כליה בריאים. צילום: דוברות "שיבא"
בעבר גילה הצוות של פרופ' דקל שכליה בוגרת היא איבר המחדש עצמו עם הזמן באמצעות "תאים מחדשים" – פרוגניטורים – המהווים "מרכזי התחדשות" בתוך הכליה ומחליפים תאים מזדקנים שסיימו חייהם.
במחקר הנוכחי פותחה הטכנולוגיה שבאמצעותה ניתן לבודד מכליה חולה את התאים הבריאים שלה, שהם בעלי יכולת לחידושה, להרבותם ולגדלם מחוץ לגוף בתהליך שבסופו יהפכו לתרביות תאים תלת מימדיות – "ספירות" – ולהכניסם בכמות גדולה חזרה לכליה כדי שיחדשו את חלקיה החולים וישפרו את התפקוד הכלייתי.
הרעיון שבבסיס השיטה הוא: להפיק תאים תקינים מכליה פגומה של מטופל והשתלה עצמית של תאי המטופל עצמו, שתאפשר למנוע דחייה חיסונית של התאים המושתלים. להערכת הצוות, הטיפול עשוי לעזור לאלפי חולים באי ספיקת כליות שעדיין לא הגיעו לצורך בטיפולי דיאליזה ובכוונה למנוע מהם את הצורך בטיפולים קשים אלה על ידי מניעת הידרדרות בתפקוד הכלייתי.
בית החולים מסר כי על בסיס טכנולוגיה זאת הוקמה חברת קידניקיור והמשך הפיתוח נמצא בשלבים הראשוניים לקראת הכנסתה לקליניקה. בעתיד יש כוונה לבצע באמצעותה ניסויים קליניים בחולי אי ספיקת כליות.
פרופ' דקל: "הגדולה של הטכנולוגיה הזאת היא לא רק ביכולת לשמור על התאים המחדשים של הכליה מחוץ לגוף, אלא גם היכולת לשכפלם ולהביאם למספרים גדולים ולתפקוד גבוה באמצעות תרביות תלת מימדיות. יישומה תהיה בשורה חשובה לחולים ואני מקווה שיוכלו לראותה בשנים הקרובות. היכולת ליצור רקמת כליה חדשה שתחליף רקמת חולה עשויה לעזור למיליוני חולים בעולם הסובלים ממחלת כליות כרונית".
שותפים נוספים לעבוד זאת היו: החוקרת יהודית גנטק וחוקרים נוספים מהמכון לחקר תאי האב בילדים בבית החולים לילדים בשיבא, ד"ר זהר דותן, מנהל השירות האורואונקולוגי בבית החולים, ד"ר תומר קליסקי וצוותו מאוניברסיטת בר אילן וד"ר ירון פוקס וצוותו מהטכניון.