ראשיכל החדשותמשפט ופלילים"האפליה נמשכת, תור נפרד בהר הבית"
שופטי בג"ץ דנים הבוקר בעתירת עמותת שוחרי הר הבית והמקדש ומספר אזרחים בעקבות האפלייה נגד יהודים דתיים בהר הבית.
שופטי בג"ץ, יצחק עמית, ענת ברון וג'ורג' קרא, דנים הבוקר (חמישי) בעתירתם של מספר יהודים דתיים ועמותת שוחרי הר הבית והמקדש נגד אפלייתם על הר הבית.
לפני הדיון שוחחה טינה פריימן, אחת העותרות, עם כתב ערוץ 7 וציינה כי היא ויתר העותרים "דורשים שיתנו לנו לעלות להר ולהתפלל". היא אף ציטטה בנוגע לכך את הפסוק, "כִּי בֵיתִי בֵּית תְּפִלָּה יִקָּרֵא לְכָל הָעַמִּים".
נציגת העותרים בדיון, עו"ד איריס אדרי, אמרה בפתח טיעוניה "ישנה אפלייה לגבי יהודים או אנשים בעלי חזות דתית בכניסה להר הבית. הם עוברים חיפוש גופני רק בגלל שיש להם כיפה או פאות".
ראש ההרכב, השופט יצחק עמית שאל את עורכת הדין, "האם כיום יש תור נפרד?", ועו"ד אדרי השיבה, "כן. האפליה נמשכת. יש תור נפרד".
"יש עוד מקום או אתר במדינת ישראל יש תור נפרד?", תהתה עו"ד אדרי ופירטה את תלאותיהם של העולים הדתיים להר, "גם כשהם נכנסים דוחקים בהם. הם לא יכולים להכניס אוכל או חומר כתוב או לשתות מהברזיות בהר וכל הזמן תחת פיקוח".
לטענתה, "המשטרה לא מכחישה את המציאות וטוענת שהכל נעשה כדי להגן על המבקרים ולשמור על הביטחון והסדר בהר הבית, אבל הכי קל לטעון בשם הביטחון. יש פה חוסר סבירות והטיעון לא מחזיק מים ומופרך. אם המטרה להגן על הביטחון מה זה משנה אם הם צועדים במסלול א' או מסלול ב'? אז צריך להגן רק על הדתיים? במקום להגן על 'הקורבן' יש לטפל באיומים. לחייב את המשיבים להשיב איך מי ששותה מים בהר פוגע בביטחון ההר".
נציג הפרקליטות בדיון, עו"ד אבינעם אלעד, פרקליטות המדינה: "המשטרה שומרת על הסטאטוס קוו ישמר בהר ולכן בכל מה שקורה בהר אנחנו לא מתערבים ולא נשנה. נתמקד בסוגיית הכניסה להר, יש 4 מתוך 30 אלף שהורחקו מההר. כולם עוברים מגנומטרים ושיקוף לכבודה ובאותם מקרים פרטניים זה נעשה. אין תור נפרד. מדובר במקום הכי נפיץ במזרח התיכון ואולי בכל העולם".
השופט עמית הקשה על עו"ד אלעד, "אתה בטוח שאין תור נפרד?", אך עורך הדין התעקש, "אין תור נפרד".
בהמשך הדיון הופיע מפקד מחוז ירושלים, ניצב יורם הלוי, בעצמו. הלוי נשאל על ידי השופטים בנוגע לאפלייתם של יהודים דתיים והתחמק מלענות ישירות לשאלה.
ראש ההרכב, השופט עמית, פנה למפקד המחוז ושאל, "האם רק דתיים חייבים בקבוצה? ואם אני לא דתי אז אני יכול לסייר בנפרד?".
מפקד המחוז השיב וטען, "אין תור נפרד, יש תנאי שטח שמחייבים לשים את כולם במסלול אחד ולפני הבידוק אנחנו מפצלים".
בתגובה שאל השופט עמית, "בפיצול הזה יש הבדל בגלל חזות דתית?", ומפקד המחוז השיב, "אנחנו לא עובדים על חזות. אנחנו מאוד רגישים כי מדובר במקום הכי רגיש בעולם. ישנם קבוצות שהן דתיות, הן מקבלות תדרוך ולצערי הרב הן מפרות את הכללים. יש הפרות בוטות שמחייבות אותנו לעמוד מול הוואקף. הכללים המחייבים קובעים שאסורה תפילה והשתחוות ולצערי זה מופר יום יום. פעם היו עולים חמישה יהודים במסלול של 45 דקות היום זה אחרת . 31 אלף יהודים עלו להר הבית ב-2017 זה מספרים שמחייבים אותנו לפקח על הכל וישנה רגיעה ופחות בידוק. שינינו את המסלולים".
השופטת ברון הוסיפה והקשתה, "מי שלא מגיע בקבוצות .. אפשר ללכת באופן בודד?", ומפקד המחוז השיב, "לא, הם לא יכולים ללכת בנפרד. מי שמוריד כיפה אז יכול ..אנחנו כמובן לא מחייבים. האחריות הביטחונית ועל חיי האדם מוטלת עלינו. אנחנו עושים כל שבוע הערכת מצב. תנו לנו את הגיבוי מה הם סדרי הבידוק ולהקל או להקשות. המספרים מדברים בעד עצמם. יש כמות שעולה של יהודים ומנסים לייצב את העיר הזאת".
השופט עמית ניסה לברר במדויק מי חייב להיות בקבוצה, אך מפקד המחוז לא השיב. השופטת ברון הוסיפה והקשתה, "אדם בעל חזות דתית חייב להצטרף לקבוצה?" ומפקד המחוז טען, "לעיתים כן ולעיתים לא". השופטת ברון התעקשה, "ומי שבעל חזות לא דתית חייב להצטרף לקבוצה?". מפקד המחוז ענה "לא. זה לא תלוי בחזות אלא הרקע של האדם ומה המטרה שלו. הצלחנו במהלך השנים האחרונות לאפשר יותר חופש על ההר".
נציגת העותרים תקפה בחריפות את דברי נציג הפרקליטות ומפקד המחוז, "אתם כנראה מדברים על הר אחר ולא על הר הבית. זה הפוך מהמצב. דבריו של מפקד המחוז הם שקר ולא תואמים את המציאות. מדובר במקום הכי קדוש לעם היהודי צריך לעשות הכל כדי להביא למינימום פגיעה. מי שיש לו חזות דתית זכויותיו נפגעות. יש אנשים שעולים באופן קבוע ונפגעים יום יום. מפקד המחוז צודק שיש שיפור ניכר אבל עדין יש דברים שצריך לתקן. יש לאפשר את מימוש זכות היסוד ולא להצדיק הכל בשם הביטחון".