רכס הגלבוע מורכב מאחד עשר כיפות ,מכוון דרום מזרח לכוון צפון מערב,אורכו של רכס הגלבוע מעל לשמונה עשר קילומטר ורוחבן מעל לשמונה קילומטר, גובהן של הכיפות נע בין חמש מאות וארבעים מטר בהר מלכישוע לשלוש מאות מטר בכתף שאול,חלקו המזרחי של רכס הגלבוע גבוה יותר מהמערבי.
חלק מהרי רכס הגלבוע נושאים את שמות בניו של שאול שנפלו עימו בקרב כנגד הפלשתים כאשר הגיעו מכוון גבעת המורה , לאחר מותם הוקעו גופותיהם על חומות העיר בית שאן שמות ההרים הם : הר שאול לזכרו של המלך שאול,וההרים ששמם מלכישוע ,עמינדב ויהונתן .
בקינת דוד (הקללה) שמופיעה בספר שמואל ב' מתחילה במשפט : " הרי גלבוע אל טל ואל מטר עליכם ושדי תרומות " ואכן זהו ההסבר האגדתי לתופעה של התקרחות ההרים לכוון מזרח בהרי הגלבוע כתוצאה מהגעת ענני הגשם מצד מערב והורדת הממטרים בצד נערב ובפסגה אך לא בצד המזרחי של הרכס הנשאר יבש וללא ממטרים.
ברכס הרי הגלבוע חלפו מאורעות שאינם קשורים רק להוויה היהודית ההיסטורית ,כשאבן הציון המשמעותית הוא ספור קרב ג'לוד שבו ניצח צבאו הממלוכי של ביבס המוסלמי שמנה כחמש עשר אלף פרשים ,את הצבא המונגולי שמנה כעשרת אלפים חיילים ,מתוך חלק מהצבא המונגולי ,בדרכו לכבוש את ארץ ישראל בשנת 1260 , ליד עין ג'אלות (עין חרוד) למרגלות רכס הרי הגלבוע ,על פי הסברות תוצאות הקרב הזה , נבלם רצונם של המונגולים להמשיך להתפשט לכוון מערב לכוון אירופה.
על פי הידוע ישובי רכס הגלבוע התפרנסו בעבר הרחוק בעיקר מגידולי כרמי גפנים ליין, עדות לכך רואים בגתות החרבות הפזורות בשטחי הרכס,כאשר נכבש האזור במאה השביעית בידי המוסלמים , הישובים שישבו על רכס הגלבוע נטשו את המקום, ולמעשה רק במאה שמונה עשר והתשע עשר החלו להתיישב פלאחים ערביים ברכס הגלבוע ולהקים כפרים ערביים למגוריהם ,לקראת סוף המאה התשע עשר החלה הקק"ל לרכוש אדמות באזור תחת דגל גאולת הארץ, לאחר הרכישה הוקמו עליהם הישובים תל יוסף,עין חרוד,בית אלפא וחפציבה .
הכפריים נעזרו בכוחות העיראקיים שחדרו מהגבול לכיבוש חלקי הארץ, מעשי ההטרדה והתקיפה נמשכו גם בכבישים המוליכים לישובים היהודיים ובזמן מסוים ניתן היה להגיע אליהם רק ברכבים משוריינים,במחצית שנת 1948 נערכה פעולה צבאית ונכבש הכפר זרעין בהתקפה השנייה באשמורת האחרונה של הליל, לאחר שהניסיון הראשון לכיבוש הכפר נכשל .
בחודש יולי כבש הצבא העיראקי את רכס הגלבוע עד הכפר מזר , אך מיד לאחר מכן התגייסו תושבי האזור ובמסע מפרך עלו רגלית על הר ברקן וכבשוהו ,מצב חדש זה קבע את הגבול הירוק בינינו לבין ירדן ברכס הגלבוע , הקק"ל התגייסה בשנת 1958 וסללה דרכים למעבר בטוח לשטחים היהודיים בהר ובנוסף דרכי פטרולים לעבודת אנשי משמר הגבול ששמרו על השטח.
בעת מלחמת השחרור הצליח הצבא לכבוש רק את חלקו הצפוני של הרכס , כאשר מתוך ארבע עשר הכפרים הערבים שהיו באותה תקופה נותרו שנים עשר לאחר המלחמה, את כיבוש כול רכס הגלבוע ,עשתה מלחמת ששת הימים, כיום על ההר ארבעה ישובים יהודיים מלכישוע,מעלה הגלבוע,מירב וגן נר , חלקם המשך להיאחזויות הנחל שאכלסו אותם בעבר.
הנקודה היהודית המפורסמת שבה מצוין רכס הגלבוע , מופיע בספר שמואל ובה תאור נפילת בניו והמלך שאול עצמו במלחמה כנגד הפלשתים ,קינתו של דוד המלך על התאבדותו של שאול בקיצו של הקרב על מנת לא ליפול חי בשבי.
הקרן הקיימת נטעה יערות במדרונות השלוחות וכיון הם מכסים את רכס הרי הגלבוע , על רכס הגלבוע נובעים שלוש מעיינות ובשיפולי הרכס ממוקמים עוד מעיינות כמו מעין יזרעאל, עין חרוד, עין השלושה .