בואו נדבר על הנחת הנחות. אני מתלונן על שעון החורף כבר שבועות. אני לא מצליח להבין למה זה טוב? חוץ מלהרגיש כמו דב ולהיות עייף ב 1700, עקב החשכה וההפרשה האוטומטית של המלטונין במוח שלנו למי שואל. מה התועלת של זה ולמה בכלל המציאו את זה?? ככה אני מסתובב שבועות.
החלטתי לבדוק מה הסיפור מאחורי זה, לא יכול להיות שרק בגלל תפילות אנו סובלים מהדבר הזה. מסתבר שלמרות ההנחה שלי שזה מעשה ידי אדם, בפועל זה לא. שעון החורף זה הסטנדרט של הטבע. ככה זה צריך להיות. מסתבר שבטבע, השמש אמורה להיות הכי קרובה למרכז השמיים בשעה 12 בצהריים, באמצע היום וזה בדיוק מה שקורה בתקופת שעון החורף. בתקופת שעון הקיץ, השמש נמצאת במיקום מעט מזרחי יותר משהיא אמורה להיות. שעון הקיץ הוא עיוות של הטבע, זו המצאה של בני אדם.
אז אחרי שכעסתי סתם, מסתבר שהנחתי הנחה שגויה. זה הטבע. כמה מילים לגבי הנחת הנחות, אנו מאד טובים בלהניח הנחות. זה אחד ההרגלים הבעייתיים שלנו אם לא ה.. קיימת בנו הנטייה להניח הנחות בנוגע לכל דבר שאנו מאמינים שהוא אמת. אנו מניחים הנחות בנוגע למה שאחרים עושים או חושבים ואנחנו לוקחים את זה באופן אישי ואז אנו מאשימים אותם ומגיבים באמצעות שליחת חצי רעל רגשי באמצעות המילים והמעשים שלנו.
בפועל באמצעות הנחת ההנחות אנו מייצרים לנו בעיות. מכיוון שאנו חוששים לבקש הבהרות, אנו מניחים הנחות ומאמינים שאנו צודקים. ואם אנחנו צודקים אז אוטומטית אנו מגנים על הדעות שלנו ומנסים להוכיח את האחר כי הוא טועה. אנחנו מניחים הנחות ובמרבית המקרים אנו מגלים בסוף שההנחה שלנו הייתה בכלל שגויה, אבל בינתיים פעלנו בהתאם לאותה הנחה והפעולה הזאת גרמה לנו לסבל.
הנחת ההנחות גורמות לנו לבעיות עצומות בתהליך התקשורת שלנו עם אנשים אחרים, בין אם בני זוג, ילדים, עמיתים לעבודה, הבוס או הלקוחות שלנו. פעמים רבות אנו חושבים שהצד השני יודע מה אנו חושבים ומרגישים ולכן זה מיותר להביע את עצמנו במילים. אנו מניחים שהצד השני יתנהג באופן שאנו מצפים ממנו בהתאם למחשבות ורגשות שלנו. בואו נודע על האמת, אנו בטוחים שהצד השני יודע מה אנו חושבים. מצד שני אנו יודעים שהצד השני לא קורא מחשבות. אז למה שידע?
התודעה שלנו עובדת כך שאנו מרגישים את הצורך להצדיק כל דבר, להסביר לעצמנו ולהבין כל דבר, על מנת להרגיש מוגנים ובשליטה. יש לנו אינסוף שאלות מפני שיש המון דברים שההיגיון שלנו לא יכול להסביר. זה לא חשוב אם התשובה נכונה או לא. עצם קיומה של התשובה, גורמת לנו להרגיש בטחון ובשליטה. זאת הסיבה שאנו בפועל מניחים הנחות. אנחנו כל הזמן מניחים הנחות. על מה שאמרו לנו ועל מה שלא אמרו לנו, גם אם אמרו לנו משהו ולא הבנו אותו אנו מניחים הנחות.
הבעיה המרכזית היא שאנו מאמינים באמונה עיוורת בהנחות שלנו. גם אם הן משוללות מכל יסוד. אנו לרוב בטוחים שאנו צודקים, ולכן מסוגלים להגן על ההנחות שלנו עד כדי פגיעה במערכות היחסים שלנו עם הסביבה שלנו ועם בני הזוג שלנו או ילדינו.
בינינו, יד על הלב, אנו גם מאד טובים בלהניח הנחות כלפי עצמנו. אנו מניחים הנחות באם אנו יכולים או לא ליכולים לבצע פעולה מסוימת או לממש מטרה מסוימת. אנחנו לרוב מעריכים את עצמנו פחות מדי או יותר מדי רק מפני שלא השקענו את הזמן הדרוש לשאול את עצמנו את השאלות הנכונות ולענות עליהן באופן רציני. בפועל, אנחנו צריכים להתייחס לעצמנו ברצינות רבה יותר ולהיות אמיתיים עם עצמנו.
גיליתי שהפתרון הוא תמיד לשאול את השאלות. לשאול אחרים או את ד”ר גוגל, מה שאתם מעדיפים. תשובות נותנות לנו ידע, ומאפשרות שיח ויצירת פתרון. סביר להניח שד”ר גוגל לא ידע להגיד לכם למה בני הזוג שלכם כועסים אליכם הבוקר או איפה בסיטואציה האחרונה עצבנתם אותם. במקרה הזה עדיף לשאול אותם. זה אולי יעצבן אותם יותר אבל, וזה אבל גדול, זה מהותית עדיף למול הנחת הנחות שמייצרות רק סבל ובלאגן.
שעון חורף גם גורם לנו לדיכאון ומי שמאתנו כבר סובלים מדיכאון, שעון החורף מחמיר אותו. מסתבר שזה מדעי. האור משפיע על הצרבלום, אזור במוח שאחראי בין היתר על ויסות מצב הרוח ומיקום התת מודע שלנו. לכן מיעוט שעות אור משפיע על מצב הרוח שלנו.
שעון החורף גם עושה לנו חשק לאכול יותר, בעיקר בשעות הערב ובמיוחד מזון עשיר בפחמימות. מסתבר שהורמון המלטונין משפיע גם על התיאבון שלנו. התוצאה ברורה, המשקל מראה שאנו כבדים יותר..
מדינות שממוקמות ליד קו המשווה לא מנהיגות שעון קיץ, היות ששעות האור באזורן לא משתנות עם עונות השנה. עוד נקודה לטובת אוגנדה.. או המלדיביים, תלוי את מי שואלים.
בזמן החלפת השעון, אנשים נוטים להתאבד יותר. גם להיות מעורבים בתאונות דרכים וגם לחטוף התקפי לב דרך אגב. מה שנקרא תזיז לי את השעון ותהרוג אותי וזהו..
שעון החורף הוא גם סיפור יקר. הערכות הן שעלות שעון החורף הן 300 מיליון שקלים למשק, מתוכם 55 מיליון שנוציא רק על תאורה. בלי לדבר על עלויות הציפרלקס ודומיו. הרבה כסף בשביל לחטוף דכאון..
שעון הקיץ הראשון הוחל בגרמניה בזמן במלחמת העולם הראשונה. הרעיון היה פשוט, יותר שעות אור שוות פחות שימוש בדלק לצרכי תאורה, ופחות שימוש בדלק יחסוך הרבה כסף בתקופת מלחמה. האירופאים ראו כי טוב ומהר מאד העתיקו גם.
מסתבר שיש מדינות שאין בהן שעון חורף בכלל. במדינות הללו יש שעון קיץ במהלך כל השנה. אבל הסיכוי שזה יקרה בישראל אפסי. שעון קיץ קבוע יגרום לזמני התפילות להיות מאד לא נוחים. בואו נראה אתכם מעבירים כזה חוק בכנסת.
אז אחרי קצת ידע כללי, קבלו אתגר קטן שנשמע קצת ארוך אבל משנה חיים. הוכח מדעית של מנת לייצר הרגל אתם צריכים לחזור על פעולה מסוימת 28 יום כדי שהגוף יטמיע אותו. אז ב 28 יום הקרובים בכל פעם שאתם קולטים שאתם מניחים הנחה, גם אם זה בבית או בעבודה, תעצרו ותשאלו את השאלה, ועוד שאלה, ועוד שאלה, עד שתבינו בבהירות את הסיטואציה. תקפידו, ואם פספסתם תתחילו מחדש. אפילו תשימו לכם תזכורת בטלפון. ביום שאי הנחת הנחות תהפוך להרגל, החיים שלכם ישתנו. אז תתחילו ותתמידו ואחרי 28 יום אתם מוזמנים לכתוב לי פה או במייל omer@oha.co.il מה השתנה בחייכם.
ואם האתגר הזה רלוונטי עבורכם, ואני לא מכיר אדם שהוא לא רלוונטי עבורו, אתם מוזמנים לחוות עוד 4 אתגרים וללמוד את המדע באופן הכי ברור ופשוט מאחורי היכולת שלנו להשתנות ולממש כל דבר שנרצה, בהרצאה הבאה של “השינוי – מדוע הוא מרגיש כל כך קשה ואיך אפשר לממש אותו בהצלחה”.