זכויות התלמידים מבוססות ברובן על אמנת זכויות הילד, החוק הישראלי, חוק זכויות התלמיד ועל חוזרי מנכ"ל משרד החינוך. מכלול זכויות התלמיד/ה נמצא בהוראות חוזר המנכ"ל ומחייב את בתי-הספר. את חוזרי המנכ"ל ניתן לקרוא באתר משרד החינוך בתפריט: חוזרי מנכ"ל.
בחוק זכויות התלמיד משנת 2000 צוין: "כל ילד ונער במדינת ישראל זכאי לחינוך בהתאם להוראות כל דין." חינוך חובה פירושו לימוד המיועד לילדים ולנערים והניתן בחמש עשרה שנות לימוד, מהן שלוש שנים בגן הילדים בגיל 3 עד 5 ועד בכלל, ו12 שנות לימוד בכיתות א' עד יב' לילדים ולנערים בגיל 6 עד 18 ועד בכלל.חובת ההורים לשלוח את ילדיהם לבית הספר בגילאי לימוד חובה. מי שחל עליו לימוד חובה לפי חוק לימוד חובה [תיקון: תשכ"ט, תשל"ו, תשל"ח, תש"ם, תשמ"א, תשמ"ח, תשנ"ד, תשס"ז, תשס"ח]:נער שבאחד הגילים 16 או 17, זולת אם סיים את לימודיו לפי תכנית של לימודים בכיתה י"ב, ומי שבגיל 18 ולא סיים אלא לימודים לפי תכנית של לימודים בכיתה י"א". השר רשאי לזכות בחינוך חינם בנוסף על האמורים, את מי שטרם השלים לימודיו לפי תכנית של לימודים בכיתה י"ב, עד שישלים אותם, לפי כללים, מבחנים, תנאים וסייגים שנקבעו בתקנות, בהתייעצות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.הרחבת החוק לגילאי 17 ו 18 התקבלה ב-2007 ליישום והחלה באופן מדורג.
בנוגע לשימור שמותיהם המקוריים של תלמידים עולים מציין חוזר מנכ"ל כי אין להציע לילד לשנות את שמו. כאשר מחליפים לילד את שמו תורמים למעשה לניתוקו משורשיו וממורשתו.לאחר שהילד מרגיש שהוא נקלט בארץ, מובן שהוא יכול לבחור לו שם אחר או נוסף, (אם רצונו בכך וכתוצאה מתהליך פנימי-התפתחותי). מומלץ מאוד – והדבר כבר נעשה בגנים ובבתי ספר רבים אשר קלטו עולים – לעסוק במקורות של שמות הילדים ובמשמעויותיהם, כדי לעודד תלמידים עולים לשמר את השם המקורי שנתנו להם הוריהם.
זכות התלמידים לפנות אל כל אחד מהמורים, אל המנהל/ת ואל גורמים במשרד החינוך כדי לשוחח עימם על מצבכם והרגשתכם בבית הספר, ובתנאי שפניתם אל הגורמים השונים על פי הסדר ההיררכי במערכת. זכות התלמיד והוריו לפנות למועצה הפדגוגית או אל הנהלת בית הספר ולהגיש ערעור על החלטה שהתקבלה לגבי התלמיד.
4.1 ניסוח התקנון הבית-ספרי יהיה כפוף לחוק זכויות התלמיד ככלל, ובפרט לסעיף 10 של החוק: "כל תלמיד זכאי לכך שהמשמעת במוסד החינוך תונהג באופן ההולם את כבוד האדם, ובכלל זה הוא זכאי שלא יינקטו כלפיו אמצעי משמעת גופניים או משפילים."
4.2 חל איסור חמור להעניש תלמידים בכל צורה של ענישה גופנית.
4.3 חל איסור חמור להעניש תלמידים בכל צורה של ענישה משפילה (הלבנת פנים ברבים, פגיעה מילולית שיש בה לעג, עלבון והשפלה).
4.4 אין להעביר תלמיד באופן זמני לכיתה נמוכה יותר.
4.5 חל איסור על הפחתת ציון בלימודים בשל התנהגות לא נאותה.
4.6 חל איסור על תגובה היכולה לסכן את התלמיד או לפגוע בשלומו או בבריאותו.
4.7 חל איסור על הענשת תלמיד בשל מעשה או מחדל של הוריו.
הגדלת שאלון התעלמות משגיאות כתיב.
בכתה י', לקראת בחינות הבגרות, כאשר נדרשת התאמה ברמה 3 (מבחן בע"פ או מבחן מותאם או המרת מקצוע מתמטיקה למקצוע מדעי אחר), צוות רב מקצועי ובו רכז לקויות למידה, יועצת ביה"ס ומורים רשאי להגיש בקשה להתאמה לוועדה מקצועית במחוז ("ועדה מחוזית"). o התלמיד יצרף עבודה שלו, מבחנים שונים ובקשה שלו. o במידה ואושרה ההתאמה היא תקפה לכל הבחינות הפנימיות בבית הספר ולבחינות הבגרות.
זכות ערעור – ביה"ס רשאי לערער על החלטת הועדה המחוזית בפני ועדת הערעורים העליונה ( במינהל הפדגוגי), ע"י הגשת מסמכים נוספים ,דוגמאות של מבחנים,חוות דעת של מורים וכו'.החלטה של וועדת הערעורים היא סופית.אנשי המקצוע בשתי הוועדות הם: פסיכולוגים ( בעלי ידע והכשרה בלקויות למידה), יועצים ( בעלי ידע והכשרה... ) מאבחנים דידקטיים וכן מפקחי משרד החינוך. בוועדת ערעורים עליונה – דנים על כל פנייה. בוועדה יושבים נציגי המינהל הפדגוגי, נציגי הלשכה המשפטית, נציגי היחידה לזכויות התלמיד, נציגי האגף לחינוך על יסודי, נציגי הקו הפתוח, ונציגי אגף הבחינות.
הטיול השנתי הוא אירוע חינוכי המתקיים מחוץ לכותלי בית הספר. הטיול הוא חלק מהמערך הלימודי-החינוכי של בית הספר ונגזר ממנו, ויש לו זיקה ישירה להוויה החינוכית של בית הספר. זכות ההורים לקבל מידע מאת מנהל בית הספר בתחילת שנת הלימודים בו יפורטו הטיולים המתוכננים.
(1) רישום תלמיד, קבלתו או הרחקתו ממוסד חינוך; (2) קביעת תכניות לימודים ומסלולי קידום נפרדים באותו מוסד חינוך; (3) קיום כיתות נפרדות באותו מוסד חינוך; (4) זכויות וחובות תלמידים לרבות כללי המשמעת והפעלתם.
משרד החינוך האריך בשנה נוספת את ההתקשרות עם חברת "כלל בריאות" אשר תיתן טיפולי שיניים חינם לתלמידים שנפגעו בשיניהם בתאונה.הטיפולים ניתנים מטעם משרד החינוך כהטבה בלבד, המוגבלת בהיקפה ואינה מעוגנת בחובה חוקית כלשהי ואין המדובר בפיצוי במסגרת כיסוי ביטוחי כלשהו.
מערכת החינוך עושה מאמץ לתת מענה לצורכי התלמיד העולה החל מהקניית מיומנויות יסוד ועד לסיום לימודיו ביתה י"ב. זכותו של תלמיד עולה לשמור על שמו המקורי, או לשנותו לשם ישראלי בהסכמת הוריו.
לצורך איתור אוכלוסיית המחוננים מתקיימים מבחני קבלה לתלמידי כיתות ב' או ג'. המבחנים מתקיימים בשני שלבים:שלב א' - "מבחן הסינון" ראשוני - מתקיים בבתי הספר. בשלב זה מסוננים 15% מתלמידי ביה"ס. חובה על בתיה"ס להשתתף במבחני האיתור, על פי עיקרון שוויון הזדמנויות.שלב ב' - "מבחן האיתור" - מועבר ונבדק ע"י מכון במרכזי בחינה אזוריים במתכונת מבחן פסיכומטרי קבוצתי.לתלמידים בעלי מוגבלויות, לרבות תלמידים עולים חדשים שעברית אינה שפת אימם, ניתנים תנאי בחינה מותאמים. פרטים לגבי הבחנות מותאמת מופיעים באתר אגף המחוננים.בתום תהליך האיתור נשלחות הודעות להורים ובתי הספר על זכאות / אי זכאות התלמיד ללמוד בתוכנית למחוננים. המסגרות הייחודיות למחוננים מקבלות את רשימות התלמידים הזכאים להשתתף בתוכנית.
מבחני קבלה לכיתות מחוננים בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות מתקיימים ביישובים בהם פועלות כיתות מחוננים המתחילות מכיתות ז' או י'. המבחנים יתקיימו בכיתות ו' ו-ט'.תלמידים שלא הגיעו לסף הקבלה הנדרש על פי הישגיהם במבחן, זכאים להגיש בקשה בכתב למבחן חוזר ואם נמצא התלמיד זכאי לבחינה חוזרת, יוכל להיבחן בחלוף עשרה חודשים ממועד הבחינה בה נבחן לראשונה.
התוכניות במסגרות הייחודיות מאפשרות לתלמידים המחוננים ללמוד במסגרת ייחודית מותאמת ליכולותיהם וצרכיהם. המסגרות הומוגניות ולומדים בהן נושאים מתחומי דעת שאינם כלולים בתוכנית הלימודים הרגילה. המפגש בין העמיתים הדומים מתאפשרת העצמה והתפתחות רגשית וקוגניטיבית.המסגרות פועלות באופן מובחן מהמערכות הרגילות וכל התלמידים שאותרו כמחוננים זכאים ללמוד בהן.קיימים שני מודלים של המסגרות הייחודיות: מרכזי מחוננים וכיתות מחוננים הפועלים במתכונת אזורית או על אזורית. מרכזי המחוננים מפעילים "יום העשרה שבועי" בכל הארץ וכיתות המחוננים העל אזוריות משולבות בבתיה"ס הרגילים.
התלמידים המחוננים הלומדים במרכזים הייחודיים נעדרים באופן קבוע מיום לימודים אחד בשבוע בבית ספרם. על בית ספרם מוטלות החובות המפורטות להלן:תכנון מערכת שעות המקלה על התלמיד המחונן ביום היעדרותו, תיאום תאריכים ואירועים מיוחדים עם תכנית הפעילות של מרכז המחוננים, השתתפות במפגשים עם מרכזי העשרה להעמקת הידע בנושא המחוננות ולהכרת המאפיינים הקוגניטיביים, הרגשיים והחברתיים של המחוננים, שיתוף פעולה עם מרכז המחוננים בתיאום ביקורים של הצוות החינוכי במרכז המחוננים להכרת פעילותו של התלמיד המחונן מקרוב, קיום קשר שוטף של בית הספר עם יועץ מרכז המחוננים לצורך ליבון בעיות הנוצרות מפעילות תלמיד בשתי מסגרות חינוכיות ומציאת פתרונות משותפים ויצירת מסגרת מתואמת ויציבה שתאפשר לתלמיד המחונן התעדכנות והשלמת החומר הנלמד והמטלות שהחסיר (יש להדגיש את מחויבות ביה"ס לסייע לתלמיד להשלים את הפערים הלימודיים הנוצרים בעקבות היעדרותו הקבועה מיום לימודים).
נבחן צעיר הנו תלמיד הלומד במוסד חינוכי מוכר החל מכיתה ט' ומעלה בבתי"ס יסודיים או על יסודיים שש שנתיים ו/או חטיבות ביניים עצמאיות.ניתן להיבחן בבחינות מוקדמות החל מכיתה ט' יבמקצועות מתמטיקה, מדעי המחשב, כימיה ופיזיקה בלבד. הזכות להיבחן בבחינות הבגרות במסלול נבחן צעיר תתאפשר על סמך עמידה בקריטריונים הבאים: התלמיד הוכר כתלמיד מחונן או מצטיין ע"י אגף מחוננים ומצטיינים, עמד בקריטריונים והומלץ ע"י מנהל המוסד החינוכי בו הוא לומד בשנתיים האחרונות. במקרה שלא הוכר בעבר, עליו לעבור מבחן התאמה (מקביל לפסיכומטרי) הבודק יכולת לימודית כללית בתנאי שהוא לומד בכיתה ט'.אישור המנהל וחתימתו יינתנו לגבי נתוני: ציוני התלמיד בממוצע מעל 90 בשתי השנים האחרונות, הערכה משמעתית נאותה, המלצת מורה המקצוע והמחנך ואישור היועצ/ת שבקשת ההיבחנות הנה רצון הילד וביכולתו לעמוד במשימה.כל האישורים יומצאו לוועדת חריגים באגף למחוננים ומצטיינים.תלמיד המוכר כמחונן על ומבקש להבחן לפני תום לימודיו בכיתה ט' - עניינו יובא לדיון מיוחד בוועדת חריגי נוהל המוסמכת לאשר לו היבחנות גם במקצועות נוספים.דין נבחן צעיר לקוי למידה כדין כל נבחן צעיר אחר.
בית הספר אינו רשאי להעביר מידע שיש בידו אודות התלמיד אלא באישור ההורים, היועץ המשפטי של משרד החינוך או פסיכולוג המחוז. זכות ההורים לדעת מהם השירותים הרפואיים שמגיעים לילדם בבית-הספר ולהסכים לבדיקות רפואיות ופסיכולוגיות שונות או לסרב להן.
זכות ההורים לדעת מראש על כל פעילות הנעשית מחוץ לכותלי בית-הספר ועל כל פעילות החורגת משעות הלימוד: זכותם לאשר (בכתב) או שלא לאשר את השתתפות ילדיהם בפעילות.
משפחות המתקשות לעמוד בתשלומי הורים יכולות לקבל הנחה לאחר שיגישו בקשה בעניין למנהל בית-הספר. הטיפול בפנייה ייעשה באופן דיסקרטי, מבלי לפגוע בתלמידים, שיוסיפו ליהנות מכל פעילויות ההעשרה. התשלום למשפחות מעוטות יכולת או למשפחות עולים, המוכרות על-ידי לשכות הרווחה, ייעשה על-ידי הרשות המקומית. בית ספר לא יכול למנוע קבלת תעודה בשל חוב כספי.
ההורים יבטאו את האינטרסים של כלל ההורים והתלמידים – ובתנאי שזכויותיהם של המורים ושל התלמידים לא יפגעו. מנהל בית הספר וצוותו יקיימו פגישות סדירות עם הועד בענייני בית הספר.
"ועדת השילוב המוסדית" במוסד החינוך הרגיל בו לומד התלמיד דנה בזכאותו של תלמיד בעל צרכים מיוחדים להיכלל בתכנית השילוב במסגרת החינוך הרגיל. "ועדת ההשמה" ברשות המקומית דנה בזכאותו של תלמיד בעל צרכים מיוחדים לחינוך מיוחד ולהשמה ברצף המסגרות החינוכיות הקיים. ועדת ההשמה משמשת גם כוועדת ערר על החלטות ועדת השילוב המוסדית. כמו כן פועלת ועדת ערר מחוזית, הדנה בערעור על החלטת ועדת ההשמה. בכל הקשור לטיפול בתלמידים בעלי צרכים מיוחדים השאיפה היא להעניק זכות קדימה, ככל האפשר, להשמת תלמיד במסגרת החינוך הרגיל, תוך מתן מענה לצרכיו במסגרת הרגילה. רק לאחר מיצוי כל אפשרויות ההתערבות במסגרת הרגילה, יש לשקול במידת הצורך, הפניית התלמיד לדיון בוועדת השמה. ועדת ההשמה תעניק זכות קדימה להשמת תלמיד במוסד שאינו מוסד לחינוך מיוחד.
הורים חייבים לקבל לידיהם את שאלון ההפניה של המוסד החינוכי . הורים נדרשים לחתום על המסמך בטרם קיום הוועדה. הדרישה לחתימת ההורים על המסמך מהווה אישור, שההורים ראו את המסמך טרם קיום הוועדה, אך אינו מהווה אישור להסכמתם לכתוב בתוכן השאלון.
אחת מ"זכויות הילד" הבינלאומיות המוכרות באמנה לזכויות הילד אותה אשררה מדינת ישראל, היא הזכות לייצוג משפטי בהליכים פליליים. נוסחו תקנות חדשות - "תקנות הסנגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים), התשנ"ח - 1998". התקנות הללו קובעות כי כל קטין עצור, או שהוגש כנגדו כתב אישום, (למעט כתב אישום שהוגש בפני שופט תעבורה בעבירה שאינה פשע) יהא זכאי לייצוג על-ידי סניגור ציבורי, ללא תלות במצבו הכלכלי של הקטין, או של הוריו, וללא קשר לחומרת העבירה בה הוא חשוד או מואשם.