מעלים את המודעות ומוצאים פתרונות!
לאחרונה נערך במשרד החקלאות, ביוזמת מכון התורה והארץ, כינוס של רבנים, אגרונומים ואנשי מחקר שמטרתו להעלות למודעות של העוסקים בתחומי החקלאות וההלכה נושאים רלוונטיים, ולפעול במשותף כדי למצוא פתרונות מעשיים לבעיות בשטח.
בין הנושאים שעלו בכנס היו בעיית כלאי הכרם - בכרמים המאפשרים צמיחת עשביה מגוונת בכרם, הרכבות אסורות בירקות ובמיוחד בדלועים כגון אבטיח על כנת דלעת (כ- 90% מהשתילים!), מלפפון על כנת דלעת, הרכבות אסורות בעצי פרי, הגדרת אילן וירק בגידולים חדשים בארץ ועוד.
לשמחתנו, שיתוף הפעולה הפורה בין רבנים ממכונים שונים ואנשי מקצוע ומחקר בתחום החקלאות מאפשר לקדם פתרונות יצירתיים לאתגרים המתחדשים כל העת בתחום החקלאות וההלכה.
הרב זלמן ברוך מלמד שליט"א, ראש ישיבת בית אל, ומזקני רבני הציונות הדתית הגיע לביקור במכון התורה והארץ וחסל"ט. במהלך הביקור הרב נפגש עם רבני המכון ובראשם הרב יהודה עמיחי, ויחד הם דנו בהכנות לקראת שנת השמיטה הבאה עלינו לטובה בשנת תשפ"ב.
אנו שמחים על הביקור ועל הדיון הפורה ומודים לרב מלמד שליט"א על ביקורו!
מאות גינות קהילתיות פעילות קיימות כיום בישראל. בגינות אלו שותפים אנשים מחוגים רבים המשקיעים מרצם ורצונם הטוב למען הפירות והירקות המשותפים. הדבר כשלעצמו מבורך ומחזק את הקשר בין העם לאדמתו, אולם המודעות לקיום המצוות התלויות בארץ בגינות אלו, בדרך כלל אינה גבוהה.
מכון התורה והארץ יוזם, ביחד עם משרד החקלאות, פעילות להגברת המודעות לנושא, הנוגע לציבור הרחב. הכוונה היא לקיים פעילות הסברה ובה נבאר את חיוב הפרשת תרומות ומעשרות ביבולים של גינות אלו, איסור אכילת חרקים, הימנעות משתילת כלאים ועוד. בעולם המתוקשר בו אנו חיים, ניתן להגיע לציבור הרחב בקלות וללמד את המצוות המעשיות הללו, כדי שהציבור המחפש את הקשר לאדמה, יזכה לקיימן כראוי.
מידי יום, החווה לחינוך חקלאי באשדוד מארחת עשרות ומאות תלמידים מכלל הגנים ובתי הספר בעיר. לאחרונה פנתה החווה למכון לקבלת ייעוץ הלכתי בנוגע לפעילות השוטפת שלה. הביקור בחווה כלל הסבר מפורט על דרכי גידול ייחודיות: הידרופונית, חביתותים, קיר ירוק, גינת ספירלה, גינת פירדמידה ועוד. בהמשך, ניתנו הנחיות הלכתיות בנושאי כלאי זרעים, תרומות ומעשרות, נתינת תרומה לבהמת כהן, הפרשת מעשר ראשון ושני, מכירת בהמות מבכירות, כלאי הכרם, כלאי אילן, וכל ההלכות הרלוונטיות. מקווים להמשך שיתוף פעולה פורה!
חג החנוכה קרב ובא, ולכבודו אנו שמחים לצרף כאן מדריך מעשי עם כל ההלכות הרלוונטיות לחג, נוסח סדר ההדלקה, המזמורים וכל ההלכות במקום אחד. איפה מניחים את החנוכיה כשגרים בבית משותף? ומה עדיף כשמאחרים לחזור מן העבודה - שהאישה תדליק נרות, או תחכה להדלקה משפחתית ומשותפת? מוזמנים לקרא ולהיזכר.
שאלה: כיצד מעשרים שמן זית?
שאלה: האם צריך להפריש מן הזיתים או מן השמן?
תשובה: אם הזיתים מיועדים לאכילה מפרישים את הזיתים. אם הזיתים מיועדים לשמן – מפרישים מן השמן.
"אמר רבא: פשיטא לי, נר ביתו ונר חנוכה - נר ביתו עדיף, משום שלום ביתו. נר ביתו וקידוש היום - נר ביתו עדיף, משום שלום ביתו. בעי רבא: נר חנוכה וקידוש היום מהו? קידוש היום עדיף - דתדיר, או דילמא: נר חנוכה עדיף,משום פרסומי ניסא? בתר דאבעיא הדר פשטה: נר חנוכה עדיף, משום פרסומי ניסא."
ענינו של נר שבת הוא שלום בית, ועל פי מסקנת הגמרא שיקול זה גובר על הצורך לפרסם את הנס.