ועדת ההיתרים שבמשרד מבקר המדינה דחתה היום (רביעי) את בקשתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לקבל מימון להגנתו המשפטית משני אנשי עסקים: בן דודו נתן מיליקובסקי וספנסר פרטרידג'. הוועדה קבעה כי "אין זה ראוי שבעלי הון יממנו הוצאות משפט הנובעות מחקירה פלילית, הכוללת חשד למעשים פליליים בקשר עם בעלי הון". לפי הוועדה, "מימון שכזה עלול לפגוע באמון הציבור בטוהר המידות של נציגי השלטון". בהחלטת הוועדה צוין גם כי פרקליטיו של נתניהו לא סיפקו תשובות "לשאלות בסיסיות", כלשונם, כמו מהו הסכום הכולל שאותו הוא מבקש לגייס מהתורמים, מהו הסכום אותו מוכן כל אחד מהם לתרום, באילו תיקים בעניינו יממנו התרומות הגנה משפטית ומהו שכר הטרחה שכבר נצבר בכל תיק.
החקירות נגד נתניהו נמשכות באופן רשמי כשנתיים וחצי. מלבד עו"ד יעקב וינרוט, שייצג אותו עד מותו, בצד עו"ד עמית חדד, ייצג אותו במשך כמה חודשים גם עו"ד ז'ק חן. מאז הצטרפו עו"ד איל כהן וקרן שפירא אטינגר. בשבוע שעבר הודיע נתניהו על שינוי בצוות ההגנה ובראשו עומד כיום עו"ד נבות תל צור, לצד עורכי הדין טל שפירא ואריאל כפרי, חדד ושופט המחוזי בדימוס פרופ' עודד מודריק. שכר הטרחה לעורכי הדין הצטבר לפי הערכות כבר למאות אלפי שקלים.
בראש ועדת ההיתרים שדחתה את בקשת ראש הממשלה עמד שופט המחוזי בדימוס עוני חבש, ולצדו היועצת המשפטית לשעבר של משרד מבקר המדינה נורית ישראלי ועו"ד אביגדור רביד, לשעבר מנהל נציבות תלונות הציבור במשרד. הוועדה קיבלה את החלטתה ב–28 בנובמבר, והיא נמסרה לפרקליטיו של נתניהו. אך כעבור כמה ימים פנה תל־צור וביקש דחייה של 30 יום בפרסומה מפני ש"התגבשו נסיבות חדשות שמצדיקות פנייה מחודשת ומתוקנת לוועדה". הוועדה דחתה את בקשתו.
בקשת ראש הממשלה לקבל מימון ממילקובסקי ופרטרידג' הוגשה באפריל ליועצת המשפטית במשרד ראש הממשלה, עו"ד שלומית ברנע־פרגו. הבקשה לא כללה התייחסות לאי־מסוגלות כלכלית של ראש הממשלה לעמוד בהוצאות, וכן לא כללה פירוט של הסכום שאותו הוא מבקש לגייס. ברנע־פרגו העבירה את ההכרעה בבקשה ליועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט.
כעבור שלושה חודשים, ביוני האחרון, אישר מנדלבליט את הבקשה בכפוף לאישור ועדת ההיתרים, האחראית על יישום הכללים למניעת ניגודי עניינים. מנדלבליט הסביר כי בשל מערכות היחסים בין שני אנשי העסקים לנתניהו — אחד מהם הוא בן דודו והשני הוא חבר קרוב לטענתו — לא מדובר במתנה אסורה לעובד ציבור לפי חוק המתנות, ולכן אין מניעה לקבל מהם את המימון. עם זאת ציין מנדלבליט כי כיוון שקבלת הכספים אסורה על פי הכללים למניעת ניגוד עניינים, על ראש הממשלה לפנות לוועדת ההיתרים שתבחן את בקשתו. הוא ציין בהחלטתו כי "ועדת ההיתרים היא זו שתקבע אם מתן ההיתר (לקבלת המימון ) מוצדק בנסיבות המקרה ותקין מבחינה ציבורית".
מנדלבליט לא התייחס בהחלטתו לעובדה שמיליקובסקי ופרטרידג' העידו במסגרת החקירה נגד נתניהו בתיק טובות ההנאה, המכונה תיק 1000. מנדלבליט אף לא התייחס לשאלה אם ראוי שנתניהו יממן את הגנתו בעצמו.
היועץ הציע לוועדה לקבוע תנאים להיתר, כך שתינתן התחייבות שהכספים ישמשו לצורך מימון ההגנה המשפטית בלבד, ושתיקבע תקרה לסכום ומנגנוני דיווח. כמו כן, הוא הנחה לגבש הסכם ניגוד עניינים שיתייחס לקשרים של ראש הממשלה עם מיליקובסקי ופרטרידג', ואיסור עיסוק בעניינים הנוגעים להם. עורכי דינו של נתניהו טענו כי לוועדת ההיתרים אין כל סמכות לדון בבקשה, אך חבריה דחו טענה זו כבר באוקטובר. בין היתר הפנתה הוועדה לבקשות קודמות של שרים לקבלת מימון להליכים משפטיים שנדחו. בין היתר הפנתה הוועדה להחלטת היועץ המשפטי לממשלה לשעבר אליקים רובינשטיין משנת 2000, בעניין נשיא המדינה עזר ויצמן שבה נכתב כי "מצב של גביר המשלם כספים לנושא משרה ציבורית, יש להימנע ממנו הן מהותית והן בשל מראית העין". בהחלטת הוועדה צוין כי בקשתו של נתניהו אינה מצדיקה חריגה מהחלטות קודמות.
פרטרידג' העיד בתיק 1000 בשנה שעברה והתבקש להתייחס למתנות שהעניק לנתניהו בשנים האחרונות. הוא אישר שרכש לראש הממשלה חליפות שמחירן מוערך בעשרות אלפי שקלים, אך טען כי מיליקובסקי החזיר לו את הכסף בהמשך.
מטעם פרקליטיו של נתניהו נמסר כי "לאור שילוב הנסיבות של פטירתו של עו"ד יעקב וינרוט ז"ל והאירועים הביטחוניים שראש הממשלה נתניהו ניהל בעת האחרונה, לא עלה בידו לענות לשאלות הוועדה במועד שהיא קבעה". עוד נמסר כי בכוונתם לפנות שוב לוועדה ולהציג בפניה את הנימוקים לבקשה וכן תקדימים שבהם ניתנו אישורים לנבחרי ציבור לממן את הגנתם המשפטית. על כן, לטענתם, לא מדובר בהחלטה סופית.
ממשרד המשפטים נמסר: "לפני כעשרה חודשים פנה ראש הממשלה ליועמ"ש בנוגע למימון הוצאות ההגנה המשפטית שלו על ידי שניים ממקורביו. לאחר בחינת הדברים, מצא היועמ"ש כי בנסיבות העניין חוק המתנות אינו חל, אולם על ראש הממשלה לפנות לוועדה למתן היתרים לפי 'כללי אשר', הפועלת במשרד מבקר המדינה, על מנת שתבחן אם יש מקום להתיר את קבלת המימון כמבוקש". עוד נמסר כי "בדיקת הוועדה נדרשה משום שכללי אשר בוחנים נקודת מבט רחבה יותר מהאמור בחוק המתנות, המתייחסת גם להיבטים ציבוריים ואחרים. החלטת הוועדה מאשרת את עמדת היועמ"ש לפיה בנסיבות העניין חוק המתנות אינו חל, וכי הוועדה למתן היתרים היא הפורום המתאים והמוסמך לדון בבקשת ראש הממשלה. החלטת הוועדה מדברת בעד עצמה, והיא אף מתווה כללים חשובים ליישום כללי אשר בסוגיות מעין אלה בעתיד".