העברית היא השפה שבה אנו מדברים וכותבים, שפת הלאום, שפת המדינה, שפת התקשורת והספרות, שפת האם של הילדים. נספר את סיפורה יוצא הדופן. איך הפכה שפה עתיקה לשפה חיה וצומחת? איך מדברים הישראלים? ואיך נולדה השפה המיוחדת ברשתות החברתיות באינטרנט?
12 תחנות בהיסטוריה של השפה העברית, מדמדומי שפת המקרא ועד העברית הישראלית. סיפורה של העברית מתמשך על אלפי שנים, ועבר תהפוכות, יחסים משתנים בין לשון הדיבור ובטקסט העברי, מגעים עם תרבויות ולשונות ומהפכה יחידה במינה: חזרה משפת הקודש לשפה אופפת כל.
דוברי השפה העברית עמדו לאורך כל שנות קיומה במגע עם שפות שונות שהשפיעו על אוצר המילים, משמעות המילים, הדקדוק והתחביר. מהפרסית והאכדית של ימי קדם, דרך הארמית בתקופת בית שני וחז"ל, היוונית של תקופת הכיבוש, הערבית של הדור הזה בספרד, ושפות אירופה בתקופת תחיית הלשון.
בכל אחת מתפוצות ישראל נוצרה שפה מיוחדת של יהודים, המשלבת את שפת הסביבה עם יסודות בעברית ועם ההווי היהודי. יידיש, לדינו, יהודית מרוקאית ויהודית בגדדית הן רק כמה דוגמאות לכך. איך השפיעו שפות אלה על העברית שלנו, על אוצר המילים, המשפטים, מטבעות הלשון, וטעימות מהפולקלור היהודי העשיר של פתגמים ומשלים.
השפה הפוליטית הישראלית עברה שינויים מפליגים, בעיקר עקב השינוי באמצעי התקשורת. מנאומים חוצבי להבות לראיונות משודרים, שבהם נחשפת שפת הגוף ומשפיעה יותר מהמילים הנאמרות, ועד לפוליטיקה של ציוצים, המכווצת את השיח הפוליטי למשפטים קצרים.
שפת החיזור עברה שינויים רבים, מאז ימי החיזור הרומנטי, דרך החיזור החלוצי והקיבוצי, החיזור החרדי, הגילוי המיני של שנות השבעים, תרבות הדייטים ותרבות הפיק-אפ.
בישראל מבחר עשיר של שמות פרטיים הנבחרים לילדים ושמות משפחה שאנשים נושאים איתם, בדרך כלל ממשפחתם בגולה. איך נוצרו שמות המשפחה ומה מניע את נותני השמות הפרטיים בישראל.
השפה היא כלי משחק ושעשוע, וניתן להפיק ממנה באמצעים שונים צחוק והומור. ביטויים משובשים, ביטויים שוברי שיניים, הם רק חלק ממשחקי הלשון המוכרים לנו.
התפריט העברי החדש נשען על העברית הקלאסית, אבל רוב המאכלים המוגשים בבתים ובמסעדות נושאים שמות לועזיים. איך נקבעו שמות המצרכים והמאכלים בעברית החדשה? אילו שפות מגיעות אלינו לשולחן? ואיך אפשר להביע טעמים וריחות?