שר החינוך, הרב רפי פרץ, דורש מראש הממשלה בנימין נתניהו תוספת תקציבית של כ-8 מיליארד שקל כדי ליישם את הבטחת הבחירות שלו להעביר את חלק מהאחריות לחינוך לגיל הרך ממשרד הרווחה אל משרד החינוך, אם הליכוד ירכיב את הממשלה הבאה. התקציב נחוץ לאחר שנים רבות של הזנחת ילדי הגיל הרך ותת תקצוב המעונות על ידי הממשלות בראשות נתניהו. דרישות התקציב של פרץ מורכבות מתוספת קבועה ורב שנתית לתקציב החינוך המסתכמת ב-2.6 מיליארד שקל (26 מיליארד שקל בעשור הקרוב), ומתקציב חד פעמי של 5.2 מיליארד שקל.
בנוסף, הארגונים המפעילים את מעונות היום המפוקחים צפויים לדרוש בקרוב תוספת תקציבית משמעותית נוספת המוערכת במיליארדי שקלים, לצורך מתן תוספות שכר ושיפור תנאי העסקת המטפלות במעונות. לפי הערכות, גם שר הרווחה חיים כץ צפוי לדרוש תוספות תקציביות עבור השלמת המהלך.
פרץ נפגש היום עם נתניהו והציג בפניו את הדרישות התקציביות להשלמת המהלך. ביום רביעי צפויה פגישה נוספת בין נתניהו לשר הרווחה, חיים כץ, שהסכים להעביר רק חלק מהסמכווית לגיל הרך ממשרדו אל משרד הרווחה - ולהותיר בידיו את הסמכויות בעלות התקציב הגבוה ביותר הקשורות לבינוי מעונות וסבסודם על ידי המדינה.
בכל מקרה, המהלך לא צפוי לצאת לפועל בתקופה הקרובה, אלא רק לאחר הבחירות בתנאי שנתניהו ירכיב את הממשלה הבאה, ובמידה שפרץ וכץ יישארו במשרדיהם. נתניהו הבטיח במהלך מערכת הבחירות הקודמות כי אם יצליח להרכיב ממשלה, תיק החינוך לא יינתן לפרץ אלא ישאר בליכוד. לאחר הבחירות, תקציב משרד החינוך צפוי לספוג קיצוץ משמעותי שיפגע בשירותים שניתנים לכל התלמידים ובמורים, בגלל המצב הכלכלי אליו הידרדר תקציב המדינה, בין היתר בעקבות החלטת נתניהו להקדים את הבחירות.
כיום ישראל משקיעה את הסכומים הנמוכים ביותר בילדי הגיל הרך, וכמעט שאינה מפקחת אחר המתרחש במעונות. לפי נתוני ארגון בטרם, בעשור האחרון 30 פעוטות מצאו את מותם במסגרות חינוכיות. הפיקוח על מעוונת היום נמצא במשרד הרווחה, ומערך הפיקוח שאמור לפקח על כ-500 אלף ילדים כולל 20 מפקחים בלבד, בגלל החלטת נתניהו מ-2016 להעביר את הסמכות לנושא ממשרד הכלכלה למשרד הרווחה. קודם לכן, ב-2013, התחייב נתניהו להעביר את הסמכות למשרד החינוך בפני סיעת יש עתיד אך לבסוף לא עמד בהתחייבות, וגם לא יישם את המלצת ועדת טרכטנברג מ-2012 לעשות זאת.
בפגישה שנערכה בין פרץ לנתניהו היום אמר פרץ כי למשרד החינוך דרושה תוספת תקציבית של כ-500 מיליון שקל בבסיס התקציב (תוספת שנתית קבועה), לצורך חיזוק מערך הפיקוח על המעונות והסדרת מערך רישוי למעונות היום, שכיום אינו קיים (כל אחד יכול לפתוח מעון).
בנוסף, פרץ דרש לשפר את תנאי האיכות של המעונות על ידי צמצום מספר התלמידים שנמצאם באחריות כל מטפלת, מאחר שכיום כל מטפלת אחראית לטפל ב-11-6 ילדים, כאשר במדינות ה-OECD נהוג יחס של מטפלת אחת לכל ארבעה ילדיםֿ. פרץ הציג דרישות נוספות הקשורות לשיפור ההכשרה של המטפלות וחידוש מבני המעונות. לצורך כך, דורש משרד החינוך תוספת שנתית קבועה של 500 מיליון שקל לבסיס התקציב ותוספת חד פעמית של 700 מיליון שקל.
בנוסף, משרד החינוך דורש תוספת חד פעמית של 4.5 מיליארד שקל לבינוי מעונות יום חדשים ל-100 אלף תלמידים נוספים, וכן תוספת שנתית של 1.7 מילארד שקל לתקציב המשרד כדי לקלוט אותם למעונות. התוספת הזאת תאפשר לכמחצית מהילדים בגילאי 3-0 לשהות במעונות המפוקחים המופעלים על ידי גופים כמו ויצו ונעמ״ת - שבעצמם צפויים לדרוש תוספות תקציביות נוספות בתקופה הקרובה, כדי לשפר את שכר המטפלות, שכיום משתכרות שכר מינימום.
פרץ אמר כי "העברת האחריות על הגיל הרך למשרד החינוך לא יכולה להעשות כהעברת בעלות בעלמא. משרד החינוך מוכן ונחוש לקבל אחריות על חינוך הגיל הרך. המשאבים הנדרשים לשם מהלך זה הינם קריטיים להצלחתו. ללא תקצוב הולם, משרד החינוך לא יוכל לעמוד בסטנדרט המצופה ממנו. אני מודה לראש הממשלה על הנכונות ללכת למהלך בקידום הנושא".
כסף קרוב לבית עושה יותר, או: למה אני משקיע רק בישראל?