המאמר ה-21 בסדרת "השינויים בסביבה האסטרטגית של מדינת ישראל במאה ה-21", נועל את הסדרה כולה. בשל קוצר היריעה, עוסק המאמר בקצרה בתחום אסטרטגי ייחודי שבו בולטת ישראל באופן מובהק אל מול מדינות מפותחות רבות שעולות עליה בשטחן, במספר תושביהן ובעושרן הלאומי. תחום זה יכול בהחלט להיחשב למקור העושר והעוצמה של המדינה היהודית.
גורם עיקרי בהערכת עוצמה אסטרטגית של מדינה הוא גודל שטחה ותצורת גבולותיה הטבעיים, הממלאים תפקיד קריטי בהגנה על שטחים חיוניים של המדינה. עיקרון זה היווה שיקול מנחה בתכנון ההגנה על שטחן הריבוני של מדינות מקדמת דנא. בעת האחרונה, כנראה החל מהמחצית השנייה של המאה ה-20, נכנס גורם נוסף לסדר הכוחות שקובע את עוצמתה של מדינה: הכמות והאיכות של המדע והטכנולוגיה המאפיינים את המדינה, אשר כוללים, כמובן, גם את היכולת האינטלקטואלית של תושביה.
שטחה של מדינת ישראל ותצורתה הגיאוגרפית (בגבולות 1967) מהווים חיסרון אסטרטגי משמעותי ביותר, כמו גם מיעוט האוכלוסייה היהודית במדינה, כשישה וחצי מיליון יהודים בלבד, לעומת יותר משלוש מאות מיליון תושבים במדינות ערביות ומוסלמיות המקיפות אותה. על אלו מתווספים מקורות נפט וגז המצויים במזרח התיכון, אשר מכניסים למדינות ערב עשרות מיליארדי פטרודולרים בשנה. בישראל, עד לעת האחרונה, לא נמצאו בכלל מקורות אנרגיה. מובן מאליו שפער פיננסי זה לטובת הערבים, מהווה כשלעצמו מרכיב חשוב מאוד במאזן האסטרטגי בין ישראל למדינות ערב.
הגם שכך, מדינת ישראל מצליחה לשמור על עליונות מובהקת מול העוצמה האסטרטגית המצרפית של כל מדינות ערב בחשבון מאוחד. פער אסטרטגי זה אף הולך ומתרחב בזמן האחרון בעקבות אירועי ה"אביב הערבי". ככל שניתן להעריך, לפחות בשלב זה, אין היתכנות לשינוי המגמה ביחסי הכוח בין ישראל לערבים. מגמה זו היא בעלת תוקף הן במאזן האסטרטגי והן במערך הקשרים הבין-לאומיים של ישראל. מערך זה, בסופו של יום, מהווה גם הוא מרכיב חשוב בעוצמה האסטרטגית של מדינת ישראל. יש לציין כי מצב זה אינו מובטח לעד. מגמות במאזן האסטרטגי במזרח התיכון יכולות להשתנות. לכן במטרה לשמור על איתנות גם בעתיד, על מדינת ישראל להמשיך להשקיע באקדמיה, ולהכביר את תקציבי החינוך והסוציאליזציה של הדור הבא.
אין ספק כי בהיעדר נתונים גיאוגרפיים, רמת המדע והטכנולוגיה בישראל מהווה מרכיב מכריע בעוצמה האסטרטגית של המדינה. כך בוודאי מול גודל השטחים, שפעת האוכלוסייה והשפע הפיננסי שמצויים במדינות ערב. המחקר המדעי הוא המאפשר ייצור ידע חדש, והטכנולוגיה היא היכולת הטכנית לרתום ידע זה לטובת יישומים מעשיים. מכלול זה אינו מנוצל רק לטובת העצמת מערכת הביטחון, אלא גם, ואולי אף יותר מכך, לפיתוח מיזמים בתחומים אזרחיים. חשיבותם של מיזמים אלו בזירה הבין-לאומית איננה פחותה מחשיבות פיתוח העוצמה הביטחונית.
העוצמה האמריקנית, למשל, צמחה וממשיכה לצמוח באקדמיה. קיימות בארה"ב מאות אוניברסיטאות שבהן לומדים וחוקרים מיליוני סטודנטים ואקדמאים. תקציבי האקדמיה בארה"ב מסתכמים בעשרות מיליארדי דולרים בשנה. חלק נכבד מתוצרי המחקר של האקדמיה האמריקנית מעובדים עם חלוף הזמן למוצרים תעשייתיים בעלי ערך מסחרי רב. כך מחזירה האקדמיה האמריקנית את האמצעים המושקעים בה במלוא הכבוד. בשל העוצמה והאפשרויות האינטלקטואליות שמאפשרת האקדמיה בארה"ב, היא מושכת אליה את הטובים והמוכשרים מבין הלומדים והחוקרים כמעט מכל מדינות העולם, וכך היא מרכזת בתחומה את מיטב המוחות מהעולם. לכך יש כמובן ערך כלכלי, פוליטי ואסטרטגי מהמעלה הראשונה.
ישראל אף היא מעצמה אקדמית, הגם שבזעיר אנפין לעומת האקדמיה האמריקנית. קיימים בישראל שישים ושמונה מוסדות אקדמיים. בהם שישים מכללות אזוריות ושמונה אוניברסיטאות מחקר: האוניברסיטה העברית, הטכניון, מכון ויצמן, ואוניברסיטאות חיפה, תל-אביב, בר-אילן, באר-שבע ואריאל. חלק מהמחקר המתבצע באוניברסיטאות אלו נמצא ב"שפיץ" של המחקר המדעי בעולם.
ישראל מובילה בתחום הכטב"מים (כלי טיס ללא טייסים) בתחומי האוויוניקה והאלקטרואופטיקה, במכשור ובשיטות לאבטחה בתחום האזרחי, בייצור סוללות טילים נגד טילים (כיפת ברזל), בייצור מערכות ייחודיות להגנה על כלי רק"מ (רכב קרבי משוריין) הנקראות "מעילי רוח", בייצור מערכות קשר ושליטה קרביים ואמצעים לצילום וזיהוי מטרות מהחלל, ועוד מוצרים מיוחדים בתחום הצבאי-ביטחוני. באף מדינה ערבית אין יכולת לייצר מוצרים שֶיִדמו למוצרים אלו. כאן היתרון הישראלי ברור לחלוטין.
גם בתחום האזרחי ישראל מצטיינת בפיתוח מדע וטכנולוגיה. לא לחינם הוצמד לישראל, זה לא מכבר, הכינוי "אומת סטארט-אפ". חקלאות היא התחום הראשון שבו השיגה ישראל שיאים עולמיים. פרת החלב הישראלית היא אלופת העולם בייצור חלב. שיטות דישקיה ישראליות (שילוב של דישון והשקיה) הן המתקדמות ביותר בעולם. זני עגבניות שרי הם פיתוח ישראלי שנוצר באמצעות מניפולציה גנטית ב-DNA של צמח העגבנייה. בדומה לכך טופחו זני אבטיחים ללא גרעינים וענבים ללא חרצנים, כמו גם גידולים בחממות ובבתי צמיחה.
ישראל הצטיינה בפיתוח זני הדרים מקוריים, ועוד כהנה וכהנה מפרי המחקר החקלאי שהוא בתחומים הרלוונטיים בישראל המתקדם ביותר בעולם. ניתן להזכיר בהקשר זה את פיתוח יכולת התפלת מי ים מחד גיסא והטיפול בשפכים מאידך גיסא. כיום, כמעט כל המים השפירים לתצרוכת ביתית בישראל, הינם מים מותפלים וכ-90% ממי השפכים מטוהרים למים מושבים המשמשים להשקיה חקלאית. חברות ישראליות בנו מפעלים להתפלת מי ים בעשרות מדינות, כולל במדינות מזרח תיכוניות.
השימוש בכלי טיס בלתי מאוישים, כמו גם צילומים מלוויינים המעופפים בחלל, פתחו בפני המדענים אפשרויות רבות בתחום הביטחוני כמו גם בתחום האזרחי. בתחום הביטחוני ניתן באמצעים אלו להשיג מודיעין איכותי בזמן אמת שלא היה ניתן להשיגו לפני שנים אחדות. בתחום האזרחי ניתן לפענח תצלומי אוויר ועל פיהם לזהות חסר בכימיקלים המשמשים מזון לגידולים חקלאיים ובהתאם להחליט במה וכמה לדשן. ניתן כך גם לאבחן את מידת הלחות בקרקע וכך להחליט להשקות. אמצעים אלו מאפשרים חיסכון ניכר במים ובדשנים וגם מניעת זיהום האקוויפרים בעודפי דשנים שלא נקלטו על ידי הגידולים החקלאיים.
רמת הרפואה הציבורית בישראל, למרות כל הקשיים והניהול הפוליטי ה"רדוד", היא מן הטובות ביותר בעולם. רופאים ישראלים פועלים בהצלחה בולטת בעשרות ארצות ומביאים מזור לאוכלוסיותיהן באמצעות ניצול ידע, חומרים ושיטות שמקורן במערכת הבריאות הישראלית. לאחרונה זכה בית חולים-שדה-יביל-אוויר, בפרס הבין-לאומי הראשון מטעם ארגון הבריאות של האו"ם (כן האו"ם) על הישגים והצטיינות בהגשת סיוע לאזורים מוכי אסון ברחבי העולם. בישראל פותחו חומרי חבישה מקוריים לטיפול בכוויות. פותחה תעשיית מיקרו-קומפוננטים לרפואה קרדיולוגית. הומצאה מצלמה זעירה שמוחדרת לזרם הדם, או למערכת העיכול, אשר מסוגלת לשדר אל מחוץ לגוף דיאגנוזות רפואיות ללא ביצוע ביופסיה חודרנית. ואלו הם רק מיעוט מהיכולות המדהימות שהומצאו במערכת הרפואה הישראלית.
מכירת טכנולוגיות מתקדמות בתחומים האזרחי והביטחוני, הייתה מהנחשונים שאפשרו בניית מערכות יחסים כלכליים ודיפלומטיים עם מדינות רבות. ביניהן ניתן למנות מעצמות חשובות כמו סין, הודו, הפדרציה הרוסית ועוד מדינות רבות אחרות. הללו הפכו ללקוחות של התעשיות הישראליות והזרימו לקופת המדינה ולכספות של בנק ישראל עשרות מיליארדי דולרים. לפיכך בשנים האחרונות מאזן סחר החוץ של ישראל הינו חיובי לחלוטין. עודפי מטבע חוץ זורמים לקופת המדינה ומצטברים כרזרבות בכספות של בנק ישראל.
בעשור האחרון החל להתפתח בישראל מחקר בננו-טכנולוגיה, ברובוטיקה, בבינה מלאכותית והעמקת חקר המוח. ההישגים שכבר מסתמנים בתחומים אלו פורצים את גבולות הדמיון האנושי. נראה שהישגים אלו עשויים לשמור על עליונות הטכנולוגיה הישראלית גם בדור הבא.
הבסיס הרחב להבטחת העליונות הישראלית הם כ-330,000 סטודנטים שהחלו את לימודיהם בשנת הלימודים הנוכחית. מתוכם יגיעו עשרות אלפים ללימודי תואר שני ואלפים אחדים ללימודי דוקטורט. במעטים שיתמסרו ללימודי תארים מתקדמים ובעקבותיהם למחקר מדעי ולהוראה, חייבת מדינת ישראל להשקיע את מיטב כספה. הסיפור על "בריחת המוחות" אינו אלא הבל ורעות רוח. המדע העכשווי אינו יודע גבולות. מדענים יוצאים ובאים. מידע זורם מישראל, בעיקר לארה"ב וגם חוזר ממנה. חוקרים אלו והישגיהם בתחומי המדע הם, ובעיקר הם, יבטיחו את עוצמתה האסטרטגית של ישראל בזירה הווירטואלית. דהיינו באותה הזירה שאינה תלויה בטריטוריה ובגבולות פיזיים.
יש לך דרכון נוסף?
באחת הטיסות שלי למזרח במטוס של רויאל גורדן, נכנסתי לשיחה עם דייל שהסתבר שהוא ממזרח ירושלים שאמר לי: "אנחנו כבר ניצחנו אתכם", "הכיצד? הקשיתי. השיב:" אנחנו יודעים מהתקשורת שלכול ישראלי יש דרכון נוסף שהכין ליתר ביטחון, לברוח. לנו אין דרכון זר, ולכן אנחנו נשארים פה, מי שלא מחובר לאדמה, אין לו זכות על הארץ הזאת" פסיכולוגית- כבר ניצחנו אתכם.
מה היית משיב לו?
הייתי עונה לו בשפת אמו – וואללה יא זאלאמה, עאן ג'אד מוש מעאראפתי, אינו אללה כמאל הייק יבאראכום דאימאן.
האם יש צורך בתרגום לעברית?
אנא ראה תרגום אחרי תגובון מס' 6 בהמשך – תשובתי למתי דוד.
מה שהתכוונתי לאמר שהקרב האמיתי הוא על התודעה. וההבדל בין "לא נוותר על אף גרגר של האדמה הקדושה" לבין "זה בסהכ אבנים…" המלווה בדרכ במשפט "הרי בלאוו הכי.." יש בו סכנה קיומית שאף טכנולוגיה לא תעמוד לה.
מסכים אתך בעניין "עוצמת הרוח על החומר". אכן העם היהודי מצטיין בעוצמת הרוח והדבקות בארץ ישראל, בכלל ללא השוואה עם הערבים. עובדה חזרנו לכאן אחרי 1900 שנים והקמנו כאן, עם כל הבעיות שבתוכנו ומסביב מדינה שאין כדוגמתה בעולם. דהיינו הטכנולוגיה מעצימה את ה"צומוד" היהודי.
מאמר קולע ומשכנע.
אין לי דרכון זר,אבל אבקש תרגום לפסוק בערבית שכתבת.
ערבית היא שפת הפתגמים והמכתמים רוויי כוונות גלויות וסמויות. בתשובה לד"ר שניר שסיפר על דייל ירדני שאמר לו ש"אנחנו כבר ניצחנו אותכם" – הייתי עונה לו (תרגום):באמת הוי איש, בכל האמת לא ידעתי, שאלוהים ימשיך ככה לברך אתכם תמיד.
בצמוד לדברי הדייל הכוונה היא שלא ידעתי שניצחתם אותנו ושתמשיכו, בעזרת אללה ככה לנצח אותנו תמיד.
לו רק למקרא תגובותיכם – היה כדאי לכתוב את המאמר שבו עסקינן.
השפה רהוטה והאופטימיות מחממת את הלב.היכן בכל המעלות הטובות שמנית ממקמת סכנת השחיטות השלטונית והמסחרית?חוסר היציבות של המשטר והמשפט,גניבת חברות כדוגמת מעשיית חברת טבע,הברחת כספי הציבור הרחב על ידי מחיקת הלואת לטייקונים,ועוד אילו תופעות שאינן שוליות בהיקפן או חומרתן ומשקלן המצרפי מי ישורנו?
בפרק הראשון של סדרת מאמרים זו (פורסם ב- 27 במרץ 2017) הקדמתי לכתוב כדלהלן (ציטוט): "כאשר מבקשים לדון במצב האסטרטגי של ישראל אי אפשר שלא להזכיר את הזירה הפנימית. התחושה היא שזה התחום המסובך והרגיש ביותר. אולם הדיון בשאלה זו חורג ממסגרת זו".
אתה מזכיר שורה של מכשלות שבהחלט משפיעות על חוסנה של החברה והמדינה בישראל. אינני מתעלם מכך. אולם כיוון שאינני מתמחה בתחומים שאתה ציינת לא כתבתי על כך. גם מכיוון שהם חורגים ממסגרת סדרת המאמרים וגם מכיוון שרצוי שמי משמתמחה בעניינים הללו יכתוב עליהם.