שנה לאחר שחנכה את שלב א' של "פארק החורשות" - פארק עירוני רחב ידיים הממוקם בלב שכונות דרום העיר - מקדמת כיום עיריית תל אביב תוכנית לבניית מאות יחידות דיור על קרקע שבבעלותה, תוך נגיסה של כמה עשרות דונמים בשטחו המתוכנן של הפארק. אין מדובר בשטח הפארק שכבר נחנך, כי אם בשטח המיועד לו על פי תוכנית האב שגובשה להקמתו וכן על פי תוכנית המתאר העירונית המקודמת בימים אלה.
האזור שלגביו נבחנת האפשרות כי ייועד למגורים הוא שטח "גן ההסתדרות" הצמוד לשכונת קרית שלום, שבו נמצאת כיום חורשה. באזור זה, על פי התוכנית המתגבשת, יוקם פרויקט בן כ-500 יחידות דיור, שישמש בין היתר לשיכונם של כמה עשרות משקי בית מרחוב יוסף אופטושו בשכונה - רחוב הממוקם בצמידות לנתיבי איילון. לאורך השנים ניזוקו חלק מהבניינים ברחוב באופן קשה, עד כדי התמוטטות של אחד מהם שאירעה ב-2006. על פי התוכנית, לאחר שיועתקו התושבים לשטח גן ההסתדרות, תיהרס שורת הבניינים הרעועים ותוכשר כרצועה ירוקה.
לפני כשלושה שבועות התקיימה ישיבת עבודה ראשונית בנוכחותם של מהנדס העיר תל אביב, עודד גבולי, וכן כמה מחברי המועצה המזוהים עם שכונות הדרום. אף שעדיין אין מדובר בהצעת החלטה סופית, דומה כי כרגע חלופת הבנייה בחורשת ההסתדרות זוכה לרוב התמיכה. סגן ראש עיריית תל אביב, אהרון מדואל, אמר ל-TheMarker: "הצעתי חלופה שלפיה הבנייה תיעשה במגרש של הפועל קרית שלום, שנמצא בכניסה לשכונה, אבל גם היא יוצרת בעיות מבחינת התושבים, שמעדיפים שהאזור ימשיך לשמש לספורט. נכון שעל פי החלופה הנוכחית שטח מסוים מהפארק ייפגע, אבל בסופו של דבר התועלת תעלה על הנזק עשרות מונים".
ואולם עשרות מתושבי קרית שלום אינם מסכימים בכך עם מדואל, כמו גם ארגוני סביבה בראשות החברה להגנת הטבע, שמוחים על הפגיעה המתוכננת בשטח הפארק, שהתוכנית עבורו הושלמה רק בשנים האחרונות. במכתב ששלחה החברה להגנת הטבע למהנדס העיר גבולי נכתב: "אנו מבינים את החשיבות הרבה במציאת פתרון לדיירים ברחוב אופטושו, אך תוהים מדוע דווקא זו החלופה התכנונית שנבחרה. איך זה ייתכן שהעירייה פועלת בניגוד לתוכניות שהיא עצמה יזמה, ומקדמת בנייה על שטח שהגדירה כמכלול טבע עירוני?" על המכתב חתמו גליה חנוך־רועי, מנהלת קהילת תל אביב בחברה להגנת הטבע, ועידן עמית, מתכנן הקהילה. השניים שללו את עמדת העירייה, שלפיה לא ניתן לבנות מגורים חלופיים עבור תושבי רחוב אופטושו במיקום הנוכחי של הבניינים.
בהמשך כתבו השניים לגבולי כי "לאור חשיבותו הרבה של האתר, אנו פונים אליך בבקשה להקשיב לתושבי קרית שלום והאזור ולפעול למציאת אתר חלופי אחר לתוכנית זו, שייטיב הן עם הדיירים המפונים והן עם אלפי תושבי השכונה ודרום העיר בכלל, כדי למנוע את הריסתו של אחד הפארקים החשובים בעיר. אם תוכנית זו תקודם ותאושר, מדובר יהיה בתקדים מסוכן שבו העירייה יכולה לנייד זכויות, הלכה למעשה, לכל שטח ציבורי או אתר טבע בשטחה".
"בשטחים של תושבי הדרום - הכל הולך"
לדברי האדריכל יואב מאירי, תושב קרית שלום וחבר ועד הפעולה שהוקם לבלימת התוכנית, "התירוץ הרשמי של העירייה, שלפיו מדובר בפתרון הכרחי עבור תושבי רחוב אופטושו, מוזר מאוד - פשוט בגלל שהעירייה אף פעם לא עושה דברים כאלה. האם היא פינתה את התושבים שגרים סמוך לתחנה המרכזית שנפגעו אנושות מהבנייה שלה? האם היא פינתה את תושבי שכונת הארגזים שסובלים מהצפות? רק במקרה הזה, פתאום מגלה העירייה אמפתיה בלתי מוסברת, על חשבון שטח ירוק של חורשה. יתרה מכך, מספר הדירות המתוכננות עולה ביחס של כ-1 ל–5 על מספר המפונים".
"אני חושבת שהגדה הצפונית של רחוב בני דן, בשטח פארק הירקון, יכולה להיות אתר נהדר לפרויקט הבנייה החדש", אומרת בסרקסטיות חברת מועצת העיר מסיעת מרצ, אפרת טולקובסקי, שנרתמה למאבק התושבים. "הייתי רוצה לראות את העירייה מעזה לצאת למהלך כזה בצפון העיר. כשמדובר בשטחים הירוקים של תושבי הדרום - הכל הולך". טולקובסקי מסכימה עם מאירי שעצם ההירתמות של העירייה לפינויה של שורת הבניינים, ובנייתה מחדש במנותק מאתר הפינוי, היא מהלך תקדימי ובעייתי. לדבריה, מספר משקי הבית שהבניינים שלהם ניזוקו מבחינה הנדסית הוא נמוך ביחס למספר המפונים - כ-100 משקי בית. "מי קובע אילו תושבים זכאים לפינוי־בינוי על חשבון העירייה ואילו לא? אם נתחיל עכשיו להחליט שאנחנו מפנים תושבים מאזורים בעייתיים, ועוד ממקמים אותם מחדש בקרקע ששווה פי כמה - לא נצא מזה. על אחת כמה וכמה שבמקרה הזה העירייה לוקחת על עצמה אחריות לנזקים שנגרמו לכאורה על ידי נתיבי איילון. המהלך הזה מוזר מאוד מהרבה בחינות", הוסיפה טולקובסקי.
מעיריית תל אביב נמסר בתגובה: "לא מדובר בתוכנית מאושרת, אלא ברעיון הנמצא בשלבי בדיקות היתכנות ראשוניים בלבד. מטרת העירייה לבחון אפשרויות לסיוע לתושבים המתגוררים בסמיכות לנתיבי איילון וחווים מצוקה יומיומית. רעיון זה נבחן לצד אפשרויות נוספות, תוך התחשבות במורכבות התכנון בתוך רקמה בנויה קיימת ושמירה על השטח הציבורי הפתוח בשכונה. חשוב לציין כי שכונת קרית שלום בנויה בחלקה המזרחי בצפיפות ומאופיינת ברשת רחובות קטנים ומפותלים. לכן, לא יהיה זה נכון לבנות במקום יחידות דיור נוספות, שעלולות ליצור עומס על תשתיות התנועה, ובכך ליצור סביבת מגורים באיכות נמוכה".