גובר השטפון של ארגונים שונים (כמו ארגון עובדי צהל) להכריז על הנהגת "ארנק דיגיטלי" משלהם. "ארנק" כזה מאפשר לשלם בקניית סחורות ושירותים ישירות מן הכרטיס המוזן בסכומי כסף של הלקוח לחשבונו של המוכר.
עתה נמסר כי חברת "בזק" תתחרה באפליקציות ה"ארנק" של הבנקים וחברות האשראי. ההערכה היא כי עמלות סליקה נמוכות אמורות לפתות את 360 אלף העסקים שלא מכבדים כיום כרטיסי אשראי.
אפליקציות אחרות, כמו של רשתות מזון, בגדים, או דלק, מאפשרות תשלומים רק בנקודות מכירה ספציפיות. הארנק שמתכננת בזק מזכיר יותר אפליקציות פתוחות בינלאומיות כמו ווי-צ'אט, גוגל-פיי, אפל-פיי, או עלי-פיי, המאפשרות תשלומים בהיקף נרחב בבתי מסחר, בחנויות ובאתרים.
ההחלטה העקרונית כבר התקבלה בחברה לאחר בחינה מדוקדקת של השוק, שארכה מספר חודשים, ובימים אלה היא פותחת בהליך בחירת השותף הטכנולוגי להפעלת הפלטפורמה. בזק מתכוונת לבחור חברה שכבר פעילה בשוק, והכוונה היא להפעיל את השירות בתוך מספר חודשים.
ה"ארנק הדיגיטלי" קל לשימוש - מזינים פעם אחת את פרטי המשתמש - כאזר המוצפן מאובטח. בסין, ביפן ובקוריאה אפליקציות התשלום הפכו לדרך התשלום השולטת, בארה"ב הן צומחות במהירות, והצפי העולמי להכנסות מהתחום מגיע ל-2.1 מיליארד דולר בתוך שלוש שנים.
עמו את ה"ארנקים" האחרים את הארנק הדיגיטלי של בזק ניתן יהיה לטעון בסכום מוגדר.
בשיתוף בתי העסק בזק מתכוונת לנצל להחדרת השירות את ההיקף העצום של העסקים שהיא נוכחת בהם, בין השאר - שירות b144 האינטרנטי שפיתחה, שמקדם עסקים ברשת ומשרת כ-80 אחוזים מהעסקים בארץ.
ההחלטה של "בזק" להיכנס לתחום של "ארנק אלקטרוני" נובעת מכך שהחברה סובלת משחיקה בהכנסותיה ומחפשת אפיקי צמיחה חדשים.
לפי חברת המחקרים דלויט, התשלומים הדיגיטלים בישראל צפויים להגיע ב-2021 לכ-8.9 מיליארד דולר (כ-31 מיליארד שקל). בישראל הפכו פופולריות אפליקציות התשלומים של הבנקים - כמו ביט, פיי ופייבוקס - אך בהתאם להגבלת בנק ישראל, הן מאפשרות בינתיים רק העברת תשלומים בין מי שמחזיקים באותה אפליקציה.