ההוצאות הרבות לפסח נחשבו מאז ומעולם כהוצאה בלתי שגרתית עבור משק הבית וסומנו כחריגה ביחס לחשבון השוטף. כבר בזמן הגמרא נטבע המונח 'קמחא דפסחא' או בשמו העברי 'מעות חיטין' כחובת דאגה עבור אלו שאין ידם מספקת כדי הוצאות החג.
ההתייחסות לכך כהוצאה בלתי מתוכננת וחד פעמית באה לידי ביטוי בין היתר בפרסומותיהן של חברות האשראי הקוראות מעל כל במה אפשרית לנצל את ההזדמנות לבוא ולקבל אשראי של עד חמישים אלף ויותר אלף ש"ח להוצאות החג.
"בן מלך – למה להיות לחוץ בחג? כנס לבנק וקבל הלוואה עד שמונים אלף ש"ח בריבית נמוכה ובהחזר חודשי נמוך". פרסומות מעין זו ערב החג הן דבר שבשגרה ממש כפי שהמרכולים מפרסמים את מחירם של מוצרי הפסח. הבנקים וגופי האשראי מנצלים את המומנטום של עונת החגים במטרה להגדיל את תיקי האשראי הצרכני. את ההלוואה מחזירים כמובן בתשלומים ארוכים עוד חמשה פסחים קדימה, אבל אז, מי זוכר על מה ולמה הייתה ההלוואה הזו.
הפתרון האולטימטיבי עבור המשפחה החרדית ממוצעת – שלא רוצה להיכנס להלוואות והתחייבות – הוא ביצוע מסע הקניות בצורה חסכנית ובאופן שיקטין את ההוצאות למינימום האפשרי. לצורך כך, יש צורך לערוך השוואת מחירים ולאתר את סל הקנייה הזול ביותר, כאשר השחקנים המרכזיים במשחק הינן רשתות השיווק. הללו, המתמודדות על כיסם של הצרכנים יעשו הכל במטרה לשכנע אתכם כי אצלן הקנייה תהיה הכדאית ביותר מבין האחרות.
בדיוק בשבילכם, 'ביזנעס' יצא למחקר עצמאי בנושא הקניות לחג.
אך רגע לפני שנצא לקניות כדאי לשמוע מה יש למומחים לכלכלת המשפחה לומר בנושא.
מומחי 'מסילה' הדגישו בפנינו שלא לקנות מעבר לצריכה הקרובה בגלל המחירים שנראים כמשתלמים. לדבריהם, "יש לנו נטיה לנצל את המכירות הזולות ולקנות עופות / בשר / חד פעמי לכל הקיץ". בארגון ממליצים לבדוק "האם יש לנו כסף מיותר ומקום פנוי בארונות ובמקפיא. ובקיצור: אם המכירה תביא אתכם למינוס בסוף החודש כולל ריביות – יש לשקול זאת בהתאם".
ר' חיים ברגמן, האיש שמאחורי המערכת הטלפונית 'חיים ברווח' לרישום קל ומהיר של הכנסות והוצאות, אומר לנו שגם בערב פסח כדאי להתנהל בתבונה בכלכלת הבית.
הנתונים שהמערכת החכמה שלו מפיקה על הרגלי הצריכה של המשפחה החרדית הממוצעת שווה כתבה בפני עצמה. אך בנוגע לפסח הוא אומר, כי "גם אדם שחסך בחודשים שלפני פסח עלול לגלות את הבור התקציבי אחרי החג. איך? התשובה לכך היא מודל 'עשירים ליום אחד'. מי לא מכיר את היום-יומיים הללו בחודש, לאחר כניסת המשכורת. לפתע יש כסף להכל. כל מה שחיכה והמתין ונדחה ל'כשיהיה לנו כסף' בא על תיקונו השלם אך הלא משתלם. כי כשמגיע סוף החודש, וההוצאות השוטפות דורשות את שלהן בקול רעש גדול – הבור ריק ואין בו מעות.
"לפני החג כשאנחנו עדיין 'עשירים' ויש לנו קצת כספי חסכונות מחודשי החורף, נתנהל בתבונה ונמתין עם דברים עד שנהיה בטוחים שההוצאות בטוחות ומשתלמות, שאיננו חורגים מהסכום שהקצבנו לחג".
מתוך הניסיון שלך במערכת החכמה, מה גודל ההוצאה של משפחה ממוצעת לפסח?
"מתוך אלפי איש שרשמו את ההוצאות שלהם בשנים האחרונות, פילחנו את ההוצאות באופן מדויק. משפחה חסכנית, בת 10 נפשות, מוציאה לפסח 9,961 ₪ בממוצע. לעומתה משפחה ממוצעת עם 6 נפשות בבית מוציאה על פסח 12,500 ₪.
"סיכום ההוצאות כוללות בתוכן, מלבד תרומת קמחא דפסחא את ההוצאות הבאות בממוצע: תיקונים בבית – 250 ₪; עוזרות וניקיון 100 ₪ למשפחה החסכנית – לעומת 1250 ₪ למשפחה הממוצעת עם פחות נפשות בבית; אוכל מוכן לפני פסח כ-500 ש"ח; ביגוד והנעלה כ-6000 ₪; מצות כ-1000 ₪; בשר, דגים ותוספות מזון לחג 1660 ₪ – לעומת 1900 ₪ לפחות חסכנים. סעיף שונות נע בין 620 ₪ לחסכנים לעומת 1600 ₪ לפזרנים יותר.
"ניתן לראות בבירור שאפשר וניתן לחסוך וזה לא חייב לבוא על חשבון הבית. תמיד נמליץ על הגדלת הכנסות כשההוצאות הן סבירות, מאשר לצמצם בצריכה. אגב, משפחה צעירה בת 4 נפשות המתארחת בפסח מוציאה רק 1700 ₪ בממוצע".
כשיצאנו לרחוב פגשנו בדיוק את אותם אנשים שמערכת 'חיים ברווח' רואה מאחורי המספרים. משה מבני ברק שיצא לעשות את קניות לפסח כבר שבועיים לפני החג, בוחר באופן מודע לא לבדוק היכן הקנייה הזולה ביותר והוא לא עורך השוואות מחירים בין הרשתות.
בדרכנו עמו למסע הקניות שמענו את משנתו הסדורה: ”לטעמי, זה כלל לא משנה היכן אבצע את הקניות לחג. הרשתות הגדולות מפתות אותנו בשלל מבצעים ויגרמו לסל הקנייה שלנו לגדול בצורה מפלצתית. לרוב, אנחנו נצא לאחר הקנייה עם כמויות מצרכים שאין לנו כלל צורך בהם והכי מרגיז: הם גם לא הופיעו ברשימת הקניות שלנו.
"כשנכנסים לסופר ורואים בשורת המדפים הראשונה מוצרים בחמישים אחוז הנחה, נוצרת אצלנו התחושה כי אם נשאיר אותם על המדף הפסדנו כסף ועברנו על איסור ’בל תשחית’… אז נכון שבפועל המוצרים זולים משמעותית, אבל אם רק נצמד לרשימת הקניות המקורית שהבאנו מהבית ולא ניפול ב’רשת’ תרתי משמע, נוכל לחסוך הרבה כסף".
הוא ממשיך ומתאר כי חווה את הנושא משני צדי המתרס ועל כן יש לו מסקנה ברורה בעניין. “בעבר, הייתי עורך (כמו כולם) השוואות בין הרשתות והמכירות השונות, ואפילו מוצא את עצמי הולך כמה פעמים למקומות שונים במטרה לתפוס את הדיל המשתלם ביותר. קנייה אחת הייתי מבצע ב'יש חסד' על מנת לנצל את המבצעים שהם מציעים ופעם נוספת הולך ל'אושר עד' לתפוס את המצרכים שהם נותנים במחירי רצפה. אחר כך גם לא התעצלתי לערוך שוב קנייה בסופר-מרקט השכונתי אם נודע לי לפתע על מבצע חדש".
כקליפת אגוז פרש חיים את משנתו הסדורה לו בעקבות ניסיון רב שנים מבחינתו. “אתה יודע כמה עולים חמשה קילו תפוחי אדמה ברשת 'אושר עד'?" הוא שואל רטורית ועונה מיד, "שבע מאות שקלים – שקל אחד לא פחות".
לתמיהתי הוא מסביר בחיוך: “נכון, התפודים נמכרים ברשת במחיר מוזל במיוחד, אבל כאן בדיוק הבעיה. ברגע שאתה נכנס ונוטל לידך עגלת קניות אתה הפכת להיות שבוי בידי הרשת.
"המבצעים שקורצים אליך מכל מדף ובכלל המחירים הזולים של מוצרים מיוחדים לחג לא מותירים לך ברירה להשאירם על המדף. אתה לא עוצר רגע אחד לחשוב כמה צריך והאם זה תואם את התקציב שלך. כך יוצא שמצרך אחד שלמטרתו נכנסת לסופר מרקט הופך לעגלה מלאה במוצרים ולחריגה מתקציב משק הבית”.
למודי ניסיון מהעבר החליטו חיים ומשפחתו כי דווקא הרשת הזולה ביותר – היא בפועל היקרה ביותר ועל כן החליטו לשים את הדגש העיקרי על עריכת רשימת קניות מסודרת תוך היצמדות מקסימלית לרכיבי הרשימה. גם אם פריט כלשהו נשכח מן הרשימה הוא יתווסף בהמשך, לא לפני שייבחן אם הוא באמת נדרש.
ככל שחיים נשמע משכנע וצודק – כך נראית המציאות שלנו שונה בתכלית. מרבית הצרכנים ישקיעו זמן יקר לעיתים על חשבון העבודה או הבית, במטרה על מנת למצוא את המקום המועדף לקניות, ולרוב, המחיר הוא הפקטור המנצח בשיקולי הקניה.
יחד עם זאת, בשנים האחרונות נכנסו למגזר החרדי מכירות החסד הידועות בשמן "המכירה לקהילה" או "משנת יוסף". המדובר ברכישה מרוכזת של פריטים מוזמנים מראש. הפריטים שהוזמנו יגיעו לפי מספר מדויק על פי כמות ההזמנות שנרשמה.
אחת לשבוע מתבצעת חלוקת המוצרים לאחר שהוזמנו על ידי הקונים כשלושה ימים מראש.
המוצרים נמכרים במחירי עלות בלבד כאשר הדבר היחיד המושת על הרוכשים הוא תשלום זעום פר כל גודל של סל, (בדרך כלל 20 שקלים) לכיסוי ההוצאות.
כפי שניתן להבין, העיסוק במלאכה זו בשטחי החלוקה (בת"תים או בחצרות בתי ספר, לחיסכון בשכירות או מרלו"גים – הסחורה מגיעה הישר מהספק אל תחנות החלוקה) הינם על בסיס התנדבותי מלא, כך שאין צורך לגלם במחיר המוצר את שכר העבודה והוצאות תקורה אחרות.
אגב, חצר גור שיצאה לאחרונה לדרך עצמאית במכירה הקהילתית שלה – תחת השם "עוצמתנו בע"מ", הצליחה להוזיל את הקנייה בעוד 20-30% כלפי מטה – מה שאומר שאם הציבור יתמקד במכירות הללו והעוסקים במלאכה יתמקחו עוד יותר, החיסכון הציבורי יהיה גדול עוד יותר.
לקראת החגים, ולקראת פסח בפרט, מעדיפים רבים לבצע את קניותיהם באמצעות מכירות אלו – כאשר בצורה זו הם מבטחים את עצמם מפני רכישות שלא לצורך, קונים במחירי עלות ובלי 'חווית קניה' שמנפחת בסופו של יום את הקניה. מאידך, גם אלו שמבצעים את הרכישות הבסיסיות במכירות החסד ימצאו את עצמם עושים השלמות-קניה ברשתות השיווק למוצרים שלא הופיעו ברשימת ההזמנות.
יעקב, תושב בית שמש, שיבר את אוזננו על אודות הרגלי הצריכה שלו. הוא מעדיף דווקא את חווית הקנייה ברשתות הגדולות בשבילו זה סוג של ספורט למצוא בכל מקום את הדברים הזולים. "אני אוהב את ה’אקשן’, התחרות בין הרשתות גורמת לאדרנלין שלי לעלות.
"אני נהנה לגלות מה מסתתר מאחורי כל מבצע וכיצד משתנים המבצעים מחנות לחנות בהתאם למתחרה באותו אזור, שאף היא משחקת את אותו משחק במוצרים משלה. בשובי הביתה מהריצה בין הרשתות, אני מחשב כמה הרווחתי בסבב הזה ועד כמה ניצחתי את השיטה".
לא הצלחנו להבין כיצד יש לו את הזמן להתרוצץ כל כך הרבה, אולם ברור שהמומחים לכלכלת הבית לא יתמכו בדבריו. הזמן והאנרגיה שהוא משקיע בהשוואת מחירים לא תמיד משתלמים ונכונים כלכלית.
כך בדיוק אומר לנו אהרון מבית עילית – הטיפוס השלישי שאליו התוודענו במסגרת בדיקת הצרכנות. הגישה שלו מעניינת כשלעצמה, הפוכה לחלוטין מהשניים הקודמים אותם סיקרנו – ותואמת למסקנות של ר' יהודה ברגמן מ'חיים ברווח'.
אהרן, שעסוק לפרנסתו במסחר שתופס לו את רוב שעות היום, טוען כיו זו טעות להתעסק עם נושא המחירים. "לדעתי", אומר אהרן, "במקום להשקיע מחשבה על חיסכון בקנייה עדיף להשקיע את האנרגיה איך להגדיל הכנסות".
על משקל הפסוק 'סור מרע ועשה טוב' וכמטאפורה, אומר אהרן, "אני חסיד של עשה טוב, ועל ידי כך יסור הרע. כוונתי היא, שהשעות הרבות שאנשים מכתתים רגליים למרכול זול יותר, עשויות להיות מנוצלות למחשבה – איך מייצרים הכנסה נוספת. כאשר המחשבה היא חיובית בצורה כזו המתבססת על יצירת הכנסות, בסופו של דבר ההכנסות אכן גדלות".
לטובת המתעניינים בכל זאת במחירי סלי הקניות לחג – נביא את הממצאים שהעלה 'ביזנעס' בבדיקת מצרכים אקראית אל מול חמש רשתות שיווק. הבדיקה שנערכה על פי אתר 'מייסופרמרקט' כללה את אותם מוצרים בדיוק ומחיר הסל הכולל לרשתות יש חסד, ויקטורי, אושר עד, שופרסל דיל, ושופרסל אונליין.
יצוין, כי הממצאים (שנכונים לתאריך 11.4) מעלים כי בכל הנוגע לסל קניות כולל, ההבדלים הם פרומילים בודדים בין רשת אחת לשנייה. *המחירים המצוינים ליד כל מוצר הינם ברשת 'יש חסד'.
עוף טרי שלם ארוז קהילות לפי משקל 2 ק"ג – 49.80 ₪.
קמח מצה בשקית, מצות יהודה – כשר לפסח (500 גרם) – 5.90 ₪.
עוגה בטעם שוקולד עם שוקוצ'יפס אחוה – כשר לפסח (350 גרם) – 6.90 ₪.
מצה שמורה מצות יהודה – כשר לפסח (2 ק"ג) – 79.90 ₪.
חטיף צ'יפס בטעם טבעי תפוצ'יפס (200 גרם) – 8.90 ₪.
זוג תבניות (60) ביצים M ארוזות – 51.90 ₪.
מארז חיסכון קוקה-קולה (6X2 ליטר) – 29.90 ₪.
קולה אר. סי. 5+1 מתנה (1.5 ליטר) – 17.90 ₪.
בצל יבש לפי משקל (1 ק”ג) – 4.90 ₪.
גזר בתפזורת לפי משקל (500 גרם) – 3.90 ₪.
זוג לקט קולסלאו סלט כפרי מהדרין חסלט (400 גרם)- 15.00 ₪.
תפוח אדמה לבן לפי משקל (1 ק”ג) – 5.90 ₪.
תפוז לפי משקל (1 ק”ג) – 4.90 ש"ח.
תפוח עץ סמיט לפי משקל (1 ק”ג) – 9.90 ₪.
תפוח עץ פינק ליידי לפי משקל (1 ק”ג) – 9.90 ₪.
אגוז מלך עם קליפה (500 גרם) – 16.90 ₪.
שקדים קלויים מיה (200 גרם) – 19.90 ₪.
גולש עגל חלק קהילות לפי משקל 2.5ק"ג – 137.25 ₪.
שמן זית כתית מעולה שקדיה (1 ליטר) – 31.90 ₪.
שמן אגוזי מלך מזוכך מיה (1 ליטר) – 16.90 ₪.
סך הכל בקניה ביש חסד: 409.90 ₪.
סך הכל בקניה בשופרסל דיל: 413.30 ₪.
סך הכל בקניה בויקטורי: 418.35 ₪.
סך הכל בקניה באושר עד: 419.10 ₪.
סך הכל בקניה בשופרסל-אונליין: 422.14 ₪.