חברי הכנסת של מרצ עסקו במושב הנוכחי בחקיקה, בעבודה שוטפת בדיוני הוועדות ובהעלאת סוגיות לסדר היום לקידום עובדות ועובדים ולהגנה על זכותם להתארגן, לשיפור מעמדם ולהגנה על עובדים מוחלשים.
ראשת מרצ גלאון פעלה בוועדת החינוך ומול משרדי החינוך והפנים להגנה על זכויותיהן ולשיפור תנאי העסקתן של הסייעות בבתיה”ס. בזכות המאבק הועברו הסייעות מהעסקה של 10 חודשים בשנה, במסגרתה היו מפוטרות מדי חודש, להעסקה מלאה של 12 חודשים.
ח”כ גלאון וח”כ זנדברג פעלו בשיתוף עם ח”כ חנין (חד”ש) וח”כ מצנע (התנועה) לקיבוע מעמדם של מרצים מן המכללות וליצירת רצף תעסוקתי עבורם.
בעקבות ועדת גילאון לפנסיה בקיבוצים, החליטה מועצת התנועה הקיבוצית להעלות את הפנסיה לחברים ל- 40% מהשכר מהממוצע במשק. על-פי ההחלטה, לפנסיה של כל חבר וחברה יתוסף סכום של כ- 450 ש”ח בחודש. ח”כ אילן גילאון עמד בראש ועדת משנה בכנסת ה- 19 וה- 18 שעסקה בפנסיה בקיבוץ המתחדש תוך הידברות עם תנועה הקיבוצית, נציגי הארגונים השונים, חברי וחברות קיבוץ ורשם האגודות השיתופיות.
רשת ביטחון סוציאלית לעצמאים – בעקבות הצעת החוק שמוביל ח”כ גילאון ביחד עם חברי הכנסת כץ (ליכוד) ואבקסיס (ישראל-ביתנו), לעיגון דמי אבטלה ליותר מ-400,000 עצמאים, הורתה ועדת השרים לענייני חקיקה על הקמת ועדה בין-משרדית להסדרת מעמד העצמאים.
דמי אבטלה להורה שהתפטר לצורך טיפול בילד” בעקבות הצעת חוק שיזמה ח”כ רוזין, המחייבת את ביטוח לאומי לתת דמי אבטלה להורה שהתפטר לצורך טיפול בילד, הצהיר שר הרווחה כי ירענן את הנוהל ויבהיר לפקידים את הקריטריונים להענקת זכות זו.
הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון- הפליה בגין סירוב לתת מידע אישי) -לפי הצעת החוק שיזמה ח”כ זנדברג, מוצע להגן על פרטיות העובדים על ידי קביעה כי דרישה לתת מידע ביומטרי למעסיקיהם כתנאי לקבל או הישארות עבודה תהווה פגיעה בשוויון הזדמנויות בעבודה. הצעת החוק נמצאת בבחינה של משרד המשפטים.
הצעת חוק לחופשת אבהות – לפי הצעת החוק שהובילה ח”כ זנדברג, ייזכו אבות לחופשת אבהות מיד לאחר הלידה: החופשה תכלול 3 ימי חופשה בתשלום ו-5 ימי מחלה על חשבון המעסיק. בנוסף, הצעת החוק מורה להעניק לאבות 3 ימי חופשת בחירה (על חשבון ימי מחלה), לליווי בת הזוג בבדיקות וטיפולים רפאויים הקשורים לתהליכי פוריות ולתקופת ההריון. הצעת החוק עברה בקריאה טרומית וזכתה לתמיכת הממשלה.
יו”ר מרצ גלאון הובילה בכנסת האחרונה את המאבק למען העסקה ישירה של עובדי קבלן במגזר הציבורי. גלאון יזמה יום מיוחד בנושא העסקה ישירה במגזר הציבורי בפעם הראשונה בתולדות הכנסת, במסגרתו התקיימו דיונים בנושא בוועדות הכנסת השונות. בנוסף, גלאון קידמה הצעת חוק המבקשת לאסור על העסקה קבלנית במגזר הציבורי, במטרה להפוך את המדינה למעסיק ישיר והוגן ולצמצם את מספר עובדי הקבלן במשק – שסובלים לרוב מהעסקה פוגענית. ההצעה נחסמה בוועדת השרים.
ח”כ תמר זנדברג קראה להקים וועדת חקירה פרלמנטרית שתחקור את ניסיונות המעסיקים בסקטורים השונים לשבור התארגנויות עובדים חדשות, ונרתמה להגנת זכויותיהם של המתרגמים והמתרגמות בטלויזיה. במקביל נרתמה ח”כ זנדברג למאבקם של מורי ומורות הקבלן אשר נאבקו מטעויות בחישוב שכרם ע”י משרד החינוך.
ח”כ גילאון פעל בוועדת העבודה והרווחה לסיוע לוועדי עובדים ולהגנה על זכותם להתאגד: וועד הוט, וועד עובדי מקדונלדס, עובדיהחוזים האישיים בשירות הציבורי , עובדי ממ”ן ועוד. ח”כ גילאון אף יזם דיון מיוחד בנושא מפוטרי מפעל מגבות ערד, וקרא למצוא פתרון צודק ומהיר למצבם.
הצעת חוק לתיקון חוק הביטוח הלאומי – היעדרות חלקית מעבודה בשל שמירת הריון – הצעת החוק שהציעה ח”כ רוזין נועדה לתקן את חוק הביטוח הלאומי כך שיכיר בשמירת הריון חלקית, וישלם לעובדת הנעדרת מעבודה באופן חלקי גמלת לשמירת היריון. המצב החוקי הנוכחי הנוכחי המאלץ נשים ורופאי נשים לבחור בין שמירת הריון מלאה או עבודה מלאה לצורך שמירת זכויות העבודה של נשים בהריון. הצעת החוק נחסמה ע”י הממשלה.
הצעת חוק להבטחת שכרם של עובדים באיזור הדרום בזמן מבצע צוק איתן- סביב מבצע צוק איתן קידם ח”כ גילאון קידם הצעת חוק להבטחת שכרם של עובדים, שנאלצו להיעדר ממקום עבודתם בשל המצב הביטחוני בדרום באותה עת. הצעת החוק נחסמה ע”י הממשלה.
הצעת חוק לשכר אחיד לעובד צעיר – הצעת החוק שהגישה ח”כ מיכל רוזין מבקשת להשוות את שכרם של עובדים בני 16-18, ולבטל את מדרגות השכר הקיימות כיום בין העובדים השונים ולהביא את שכרם ש לכל העובדים הצעירים ל-83% משכר המינימום לבוגרים הקבוע בחוק. הצעת החוק נחסמה ע”י הממשלה.
הצעת חוק דמי הבראה – הצעת החוק שיזמה ח”כ רוזין מחייבת מעסיקים ליידע את עובדיהם בתלוש השכר על ימי ההבראה המגיעים להם, ומאפשרת לעובד למשוך בתום תקופת עבודתו את שווי ימי ההבראה שצבר במשך שבע השנים האחרונות להעסקתו (זאת בניגוד למצב החוקי כיום, בו חלה התיישנות לאחר שנתיים).
הצעת חוק לתשלום דמי ביטוח לאומי ובריאות בפרישה מוקדמת - מטרת הצעת החוק שהובילה ח”כ זנדברג היא להסדיר תשלום דמי ביטוח לאומי ובריאות מופחת לאוכלוסייה היוצאת לפרישה מוקדמת – לרוב נשים ממקצועות שוחקים ומקומות עבודה המעודדים פרישה מוקדמת. זאת על מנת להביא להגדלת הכנסתם בעת הפרישה המוקדמת ובכך לחיזוק יציבותם הכלכלית.
הצעת תיקון לחוק הצעת חוק הביטוח הלאומי: חישוב דמי לידה לפי ממוצע שנת עבודה – הצעת החוק שיזמה ח”כ זנדברג נועדה להוסיף לחישוב סכום דמי הלידה אשר מבוטחת זכאית להם אפשרות נוספת – חישוב על פי ממוצע של 12 חודשי העבודה האחרונים. כיום, מחושבים דמי לידה לפי הסכום הממוצע של שלושת החודשים האחרונים לפני הלידה. פעמים רבות נשים הרות בחודשים האחרונים להריונן נאלצות להעדר מהעבודה בשל מצבן הפיזי, שכרן נפגע וכתוצאה מכך גם דמי הלידה.
הצעת חוק עבודת נשים (תיקון-איסור פגיעה בתנאי עבודה של עובד שחלה הגבלה על פיטוריו) - הצעת החוק שיזמו חברות הכנסת של מרצ קובעת שלא ניתן לפגוע ולהרע תנאיו של עובד (בד”כ עובדת), בזמן שחלה הגבלה על פיטוריו. ההצעה נועדה למנוע מצב בו נפגעים תנאי העבודה של נשים בתקופת ההריון בה אסור לפטרן.
הגבלת אשראי למקבלי שירות מאמנים, מרצים ועיתונאים- הצעת החוק שהובילה ח”כ זנדברג מבקשת לאכוף מוסר תשלומים אחיד וראוי לאמנים, עיתונאים ומרצים המועסקים כעצמאיים. בתחום זה לעיתים קרובות התשלום מועבר לנותני השירות כעבור 60-120 יום, ומקשה עליהם התנהלות כלכלית מתוכננת ומאורגנת. לפי הצעת החוק, מועד האשראי יוגבל לכחודש ממועד מתן השירות.
This entry was posted in העשייה שלנו. Bookmark the permalink.