המפכ"ל רוני אלשיך: "קדנציה של שלוש שנים - קצרה מדי"
שבוע העבודה בישראל יתקצר בשעה והחל מאפריל - מ-43 ל-42 שעות שבועיות, זאת בעקבות חתימת שר העבודה והרווחה חיים כץ על צו הרחבה שהחיל את ההסכמות שהוביל יו"ר ההסתדרות אבי ניסנקורן מול המעסיקים, על כלל המשק.
קיצור שבוע העבודה הוא חלק מההסכם קיבוצי כללי שנחתם לפני כשנה בין ניסנקורן לבין יו"ר לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים שרגא ברוש ואומץ לפני כחודשיים על ידי שר האוצר משה כחלון.
השינוי לא יגרור הפחתה בשכר, והשכר השעתי יחושב מעתה על בסיס של 182 שעות עבודה לחודש, במקום 186 כיום. יום העבודה המקוצר בשבוע ייקבע על ידי כל מעסיק, בהתחשב בבקשות ובצרכי העובדים. עובדים שלהם שבוע עבודה מסודר יעבדו 50 שעות פחות בשנה.
משמעות המהלך היא הגדלת ערך השעה לעובדים. מבחינת שכר, ההשפעה העיקרית תהיה על עובדים שמועסקים בשעות נוספות ותעריף השעה הבסיסי שלהם יעלה. מספר השעות הנוספות שמותר להעסיק בהם עובד בשבוע יעלה מ-15 ל-16 כך שעובד שממצה את כל המכסה לא יעבוד פחות אבל יקבל יותר כסף.
בהסתדרות מציינים כי זו הפעם הראשונה מ-1995, בה מקוצר שבוע העבודה. עם זאת, גם אחרי השינוי, בישראל יעבדו 50 שעות יותר בממוצע בשנה ושעה אחת יותר בשבוע מאשר ב-OECD.
ההסתדרות העדיפה את קיצור שבוע העבודה על מודל אחר שהוצע – ביטול של העבודה ב-6-4 ימי ראשון בשנה ובכך הארכה של סופי השבוע הצמודים.
יצוין עם זאת שההסכם בו מתגאה ההסתדרות כל כך גם כלל הרעה משמעותית בתנאי ההעסקה של עובדי המשמרות. בהסכם הקיבוצי נקבע שאורך משמרות לילה יוכל להגיע עד ל-12 שעות עבודה ל-60 שעות שבועיות במקום 50 שהיו מותרות עד אז. משמרת לילה היא משמרת שלפחות שעתיים ממנה מתקיימות אחרי השעה 22:00. כן נקבע שניתן יהיה להעסיק עובדים בשבוע של משמרות לילה כל שבועיים במקום כל 3 שבועות בעבר.
יו"ר ההסתדרות ניסנקורן: "זהו צעד חשוב ראשון בדרך ליעד: להביא לכך ששבוע העבודה בישראל יעמוד על 40 שעות בלבד". השר כץ: "יש להמשיך את המגמה לקיצור נוסף".
הנתון הירושלמי שיקדם תעסוקת חרדים?