מנהל רשות התעופה האזרחית (רת"א) גיורא רום ציין שחיל האוויר מוודא שיירוטים של רקטות "לא יתבצעו במקום שיגרום לשברים ורסיסים ליפול בנתב"ג, עד כמה שאפשר". את הדברים אמר רום בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת בראשותו של ח"כ אבישי ברוורמן (העבודה), שדנה ביום שלישי השבוע בביצוע של העתקת הפעילות של נמל התעופה בן גוריון לשדה התעופה בעובדה בשבוע שעבר, זאת לאחר שכמה חברות תעופה זרות הודיעו על הפסקה זמנית של המראותיהן מנתב"ג ונחיתותיהן בו, בגלל נפילת רקטה ביהוד, סמוך לנתב"ג.
מנכ"ל רשות התעופה האזרחית גיורא רום אמר בדיון שפריסת סוללת כיפת ברזל בגוש דן "יוצרת מצב מאוד מורכב מבחינת היכולות לקיים את הטיסות (האזרחיות), כיוון שאי אפשר לערבב את אזור ההגנה של כיפת ברזל לטיסה של מטוסים אזרחיים. הקמתי צוות של רשות התעופה האזרחית יחד עם אנשי רשות שדות התעופה וחיל-האוויר במטרה למצוא איזשהו מודוס ויוונדי לתעופה אזרחית במצב של כיפת ברזל. אני חושב שהגענו למבצע – כמובן שלא ידענו שהוא יקרה – די מוכנים, די מבינים את עולם התוכן, את הפונקציות המתמטיות העיקריות שמשפיעות על התנועה האווירית, בנוסף לנהלים שמחברים, בין חיל האוויר ורשות שדות התעופה, כי יש פה תפעול אזרחי-צבאי קריטי, עם לוחות זמנים של שניות, ובאנו די ערוכים".
"אם אני בודק את זה לפי התוצאות, אז בשבועיים הראשונים (של המבצע בעזה) אף אחד לא הפסיק את פעולתו", אמר רום, ככל שהמבצע נמשך, אנחנו הלכנו והרחבנו את כושר הביצוע של התעופה, כי היה ברור שהזרימה של התעופה תיפגע, כי הזרימה של התעופה נשענת, בין השאר, על לוחות זמנים מאוד קשוחים. ככל שחלפו הימים, שיפרנו את הביצועים".
רום ציין שבמהלך המבצע היו כ-200 נחיתות ו-200 המראות בכל יום, בממוצע. לגבי פגיעת הרקטה ביהוד, שבעקבותיה אסרה רשות התעופה האמריקאית (FAA) על חברות תעופה אמריקאיות לטוס לישראל וממנה, וגרמה להשעיית טיסותיהן לישראל של חברות אירופיות רבות, אמר רום, כי "פה הייתה עבודה מאוד מאומצת שיצא לי להוביל אותה בניסיון של יצירת איזשהו 'סיבוב פרסה', גם בארה"ב וגם באירופה. לקח בערך שלושה ימים עד שהשלמנו את ה'סיבוב פרסה' הזה. לעניות דעתי (חברות התעופה הזרות) חשו הרבה כבוד לארגוני התעופה בארץ ולדרך שבה אנו מציגים ומנתחים את הדברים."
מנכ"ל נתב"ג שמואל זכאי אמר בדיון, כי 27 חברות תעופה זרות המשיכו לטוס לנתב"ג גם לאחר הנפילה ביהוד. "אל מול הכוונה של חמאס להשבית את נתב"ג באמצעות ירי של עשרות רקטות לכיוונו, שדה התעופה לא הפסיק את התעופה הבינלאומית למדינת ישראל אפילו לא לרגע," הוא אמר לוועדת הכלכלה.
בהתייחסו לשאלת ח"כ ברוורמן על העברת הפעילות של נתב"ג לשדה התעופה בעובדה ועל העיכובים והצפיפות שנוצרו שם, אמר זכאי שחלק מחברות התעופה הזרות שביטלו את טיסותיהן לנתב"ג ביקשו שדה תעופה חלופי. "היעד שלנו היה להחזיר את הישראלים שנתקעו בחו"ל הביתה. הוא ציין שכ-1,800 נוסעים הגיעו לעובדה בטיסות של חברות זרות, וחלק מהחברות הללו ביקשו להטיס נופשים ישראלים לצפון איטליה. הנוסעים שהועברו באוטובוסים מנתב"ג לעובדה הגיעו באיחור ונוצר עומס ששדה התעופה לא יכול לעמוד בו. זה היה צפוי, וזה אכן קרה. אולי יצאנו מנקודת הנחה שלמרות אי הנוחות ועיכובים של בין שעתיים ל-12 שעות, אלה שרכשו כרטיסים עדיין ירצו לנסוע. רק 30 נוסעים, מתוך אלה שהמתינו בעובדה, בחרו לבטל את טיסותיהם. שאר 1,300 הנוסעים טסו."
"הלקח המרכזי הוא שהפקנו מהאירוע הזה הוא שאנחנו צריכים להתאים את לוח הזמנים של הגעת המטוסים לעובדה ליכולת של השדה ושל הצוות שנמצא שם לטפל בהם, ולא להעמיס עליו יותר ממה שהוא יכול להכיל," ציין זכאי.
זכאי ציין שנוהל החירום להעברת פעילות נתב"ג לשדה התעופה בעובדה, המכונה כנפי כסף, נועד למקרים שבהם נתב"ג מושבת לחלוטין. "נתב"ג לא היה מושבת אפילו לרגע אחד," אמר והוסיף כי ישראל חייבת לפתוח שדה תעופה בינלאומי נוסף.
ח"כ יצחק וקנין (ש"ס) הסכים שהמדינה לא יכולה להישען על שדה תעופה בינלאומי אחד: "אנחנו במצב בלתי אפשרי. המציאות של שבוע שעבר יכולה לקרות שוב מחר או בעוד שבועיים, ואז המדינה תהיה משותקת."
יו"ר הוועדה ברוורמן אמר: "אין ספק שבישראל יש מחדל איום… לצערי, בממשלת ישראל כל אחד עובד לעצמו, ובאמצע יש עודף בירוקרטיה, אין פרויקטים לאומיים, לא מתקדמים איתם, ותודה לאל שיש לנו את העם הזה שעדיין סוחב את הסיפור הזה. צריך לקבל את ההחלטה על הקמת השדה המשלים כבר בחודשיים הקרובים", הוא אמר, וציין שכבר ביוני 2013 אמר שר התחבורה ישראל כץ שצריך להקים שדה תעופה בינלאומי נוסף.
" באשר על אירועי השבוע שעבר אמר ברוורמן: "זה כבר היה כתוב על הקיר. הגיע הזמן לחתוך את הביורוקרטיה ולזוז ולהקים פה עוד שדה. בדרום או בצפון – על זה עוד נדון – אבל צריך להחליט ולהתקדם".
הדיון גם עסק במצב חברות התעופה הישראליות בעקבות מבצע "צוק איתן". מנכ"ל אל על דוד מימון אמר לוועדה "אנו עדים לעצירה מוחלטת של הזמנות של תיירים לחודשים הקרובים. ההזמנות היחידות – בטפטוף קטן – נעשות בעיקר על-ידי יהודים שרוצים להזדהות עם ישראל. ככל שהמבצע נמשך, יש גם פגיעה בהזמנות של ישראלים. הממשלה צריכה להתייחס לעולם התיירות והתעופה כפי שהיא מתייחסת לעסקים הקטנים ביישובי עוטף עזה. אני חושב שזה אומר דרשני… אם המבצע יימשך, הממשלה צריכה לדון בפיצוי לחברות התעופה."
מימון אמר שבמהלך המבצע אל על הטיסה לישראל כ-7,000 נוסעים שנתקעו בחו"ל, ללא תוספת תשלום. "אנחנו נשאנו ברוב הנטל בחילוץ הנוסעים מאתונה, חברת אל על הוציאה רכבת אווירית של 11 טיסות כדי להחזיר כ-2,600 נוסעים ביממה אחת. אני חושב שזה אומר דרשני… אם המבצע יימשך, הממשלה צריכה לדון בפיצוי לחברות התעופה הישראליות. ממשלת ישראל צריכה לדון בסיוע דחוף לחברות התעופה. אני מבין שגם נתב"ג נפגע… ממשלת ישראל צריכה לפצות את נתב"ג, ונתב"ג צריך לפצות את חברות התעופה. אנחנו לא נוכל לשלם את כל האגרות שקיימות היום", הוא אמר.
מימון ציין בנוסף, כי "ישנה פה הזדמנות למדינת ישראל להכריז על 'טוס כחול לבן'. המשמעות היא שכל הממסד יצטרך לטוס עם ארקיע, ישראייר, או אל על – כמו בארה"ב, שם אין מצב שפקיד (ממשלתי) אמריקני יטוס עם חברה שהיא לא אמריקנית".
ח"כ וקנין אמר: "צריך לעשות כל פעולה, כולל חקיקה, כדי שזה יקרה."
ח"כ רוברט אילטוב (ישראל ביתנו) ציין במהלך הדיון שנוצר מצב בו "חברות התעופה הישראליות, שלקחו על עצמן את כל העומס, יצאו לא בסדר." ח"כ ברוורמן אמר: "אם אין כותרות שליליות, לא ידפיסו שום דבר."
ח"כ אליטוב אמר שהממשלה צריכה לתת גיבוי לחברות התעופה הישראליות ולבחון את האפשרות של הענשת חברות תעופה זרות "שמסרבות להטיס את האזרחים שלנו הביתה." בתגובה, אמר יו"ר הוועדה ברוורמן כי "אנחנו לא יכולים לאיים על כל העולם… בסוף נפגע רק בעצמנו. נמצא את עצמנו מנודים. אנחנו לא ארה"ב ולא סין. ישראל ממילא מדינה מבודדת."
טל טורגנו, אזרח ישראלי שעוכב בטורקיה, טען שנוסעים של חברת התעופה Pegasus הטורקית נאלצו לשלם 1,500 שקל עבור טיסה לאתונה, כדי לעלות על טיסה חזרה לישראל שאורגנה על-ידי משרד התחבורה, בעוד נוסעי Turkish Airlines הוטסו לאתונה בחינם בטיסה שאורגנה על-ידי הקונסוליה הישראלית בטורקיה.
הוא אמר גם, כי Turkish Airlines סירבה להטיס את הנוסעים הישראלים מאיסטנבול לאתונה. "החברות הטורקיות התנערו מאחריותן כלפי הנוסעים הישראלים והתיירים הרוסים שהיו תקועים בנתב"ג. התיירים האלה הוטסו על-ידי מדינת ישראל. ב-Pegasus אמרו לנו שהם מוכנים להטיס את הישראלים לאתונה אבל טענו שהנוסעים עצמם לא רצו. הם עבדו עלינו בעיניים."
ח"כ ברוורמן הורה לעו"ד של משרד התחבורה לבדוק האם לטורגנו ולנוסעים שהיו תקועים יחד אתו מגיע פיצוי.
מנכ"ל ארקיע ניר דגן ביקש שחברות התעופה יורשו בחודשים הקרובים לפעול בנתב"ג גם בלילה, על מנת שיוכלו לצמצם את הנזקים הכלכליים שנגרמו להן. מנכ"ל רשות התעופה האזרחית רום אמר שלא ניתן להאריך את משך זמני הפעילות בנתב"ג רק לחברות ישראליות, אבל הוסיף שהוא ישקול את היתרונות והחסרונות ב"פתיחת הלילה" בנתב"ג. זכאי אמר: "אנחנו נשקול את זה ונודיע לחברות התעופה".
יו"ר הוועדה ברוורמן סיכם את הדיון והודה לחברות התעופה הישראליות, שלדבריו עשו "עבודה ברוכה ואמר "כמובן שהיו כשלים, שאת חלקם ניתן היה לצפות, כמו הנושא של עודף הביקוש לטיסות. אתם כאנשים מנוסים הייתם צריכים להבין שזה יקרה. זה גרם גם סבל וגם מעבר לזה. אבל אני אומר שוב, אנחנו מסתכלים קדימה ומקווים שכל המאמצים יישאו פרי. הוועדה מציינת לחיוב את ההחלטות שנתקבלו על-ידי משרד התחבורה, חברות התעופה הישראליות וגורמים נוספים להשיב הביתה את אלפי הישראלים מטורקיה וממדינות נוספות. הוועדה דורשת שחברות התעופה הישראליות לא יישאו בעלות טיסות אלו."
פוסט זה פורסם בקטגוריה ב, תעופה, עם התגים אבישי ברוורמן, גיורא רום, דוד מימון, ועדת הכלכלה, חברות זרות, ניר דגן, נתב"ג, עובדה, רקטות, שמואל זכאי. אפשר להגיע ישירות לפוסט זה עם קישור ישיר.