בן הצדיק רבי שלום עוזר מתל אביב.
בן הגאון רבי משה לייב עוזר ראש ישיבת לומזא.
ישיבע בוחער כתב: ישנו קשר משפחתי להרב עוזר מפ''ת?
בהר נוף הוא מוסר בשבת שיעור המקיף ידע עצום והכל בע"פ. ביהמ"ד מלא עד אפס מקום.
תלמיד חכם ובעל מידות נפלא.
על גדלותו בתורה יעידו שעוריו. על הליכותיו יעידו מכריו.
עדינות ומאור פנים. ענווה עם חיוך קורן.
יהודי יקר שביקרים, יושב בירכתי בית המדרש, חליפה קצרה, משאו ומתנו בנחת.
שעורים מתוקים ומובנים. בעומק הסוגיות עם שיטות הראשונים ודברי ראשי הישיבות הקלאסיים עם נופך משלו.
מוישי כתב: בהר נוף הוא מוסר בשבת שיעור המקיף ידע עצום והכל בע"פ. ביהמ"ד מלא עד אפס מקום.
ניתן לקבל את השיעור כתוב בשבוע שלאחר מסירתו, בבקשה לכתובת דוא"ל: info@timnati.co.il. כמו"כ ישנו אתר עם כל השיעורים הכתובים.
לע"ד השני נכון יותר עורבות מלשון מערב.
גביר כתב: הערה אחת לדרכו של מו"ר הרב אריאב שליט"א - ישנם למדנים פורצי דרך וישנם ממשיכי דרך, לא זה כהרי זה ויש בזה מה שאין בזה. והממשיך - אף שדרכו לכאורה קלה ובטוחה יותר, שתי סכנות אורבות לפתחו מחד גיסא, עלול הוא לקפוא ולהיקבע, לדלות ולהשקות מדברי קודמי ללעוס אותם ותו לא, מאידך גיסא, מתוך רצון לחדש ולהוסיף, מועד הוא לעקמימות, ממשיך הוא את דרכם של קודמיו, אולם מתוך שסלולה היא מכבר, מבקש הוא להוסיף בה שבילים מפותלים וסופו שמגבב עליה גלי הבל, משבשה ומעוותה. מו"ר שליט"א, משתייך, כמדומה, לממשיכי הדרך, ומתוך כך, נזהר הוא ומזהיר את תלמידיו מפני שתי סכנות אלה. מורה הוא באצבע - זו הדרך לכו בה, והנה - אלה המהמורות שבצדיה, הישמרו לבל תפלו בהן. צועד הוא בדרך ראשי הישיבות, הסלולה זה מכבר, רבי חיים מבריסק מצד אחד, ורבי שמעון שקאפ מצד שני, ועמם שאר מרביצי תורה וראשי ישיבות, ובייחוד רבו הגדול, רבי שלמה פישר שליט"א. סולל הוא בדרך זו נתיבות חדשות, ונתיבות אלה - ישרות ומאירות, לא חזרה על הקיים יש כאן, ולא עקמימות יש כאן, אלא צעידה ישרה ובטוחה בדרך שכבשוה גדולי ראשי הישיבות מדורות שלפנינו.
הגדרה יפהפיה על הגאון שליט"א.
טעות סופר כתב: תלמיד חכם ובעל מידות נפלא.
אני מכיר יהודי אחד, לא צעיר, שהולך בדבקות רבה לשיעוריו בהר נוף, וכמעט שלא יכול להפסידם. לפני איזה זמן הוא התחיל גם לבוא לשיעור הכללי בישיבת איתרי. פעם אחת התקשר הרב עוזר בעצמו לאותו יהודי כדי להודיע לו שהשיעור בישיבה מתבטל באופן חד פעמי. ויש להדגיש שאין קשר אישי בין אותו יהודי ובין הרב עוזר מלבד עצם ההגעה לשיעוריו.
הרב המופלא עו"ח התמרמר שאין זכר לתורתו בקבצים התורניים. ובכן סיפר לי ידיד, שיש לו הכרות עם הגאון נשוא האשכול, ולפיכך פנה אליו שיעטר ספר זכרון שהלה הוציא, בתורתו. ר' אריאב סירב בכל תוקף, ונימוקו, שהוא לא ראוי ולא מתאים, ואיש לא מכיר אותו ואיש לא מתעניין בתורתו מלבד קהל מצומצם וזה יוריד את הרמה של הקובץ ועוד דברים בסגנון כזה, הקיצור, שהאיש שלל את הענין מכל וכל.
הרב המופלא עו"ח?
מתפעל כתב: הרב המופלא עו"ח?
הואיל ומדברים בשבח המגיע לגאון שליט"א, אענה אף אני את חלקי, ובהדגשה שאני מדבר על הרב אריאב 'שלי', היינו לפי איך שאני הכרתי אותו לפני כ-15 שנה פלוס מינוס, אף שבינתיים הרבה פרטים נשתנו מאז נתמנה לראשות הישיבה, אלא שלא ראיתיו זה כמה ואינני יודע.
הרב אריאב הוא כמדומה ה'ראש ישיבה בקיאות' היחיד שיושב בביהמ"ד אפילו ללא חליפה, כאחד הלומדים. אף לשיעוריו המתקיימים פעמיים בשבוע בימי ב' וה' בסוף סדר ב' נכנס כשהוא לבוש בחליפה בלבד, בתחילה ויתר גם עליה אלא שהמשגיח הגה"צ בעל הייסורים ר' זליג גצל כפה אותו, לבושו הרגיל ברחוב הוא חליפה קצרה וכובע צ'כי שראה ימים יפים יותר.
שיעוריו של הגאון שליט"א נפלאים ביותר ומקיפים את עיקרי הסוגיה כולם, עד ההלכה ועיקרי הרייד הישיבתי, כאשר לסוגיות ארוכות וסבוכות מוקדשים מקסימום שתי שיעורים. השיעורים מתייחדים בהסברה מדהימה בתכלית הבהירות ובצורה קולחת עד מאוד, כשהשומעים מתענגים על 'נפלאות בתורת ה'' - כפי שמורגל בלשונו.
הגאון שליט"א צנוע עד מאוד. לא תמצאו את שיעוריו בקול הלשון, גם לא תמצאו אותו בשיעורי חוה"מ ברחבי הארץ. אילו רק היה מסכים אין ספק שהיה יוצא שמו כאחד הגדולים אשר בארץ, אלא שכאמור מצידו אין על מה לדבר. למרות זאת, שמו גלוי וידוע אצל מי שצריך לדעת - זכורני באחת התקופות הקשות של איתרי נתפרסם יום אחד שהישיבה נסגרת. עוד באותו היום כבר קיבל טלפון מר' יגאל עם הצעה למשרה באור ישראל. בכמה ישיבות אפשר להשיג הקלטות משיעוריו.
יש לו שיעור קבוע בהר-נוף מידי שבת. אחד מזקני המשתתפים היה הישיש המופלג הרב שלמה שילוביצקי זצ"ל, משרידי תלמידי ר' שמעון שקופ, שהיה נוהג לומר לסובבים 'רבותי, אני שמעתי את ר' שמעון. הרב מוסר שיעורים לא פחות טוב ממנו'. כמובן, לא מפיו של ר' שלמה אנו חיים, אבל איך אמר המשפטן הפולני? עלי ועליך לא מספרים כאלו דברים..
נערך לאחרונה על ידי אום אני חומה ב ה' פברואר 22, 2018 8:25 pm, נערך פעם 1 בסך הכל.
האם אפשר להראות לנו את זיו פניו?
כשעתיים עד שעתיים וחצי בהלכה ואחרי מעריב כשלוש עד ארבע שעות בדרוש.
איש_ספר כתב: הרב המופלא עו"ח התמרמר שאין זכר לתורתו בקבצים התורניים. ובכן סיפר לי ידיד, שיש לו הכרות עם הגאון נשוא האשכול, ולפיכך פנה אליו שיעטר ספר זכרון שהלה הוציא, בתורתו. ר' אריאב סירב בכל תוקף, ונימוקו, שהוא לא ראוי ולא מתאים, ואיש לא מכיר אותו ואיש לא מתעניין בתורתו מלבד קהל מצומצם וזה יוריד את הרמה של הקובץ ועוד דברים בסגנון כזה, הקיצור, שהאיש שלל את הענין מכל וכל.
כיהודה ועוד למנהלנו היקר.
בקשתי ממנו פעם מאמר לקובץ תורני על אתר השיב בשלילה, וכשקצת לחצתי אמר לי שמפני כבודי (אני מבוגר ממנו מעט) הוא יחשוב על כך שוב. אחרי יומיים התקשר ואמר לי שהחליט שלא. לא ויתרתי ולחצתי עוד והוא הסביר שהוא לא ברגה של להדפיס כי מדפיסים את מסקנת הלימוד והוא עדיין לא בשלב הסיכום, כי דברים משתנים עדיין אצלו. הקשיתי עליו : ומה עם השיעורים שמתפרסמים כל שבוע? זה לא אני שכותב ומוציא, ואין לי אחריות על כך ,השיב.
בהספד על רבי יצחק גולדשטיין הוא מגלה קצת מרחשי ליבו בלא כוונה.
"הרגשתי שהשמים נופלים עלי אבל עניתי לו אף ר' יצחק אתה החיים שלי אבל ר"ע פסק חייך קודמים"
ולאחר שר' יצחק אמר לו שדחה את ההצעה ענה לו שהוא צריך לברך הגומל בשם ומלכות ע"פ המהלך עם ר"ע.
נ.ב. נקודה נוספת בתורתו כפי שהדגיש פעמים רבות. שעיקר שמחת התורה היא בעוד פשט והבנה במהרש"א ולא במערכות הגדולות שהוא יוצר ובונה.
טוב לי כתב: האם אפשר להראות לנו את זיו פניו?
מה משמעות השם? כמדומני שלא נמצא בתנ"ך.
אביו בעל משרד אדריכלות בתל אביב.
אולם לצערי ולשמחתי הצפיה בשיעור חסומה לי.
לצערך אני מבין, אבל למה לשמחתך?
יהודה בן יעקב כתב: ניתן לקבל את השיעור כתוב בשבוע שלאחר מסירתו, בבקשה לכתובת דוא"ל: info@timnati.co.il. כמו"כ ישנו אתר עם כל השיעורים הכתובים.
מתפעל כתב: לצערך אני מבין, אבל למה לשמחתך?
לשמחתי על החסימה ההרמטית באופן כללי ולצערי במקרה ספציפי זה.
נעים ואציל מידות, בענווהרבה,משנתו סדורה לו,בבהירות נפלאה,ודברי חכם חן.
עוד על דרכו של מו"ר שליט"א - מו"ר רואה חשיבות בלימוד ספרי האחרונים ומדריך באיזה מספריהם ללמוד, כך למשל אמר לי פעם על ספר אחד שחבל שאלמד בו כיוון שאת החידושים שבו יכול כל לומד לחדש בעצמו, פעם ניסיתי ללמוד 'צפנת פענח' על הסוגיה ואמר שעדיף שאעסוק בספרים שניתן להבין אותם. הוא סבור שעל בחורים להתרכז בלמדנות ישיבתית ולעסוק בשאר מקצועות התורה [הלכה, דרוש, וכו'] בשלב מאוחר יותר [למען ההגינות אציין שכל זה מזכרונות ימי הבחרות, דהיינו מלפני למעלה מעשרים שנה].
א. זו אכן הייתה דרכו של הגר"מ באותן השנים. אני מכיר בוגר מאותה התקופה שכבר נבחן אצל הגרב"מ אזרחי, והגר"מ התקשר להורים שישלחו את הבחור אליו הביתה לשיחה שלאחריה כבר נכנס לאיתרי. ומשם עלה ונתעלה אם כי נותר בצל עד היום ועמל בתורה לש"ש, כדרך שאיתרי מחנכת ברוחה הייחודית (והרבנים בן ירושלים וגביר מסתמא מבינים היטב את כוונתי).
ב. אם יורשה לי, דומה שגם לרב אריאב עצמו אין תשובה ל"מה היה קורה אילו".
גביר כתב: הוא סבור שעל בחורים להתרכז בלמדנות ישיבתית ולעסוק בשאר מקצועות התורה [הלכה, דרוש, וכו'] בשלב מאוחר יותר [למען ההגינות אציין שכל זה מזכרונות ימי הבחרות, דהיינו מלפני למעלה מעשרים שנה].
זה לא חידוש שלו, אבל באיתרי צריך לומר זאת לבחורים.
לסבו מצד האב קראו אריה ולסבו מצד האם ג"כ קראו אריה, והוחלט לקרוא לו אריה על שם סבו מצד האב וכדי להבדיל בינהם קראו לו ארי-אב. המעניין הוא שגם בשם שלו יש לומדע'ס.
אגב, אני זכיתי לשמוע ממנו כבר מאות שיעורים, כן ירבו, אפשר לציין ששיעוריו מסודרים וברורים אף להפליא, הדייקנות בכל הפרטים והבאת הראיות בצורה מסודרת כ"כ הופכים את שיעוריו לנכס חובה בסידור הסוגיא. מלבד זאת ידיו רב לו בכל מכמני השס" כפי שניתן לראות בשיעוריו בענין זרעים, קדשים וטהרות (היום בדיוק שמעתי שיעור שלו על 'חלה' המראה את ידיעותיו גם בתחום זה). הוא דוגל בלימוד בעיון ומזלזל בלימוד הבקיאות ("לפני השינה ככה אפשר לשבת ולקרוא שנים שלושה דפים"), הוא אומר שכדי ללמוד סוגיא ולזכור אותה צריך ללמוד אותה בעיון עם כל הלומדע'ס, ורק כך יוצא מזה משהו, בלימוד בקיאות לא יוצא כלום.
דנים על רבנים חיים או לא?
אום אני חומה כתב: הגאון שליט"א צנוע עד מאוד. לא תמצאו את שיעוריו בקול הלשון, גם לא תמצאו אותו בשיעורי חוה"מ ברחבי הארץ. אילו רק היה מסכים אין ספק שהיה יוצא שמו כאחד הגדולים אשר בארץ, אלא שכאמור מצידו אין על מה לדבר. למרות זאת, שמו גלוי וידוע אצל מי שצריך לדעת - זכורני באחת התקופות הקשות של איתרי נתפרסם יום אחד שהישיבה נסגרת. עוד באותו היום כבר קיבל טלפון מר' יגאל עם הצעה למשרה באור ישראל. בכמה ישיבות אפשר להשיג הקלטות משיעוריו.
כדכד כתב: דנים על רבנים חיים או לא?