1. הביקורות מדה-מרקר (בעיקר של רועי שוורץ) הופכות בין סיבה לתוצאה. נכון ששקל חזק פוגע בייצוא אבל הוא תוצאה של כלכלה חזקה. זה שבנק ישראל פועל להחליש אותו זה אומר שהמצב טוב וצריך לאזן בכדי לעזור לתעשייה המייצאת. אם נשתמש בהיגיון של רועי שוורץ אז כלכלת יוון במצב פנטסטי כי כולם נוסעים לנפוש שם. אז זהו שלא. המצב שם כל-כך קשה שהמחירים שם הכי נמוכים באירופה ולכן נוסעים לבקר שם.
2. כחלון יכול להתגאות בשקל חזק אבל לא הוא בהכרח האדם שהוביל לשקל החזק הזה. הוא זרם איתו.
תמריץ , זו הבלות רוח שלא תיאמן פשוט . קודם כל , כבר הסברתי בעבר ,מטבע חזק מטבע חלש, לא קשור ממש לכלכלה ( חזקה נ' חלשה ) . המטבע לא אמור בהכרח לשקף הכלכלה . הכלכלה יכולה להיות חזקה ( ואכן מוטת יצוא ) והמטבע חלש ( בשביל יצוא חזק כמובן ). זה לא כמו מניה של חברה , שיש בה בעיקרון , מיתאם בין חוזק המניה , לבין הביצועים העסקיים של חברה .
ובכלל , מטבע חלש/ חזק , זה ענין של נקודת התבוננות . הכל תלוי באינטרוול הזמן שבו מסתכלים על המטבע . שוק הפורקס הוא מאוד תנודתי . המשרעות אמנם קצרות יחסית לשוק המניות , אבל , אורכי הגל גם מאוד קצרים , השוק מאוד תנודתי . אז זה תלוי אם אתה פותח גרף , של יום , שבוע , חודש , שנה וכדומה . מה שכן , הדולר הרבה זמן , לא פרץ את ה- 4 שח' , אבל , לא אומר בהכרח חזק/חלש . מה גם , שמטבע חזק , תלוי ביחס למטבע אחר , ולא רק כללית חזק . הכל תלוי ביחס לאיזה מטבע. ייתכן מטבע חלש / חזק כנגד מטבע מסויים , וזהו .
ובכלל , מה כחלון קשור ? השקל חזק מסיבות אחרות . הוא לא אחראי על כך . בנק ישראל קונה מוכר בהתאמה עם המדיניות שלו , וההשפעה הגלובלית עצומה . שוק הפורקס הוא שוק של קרוב ל – 5 טריליון דולר ביום ( אתם קוראים טוב ) . יש את מלחמת הסחר עם סין . תוצאות או רווחי חברות בארה"ב . מתיחות גיאופוליטית ( איראן , צפון קוריאה וכו….) . זה לא ממש כחלון כלל וכלל .
לבסוף , אם הכלכלה הינה מוטת יצוא , אז איך שקל חזק לכאורה ,הוא הישג ? הרי מבלעדי יצוא , איך היינו נראים ? אז איך שקל חזק היה עוזר לא מובן . היו תקופות שהדולר היה ממש חלש , אז מה , זה מעלה או העלה או הוריד לארה"ב . נהפוך הוא , ככל שהדולר חלש יותר , הבורסות חזקות יותר , והכלכלה מתחזקת הרי בכך . זה מה שהוציא בין היתר , את ארה"ב ממשבר הסאבפריים ( דולר חלש , בורסה חזקה ) . באמת הבלות רוח בלתי נתפסת .
אפשר לגשת כאן לגרף של הדולר/ שקל , ולראות תנודות שאין להן שום קשר למדיניות של כחלון . לא חישגד , לא אללה , לא פינוי בינוי . מה השטות הזו פה ?
אל רום, להגיד ככל שהשקל חלש הכלכלה מתחזקת זה כמו להגיד: ככל שאדם חי יותר על לחם ומים, ככה מצטבר לו יותר כסף בחשבון הבנק. החוכמה היא לחיות טוב ועדיין לראות את חשבון הבנק תופח וזה מה שקורה בישראל בשנים האחרונות. כוח הקניה של ישראלים בעולם חזק, אבל הצמיחה טובה.
עמידה בתחרות בשווקים בינלאומיים . מדוע ? מכפילי כוח עצומים . תנע לפיתוח , לטכנולוגיה , לחדשנות וכו…אז צריך מטבע תומך . מטבע תומך , כמובן רצוי שיהיה חלש , ולא חזק בנסיבות שכאלו.
קרא אגב המאמר שהשארתי , ותראה זאת ביחס לארה"ב גם .
ההישג הגדול הוא שיהיו פה עובדים כל כך מוצלחים שישלמו להם משכורות עתק ועדיין יהיה שווה להעסיקם והיצוא ישגשג.
יכול להיות שהיצוא ישגשג על ידי זה שישלמו לעובדים משכורות נמוכות ביחס לעולם. זה גם יכול להיות מועיל בנסיבות מסוימות, אבל התסריט הקודם הוא התסריט שיש להתפאר בו.
המגזר העסקי , ובייחוד המוטה יצוא , מכניס כסף , מייצר כסף , מייצר הכנסות , לא כל שכן , מיצוא , במטבע קשה .
זה לא כזה פשטני . מטבע חזק , שנשמע עלק : חזק וטוב .
ותמריץ , מה שאתה כותב על תסריטים ,לא קשור פשוט . מה שקשור זה כלכלה חזקה / חלשה ביחס למטבע חלש/ חזק , כפי נושא הפוסט . משכורות , זה ענין נפרד , שבכל מקרה , מזקיק תמיד כלכלה חזקה , והיא בראש ובראשונה , פועל יוצא של יצוא חזק . היצוא החזק , הוא הנדבך להכל בכלכלה .
4. הגירעון – עולה גם עולה – עמדתו של תמריץ לגבי גירעון גדול ידועה, אבל הגירעון בישראל הוא לא תוצר של עודף השקעה במערכת הבריאות או בתחבורה הציבורית, אלא הוצאה על הסכמי שכר שערורייתים עם ההסתדרות, רשות הנמלים, הרכבות ושאר המונופולים ששותים את דם הציבור.
אם כחלון מיועד לשר האוצר, מוטב יהיה שהממשלה הזו לא תקום ונלך לבחירות חדשות.
אבל, מה קורה שאתה מצליח לרוץ מהר יותר מכולם גם כשיש לך רוח נגדית (שקל חזק), האם זה לא אומר שאתה רץ טוב בצורה יוצאת דופן?
למי זה ברור ? עסקינן פה בסבב הזה , בשלש פוסטים: תמריץ , 2 בדה מרקר , ואף אחד לא כתב זאת, לא על עצם הענין , ולא על ההשלכות הכלכליות של מטבע חלש .
המשמעות הינה , שאתה ממיר מטבע חזק במטבע מקומי חלש , ומקבל יותר פדיון ותמורה . אם כך , חזרה הקושיה לסוגיה , וחסל .
יצוא , הינו מקושר יותר לפעולה הטכנית או למערך הטכני , של למכור בחו"ל . נניח ערב הסעודית , מייצאת נפט . לייצא נפט , זה לא אומר עמידה בתחרות בשווקים בינלאומיים . הם לא ממש צריכים להיות דינמיים ותחרותיים ( רק קטע של לפמפם יותר או פחות נפט , לפי המחיר והביקוש וכו… ) . אפל ,כפי שהמחשתי בעבר לא פעם , מייקרוסופט , בואינג , קטרפילר, אורקל וכדומה , אלו צריכים לעמוד בתחרות קשה ותובענית , ולגלות ערבים לבקרים , חדשנות והסתגלות והישרדות . אלו שורדים . שוב למה ? מכפילי כוח עצומים . תמכור בסין פשוט , תמכור עשרות מונים יותר במכה כדרך משל .לכן כולם נכנעים לסנקציות של האמריקנים . אם פירמה תפסיד השוק האמריקני , היא למעשה מפסידה שוק ענק וזמין , ויכולה פשוט להיכחד , וגם להיכחד בשווקים אחרים למעשה . לכן , לא נדפקים עם האמריקנים .
למה לשלוח את הישראלי לאכול גבינה בחו"ל בגיחות יקרות כשאפשר להביא את הגבינה אליו ולאפשר לו לאכול יומיום בארץ גבינה מיובאת לפי בחירתו? — חלק מהחוזק של השקל הוא בגלל חסמי יבוא והחלק הזה אינו השג אלא כישלון.
אני לא מצליח להבין איך כח הקניה שלנו משתפר משמעותית בגלל שהשקל חזק? הרי מרבית ההוצאות שלנו הן בשקלים ןמעט מאוד דברים אנו יכולים לקנות באמזון. מרבית ההוצאות של משק בית ישראלי הן על: מזון, רכב ותחבורה, דיור (משכנתא או שכר דירה) ומיסים (מים, חשמל, ארנונה). אף אחד מהדברים האלו אינני יכול לקנות באמזון. אולי 10% מההוצאות של משק בית ישראלי אפשר להוציא באמזון (ובעיקר על דברים לא חיוניים כמו טיולים לחו"ל) שזה אולי יקצץ את הוצאותינו ב-2%-3%. זה לא משהו משמעותי.
לגבי קברניטי צה"ל: נראה לי שמה שהם יכולים לקנות תלוי בכמות הדולרים שהממשלה מקציבה להם לצורך זהואין לזה קשר למצבו של השקל.
מה אפשר לקנות באמזון (או כל חנות אינטרהטית אחרת) שיוזיל לנו באופן משמעותי את הוצאות משק הבית?
מזון. הוצאה חודשית של 2500 -3000 ש"ח. לפי מה שראיתי אי-אפשר לקנות מזון באמזון. אולי רק תוספי תזונה שההוצאה עליהם היא אחוז קטן מסך ההוצאה על מזון (אצלי ההוצאה עליהם היא אפס).
שכר דירה. או משכנתא מגיע בממוצע ל-4000-5000 ש"ח למשפחה (אצלי זה אפס כי יש לי דירה משלי). לא ניתן לקנות את זה באמזון.
מיסים. בערך: 700 ש"ח על ארנונה, 300 ש"ח על מים, 500 ש"ח על חשמל וגז. עוד 500 ש"ח על הוצאות תקשורת. סכ"ה 2000 ש"ח. אמזון לא תועיל פה בכלום.
רכב. הוצאה ממוצעת של 2500 ש"ח לחודש לכל רכב (לי יש 2). ההוצאה היא על: דלק – 600 ש"ח. בטוח+טסט – 700 ש"ח. בלאי וירידת ערך – 700 ש"ח. תיקונים – 400 ש"ח. אי-אפשר לשלם זאת באמזון. לא ראיתי שניתן לקנות רכב או דלק באמזון.
מסעדות, בילויים, טיולים בארץ. אמזון לא מועילה כאן.
טיולים בחו"ל. זה מוצר מותרות שאפשר לותר עליו. אני מעריך שההוצאה החודשית הממוצעת היא 1000 – 2000 ש"ח. לא ראיתי שניתן לקנות את זה באמזון. אם כן אולי אפשר להוזיל פה . אבל אני מניח שההוצאה עליו היא לכל היותר 10% מההוצאה המשפחתית הממוצעת. כך שאפילו הוזלה של 20%-25% לא משפרת בהרבה את המצב הכלכלי.
בגוד. אפשר לחסוך אבל אצלי ההוצאה עליו היא שולית ביותר.
מוצרי חשמל. גם כאן ההוצאה אצלי היא שולית ביותר.
קינדל – קורא ספרים אלקטרוני. עד כמה שהבנתי אין אותו בעברית. לא יודע למי זה מועיל.
שעונים. נראה לי שניתן לקנות שעון פשוט ב-20-40 ש"ח שיחזיק מעמד שנים.
בגדים. המחירים ממילא די זולים בארץ לבגדים לא ממותגים. חוץ מזה קשה לקנות בגדים מבלי למדוד אותם תחילה.
נעליים – כנ"ל.
תוספי מזון. אני לא קונה ולא יודע עד כמה ההוזלות כאן משמעותיות.
אז מה מועילה לנו אמזון או כל חנות אינטרנטית????
לכל מי שתהה – אמזון היא סוג של פרוזקס או ציפרלקס להמונים בישראל (זה נכון גם לגבי אתרים אחרים שמוכרים את תוצרתם בזול).
הישראלים מוצאים נחמה בכך שבמקום לשלם מחירים מופקעים בחנויות השונות בארץ עבור אביזרים שונים, הם יכולים לקנות את אותם מוצרים ממש בחצי המחיר ולעיתים אף פחות.
זה מסיח את דעתם מהארנונה המטפסת, השכירות שמתייקרת, הפקקים המתארכים, הממשלה המושחתת, ושר אוצר כושל אחד.
ב-2011 שטפו המונים את הרחובות במחאה על יוקר המחייה ומחירי הדיור. כן, זו הייתה מחאה של השמאל עם כוונות מוצהרות להפיל את ממשלת נתניהו, אבל עברו 8 שנים מאז ונדמה שדבר לא השתנה. הציבור ממשיך לממן את הועדים הגדולים/ההסתדרות, משרד הביטחון ממשיך לעשוק את הציבור בלי לספק שום ביטחון וצעירים עדיין לא יכולים לרכוש דירה בישראל.
כולי תקווה שיערכו בחירות מחדש, כי שום דבר טוב לא יצמח ממשלה שכחלון וסמוטריץ' חברים בה.
קרולין, לא ידעת שאת אנטי סמוטריץ'. גישתך וגישתו הימנית קיצונית נשמעות זהות.
תגידי כל הבעיות: הארנונה המתיקרת, השכירות המתיקרת, מחירי הדירות המופקעים, הפקקים המתארכים, בתי החולים שבמצב גרוע — לא נוצרו ע"י ממשלות הימין שבהם את תומכת? הרי הימין כבר שולט פה לפחות 10 שנים רצוף וגם לפני כן הוא שלט רוב הזמן.
אמזון רק דוגמה.. רכב מוצר יבוא שמחירו תלוי בחוזק השקל. דלק מוצר יבוא. זה נכון שדירה ומיסים ומסעדות לא נעשים זולים יותר בגלל חוזק השקל. שוק המזון חסום ליבוא כדי להגן על החקלאים.
הייתי ממליץ לקנות משקפיים באינטרנט. הוזלה של 80 אחוז בערך. אני קונה בזני אופטיקל. נעליים אני גם קונה בחו"ל.
תקציב הביטחון נקוב בשקלים. אמנם הסיוע האמריקני בדולרים.
רכב ודלק הם מוצר יבוא. בדיור כלולים רכיבי יבוא (למשל ברזל, עלות פועלי בניין מסין).
טראמפ רוצה לתת לנו מתנה גדולה מירושלים והגולן: לחייב לקלוט פה מוצרי מזון מאמריקה בלי מכס. אז יהיו גבינות מאמריקה. האם זה מה שיחליש את השקל? ספק רב.
תמריץ אנא הרחב.
יש בקשה אמריקאית לביטול מכסים על יבוא מארה"ב?
מה המכס המקורי?
כתבת: " … כולי תקווה שיערכו בחירות מחדש, כי שום דבר טוב לא יצמח ממשלה שכחלון וסמוטריץ' חברים בה."
– האם להערכתך בבחירות מחדש כחלון ו/או ליברמן לא יעברו את אחוז החסימה? ואם כן: מי יגדל על חשבונם?
– האם העבודה ומר'צ לא יגדלו על חשבון כחול – לבן (ויקטינו את הסיכוי של הימין לגייס "עריקים") ?
– האם הגוש הערבי לא יזכה ביותר מצביעים מאשר בבחירות האחרונות?
אני מודה שאני מתקשה להבין את התועלת לימין המדיני ו/או לימין הכלכלי בסבב בחירות נוסף.
משרעת , זהו מתח המסחר . כלומר , בפרק זמן נתון של : יום , שבוע , 15 דקות וכו… בכמה נניח באחוזים עלה או ירד נכס . כאשר בעיקרון , ישנו מתח תיאורטי ( מחיר גבוה ונמוך, או הכי גבוה ונמוך בפרק זמן נתון של מסחר ) וישנו המתח האפקטיבי , כלומר , מחיר סגירה תכל"ס בסוף פרק הזמן הנתון .
אורך גל , משמעותו , המרחק בין שיאי גל . כלומר , עד כמה מהר , שוק, או מחיר נכס , הגיע משיא של מחיר , לשיא אחר של מחיר ( או אותו השיא אפילו ) . ככל שאנו מגיעים מהר יותר , משיא לשיא , אורכי הגל יותר קצרים , והשוק יותר תנודתי .
אולי נמחיש גרפית ודינמית אחר כך ….
כתבת : " טראמפ רוצה לתת לנו מתנה גדולה מירושלים והגולן: לחייב לקלוט פה מוצרי מזון מאמריקה בלי מכס. אז יהיו גבינות מאמריקה. האם זה מה שיחליש את השקל? ספק רב."
השקל אולי לא יחלש, אך תהיה סוף סוף תחרות במחירים למונופולים של תנובה, שטראוס עלית ואוסם. בחלק מהמוצרים (כמו בשר בקר ועופות) – זו תהיה גם תחרות על האיכות.
חשוב שבעתים – הלובי החקלאי הישראלי, החזק, כנראה יחלש.
כולל כל מועצות הייצור הבולשוויקיות למיניהן. אלו הדואגות להגן על עצמן בחומות מכס של מאה ומאתיים אחוז + תקנות דרקוניות ואבסורדיות של ה"מכון להמצאת תקנים ישראלים ייחודיים".
ניתן אפילו להיות אופטימיים ולהניח שמי שיחלש מול האמריקאים יחלש לאחר מכן גם מול האירופאים, האפריקאים והאסייתים. ואז ישראל תעבור סוף סוף לשיטת הסובסידיה לחקלאים (בעיקר אלו המחזיקים באדמות חיוניות בפריפריה הרחוקה) במקום בסובסידיה להגנת מחירי המוצרים. שיטה שארה'ב ואירופה יתקשו להתנגד לה כיון שהן נוקטות בה לגבי החקלאים שלהן עצמן.
קמיליה, אני מאמינה ומתפללת שליברמן וכחלון לא יעברו את אחוז החסימה. עם תוצאות כאלה הקולות ודאי יעברו לליכוד או לבנט, שיעבור את אחוז החסימה הפעם (גם מצביעי זהות ודאי יצביעו לליכוד או בנט, שדוגלים יותר בשוק חופשי, מאשר כחלון/ הקומוניסט וליברמן ההזוי).
בכל אופן אני לא רואה בחירות חדשות, זה סתם איום ריק מתוכן.
ל-arn – הבעיות הן תוצר של הממשלות האחרונות והן להן שום קשר לימין כלכלי. עובדה שכחלון (ויאיר לפיד לפניו) דגלו בסוציאליזם, העבירו כספים להסתדרות, ניפחו את המגזר הציבורי, לא הורידו מכסים ולא טיפלו בבירוקרטיה (כמובן שגם ביבי אינו חף מפשע בעניין).
***אבל*** – כל זה הרע במיעוטו, כי אם חלילה יגיע היום בו איציק שמולי, סתיו שפיר ושלי יחימוביץ' יהיו מקבלי ההחלטות הכלכליות פה אנחנו נגיע למצב של ונצואלה תוך חודשים ספורים.
גם אם תקציב הבטחון נקוב בשקלים כדי לקנות משהו מחו"ל שקשור לכך – יש להוציא דולרים. אם הממשלה מחליטה להקציב לקניות בחו"ל נניח 36 מיליארד ש"ח והשקל נניח מתחזק לעומת הדולר מ-4 ש"ח לדולר ל-3 ש"ח לדולר, אז זה לא אומר שתקציב משרד הבטחון יעלה מ-9 מיליארד דולר ל-12 מיליארד דולר. אם זה מה שיקרה אז לממשלה יחסרו 3 מיליארד דולר. במקרה כזה הממשלה תאלץ להקטין את התקציב הנ"ל ל-27 מיליארד ש"ח שיהיו 9 מיליארד דולר. ממשלה או משרד בטחון שלא מקטין את תקציבו בהתאם – פשוט "עובד בעיניים על עצמו".
לגבי האזרח: מרבית הכסף שהוא מוציא הוא על מוצרים בארץ כפי שאמרתי קודם. יכול להיות שתהיה הוזלה מסויימת ברכב או בדלק אבל צריך לזכור שחלק גדול ממחירם הוא מיסים או עמלות של סוחרים שהם לא יוזלו (הממשלה רוצה לקבל את אותו כסף וגם הסוחרים לא רוצים להקטין את רווחיהם בגלל ירידת מחירים). לכן אחוז הירידה במחירים יהיה קטן בהרבה מייסוף השקל.
תקציב הביטחון הוא לא דולרי ולכן למדינה לא חסרים דולרים לתקציב הביטחון אלא שקלים. אם השקל מתחזק אפשר להוציא יותר דולרים.
אין ספק שרוב הוצאות הממשלה הן שקליות, כלומר על משכורות בארץ. זה לא אומר ששקל חזק זה לא טוב. כי לפחות בהוצאות הלא שקליות, שהן רבות, אפשר להרשות להוציא יותר.