ראשי » חדשות » "אנחנו עומדים בפתח הגל השלישי של האנליטיקה"; למה הכוונה?
"אנחנו עומדים בפתח הגל השלישי של האנליטיקה"; למה הכוונה?
"אנחנו עומדים בפתחו של הגל השלישי של האנליטיקה – שימוש במידע בזמן אמת של העסק", כך אמר אמיר רסקין, יועץ בתחום האנליטיקה וחבר הוועדה המארגנת של כנס DATA & ANALYTICS Israel 2020 של אנשים ומחשבים, שיתקיים ב-12 במאי. הוא דיבר ברב שיח שנערך באחרונה בבית אנשים ומחשבים לקראת הכנס.
לדבריו, "הגל הראשון היה סטנדרטיזציה של המידע וזמינות שלו. הגל השני תמך באוטומציה עסקית אופטימלית, גם בסיוע אספקת תובנות למנהלים על מה שהיה. הגל השלישי הוא הסתייעות בביג דטה ובאנליטיקה כדי לתכנן מחדש את תהליכי העבודה כך שיהיו אדפטיביים וגמישים".
"החשש הציבורי כי אוטומציה של תהליכים בעזרת דטה ואנליטיקה תגרום לאנשים להיות מיותרים התבדה", הוסיף. "המגמה המסתמנת כאפקטיבית כמיוחד היא חיזוק של מרבית העובדים בחברה, ולא רק האנליסטים. הם מקבלים עוצמה (Super Powers) כדי שיוכלו לעבוד. זה משחק היחסים הנכון בין הטכנולוגיה של הבינה המלאכותית לצד העסקי של הארגון. לשם כך, על אנשי הטכנולוגיה להבין מה הביזנס עושה. יש לציין שלא כל הארגונים הם טכנולוגיים ומי שאחראים על השימוש בנתונים הם המשתמשים העסקיים".
ליליאן פנחס, סמנכ"לית בליבי טכנולוגיות מקבוצת טלדור, מסכימה עם קביעה זו: "האתגר בעיני הספקים הוא לשנות פאזה מול מי אנחנו עובדים. עד היום נהגנו לעבוד מול אנשי IT ועכשיו זה עובר יותר לעולם העסקי. המשתמשים העסקיים נותנים את ההנחיות – הם רוצים לראות את התמונה הכוללת ואת האמת הארגונית. בכל לקוח ארגוני שלנו מוקמת יחידת מדעני מידע, שלא יושבת ב-IT".
משתתף נוסף בפאנל היה עמית יושע, האחראי על תחום הפלטפורמות והטכנולוגיה בסאפ ישראל, ומי ששימש עד לאחרונה בתפקידים בתחום האנליטיקה בבנק הפועלים. הוא אמר כי "העולם מוטה נתונים ואכן, אנחנו עומדים כיום בפתח הגל השלישי של הנתונים. אם אין נקודת ייחוס חזקה של נתונים בתוך הארגון, הוא מתקשה להצליח. נדרש כיום לשלב בין שני העולמות – המידע הפנימי וזה החיצוני, כדי להפעיל מנועים על בסיס תובנות, שעושים שימוש בכלים כגון RPA ולימוד מכונה. בנוסף, יש נושאים כגון התאמות בנקים שבינה מלאכותית יכולה לעשות טוב כמו בני אדם, שכיום יושבים עם דו"חות ומסכים ומתאימים מספר למספר".
על סאפ הוא אמר כי החברה "עוברת שינוי מחברת אפליקציות לפלטפורמות וטכנולוגיות, שאליהן אנחנו מחברים את האפליקציות, עם טיפול בנתונים השוטפים אבל גם מספקים. זאת אנליטיקה מתקדמת. אנחנו נסמכים על שיתופי פעולה ונכנסים בצורה מסיבית לענן. אנחנו עושים שימוש נרחב באנליטיקה המשולבת בתהליך, וכן בתכונות מתקדמות, כגון לימוד מכונה".
לדברי שרית לוי, ראשת תחום מידע ומחקר תחבורה ציבורית ברשות הארצית לתחבורה ציבורית, "מערכת ה-BI המסורתית לא נותנת מענה לצרכים של היום. פעם דיברנו על רישום של כל נסיעה ואילו כיום מדברים על ספירת נוסעים בדלת. אנחנו יודעים איפה האוטובוס נמצא בכל רגע ובכל נקודה, ואילו תשלומים בוצעו. לשם כך היינו צריכים לבצע קפיצת מדרגה. בימים אלה הקמנו אגם נתונים לעולם התשלומים לתחבורה הציבורית, שעולה לענן".
"במקביל", סיפרה, "הקמנו לפני שנה אגף חדש, אגף התכנון, שמופעל כולו על ידי אנליסטים, המנתחים את הנתונים במטרה לשפר את התחבורה הציבורית, בשילוב של מידע פנימי מהמערכות, נתונים מכל המפעילים ומידע חיצוני, כגון שימושי קרקע ונתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. הנתונים ישמשו כדי לתכנן אשכולות חדשים וגם באופן שוטף, לשינוי קווים. בנוסף, אנחנו מספקים את הנתונים הגולמיים לאנליסטים שנמצאים בכל חברות התכנון, דוגמת נת"ע ונתיבי איילון, שבונים בעצמם את המודלים".
אורן אריאל, מנהל לקוחות אינפורמטיקה בקבוצת אמן, טען כי "אם ממנים מנהל נתונים ראשי (CDO) ושמים אותו תחת ה-IT מגיעים למצב שהפרויקטים שהוא אחראי עליהם הם יותר בעולם ה-IT מאשר בתחום העסקי של החברה. במצב כזה, אנשי התחום העסקי מציעים פתרונות ל-IT או מיישמים בעצמם, ומתחילים להיווצר איים שונים של מידע בארגון. סמנכ"ל המכירות מגיע לישיבת ההנהלה עם מידע מתוך מערכת הסיילספורס וסמנכ"ל מערכות המידע מגיע עם נתונים מהסאפ – והנתונים לא זהים. אף אחד לא יודע היכן הנתונים וכמה הם משוכפלים. אינפורמטיקה יצרה פתרון לכך". הוא ציין ש-"ה-IT צריך להיות המאפשר של הביזנס".