02:05 – מדוע ולמה לובשת הזברה פיג'מה?
1. סיקור המחקר באתר הידען.
2. סיקור ב-ScienceDaily.
3. פרסום המחקר עצמו.
1. כתבת וידאו בנושא.
2. סיקור של המעצר של המתחזה.
2. סקירה תמציתית של המחקר.
3. ניתוח מעמיק של המחקר, החולשות שלו והנקודות המעניינות שהוא מעלה.
1. סקירת המוצר ב-WALLA.
2. דף "העדויות" באתר החברה.
3. פרוטוקול המחקר המקורי, והשינויים שנעשו בו במהלך המחקר.
4. דיון על המוצר והשינויים בפרוטוקול בפורומים של ה-JREF.
5. תסמונת דיכאון SAD.
1. הפרק של Rationally Speaking על ניתוח מוסרי של טבעונות / צמחונות.
1. בני זוג נהיים דומים זה לזה ככל שהם חיים יותר זמן ביחד.
2. נשים מוצאות גברים לבושים בשחור יותר מושכים.
ב-7.3 אתן כ-15 דקות במסגרת ערב הרצאות של WIZE. לפרטים נוספים.
תוכנית מצויינת! לגבי הזברות, זכורה לי כבר מילדות התיאוריה שזו הסוואה נגד זבובים צה-צה, מפתיע שלקח כל כך הרבה זמן למישהו לנסות להוכיח את זה בצורה כה פשוטה.
לגבי אוזניות האור אייטם מבריק! הניתוח של ירון ושאר הצוות היה מענג. קשה לבנות קבוצת ביקורת למוצר שכזה, למשל שלא פולט אור כי המטופל יראה (או לא יראה) זאת ישר. צריך שהמכשיר ישנה את עוצמת האור רק בתוך האוזן.
היחידה למדידת אור נקראת לומן.
וכן, חלבוני מוח רגישים לאור (וגורמים להפעלה של תא העצב?)?! זה נשמע משונה ממש, אני יודע שכדי ליצור תאי עצב רגישים לאור צריך ליצור יצור טרנס גני עם גנים ממדוזה למשל, אפשר בבקשה קישור או שם של החלבון המסויים?
וכן לגבי החומר שמופרש במוח הוא מלטונין והוא מיוצר כאשר אין חשיפה לאור דרך העיניים. החומר, לפי מיטב זיכרוני, נועד לסדר את המחזור היממתי, הצירקדאני, של המוח. ומחזור זה הוא שנפגע כאשר נחשפים לתאורה מלאכותית בלילה. פרופ' חיים אברהם סיפר לנו שבעבר הוא היה נוטל מלטונין בכדורים כדי לקיים מחזור טבעי למרות השינויים בסביבה. לדעתו שינויים במחזור הצירקדאני יש השפעה עצומה על הגוף כולל השפעה על התפתחות תהליכים סרטניים.
באופן מעניין הגרעין העל־תצלובתי (ויקיפדיה, בייבי, ויקיפדיה) האחראי על מחזור המלטונין הוא חלק מההיפותלמוס והוא ממוקם פחות או יותר בתחתית המוח בציר מעלה/מטה ובציר ימין/שמאל, ובערך באזור האוזניים בציר גחוני/גבי. אולי יש לאור חזק מאוד יכולת לחדור ולהשפיע? אולי?
לגבי האמת או ספק סביר – מי עוד יקרע אותי מצחוק באמצע שטיפת כלים! נהדר! אגב לדגים (ולעופות/זוחלים) יש ביב ופתח ביב אליו נשפכים צינורות העיכול, השתן והרביה. מגעילים שכמותם.
ירון, אני אלקה אותך בשוט עד *שלך* יהיו פסים על הגב.
אם תלקה אותו יהיו לו גם פסים וגם חבורות על הגב, לא יעיל.
לא, לא, אני אקפיד על שימוש בשוט ואז יהיו *רק* פסים.
אי היכולת להבחין בין נמר לטיגריס זה אחד משני בלבולי החיות שהכי מעצבנים אותי – רבאק, יש לי בבית ספר ילדים שלם מלא תמונות של טיגריס והמילה "נמר". ארררג.
למי שתוהה, הבלבול השני שהכי מעצבן אותי הוא בין ארנב לשפן.
אגב שפן- ישנה טענה ששמה הלועזי של ספרד – אספניה – נובע מבלבול דומה שמקורו בעברית עתיקה' שזה סתם מגניב.
ובנושא אחר: ירון, טענת ש"ידוע", "מוכח" וכו' על כך שהגולגולת חדירה לאור ועוד כל מיני דברים על חלבונים וכו' – אני מבקש מראי מקום, כי כל העניין הזה נשמע לי משונה עד מאוד.
ואני בכלל יודע שהזברות לא מסוות את עצמן אלא מקשות על הנמר/טיגריס (לא רוצה להסתבך עם zipdrive) להבדיל בפרטים שונים ולהתבלבל תוך כדי המרדף. זבובים? זה מפריע רק לנו. תמיד רואים ילדים מאפריקה שדווקא מסתדרים טוב מאוד עם הזבובים. לא נראה לי שזו סיבה רצינית.
ירון, קראת לאור ה-LED אור קר, בהקשר של האפקט על המח. זה לא לעניין. כמו שציינתם בתוכנית הקודמת, מנורות ליבון לא יעילות – הן יותר מתחממות מאשר מאירות. לדים יעילים יותר ולכן פחות מתחממים (אבל לדים חזקים מאוד דורשים קרור ואפילו קרור מים).
אבל: לא ממש חשוב אם מקור האור מתחמם או לא. חשובה השפעת הפוטונים על הרקמה – אם בתהליכים פוטו-כימים, בחימום או אף באידוי הרקמה. ואורכי גל שונים חודרים, נבלעים ומתפזרים באופן שונה בגוף. דוגמאות: אור סגול לא ממש חודר לגוף, אור אדום חודר יותר ופוטונים של קרינת X (טוב, זה לא אור נראה, אבל עדיין-) חודרים בקלות.
נמר, צ'יטה או אריה, אין טיגריסים בטבע באפריקה שם חיות הזברות. ומישהו פה מעיר לי שכבר כמעט אין טיגריסים בכל מקום. עצוב.
בכל מקרה, זבובים לא רק מפריעים לזברות הן יכולים להעביר להם טפילים נוראיים כמו טריפנוזומות שיכולים לגרום למחלת השינה והם גם מוצצים את דמם, במצטבר זה יכול לפגוע קשות בזברה, יותר אולי אפילו מטריפה בידי נמר/אריה/ברדלס.
חוץ מזה יכול להיות שיש לפסים מספר תפקידים במקביל. מעניין לבדוק גם את זה. אפשר לצבוע מתוך עדר טבעי חלק מהזברות בלבן או בשחור ולשחרר אותן חזרה לטבע.
יכול להיות שבעזה כבר עובדים על הניסוי הזה אבל בגישה קצת שונה?
כשהתחיל "איפה טעינו" התעוררתי קלות (אייטם חדש, אז לא צריך לחזור לאחור לבדוק מה פספסתי…) ופתאום אני שומעת trilliane עם האייקון של פול מקרטני… :-0 לרגע חשבתי שאני כבר חולמת והזיתי את זה, אז כשהתאוששתי מההלם הקל העברתי קצת אחורה והם אמרו את זה שוב, בהקלטה, לא דמיינתי! תשמעו, זה היה ממש מגניב… הסמקתי לי בחשכה, ואתמול השמעתי את זה בהתלהבות לבנזוג, שיתבוסס גם הוא ב-15 שניות התהילה שלי.
אז תודה לכם בחזרה! אני ממש נהנית להקשיב לכם ולהשכיל את עצמי, וההשקעה השבועית שלכם מרשימה אותי מאוד, זה לא מובן מאליו. חזקו ואמצו, יישר כוח!
ואני חשבתי שאני המשוגע היחיד שהולך לישון עם פודקאסט באוזניים.
גם אני נרדם הכי טוב עם פודקאסט באזניים, לוקח בהליכה כל שיטה אחרת.
אחלה תוכנית, מעריך ומוכיר את פעלכם.
לא בדיוק הבנתי את הבעיה בטענה שלכם על המחקר בנוגע לאוזניות האור, על כך שתיאור הקבוצה שונה לאחר שהגיעו הממצאים.
נכון שזה לא סטנדרטי, ולא עובד במסלול של היפוטזה וההוכחה שלה, אבל אם באמצע הניסוי אתה מגלה שההנחות הראשוניות היו שגויות ושלמעשה מה שהחשבת כפעולה בעלת אפס השפעה היא למעשה מאוד משמעותית (אפילו אם אינך יודע מדוע)- אתה לא יכול לקרוא לזה קבוצת ביקורת.
מה שכן, במקרה כזה באמת חסר מדד השוואה והם היו צריכים להביא אנשים שלא עושים שום דבר מיוחד ומתנהגים כמו שהם תמיד התנהגו במשך כל חייהם.
תודה על ההתייחסות אם תגיע כזו.
נ.ב חבל שאין לכם (או שפיספתי אותו למרות שחיפשתי), חלון כזה שמציג תגובות אחרונות לפי הסדר. ככה אנשים יכולים להגיב לכל פרק שלכם בכל זמן שהוא ותמיד לזכות להתייחסות מצד שאר הגולשים. כמו בכל פורום.
1. העובדה שעוצמת האור הנמוכה השפיעה פחות מעוצמת האור הבינונית פוגעת באופן מהותי בטענה שלהם למכניזם הפעולה. הייתה אמורה להיות קורולציה בין מידת ההארה למידת השיפור. העובדה שלא הייתה קורולציה /מחלישה/ את הטענות שלהם, לא מחזקת. כלומר, כרגע הניסוי הזה הוא ראיה נגד המוצר, לא בעד.
2. יש פגם מהותי בשינוי פרוטוקול הניסוי והתאמתו במהלך זמן הניסוי לנתונים שמתגלים. לא ככה עושים מדע, ובהחלט יש סיבה לכך. הרעיון הוא שאמורים להגיע לניסוי עם תאוריה כלשהי, והניסוי אמור להפיק תוצאות שמחזקות או מחלישות את התיאוריה.
כאשר משנים את התיאוריה תוך כדי הניסוי, המשמעות בפועל של מהלך כזה הוא שבמקום להשתמש בתיאוריה כמנבאת לעתיד, הופכים אותה לפרשנות במבט לאחור של המידע.
הבעיה היא שמאוד קל להמציא פרשנויות לסט מידע במבט לאחור, ולכן התהליך המדעי לא משתמש בטכניקה הזאת לבניית תיאוריות מדעיות. פשוט קל מדי למצוא קשרים כשאתה סתם מחפש כל קשר בעולם. אם אתה לא מגיע עם מטרה מוגדרת מראש, קשרים וקורולציות יצוצו על ימין ועל שמאל, ובפועל תוכל להוכיח כל מה שרק תרצה.
יש לי רק עוד שאלה אחת לגביו, יש איזו אפשרות לראות רשימת תגובות ארוכה יותר ולא בפורמט שהתגובות נמצאות בו עכשיו? (אגב, מה זה? זה לא פלאש).
1. אכן נראה שאין להם כל כך מושג לגבי המכניזם, אבל ישנם דוגמאות למכביר בהיסטוריה של המדע (ובייחוד ברפואה) שבהם השתמשו במערכות ללא הבנה של המכניקות אלא רק על סמך תצפיות שזה עובד.
כמובן שמבלי קבוצת ביקורת זה לא שווה הרבה, אבל אם הבחנת שכל מי שטופל ברמת אור 4 לפתע הבריא ממחלתו, בהנחה שכל שאר המשתנים קוזזו, אתה יכול לתת תחזית די מדויקת שכל מי שיפעיל את המכשיר ברמת אור 4 יקבל את אותו האפקט שנרשם בניסוי.
2. הממ…. זאת גמובן נקודה נכונה… מה שהם היו צריכים לעשות זה לערוך את הניסוי מחדש הפעם עם התיקונים בציפיות, אבל האם במקרה הספציפי הזה, תוך התעלמות מהתאוריות שלהם (שבאמת לא עמדו בסטנדרט המדעי), אנחנו לא יכולים לומר שקיבלנו תועלת? לא קיבלנו מידע לגבי השלכות כיוונון המןצר לרמה 4?