לכאורה קניון טבעי!? מהו המקום ומה הקשר שלו לארכיאולוגיה?
שתי יחידות גיאוגרפיות מחברות בין אפק ומגדל צדק: מישור החוף במערב והדום השומרון במזרח.
ההרצאה עוסקת בשלושה היבטים עיקריים בתולדות אזור מקורות הירקון בתקופה הצלבנית: זיהוי אנטיפטריס בתקופה הצלבנית, זיהוי מירבל ותולדות הנחלה הפיאודלית של מירבל (Mirabel).
בתחילת המאה ה-12, על גבעה נישאת הצופה על מעבר אפק, בנתה משפחת איבלין מבצר רחב ידיים שכונה בשם 'מירבל' (Mirabel - יפה נוף) על שם הנוף היפה הנשקף ממנו.
תולדות הכפר לאור השינויים הפוליטיים, הכלכליים, החברתיים והטכנולוגיים שחלו בארץ במרוצת המאות הי"ט והמחצית הראשונה של המאה הכ' לספירה.
כחלק מעבודות הפיתוח של המבצר בגן לאומי מגדל צדק, נדרש היה לבצע ייצוב הנדסי ומתן אפשרות הפעלה של כל המבנה לצרכים שונים. המיזם כלל ייצוב הנדסי קונסטרוקטיבי ועבודות לפי תכניות אדריכליות. עם סיום העבודות, יפתח האתר למבקרים באזורים שטופלו הנדסית ושימורית.
סקירה זו תחולק לשתיים: סקירה היסטורית קצרה על אירועי מלחמת העולם ה-I בגזרת ראש העין וסקירה ארכיאולוגית קצרה שתתאר את עיקר הממצאים מתקופת מלחמת העולם שהתגלו בחפירות ארכיאולוגיות שונות במרחב במהלך השנים האחרונות, התומכים ומשלימים את המידע ההיסטורי.
במהלך תקופת המנדט הבריטי פעלו במגדל צדק, לצד יזמים ערביים, קבוצות שונות של יזמים יהודיים שהביאו את מפעלי האבן והסיד להישגים שארץ-ישראל לא הכירה בעבר. עשרות מחצבות וכבשני סיד של יהודים נפתחו באזור ולעיתים תוך שיתוף כלכלי עם יזמים ערביים ושיתוף פועלים מהכפר הסמוך.