כ-8 מיליון טונות של פלסטיק עושות את דרכן לים מדי שנה, ומגיעות למערכת העיכול של 31 יונקים ימיים ויותר מ-100 זנים של ציפורי מיםמאת בלומברג, 30.07.2016מאז שהצרכנים הבריטים התבקשו לשלם 5 פני (שווה ערך ל-7 סנטים אמריקאים) עבור שקית פלסטיק, צנח השימוש בהן בכ-90%.
לים בכל שנה, ומגיעות למערכת העיכול של 31 יונקים ימיים ויותר מ-100 זנים של ציפורי מים.
חנויות גדולות להתחיל לגבות כסף עבור השקיות, ובששת החודשים הבאים נמכרו 500 מיליון שקיות בלבד.
"אלה הן בשורות מצוינות לכולנו", אמרה שרת הסביבה הבריטית תרזה קופי. "זה אומר שהחיים הימיים שלנו בטוחים יותר, הקהילות שלנו נקיות יותר, ושהדורות הבאים לא יצטרכו להתמודד עם הררי פלסטיק".
מהם כלור שמפרק את האוזון. כך נוצר החור באוזון המפורסם.
גזי החממה שאחראים להתחממות הגלובלית הם סיפור שונה לגמרי. מדובר בכמה סוגי גזים, שהידועים ביותר לשמצה הם פחמן דו חמצני, מתאן וגזי קירור, היוצרים את מה שמכונה "אפקט החממה": השמש מחממת את כדור הארץ, חלק מהחום נפלט בחזרה לכיוון החלל כקרינת חום (קרינה תת-אדומה), אך שכבת גזי החממה בולעת את הקרינה וממירה אותה לחום, שנותר כלוא באטמוספרה ותורם לעליית הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ.
ההצטברות המואצת של גזי החממה באטמוספרה הביאה לכך שאפקט החממה הפך מגורם שמגן על כדור הארץ מפני התקררות קיצונית, לכזה שמביא לעלייה מתמדת ומסוכנת במעלות החום.
כאן נכנסים לתמונה המזגנים מהמערכה הראשונה, משום שחומרים נדיפים שמשמשים כגזי קירור במזגנים ובמקררים (וגם ביישומים שונים בתעשייה) הם למעשה גזי חממה שתורמים חלק משמעותי לשינוי האקלים. "מדובר בגזים סינתטיים מעשה ידי אדם שנוצרו דווקא מתוך כוונות חיוביות - להחליף את גזי הקירור מהדור הקודם שהתגלו כהרסניים לשכבת האוזון - אבל עם הזמן התברר שיש להם השפעות מזיקות אחרות", מסביר מיכאל גרבר, יועץ האגף לאיכות אוויר ושינוי אקלים במשרד להגנת הסביבה.
היה מושלם כמו זה של קודמיהם, אך הם סיפקו את הסחורה ועשו זאת מבלי לפגוע באוזון.
האידיליה המדומה התפוגגה כשהלכה והתגברה המודעות לסכנה שטמונה בגזי החממה, ביניהם גזי הקירור החדשים. בעוד שהחור באוזון מצטמצם, התחדדה ההבנה שגזי החממה מצטברים במהירות וגורמים לשינוי אקלים שמחייב התייחסות מידית.
גזי הקירור ממשפחת HFCs. האתגר גדול: בכתבה שפורסמה בכתב העת המדעי "אקולוגיה וסביבה", גרבר מציין שעל פי נתונים מהעולם, הצריכה העולמית של ה-HFCs עלתה ביותר מ-50 אחוז בשנים 2012-2007 וצמחה מ-303 מיליון ל-463 מיליון טון בשנה. הגידול התלול בצריכת גז הקירור שמחמם את האטמוספרה מדאיג.
"ההערכות השמרניות ביותר קובעות שאם הקצב הזה יימשך, אז ב-2050 נזקי ה-HFCs יגיעו ל-37 אחוז מנזקי הפחמן הדו חמצני בעולם", אומר גרבר.
מזאת הנדרשת. הגרמנים אפילו מקיימים סדנאות מעשיות לאנשי תעשיית הקירור והמיזוג מרחבי העולם כדי לעודד את הפחתת השימוש ב-HFCs.
ומה בישראל? לדברי גרבר, המשרד להגנת הסביבה שואף להפחית בהדרגה את השימוש ב-HFCs. מבחינה טכנית זה אפשרי: נגזרות של פחמימנים, גזים טבעיים ממשפחת גז הבישול, יכולים לשמש כגזי קירור, והם אף זולים יותר מה-HFCs המתועשים. אך משמעות המעבר היא החלפת המזגנים הקיימים במכשירים שמתאימים לגזים הפחמימניים. בעיה נוספת היא שהגזים הפחמימניים דליקים, אולם גרבר סבור שהבעיה חמורה פחות ממה שנדמה, שכן, "כמות הגז בכל מכשיר מסתכמת בכמה עשרות גרמים שנמצאים במערכת סגורה. אם אנו לא חוששים משימוש בגז הטבעי לבישול, למה צריך לחשוש משימוש בו לקירור?"
המשרד להגנת הסביבה פרסם מידע על נזקי גזי ה-HFC ועל הדרכים לצמצם את הפליטה שלהם. רוב ההמלצות נוגעות לגופים מסחריים, ציבוריים וכלכליים. האזרחים הפשוטים יכולים בינתיים להקפיד על תחזוקה תקינה של המזגנים בבית, לדרוש מערכת מיזוג ידידותית לאקלים בעת קניית רכב חדש ולהתעניין בדור החדש של המזגנים והמקררים בעת רכישת מערכות חדשות. כדי ששינוי משמעותי, ידידותי לאוזון וידידותי לאקלים, יתחולל יהיה צורך לעבור לטכנולוגיה אחרת. גרבר אומר שאחד הקשיים שעמם מתמודד המשרד להגנת הסביבה בתחום הוא נושא הסמכת טכנאים לשימוש בטכנולוגיה החלופית. דברו על זה עם טכנאי המיזוג שלכם בפעם הבאה שהוא יגיע לביקור.
ומתפתח. עכשיו אנחנו גאים לבשר על מיזם ישראלי חדשני, שמנסה גם הוא לייצר בשר מתורבת במעבדה, כשהפעם מדובר על עוף.
אפילו צרכנים פרטיים. שם הרקמות יועברו אל תוך מכשיר מיוחד, שמהווה למעשה סוג של "תנור" גידול לחתיכות בשר, אותן ניתן לבשל ולאכול.
שמטרתו לגייס, בשלב זה, 100 אלף דולר (מתוכם גויסו נכון לרגע זה כבר מעל ל-30 אלף), אך כדי להגיע לאותו אבטיפוס של "תנור" זקוקה החברה לכ-2.5 מיליון דולרים, אותם הם שואפים לגייס בהמשך. אם הכל יילך כשורה, צפוי האבטיפוס של המכשיר להיות מוכן כבר בינואר 2018. החברה כוללת היום שמונה עובדים בלבד, רק חלקם טבעונים. מעבר לחשיבות הרבה שבמניעת סבל והרג של בעלי החיים, לגידול בשר מתורבת במעבדה יש עוד כמה יתרונות משמעותיים, בעיקר מבחינה אקולוגית: גידול במעבדה מזיק לכדור הארץ הרבה פחות מהגידול של בעלי החיים עצמם, שצורכים משאבים רבים - כמו שטחי מחיה, מים ואוכל. מעבר לכך, העובדה שגידול הבשר לא דורש הרבה משאבים עשויה לסייע בפתרון בעיית הרעב בעולם, ולשנות את המצב הקיים של אוכלוסייה הולכת וגדלה המשתמשת במשאבים הולכים ומידלדלים.
- גם המחיר של בשר כזה יהיה זול משמעותית מבשר רגיל, משום שמדובר בתהליך זול בהרבה, כשמוציאים מהמשוואה את הצורך לגדל את העופות ולהאכיל אותם.
ילדי ישראל עוקפים את האמריקאים בצריכת משקאות ממותקים. מה זה עושה לגוף שלהם?
על פי המלצת ארגון הבריאות העולמי, נשים צריכות לצרוך עד חמש כפיות סוכר מוסף (סוכרים פשוטים, כגון סוכר לבן וחום וסירופ סוכר) ביום וגברים תשע.
תגביר את הסיכון לחלות בסוכרת מסוג 2 ב–25%. "כשצורכים קלוריות בצורה של נוזל, המוח לא 'קורא' את זה כאוכל ולא מפחית את צריכת המזון האחר בעקבות שתיית סוכר — ולכן זה מוביל להשמנה", מסבירה ד"ר שירה זלבר שגיא, ראש מגמת תזונה, בריאות והתנהגות בבית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת חיפה.
קצב ההשמנה יימשך כפי שהוא, כמעט מחצית מאוכלוסיית העולם תסבול מהשמנה עד 2030.
וחצי מיליון סובלים מסוכרת סוג 2. אם מצרפים ל–25% הסובלים מהשמנת יתר גם את הסובלים מעודף משקל (BMI מעל 25) מגיעים לכמעט מחצית מהאוכלוסייה.
באחת מישיבות הוועדה לקידום תזונה בריאה אמר מנכ"ל משרד הבריאות, משה בר סימן טוב, באירוניה: "אנחנו לא מבינים מאיפה הגיעו ה–50% שאינם בעלי עודף משקל לאור תרבות הצריכה הקיימת".
לא סתם בחר משרד הבריאות להקדיש קמפיין מיוחד למשקאות קלים: מתברר שהם מעין מכת מדינה.
סקר שנערך בבתי ספר העלה כי ישראל ממוקמת בצמרת צריכת המשקאות המתוקים באופן יומיומי בקרב ילדים.
ילדי ישראל עוקפים אפילו את ארה"ב במדד הזה: לפי הממוצע העולמי, 25% מהבנות ו–32% מהבנים שותים משקאות ממותקים מדי יום. הממוצע בארה"ב הוא 30% בקרב בנות ו–37% בקרב בנים, ואילו בישראל הממוצע הוא 41% לבנות ו–45% לבנים. הבעיה גדולה יותר בקרב האוכלוסייה הערבית בישראל: 51% מהילדים הערבים בני 11–15 צורכים משקה מתוק לפחות פעם ביום.
יתר מדברים קודם כל על ילדים: כל ילד חמישי בכיתה א' (20% מילדי כיתה א') בישראל סובל מעודף משקל, ולקראת כיתה ז' שיעור הילדים השמנים קופץ ל–30% — אחד מכל שלושה ילדים.
שומני. זו מחלה אמיתית, זה לא קוסמטי", אמרו מומחים שהשתתפו בכינוס הוועדה.
בני נוער צורכים 12 גרם מלח ליום — פי שניים מהכמות המומלצת. הנתון הזה אינו מפתיע לאור העובדה ש–70% מהמזון שאנו צורכים הוא מזון מעובד.
ואוסטאופורוזיס. והבעיה היא שככל שריכוז המלח במזון שלנו גבוה יותר — כך סף הרגישות שלנו לטעם המלוח עולה.
גם אנשים שמנסים להימנע מאכלים מלוחים לא תמיד מודעים לעובדה שהם צורכים מלח דרך מזונות אחרים — כולל מזונות מתוקים. כך למשל, לחם, גבינות, דגני בוקר ומאפים מתוקים כמו קרואסון מכילים כמות גדולה מאוד של נתרן.
בקרואסון חמאה, למשל, יש 37% מכמות הנתרן המומלצת ליום למבוגר, במלפפון חמוץ אחד במלח יש 60%, וב–50 גרם קטשופ יש 23% מכמות הנתרן המומלצת ביום. כמו כן, ב–50 מ"ל רוטב סויה בלבד יש 130% מכמות הנתרן המומלצת ליום.
סוכרת פוגעת בצורה הקשה ביותר בשכבות החלשות ובחברה הערבית בפרט: בקרב אנשים ממעמד סוציו־אקונומי נמוך (המוכרים על ידי הביטוח הלאומי כזכאים לפטור מהשתתפות עצמית בשירותים שהוא נותן) שיעור הסוכרת גבוה יותר מפי שלושה לעומת אנשים במעמד סוציו־אקונומי בינוני וגבוה: שיעורי התחלואה בסוכרת בקרב העניים הם 25.5%, לעומת 7.1% בקרב מעמד הביניים והמעמד הגבוה.
העלייה בתחלואה בסוכרת בקרב העניים מהירה ומפחידה: בתוך עשור זינק השיעור מ–7.8% ב–2002 ל–25.5% ב–2014. "זה מטורף. אנחנו לא יכולים לעמוד מנגד", אומרים במשרד הבריאות, "חייבים לעשות מעשה משמעותי".
מסבירים את העובדה שדווקא עניים סובלים יותר מהשמנה ומסוכרת בכך שבקרב השכבות החלשות יש פחות מודעות לנושא ובכך שהמוצרים הבריאים — כולל פירות וירקות — יקרים יותר, ולכן העשירונים התחתונים כמעט ולא צורכים אותםבנוסף, אצל הערבים זוהתה נטייה גנטית גבוהה יותר לסוכרת.
השמנה היא בעיה עולמית קריטית שדורשת אסטרטגיה של התערבות בינלאומית מקיפה — כך קבע מחקר של חברת הייעוץ הבינלאומית מקינזי שפורסם בסוף 2014.
לפי המחקר, כמעט 30% מאוכלוסיית העולם, יותר מ–2.1 מיליארד בני אדם, סובלים ממשקל יתר או מהשמנה חולנית — פי 2.5 ממספר הסובלים מתת־תזונה. עלות ההשמנה בעולם נאמדת ב–2 טריליון דולר בשנה — כמעט כמו עלות נזקי העישון, הטרור והמלחמות.
נתונים מטרידים שהוצגו שלשום בכנס פנימי של השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, שלפיהם יותר מ-93% מלהקות העופות במדינת ישראל נגועים בחיידק קמפילובקטר.
שבעופות קפואים קיים סיכוי נמוך יותר להימצאות החיידק. ואולם, רוב צריכת העופות בישראל היא של עופות טריים, וברשתות השיווק דיווחו כי יותר מ-90% מהעופות שנקנים הנם טריים, ורק פחות מ-10% קפואים. הנתונים הוצגו על ידי ד"ר ענת וייסמן מהמועצה לענף הלול, והסתמכו על מחקר מקיף בן שנה.
ילדים, והוא הגורם המוביל כיום למחלות קיבה בישראל, לפני סלמונלה. ב-2013 פורסם כי אושפזו שני ילדים בגילי 4 ו-5 בבית החולים שניידר, לאחר שנדבקו בחיידק הקמפילובקטר, ולאחר מכן לקו בתסמונת הגורמת לשיתוק חלקי.
החיידק עובר במזון שלא בושל דיו. אמנם כשמבשלים או אופים עוף החיידק מת, אך החיידק עובר בעיקר על ידי זיהום סביבתי שנגרם בעת ההכנה.
כך למשל, כלי המטבח ומזונות אחרים מזדהמים תוך כדי ההכנה, אם על ידי התזת מים בעת שטיפת העוף בכיור, אי-חיטוי משטח ההכנה, או מגע עם מזון אחר לפני נטילת ידיים.
על פי נתוני משרד הבריאות, מדובר בחיידק שהוביל למרבית מקרי זיהומים במערכת העיכול בשנים האחרונות. 8,000 מקרי תחלואה דווחו ב–2013, לעומת פחות מ–3,000 מקרי תחלואה שדווחו בגין סלמונלה. מדובר בבעיה שממדיה תופחים, שכן לפי נתוני משרד הבריאות שפורסמו בשנים האחרונות (2006–2013), חלה עליה של פי שניים בתחלואת בני אדם (כ-8,000 מקרים מאובחנים ב-2013, לעומת 4,000 עשור קודם לכן). משרד הבריאות טען כי ב-2015 חלה ירידה במקרי קמפילובקטר, אך עדיין מדובר בשיעור גבוה מזה שהיה ב-2006.
מהי רמת הזיהום הקיימת בבשר הפטם בישראל. זאת, עד למחקר הנוכחי שמתפרסם כעת על ידי מועצת הלול, ושכלל דגימת 47 להקות ב-30 משחטות בינואר-נובמבר.
פגיעה. החובה לפרסם תווית אזהרה והנחיות על גבי המוצרים קיימת במדינות רבות, ובהן ארה"ב.
על גבי התוויות בארה"ב כתוב, בין היתר, כי "מוצר זה הוכן מבשר שעבר פיקוח ואושר. מוצרים מסוימים עלולים להכיל חיידקים אשר מסוגלים לגרום למחלה אם המוצר לא יטופל או יבושל כראוי. למען בריאותך, הקפד על הוראות בטיחות המזון הבאות: שמור בקירור או במקפיא, הפשר במקרר או במיקרוגל, שמור בשר גולמי או עופות בנפרד ממזון אחר, לאחר מגע עם בשר או עופות שטוף/רחץ משטחי חיתוך, כלי מטבח וידיים, בשל היטב ושמור מזון חם בטמפרטורה גבוהה. שאריות יש לשמור מיד בקירור או לזרוק".
חיידק הקמפילובקטר נפוץ בעופות במדינות רבות בעולם, אך בחלק מהמדינות ננקטים אמצעים לצמצום נגיעות החיידק, שאינם ננקטים בישראל. בארה"ב הצליחו להפחית מאוד את מספר האזרחים הנפגעים מקמפילובקטר מדי שנה, לכדי 12.7 מקרים על כל 100 אלף תושבים, בעזרת חיטוי הבשר בחומרים כימיים מותרים.
הימצאות החיידק, כפי שננקטים במדינות אחרות.
לצרוך עוף טרי מבושל היטב".
ממשרד הבריאות מסר בתגובה: "משרד הבריאות עוקב אחר התחלואה בישראל, כולל תחלואה הנגרמת מחיידק זה. על פי נתוני האגף לאפידמיולוגיה, אין עליה בתחלואה מחיידק זה בשנים האחרונות. שיעור התחלואה ל-100 אלף איש בשנים האחרונות - 67.9% ב–2013, 68.1% ב-2014 ו-54.5% ב-2015.
איטליה ועוד עם שיעור נגיעות דומה לישראל. לגבי הנחיות לציבור: מניעת הדבקה בקמפילובקטר הנה באמצעות שמירה על הגיינה אישית וסביבתית, ובדגש על היגיינת מזון. שירות המזון במשרד הבריאות פירסם זה מכבר באתר המשרד מדריך לעבודה נכונה עם מזון ומדריך לטיפול והיגיינה במזון, הכולל גם התייחסות מפורטת לעופות. קיימנו השנה חודש בטיחות במזון שבו פרסמנו פוסטים, כתבות ומידע בנושא.
With the food system accounting for up to a third of global greenhouse gas emissions, anything that reduces its impact will make a big difference to the climate.
It is a system riddled with inefficiencies and waste. Humans don’t simply eat food straight out of the ground, of course. It’s harvested, stored, processed – or fed to animals who are in turn slaughtered and processed – and finally packaged and delivered. Each of these stages uses energy, which means emissions.
in edible crop harvest. That is about three times the 2,000 calories a day that end up getting to be eaten by humans. This would be enough to feed everyone if we shared it round perfectly, which we don’t, so some people go hungry while others eat more than is good for them.
About 900 are agricultural waste, much of which is simply left in the ground. Supply exceeds demand or the crop is deemed not able meet customer standards.
a very close eye on if we are ever to achieve a low-carbon world. If free market forces were allowed to do their thing we could see a huge shift from food crops to more profitable fuels, at the expense of nutrition in poorer countries.
keep food dry.
Where do the calories go? A simple map of the food system.
So far in the story from field to plate there is still a plentiful 4,000 calories per day left for feeding people. Around 1,700 of these are fed to animals. The animal diet is further supplemented with a substantial amount of grass, some but not all of which is grown on land that could alternatively be used to grow yet more human food.
Animals – some more than others – add an intrinsic inefficiency into the food chain, using up energy for such things as walking around and keeping warm (per kilo of meat, poultry do a lot less of less of this through their lives than cows, making chicken a significantly more efficient energy source than beef). A mere 500 calories per person per day come back out of the animal food system as meat and dairy foods. So the inefficiency of our meat and dairy diet leads to a loss of 1,200 calories per person per day, excluding any grassland that could be used for edible plant crops. And meat consumption is rising fast in developing countries.
Better than beef – at least for the environment.
To finish off the story, around 800 calories are lost to processing, distribution and household waste, of which the biggest element is household waste in developed countries – the homes of most of the people reading this are included here. Inadequate sharing of the remaining 2,000 that humans actually eat means that some people end up obese while others are hungry.
Seen in this way, the world food system looks to be brimming with opportunities for improvement. If we can get organised – which of course is not at all easy – we ought to be able to use new technologies and deploy best practices to increase yields, as well as cutting out most of the 2,300 calories that are wasted. Even with a rising population – and even with climate change adversely affecting land fertility in some areas – we ought to be able to feed everyone while improving biodiversity and increasing the biofuel output somewhat.
A carbon footprint hierarchy of meats at UK check-outs: deforestation costs Brazilian beef, all cows and sheep ruminate, whereas chickens make relatively efficient food converters.
Our animal intake puts a huge and growing pressure on the food and land system. If the world went vegan overnight we might be able to feed several billion more people and double biofuel production, even without tackling waste or improving yields.
We need to be asking how plants can become more aspirational foods than cows. But if we are still going to eat meat, stick to chicken which has only about one-tenth of the carbon footprint per kilo of Brazilian beef. This is partly because a chicken is a more energy-efficient meat producer, partly because chickens don’t ruminate, or chew the cud (which emits methane, roughly doubling the footprint of a cow) and partly because chicken farms are less strongly associated with deforestation.
Our studies of the footprint of UK dietary choice have shown that going vegetarian might cut the greenhouse gas footprint by 25%. However the same reduction can also be made through modest actions split across what for most UK people are the three most important things you can do to cut your food carbon: reduce meat, switch type of meat and, of course, cut waste.
"הדייט שנגמר בסטירת לחי והפך אותי לטבעונית"
עשר שנים עבדה אורי שביט באחד המקצועות הכי נחשקים: עיתונאית אוכל. היא ניסתה מוצרים חדשים, סיקרה מגמות קולינריות ובעיקר אכלה. ואכלה טוב. שביט סעדה על שולחנם של השפים המובילים בארץ, לא בחלה באף מאכל שהוגש לה, "כולל כל בעלי החיים והדברים שאפשר להפיק מגופם" - ונהנתה מכל רגע.
של גארי יורופסקי, ושביט קיבלה מה שהיא מתארת כסטירת לחי.
הכי טוב שקרה לי בחיים".
3% מהאוכלוסיה בישראל הם טבעונים, אבל הנתון המעניין באמת הוא ש-30% מהציבור הפחית בשנתיים האחרונות את רכישת המוצרים מן החי. חברות מזון רבות הבינו שהבחירה בטבעונות שווה כסף, והחלו לשווק מוצרים חלופיים. מסעדות בכל הארץ, כולל רשתות גדולות כגון לנדוור וקפה ג'ו, מציעות בתפריטים שלהן מנות טבעוניות, ובערים הגדולות יש מסעדות שפועלות על טהרת הטבעונות, כננוצ'קה בתל אביב, ששינתה קו בעקבות השינוי האישי של הבעלים, ננה שרייר. בעונה השישית של "האח הגדול"
בעלי מודעות בריאותית וסביבתית גבוהה, ייהפך בהדרגה לנחלת הכלל?
שביט משוכנעת שכן. "אני רואה התעוררות בכל העולם", היא אומרת.
עצמנו. הזרעים נטמנים, וזה אמנם תהליך אטי - אבל זה מסביבנו כל הזמן. אני לא חושבת שבני אדם רוצים להתעלל בבעלי חיים או להיות רעים אליהם".
את הטבעונות למי שמעוניין לאמץ את אורח החיים הזה. כיום היא מובילה כמה פרויקטים, כגון הענקת התו הטבעוני למסעדות, סימון מוצרים טבעוניים והפקת אירועים לטבעונים.
אנשים יכולים להשתמש בתירוץ שהם נמנעים מטבעונות כי אין להם מה לאכול בחוץ".
הצלחתה של הטבעונות בישראל לא נעלמה מעיניהם של טבעונים בעולם, של כלי תקשורת ושל מומחים בתחום. מגזין "דיילי מייל" דירג את ישראל במקום הראשון בדירוג "היעדים הטובים ביותר לטבעונים", לצד ערים כברלין, טייפה וניו יורק. רויטרס פירסמו כתבה תחת הכותרת "בארץ זבת חלב ודבש, ישראלים נהפכים לטבעונים", שבה סקרו את המתרחש בישראל.
ומסעדות אחרות התעוררו וראו שיש קהל שכדאי לפנות אליו. בהמשך התרחש גידול בהיקף הקייטרינג הטבעוני, ועשרות זוגות רוצים להתחתן בחתונה טבעונית. גם החברות המסחריות הגיבו לזה: תנובה, יצרנית החלב הגדולה בישראל, מייצרת כבר כמה שנים חלב סויה, והוציאה יוגורט סויה בארבעה טעמים וחלב שקדים. אני בטוחה שזאת לא המלה האחרונה שלהם. הם לא עושים את זה כי בעיניהם טבעונות היא אג'נדה נחמדה, אלא כי יש כאן עניין כלכלי".
ניק קוני, ממובילי התנועה לזכויות בעלי חיים, שחיבר כמה ספרים על אסטרטגיית המאבק, מכיר את ההתרחשויות בישראל, ומזכיר שהן חלק מגל עולמי של מעבר לטבעונות. בעיניו, גם ויתור חלקי על צריכת עוף ובשר היא מבורכת. "הצריכה הממוצעת של בשר בארה"ב ירדה ב-10%", הוא אומר. "ברוב מדינות המערב, 30%-20% מהתושבים מנסים לצמצם באופן אקטיבי את צריכת הבשר שלהם. אלה שינויים גדולים מאוד. שירותים לחיזוי תנודות שוק באיחוד האירופי ובארה"ב חוזים כי מכירות המוצרים מן הצומח יגדלו ב-50% בשבע השנים הקרובות".
הוא לצמצם את רמת ההתאכזרות לחיות המשק. בארה"ב המסר הזה הופנם ללא ספק, והשנה ראינו שיפורים משמעותיים באיכות חייהם של בעלי החיים שהכניסו חברות המזון הגדולות במדינה - מקדונלד'ס, טאקו בל, וולמארט, דנקן דונאטס ועוד. אני מקווה שחברות ישראליות יבינו את זה גם כן".
בחצר, מתאים אולי לתחילת המאה שעברה, לפני שייצור בשר, חלב וביצים נהפך לתעשייה אדירת ממדים, אך כיום הוא רחוק מהמציאות.
וכאשר הפטמות נוגעות בזוהמה שעל רצפת הרפת מתפתחת דלקת עטין, הגורמת נפיחות וכאב.
בכבד ובדלקת כרונית בטלפיים.
בסופו של דבר, הן העגלים והן הפרות החולבות מובלים לשחיטה. ברוב המדינות המפותחות נהוג להמם בקר, כלומר לגרום להם אובדן הכרה מהיר באמצעות ירי מסמר למוח או חשמול, כך שחיתוך הגרון ייעשה כשהחיה אינה בהכרה. בישראל, בשל דיני ההלכה היהודית והמוסלמית, שוחטים את בעלי החיים כשהם בהכרה מלאה.
עופות, שהוא קמח העשוי מנוצות ומעצמות של עופות. מכל דור של עופות נבחרים המתאימים ביותר לצורכי התעשייה ובהם משתמשים כדי להקים את הדור הבא. הזנים שמגדלים כיום חולים ורגישים יותר, כך שלאוכל שלהם מוסיפים אנטיביוטיקה במינון נמוך. כיום חזות העוף גדולים ביחס לחלקים אחרים בגופם, ולכן הם לא יכולים להחזיק את עצמם, אבל הם ממילא גדלים בלולים כל כך קטנים, שהם לא מסוגלים לזוז כל חייהם. אחרי 42 יום הם מועברים לשחיטה".
מאחר שתרנגולים מיותרים בתעשיית הביצים ומספקים בשר פחות טוב לאכילה, מדי שנה נזרקים לפח כ-4.5 מיליון אפרוחים. על פי הערכות, מספר דומה של אפרוחים "פגומים" - נכים, פצועים או חלשים - מושמדים במדגרות של תעשיית הבשר.
הסריג בקירות נטולי חלונות ושים תקרה מלמעלה. הכנס מערכות אוטומטיות לאספקת מזון (מתובל בתרופות), מים, חימום ואוורור. זהו לול".
אבל ספרן-פויר לא הצליח לעשות את מה שעשה יורופסקי, שפעילותו הציבורית מסמנת שלב חדש בתזוזתה של הטבעונות אל המיינסטרים. יורופסקי הוא דמות שנויה במחלוקת, בלשון המעטה. לצד טון הדיבור הרך והמראה העדין שלו, לשמו נקשרו כמה אמירות קשות כמו "כל אשה עטופה בפרווה צריכה לעבור אונס כה אכזרי שהוא יצלק אותה לנצח", ומנהגו להשוות בין חייהם של בעלי החיים לשואת העם היהודי קנה לו מתנגדים רבים.
"אבל מצאתי שאנשים שדוכאו או שיש להם זיכרון היסטורי כזה - יהודים, שחורים, נשים - מתייחסים טוב יותר להרצאה, כי הם מבינים מה זה אומר כשמתייחסים אליך כמו אפס".
כמעט כלום, והיא יצרה תוך כמה חודשים אלפי טבעונים חדשים. המודעות בארץ למה שקורה בתוך תעשיות הבשר, החלב והביצים היתה אפסית. אני תפסתי את עצמי כמעורה באקטואליה, ומעולם לא ידעתי מה קורה בתעשיות. כיום רבים מהישראלים יודעים את הנתונים, אבל לפני שלוש שנים הם לא ידעו את הפרטים האלה".
אחת העמותות שפעלה בישראל שנים רבות לפני שיורופסקי הגיע לכאן היא אנונימוס, שהוקמה ב-1994 ופועלת מאז למען בעלי חיים בתחומים שונים, כמו עריכת תחקירים סמויים על הפגיעה בבעלי חיים ("אדום אדום", "זוגלובק"
מאז הקמת הארגון. בשנים האחרונות רואים בעמותה את התזוזה של הטבעונות למיינסטרים, ולכן מציעים למתלבטים להשתתף באתגר 22+: פרויקט חינמי הפועל מזה שנה וחצי ומציע לאנשים להתנסות ב-22 יום של טבעונות בליווי של טבעונים ותיקים, בהם תזונאיות קליניות ובשלנים. "אנשים כבר מבינים למה כדאי לעבור לטבעונות, אבל לא יודעים איך", מסבירה רעות הורן, מנהלת הפרויקט. "איך מכינים חביתה טבעונית? מה שמים בכריך במקום גבינה? העניין הפרקטי הוא מחסום, ואנחנו כאן כדי לסייע להם".
נהיו פופולריים בחצי השני של המאה ה-20", אומרת הורן. "אני בהחלט יכולה לדמיין עולם שבו אכילת בשר היא בשוליים, ואני רואה אותנו מתקדמים לשם כל הזמן בקצב הולך וגדל".
ההרצאה של יורופסקי היא שעשתה את השינוי?
"ההרצאה של יורופסקי הופצה באינטנסיביות ברשתות חברתיות והגיעה לקהל עצום של אנשים, שגילו שבשביל כוס חלב מפרידים עגל מאמא שלו, ובשביל ביצה כולאים תרנגולת בכלוב רשת צר לכל חייה. אין ספק שיורופסקי הוא מרצה מעולה שהצליח לגעת בלבותיהם של מאות אלפי ישראלים. ההרצאה לא היתה מגיעה למאות אלפי צפיות בלי אלפי טבעונים ששיתפו אותה וגרמו למכריהם לפקוח עיניים".
המזון מן החי לא נוראית רק כלפי בעלי החיים, שעוברים בה פרקי חיים גיהינומיים, אלא גם לעובדים בה", אומר ד"ר דניאל מישורי, מרצה בכיר בבית הספר ללימודי הסביבה ע"ש פורטר ובחוג לגיאוגרפיה ולסביבת האדם באוניברסיטת תל אביב. "רבים מהם עובדים זרים לא חוקיים, שחשופים לתנאי עבודה קשים ואין להם ברירות אחרות. יש לא מעט עדויות על פציעות קשות, תנאי תברואה חמורים, בעיות נפשיות שנגרמות מהמראות שאליהם הם נחשפים. ככל שהתעשייה הזאת יותר גדולה ופחות הומנית, כך יותר קשה לעבוד בה".
המעבר לטבעונות נשען על מרכיב נוסף - הנזק הבריאותי האפשרי שגורם מזון מן החי, לעומת התועלות של מזון מן הצומח. מבחינה זאת, הטבעונות מתיישבת היטב עם מחקרים מהשנים האחרונות, שהראו שבניגוד לעמדות שהיו נהוגות במשך עשרות שנים, בשר, חלב וביצים לא מיטיבים עם גוף האדם ועדיף לצמצם את צריכתם במידה ניכרת.
המלצות הוועדה המייעצת, ולבחינה מחודשת שלהן. בקרוב יתפרסמו ההמלצות הסופיות, ונדע כמה גדולה היתה השפעתו של הגוף הזה עליהן".
אחת הבעיות הגדולות בצריכת מזון מן החי היא מה שאנחנו אוכלים יחד אתו, כלומר החומרים שבעלי החיים צרכו לפני שנשחטו. על פי נייר מדיניות שהגיש הפורום לתזונה בת קיימא לכנסת, ב-2011 נמכרו בארה"ב 13,500 טון של תכשירים אנטימיקרוביאליים לשימוש של חיות משק - לעומת 3,290 טון בלבד לשימוש בני אדם. על פי הנתונים, מבין מוצרי המזון מהחי בענף העופות, השימוש באנטיביוטיקה אינטנסיבי במיוחד: כדי לייצר ק"ג בשר עוף למאכל, נעשה שימוש ב-148 מ"ג אנטיביוטיקה לעומת 48 מ"ג בלבד לייצור ק"ג בשר בקר. הבעיה בשימוש נרחב באנטיביוטיקה משולשת: האפשרות ששאריות שלה יישארו בבשר; התפזרות של האנטיביוטיקה במים, באדמה ובגידולים חקלאיים; והתפתחות חיידקים עמידים בעופות והפצתם לבני האדם. מחקר שערך משרד הבריאות בשנים האחרונות גילה כי עופות הנמכרים ברשתות השיווק בישראל מכילים אחוז גבוה של חיידקים עמידים לתרופות שונות.
חממה, יותר מכלי תחבורה.
על פי הדו"ח, כ-80% מכריתת היערות בעולם קשורה לגידול בשר, בין אם עבור אדמות מרעה ובין אם לגידול גרעינים למשק החי. משק החי בזבזני במים (כדי לייצר ק"ג אחד של בקר יש צורך ב-15,500 ליטר מים לעומת 1,300 ליטר שנדרשים לייצור ק"ג אחד של חיטה) ותורם לזיהום מקורות מים, בעיקר באמצעות הפרשות של בעלי חיים, אנטיביוטיקה, הורמונים וכימיקלים. בארה"ב, לדוגמה, אחראי משק החי ל-32% ו-33% בהתאמה משפכי החנקן והזרחן הנשטפים למים המתוקים, ויש לו תרומה גדולה לזיהום המים באנטיביוטיקה.
לחקור איזה מחיר סביבתי אנחנו משלמים כשאנחנו צורכים מזון מן החי. במלים פשוטות: כשאנחנו יוצאים למסעדה יוקרתית ואוכלים נתח בשר שמחירו 120 שקל, כמה זה עולה לכדור הארץ?
המשאבים הסביבתיים הדרושים במערכת המזון האמריקאית לכל יחידה תזונתית שנצרכה - ביחידות של קלוריה או של חלבון.
בעלי חיים, כמו עוף או חזיר. גידול בקר מחייב בממוצע פי 28 יותר שטח ופי 11 יותר השקיה, פליטות גזי החממה שלו גדולות פי חמישה וצריכת החנקן שלו גדולה פי שישה לכל קלוריה מבייצור ממוצע של ביצים, חזיר, חלב ועוף.
"לאורך רוב ההיסטוריה אנשים צרכו בשר בכמויות קטנות, כי בעלי החיים היו חלק מכוח העבודה של ייצור המזון", אומר הדוקטורנט אלון שפון, ממייסדי הפורום הישראלי לתזונה בת קיימא, אחד מהחוקרים שפירסם את המחקר (עם תמר מקוב, פרופ’ גדעון אשל ופרופ’ רון מילוא). "במאה ה-19 החל השינוי הגדול, וכעת הוא מתרחש גם בסין ובהודו בגלל הגידול במספר התושבים והעלייה ברמת החיים. הכיוון שאנחנו רואים הוא עלייה בצריכת המזון מן החי. אנחנו תוהים איך כדור הארץ יעמוד בביקוש הזה".
המחקר הוא סוג של קריאת אזהרה לקובעי המדיניות: אם לא תבינו את ההשלכות הסביבתיות של מזון מן החי, כדור הארץ יהיה בסכנה. "באירופה ההבנות האלה הולכות ומחלחלות, אך בארה"ב הדרך עוד ארוכה כי מזון מן החי מסובסד", אומר שפון. "המחיר של מזון מן החי לא מגלם את העלויות החיצוניות שלו, כלומר את העלויות שלא מגולמות במחיר הפיננסי. חקלאי שמגדל תירס למספוא או פרות לחלב לא משלם על פליטות הפחמן או על זיהום המים שהוא יוצר, וכל זה מגולם לאחר מכן בבריאות לקויה של בני אדם. אם היינו מפנימים את העלויות החיצוניות, כלומר את המחיר האמיתי של הסטייק, העולם היה נראה אחרת".
את המשאבים שלנו".
אחד הפיתוחים המלהיבים בתחום הוא זה של פרופ' מארק פוסט מאוניברסיטת מאסטריכט ההולנדית, שמנסה לייצר בשר במעבדה. פוסט, שהציג לפני שנתיים את ההמבורגר המלאכותי הראשון, השתמש בתאי גזע שנלקחו משריר של פרה ושולבו עם קולגן כדי ליצור חתיכות קטנות של שריר. אלה קיבלו גירוי חשמלי, ולאחר מכן נטחנו, עורבבו עם שומן בעלי חיים שנוצר במעבדה, תובלו - והוגשו כהמבורגר. תהליך הפיתוח עלה 250 אלף יורו, אך פוסט מאמין כי בעתיד יוכל לייצר ק"ג בשר מלאכותי ב-80 דולר. "זה עדיין לא מוצר אמיתי", הדגיש פוסט בהרצאה שהעניק, "זאת הוכחת היתכנות שמראה לעולם שאנחנו יכולים לייצר את המוצר הזה באופן יעיל. אני שואף לאסוף הרבה אנשים וכסף כדי לערוך את המחקר הנחוץ, להסיר את המכשולים ולהביא את המוצר הזה לצלחות שלכם".
הפקה של עוף במעבדה. "המקימים מכירים מפעילות למען זכויות בעלי חיים, ובמשך השנים הבנו שלשכנע אנשים להיות טבעונים זה לא עובד, ופרקטית הרבה יותר נכון לשנות את הדרך שבה מייצרים בשר לכזאת שלא פוגעת בבעלי חיים", מסביר מנכ"ל העמותה שקד רגב.
מאחר שהמחקר של פוסט מתמקד בבקר, החליטו אנשי העמותה לפנות דווקא לכיוון של עוף. בימים אלה מסתיים סקר ההיתכנות שעורכת העמותה, שביצע פרופ' עמית גפן באוניברסיטת תל אביב, שבדק את האפשרות לבצע את ההליך בעופות. "רצינו לבדוק אם יש הבדל מהותי בגידול עוף במעבדה לגידול בקר, והתשובה היא שאין", מסביר רגב. "המחקר של פוסט מייצר המבורגר ולא סטייק כי זה פשוט יותר - לא צריך ליצור צורות תלת-ממדיות, אלא מגדלים תרביות דו־ממדיות דקות וטוחנים הכל. אנחנו רצינו לבדוק אם אפשר לייצר צורות תלת-ממדיות, מה שמחייב מערכת הזנה שתדמה את מערכת הדם של בעלי החיים, והתשובה העקרונית היא שכן".
הישג שלטבעונות אין סיכוי להגיע אליו. סקרים שנערכו בהולנד ובגרמניה הראו ש-60%-50% מהמבוגרים יסכימו לצרוך בשר מתורבת אם מחירו יהיה זהה למקביל הטבעי".
"קורה פה משהו מרגש"
בניגוד לרגב, כל הטבעונים שעמם שוחחנו מאמינים לחלוטין שהשינוי בוא יבוא, ושתוך כמה עשרות שנים התזונה האנושית לא תכלול כל כך הרבה מזון מן החי. כשמעמתים אותם עם הטענות כי זהו טרנד חולף, הם מזכירים שני "טרנדים" אחרים - המאבק לביטול העבדות בארה"ב והמאבק למען זכויות שוות לנשים - שאולי נראו בזמנו מופרכים, אך כיום מובנים מאליהם.
מאבק. כפי שאנחנו יכולים לקיים מערכות יחסים הגונות בין המדינות ובתוכן בקרב בני האדם, כך הייתי רוצה לחשוב שאפשר לקיים מערכות כאלה עם הטבע ועם בעלי החיים".
סביר לשרוד בו באמצעות הטכנולוגיה. ובדיוק משום מכך בני האדם אינם עושים כל שביכולתם כדי למנוע את יום הדין הזה".
תמיד לועגים למה שאינם מבינים; הכחשה והתנגדות אלימה - בני אדם נלחמים מלחמת חורמה כדי לשמור על סטטוס קוו; ולבסוף השלמה. בסוגיית שחרור בעלי החיים אנחנו תקועים כבר זמן רב בשני השלבים הראשונים, אך יום יבוא ובעלי החיים יזכו בחירותם".
פז משוכנע שאנחנו חוזים במהפך ביחס לבעלי חיים ולזכויותיהם, שטבעונות היא אחד מנדבכיה. "אין לי ספק שעד 2020 9%-8% מהישראלים יהיו טבעונים", הוא אומר. "אנחנו לא צריכים להגיע ל-100% טבעונים, אלא למסה קריטית, שהיא 15%-10%. אז יהיו ח"כים טבעונים, חברי מועצה, עיתונאים, שופטים, וזה יגרום לכדור השלג להתגלגל בעצמו. יהיה פחות קשה להניע דברים, הטבעונות תהיה במיינסטרים ויהיה קונסנזוס סביבה".
הסביבה ועל הבריאות שלנו הוא לאכול פחות בשר - אבל שיהיה איכותי, ולצרוך יותר ירקות, פירות וקטניות". מאיר-צ'יזיק ממליץ על שינוי נוסף: לאכול בחמלה. "לקנות בשר אצל הקצב השכונתי, לאכול מזון אורגני, לקנות ירקות ופירות ישירות מהחקלאי כדי לעודד את החקלאות המקומית, או לפחות מהירקן. ויותר מכל: להבין מהיכן מגיע המזון שאנחנו אוכלים".