חודשיים לפני שהוא מסיים את תפקידו, כשברקע יחסים עכורים במיוחד מול שר האוצר, משה כחלון, מנהל רשות החברות הממשלתיות, אורי יוגב, לוחץ חזק יותר על דוושת הגז ומוביל עוד מהלך שעשוי לייצר התנגשות נוספת מול המערכת הפוליטית. ל"גלובס" נודע, כי יוגב סימן את משרת ה"מזכיר" בחברות הממשלתיות ככזו שמשמשת כר פורה למינויים פוליטיים, בין היתר בזכות שכר גבוה יחסית ויכולת לטוות קשרים. כעת הוא מבקש להפוך את התפקיד, שמהווה גורם מקשר בין ההנהלה לדירקטוריון ומילא אותו בעבר (ברכבת ישראל) גם אחד מגיבורי פרשת בזק, מנכ"ל משרד התקשורת שלמה פילבר, למקצועי יותר ונחשק פחות.
בטיוטת חוזר שהפיץ יוגב לפני מספר ימים אל ראשי החברות הממשלתיות ומועצות המנהלים שלהן, הוא מבקש לקבל את עמדתם בתוך 21 יום לרפורמה מקיפה בתפיסה של משרת המזכיר ואופן איושה. כך, למשל, החוזר מנחה את החברות שלא למנות יותר מזכיר למשרה ייעודית, אלא להטיל את התפקיד על נושא משרה קיים - עם עדיפות ליועץ המשפטי של החברה.
יוגב הצביע על כך שגם בניתוח רשימת החברות הנסחרות במדד ת"א 125 עולה כי ב-31% מהחברות תפקיד המזכיר מוטל על נושא משרה קיים. בחברות שבהן התפקיד לא ממולא על ידי היועמ"ש, הוא מוטל על עורך דין אחר. מסיבה זו, יוגב דורש כי בחברות שבהן תפקיד המזכיר לא יאויש על ידי היועמ"ש, המשרה בכל מקרה תהיה כפופה אליו. בכך, גם אם הדבר אינו כתוב בחוזר, יוגב מקווה להדק את הפיקוח על המשרה ולהרחיק אותה ככל הניתן מהשפעות פוליטיות. כצעד משלים, ולא פחות משמעותי, קובעת טיוטת החוזר של יוגב כי שכרו של מזכיר החברה לא יעלה על 50% משכרו של המנכ"ל.
יוגב הבהיר בטיוטת החוזר כי תחולת ההוראות החדשות יחולו אוטומטית רק בנוגע למינויים חדשים, אולם הוא מצפה בכל זאת מהדירקטוריונים בחברות הממשלתיות לדון בחוזר ולשקול באופן ענייני את החלת ההוראות גם על בעלי תפקידים קיימים - זאת בכפוף כמובן לדין ולהיתכנות של הדבר, לרבות סוגיית הפחתת השכר. יוגב חתם את טיוטת החוזר בכך שרשות החברות מתכוונת לבצע בקרה אחר יישום ההוראות, ושיגר העתקים מהטיוטה, בין היתר, אל שר האוצר ואל מבקר המדינה.
החוזר הזה של יוגב מהווה צעד משלים למה שמכנים ברשות החברות "הבראה וניקיון", כאשר המטרה היא לאתר ולצמצם מינויים פוליטיים ושכר מנופח גם ב"תפקידי לוויין" כדוגמת עוזרים אישיים ליו"ר הדירקטוריון. כל זאת, לאחר שהושלמו הצעדים הנוגעים לאיכות הדירקטורים, המנכ"לים, קציבת קדנציות ומניעת נפוטיזם.
הטריגר למהלך הזה של יוגב, לפחות על פי חלק מההערכות, נעוץ בסאגה סביב דרישת מנכ"ל עמידר, ראובן קפלן, לפטר את מזכירת החברה, הגר שרן קאופמן - רעייתו של איש הליכוד, דוד שרן, כיום מנכ"ל קצא"א ובעבר מנהל לשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו. קפלן מאשים את שרן כמי שזייפה לכאורה פרוטוקולים והוסיפה את שמה לרשימה מצומצמת של נושאי משרה שעל פיטוריהם חלות מגבלות משמעותיות. מנגד, פרקליטיה של שרן טוענים כי הניסיון לפטרה וההאשמות שמיוחסים לה הם חלק מ"חיסול חשבונות", הנובעים ממניעים זרים לכאורה.
שרן, צריך לומר, דווקא משמשת בתפקיד נוסף מעבר לתפקידה כמזכירת החברה, והיא מוגדרת כסמנכ"לית לקשרי ממשל - הגדרה מכובסת לעתים ללוביסטית. בעבר היא שימשה כמנהלת לשכתו של השר לשעבר, סילבן שלום. בן זוגה, דוד שרן, ששימש בעבר גם כראש המטה של השר יובל שטייניץ כשכיהן כשר האוצר, כבר קיבל בשנה שעברה הבטחה מנתניהו לשמש כמזכיר הממשלה - אולם כחודשיים לאחר ההבטחה ההיא נתניהו חזר בו. במערכת הפוליטית משוכנעים כי הנסיגה של נתניהו הגיעה בעקבות מסיבת יום הולדת שחגגו לשרן-קאופמן בביתו של פעיל ליכוד מוכר, אשר נחזתה למפגן כוח פוליטי של דוד שרן לאור מצעד הפעילים והפוליטיקאים שפקדו את המקום. נתניהו, כך לימדה הפרקטיקה, אוהב את אנשיו נאמנים - לא חזקים.
יוגב כבר הצליח להרתיח את הדם של כחלון לאחר שסירב "להתגמש" במינוי דירקטורים לחברות ממשלתיות שלא באמצעות "נבחרת הדירקטורים" שהקים לפני ארבע שנים. כחלון, יחד עם שר התחבורה ישראל כ"ץ, ניסה בשנה שעברה למנות את ראש עיריית חדרה לשעבר ואיש הליכוד חיים אביטן לדירקטור בנמל אשדוד, על אף התנגדותו של יוגב. בשלב מסוים צלצל כחלון ישירות אל השופטת בדימוס בלהה גילאור שעמדה בראש ועדת המינויים, וביקש שתפעל לזרז מינוי דירקטורים בנמל - פנייה שלא ממש עזרה. גילאור קבעה כי לאביטן אין כישורים מיוחדים לתפקיד הגוברים על זיקתו הפוליטית, ופסלה את המינוי.
כחלון ניסה מאז להדיח את יוגב, אולם אז גילה כי אין לו סמכות משפטית בעניין. לאחרונה הביע יוגב התנגדות חריפה לפשרה שהוביל כחלון מול יו"ר הקואליציה דוד ביטן, ולפיה שרים לשעבר ומי שכיהנו כראשי ערים המונות לפחות 50 אלף תושבים (כמו חדרה) יוכלו לכהן כדירקטורים גם ללא כישורים מיוחדים הגוברים על הזיקה הפוליטית.