בקצרה - מהו משל המערה ונמשלו?, מהו משל המרכבה ונמשלו?, מהו משל האוניה ונמשלו? למה התכוון אפלטון במשלים אלה?
כיצד בונה אפלטון את המדינה האידיאלית שלו סביב שלוש המשלים? מהו הקשר שבין הרעיונות שבמשלים לבין ההנדסה החברתית והעריצות הנאורה שהוא מציע במדינה האידיאלית?
שלום אני עושה עבודה על העיתונות באינטרנט.
אני רוצה לבדוק בעבודתי מהי עיתונות באינטרנט ומה ההבדלים בין מה שהיא הייתה פעם ברשת האינטרנט למה שהיא היום ברשת האינטרנט.
אודה לכם אם תציעו לי כמה ניסוחים של שאלות חקר שמתאימות לנושא שאני רוצה לבדוק. או אפילו שאלות אחרות בנושא של עיתונות באינטרנט.
זו עבודה יותר איכותנית אני מניחה, ובהתאם לכך ניסחתי את שאלות המחקר.
דרושות כאן קצת יותר הבהרות לעומק. בכל מקרה, את חייבת להגדיר מהי עתונות, מהי עתונות באינטרנט, ורק אז לנסח שאלות מחקר. יש מדיה שהיא עתונות כללית, יש כמובן עתונות מקצועית, למשל ניוזלטר לנישה מסוימת (למשל, צרכני מתכות). יש אפשרות לעתונות בדיוור ישיר ללקוחות לפי בקשה או לפי מאגר אצל השולח, יש עתונות בתוך אתרים-פורטלים, יש עתונות תקופתית (יום-שבוע-חודש-רבעון) או עתונות על פי ארועים (כנסים וקונגרסים). האמור מחייב הגדרות מוצא כדי לנסח שאלות מחקר מדויקות. מחויב תיחום מדוקדק לפני התייחסות לשאלות.
עיתונות באינטרנט הינה הגדרה רחבה מידי כיום. היא מאפשרת אינטרפטציות רבות, החל מההגדרה הבסיסת בה עיתונות הינה כל מה שמופק ונעשה על ידי גורמים עיתונאים קונבנציונאלים, ועד כמובן אתרי פובליציסטיקה שקמו כאלטנרטיבה ברשת. מעבר לזה, ביקורות, הבעות דעה, העברת מיידע, כל תחום שכזה יכול לענות להגדרת העיתונות בהיבטי נישה כפי שקיימים גם בעיתונות הקונבנציונאלית, כמו בתחומי אסתטיקה, ריהוט רפואה ועוד.
המרחב הרישתי פתח את נושא ההתיחסות לעיתונות ומהי, למיגוון רחב ולאפשרויות רבות מבחינת הניתוח וההגדרה, אל מול מה שאנו מכירים כאמצעי מודפס או כאמצעי המשרת נושא, תחום או כיסוי גאוגרפי...מקומי, ארצי, בינלאומי וכו'.
בעיני אריסטו היחידה המינימאלית שמספיקה לעצמה היא המדינה שמורכבת מכמה כפרים. ç שאם מסתכלים על הפרטים, אנו אובייקטים שאינם מספיקים לעצמנו, כי כדי לממש את הפוטנ'' שלנו ולצאת מהכוח אל הפועל, אנו נזקקים לגורמים אחרים בנוסף לנו, כדי שיעזרו לנו.
אוטרקיה -היחידה שמספיקה לעצמה היא התכלית של כל הפרטים שאינם מספיקים לעצמם. במובן זה, המדינה היא התכלית של כל הפרטים.
המדינה נבנית על הדברים הטבעיים, והאדם הוא בע"ח מדיני ע"פ הטבע (חיה פוליטית).
מי שאין לו מדינה עפ"י הטבע, מי שלא חי בתוך מסגרת של התקבצות של הרבה פרטים ביחד, הוא לא אדם. (יתכנו תאונות של אדם על אי בודד).
אל, שהוא היצור הנעלה ביותר, ובגלל שהוא נעלה ביותר, הוא מספיק לעצמו. אין מה שהוא לא יכול לספק לעצמו.האל הוא תמיד בפועל. הוא אף פעם לא בכוח.
מתפיסתו זה הטענה שהמדינה היא המרכז לפי הטבע.
זו תפישה אנטי-אינדיבידואליסטית (כמו קומוניזם).
אם הפרט לא מספיק לעצמו, ומתוך כך המדינה קודמת לפרט (קדימות לוגית).
היא תנאי לקיום הפרט, ולא להיפך. המובן הזה המדינה היא היחידה הקטנה ביותר כי הי מספיקה לעצמה.
הצדק מתממש הן במישור הפרטי והן במישור הציבורי.
כל אדם צריך לעסוק בתחום המקצועי והטבעי שלו וכך תתממש המדינה הצודקת.
היות ואדם לא יכול לספק לעצמו את כל הצרכים הבסיסיים, הוא נאלץ להסתייע באנשים אחרים וכך מתפתחת קשת של מקצועות, יש גם צורך במנהיגים שיפקחו על כולם.
אותו צדק קיים בפרט ובמדינה, וזאת משום שקיימת אבסולוטית אחת ובשל תפיסת הקולקטיב בפוליס.
בניגוד לאפלטון שעוסק באידיאות, עוסק אריסטו במציאות. לטעמו יש לבנות מדינה בעלת זיקה למציאות.
דרך חשיבה אינדוקטיבית (הסקה מהפרט אל הכלל) לעומת דרכו הדדוקטיבית של אפלטון, המבוססת על קביעת אכסיומה כללית והסקת הפרטים ממנה.
אריסטו רואה במדינה שותפות עליונה אך היא מורכבת משותפויות אחרות. שיוך למדינה אינו מבטל את שאר השותפויות.
מחויבות למדינה דורשת קודם כל מחויבות למשפחה.
גם משטר צריך לפעול לפי שביל הזהב. (משטר מתון).
המשטר העדיף לפי אריסטו הוא דמוק'' מרוסנת. משטר מעורב בו מעמד הביניים הוא הדומיננטי.
למעמד זה אין לו תחושה של זכויות יתר (כמו המעמד העליון) ואינו רעב ללחם (מעמד נמוך) ולכן אין לו שאיפה למהפכנות. מעמד זה מסתכל בצורה מפוכחת על המציאות.
תומך ברעיון העבדות: המעמד הבינוני ניזון מהעבדות. מעין שותפות בין בעל הבית לעבד. כל אחד מספק לשני את צרכיו. במקרים מסוימים העבדות היא אסורה. כאשר היא לא טבעית ונוצרית על ידי חוק או לאחר מלחמה (שבויים) אזי היא לא ראויה אלא אסורה.
2 קריטריונים מבחינים בין משטר ראוי למשטר לא ראוי.
מה התכלית של השימוש בעוצמה – אם נועד לטובת הציבור אזי התכלית ראויה. אם נועדה לטובת בעל העוצמה (השליט) אזי היא אסורה.
האם מדינה פועלת ע"פ חוקים או לא.
הייתי רוצה לדעת מה היה האינטרס המערכתי של ארה"ב בווטו שהטילה על ישראל לא להיכנס למשא ומתן עם סוריה על שלום, בתמורה לרמת הגולן? והאם לישראל כחלק מתת המערכת המזרח תיכונית, יש אינטרס תת מערכתי להיכנס למשא ומתן זה?
לארה"ב יש אסטרטגיה ברורה בנושא המאבק העולמי בטרור אשר מתמקדת במדינות המסייעות לטרור. סוריה נמצאת "ברשימה השחורה" של 7 מדינות המוכתמות ע"י ארה"ב כמעורבות בסיוע לטרור העולמי(צ.קוריאה, קובה, לוב, סוריה, איראן, עיראק, אפגניסטן). הרשימה מתעדכנת מידי שנה ע"י הפנטגון. על כן, ארה"ב אינה מניחה לישראל לנהל מגעים או מו"מ דיפלומאטי עם סוריה.
ישראל אכן הינה חלק מהמערכת (ולא תת מערכת) המזרח תיכונית. יש לישראל אנטרס ברור לקדם את השלום עם מדינות המעטפת שלה. עם מצרים וירדן זו כבר עובדה. על כן, ברור שישראל תשאף להשלים את המהלך הדיפלומאטי מול סוריה ולבנון (ואי אפשר לבנון ללא הסכמה סורית). הגישות האסטרטגיות של ישראל וארה"ב לכן מתנגשות זו בזו, עד שהאחרונה תשתכנע בראיות מודיעיניות שסוריה חדלה לסייע לטרור. טרם הגענו לכך לצערי. סוריה גם בימים אלה, מאפשרת הברחות אמל"ח משטחה אל מליציות (לרבות חזבאללה) בלבנון. חמור מכך, היא מאפשרת בגבולה הארוך עם עיראק, את הסתננותם של מגוייסי אל-קאיעדה אל תוך עיראק פנימה והחוצה, בעיקר מגוייסים ערביים.
לפיכך, כל דיבור או ידיעה על מגעים חשאיים או אחרים בין נציגים ישראלים לסורים עשוי להכעיס את ארה"ב המובילה סנקציות מתמשכות נגד סוריה בכוונה לאלצה בכך "לצאת מהרשימה".
קשריה של סוריה עם ארגון החזבאללה ,חמאס, ג'יהאד אסלאמי פלסטיני, חזית דמוקרטית לשחרור פלסטין ואחרים - - הם חלק ממדיניותה לפגוע בישראל וגם במדינות אחרות, למשל: לבנון ,פלסטין ,עיראק ואחרות, כדי להגביר את חוסר היציבות הכללי מתוך תקווה שיימצאו "אשמים" נוספים. מכאן ברור שתמיכתה בטרור מעידה על חולשתה ולאו דווקא איזושהי עוצמה.
לישראל אין דרך לשנות כרגע את מעגל הקסמים הזה אם איננה רוצה להכנס לעימות ישיר עם ארה"ב. למותר לציין שמאבק בטרור העולמי הוא גם אינטרס ישראלי שעליו הצהיר בשעתו רוה"מ אריאל שרון, לאחר פיגועי ספטמבר 2001 שבעיקבותיהם הכריז ממשל בוש על המלחמה בטרור. כמו שבוודאי את יודעת, הם לא רק מכריזים אלא גם עושים ומקיזים הרבה דם בעיראק, באפגניסטן וגם במקומות אחרים באסיה.
מהו חזון המדינאי האידיאלי וחזון המדינה האידיאלית ע"פ מקיאבלי, ומה יחסם השונה של שני חזונות אלה לשאלת שינוי הפוליטיקה?
ערן שלום, שני החזונות הללו שזורים האחד בשני, שכן המדינאי האידיאלי, שהוא אמיץ, חזק ובעת הצורך אף אלים (כפי שאתה יכול לקרוא בשני ספריו המפורסמים של ניקולו מקיאבלי - הנסיך ועל המלחמה), קשור אל המדינה האידיאלית, השואפת למקסם את כוחה אל מול המדינות האחרות, או כפי שהיה בזמנו - נסיכויות אחרות. המדינה ובעיקר המנהיג, אמורים לשלב שתי מידות טובות - מזל - פורטונה ויכולת - וירטו. באשר לחלקה השני של השאלה, שינוי פוליטי יחול כאשר הנסיך/המנהיג מאבד מכוחו; או אז, ניתן להפילו, ובמילים אחרות - יש ורצוי להדיח את החלשים, מדוע? כי הם חלשים, ובתפישתו של מקיאבלי אין מקום להנהגה חלשה. עיין בספרים המומלצים, הם מתורגמים לעברית ויסייעו לך רבות.
תודה על פנייתך ואני מקווה כי סייעתי בידך.
הטקסט של "הנסיך", בפרויקט גוטנברג.
מאיה קציר, ניקולו מקיאוולי - האם האדם יכול להיות טוב?.
ניקולו מקיאבלי "הנסיך" עמ'' 59-100 | אגודת הסטודנטים באוניברסיטה העברית.
מי אמר: "חופש העתונות היא כלב השמירה של הדמוקרטיה"?
תומאס ג''פרסון אמר: ``חירותינו תלויה בחופש העיתונות, ואם חופש זה יוגבל לא נוכל להתקיים``. אגב, מקור המשפט הוא באנגלית כמובן ולכן ייתכנו שינויים בפירושו מאנגלית לעברית.
ג'ון לוק (1632-1704) היה פילוסוף אנגלי בן המאה השבע עשרה. התפרסם בעיקר הודות לחיבורו "מסה על שכל האדם", שנושאה הוא תורת ההכרה. במסה זו באה לידי ביטוי תפיסת העולם המדעית שלו, לפיה חוקי המדע - הפיסיקה - יכולים להסביר את הקיים בעולם.
מה הם סעיפי הסכם אלג'יר 1975 שנחתם בין עיראק לאיראן ?
בשנת 1975 חתמו אירן ועירק על הסכם גבולות חדש שקבע כי הגבול ביניהן בשאט אל-ערב עובר במרכז הנהר. עד אז הגבול היה על החוף המזרחי של הנהר, וכל אוניה שרצתה להגיע לנמל הנפט עבדאן, עברה במים טריטוריאליים של עירק ושילמה מס מעבר.
שלום רב, שאלתי היא בנוגע לבית המשפט של האיחוד האירופאי. האם לבית המשפט של הקהילה יש הסמכות לשפוט במקרים של זכויות האדם שבהם שופט בית המשפט לזכויות האדם? echr במידה וכן איך ניתנה לו סמכות זו ובאילו מקרים רשאי הוא לשפוט?
שאלתך נשלחה למומחים. לכשתתקבל תשובה נעבירה אליך.
מהי תנועת הנוער בני עקיבא? (שהתשובה תיהיה מפורטת) ומהו הקשר שלה לישיבה בכפר הראה?
תודה על פנייתך וסליחה על ההמתנה.
מצורפים מספר קישורים בנושא.