700 עולים מאתיופיה עשויים להתפנות בספטמבר הקרוב ממרכז הקליטה במבשרת ציון ללא פתרון מגורים חלופי מספק — כך מזהירה אנקום גרופ, המנהלת ומפעילה עבור המדינה את מרכז הקליטה. החברה מסרה את הדברים לבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ, במסגרת ההליך המשפטי שמנהלת התנועה לאיכות השלטון נגד מכירת קרקעות מרכז הקליטה ליזמים על ידי קופת הפנסיה והתגמולים של הסוכנות היהודית.
ב–2014 פירסמה קופת הפנסיה של הסוכנות מכרז לשיווק הקרקע ליזמים. פרסום המכרז הביא לסערה ציבורית, שכן המקום משמש כמרכז קליטה, ובתקופה זו התגוררו בו 1,300 עולים מאתיופיה, שלא הוכן עבורם פתרון מגורים אלטרנטיבי. בעקבות עתירה שהגישו חלק מדיירי המתחם הושגה פשרה, שלפיה תוארך תקופת השימוש במקום לשלוש שנים נוספות, הצפויה להסתיים ב–4 בספטמבר.
ב–2015 הגישה התנועה לאיכות השלטון עתירה לבג"ץ, שבה דרשה את השבת הקרקע לידי המדינה, על רקע פגמים שנפלו לטענתה בהליך המכירה של הקרקע. העתירה הוגשה נגד רשות מקרקעי ישראל (רמ"י), הסוכנות היהודית, קופת הפנסיה של הסוכנות והחברה המפעילה אנקום גרופ. הדיון התעכב בעקבות בקשות הארכה של רמ"י. הבקשה האחרונה הוגשה במארס, והמשנה לנשיאת העליון, השופט אליקים רובינשטיין, ביקש את תגובת הצדדים.
לפי אנקום, תקופת הפעילות הנוספת שהוקצבה למרכז הקליטה נמצאת לקראת סיום: "עולה בבירור כי עד למועד שבו ימצו הצדדים את בדיקותיהם צפוי לעבור פרק זמן לא קצר, כשלאחריו, אם לא תושג הסכמה, יעבור פרק זמן נוסף עד לקביעת דיון בעתירה, קיומו של הדיון בה, ומתן ההחלטה. נסיבות אלה מצדיקות להאיר פן אחר הנוגע לאותם המקרקעין — השימוש שנעשה בהם כיום ועתיד העולים השוהים בו". לפי אנקום, בזמן שחלף הצטמצם מספר העולים המתגוררים במרכז ל–700 איש. "לאור חשיבותו של מרכז הקליטה, המשמש בית למאות עולים, ולאור הימשכות ההליכים, יש לשמוע את עמדת משרד הקליטה ולתת את הדעת על כך שעשוי להיווצר מצב שבו תקופת תפעול המרכז תסתיים ללא הכרעה בנושא", נכתב.
אנקום גרופ ביקשה לצרף את משרד הקליטה כמשיב בעתירה, כדי שתינתן עמדתו לגבי שאלת הצורך בפינוי העולים, לפני הכרעה בסוגיית הקניין במקרקעין. רובינשטיין ביקש את תגובת הפרקליטות לבקשה, וזו הגיבה כי אין צורך בצירוף משרד הקליטה, שכן הפרקליטות בלאו הכי משתפת את כלל גורמי המדינה הרלוונטיים.
בתשובת המדינה נאמר כי "משרד העלייה והקליטה הפסיק לאכלס עולים חדשים במרכז הקליטה במבשרת ציון, ולצד זה המשיך להציע פתרונות דיור של קבע לכל העולים הזכאים המתגוררים במקום. מעצם טבעו, מהווה מרכז הקליטה מקום לדיור זמני למתגוררים בו. לכן יכולים להימצא פתרונות זמניים אחרים". המדינה לא פירטה בתשובתה מהם הפתרונות שגובשו לשיכונם של אותם עולים. בעקבות זאת, החליט בג"ץ לא לצרף את משרד הקליטה כמשיב בעתירה.
משרד העלייה והקליטה מסר ל–TheMarker: "על פי ההסכם שקיבל תוקף פסק דין ביוני 2014, המשרד הפסיק לאכלס עולים חדשים במרכז הקליטה, ומציע פתרונות דיור הולמים לזכאים במקום".
עו"ד תומר נאור, המייצג את התנועה למען איכות השלטון, מסר: "מן הראוי שמשרד הקליטה יסביר מה הוא מתכוון לעשות עם 700 עולים שעלולים להיוותר ללא קורת גג בעוד כמה חודשים, ולא יחסה תחת הסיסמה 'המדינה מדברת בקול אחד' בבג"ץ".