תלמידי הקולנוע בנופי הבשור עם מחלקת הבטיחות במועצה יצרו 5 סרטים.
פרויקט של מחלקת הבטיחות במועצה בראשות ויקטור עזרא, עם תלמידי כיתה י' ממגמת קולנוע ב'נופי הבשור', הסתיים בהקרנה של חמישה סרטים שיצרו התלמידים בנושא בטיחות בדרכים.
בסרט הזוכה - "אם חוצים - מתנתקים", נראה תלמיד שנפגע מרכב לאחר שחצה כביש בעודו מתכתב בווטסאפ, ואוזניות על אוזניו. הסרט נשלח לתחרות הארצית של עמותת "אור ירוק" שתיערך בעוד כחודשיים ובה ישתתפו סרטים מבתי ספר בכל רחבי הארץ.
"זו הפעם הראשונה שתלמידי י', שהם רק בתחילת הדרך, הגיעו לרמת סרטים כזו מכובדת שמצליחה להעביר את המסר", מספר אייל בריברם, רכז המגמה. "למעשה, זו השנה השנייה של שיתוף פעולה עם מחלקת הבטיחות של המועצה, שגם תומכת בפרויקט תקציבית וגם יוצרת ומעודדת חשיפה לנושא כל כך חשוב".
⇐ בינואר 2014 החליטה מליאת המועצה על הקמת בית ספר יסודי ממלכתי חדש בקרית החינוך במועצה, שישלב בין הקהילות של המושבים והקיבוצים גם בקבוצת הגיל הזו. שנתיים לאחר מכן, בינואר 2016, החלה לפעול ועדת היגוי מורחבת שהוקמה לטובת התהליך ולחבריה, 23 במספר, ניתנה הסמכות לקבל את ההחלטות וההכרעות בצורה דמוקרטית. הוועדה מורכבת מבעלי תפקידים במועצה, מנהלי בתי הספר היסודיים, אנשי חינוך מהקהילה, מלווה פדגוגית מקצועית, מפקחת משרד החינוך, שני חברי מליאה ונציגי ציבור מהמושבים והקיבוצים.
ביולי 2016 הוחלט על חלופה לביצוע - בניית שני בתי ספר, שיוקמו בצמוד לניצני אשכול ונופי הבשור. בתי הספר יהיו ממוגנים באופן מלא, וצפויים להיפתח בספטמבר 2018. כיום, שנה ושלושה חודשים לפני תאריך היעד לפתיחת בתי הספר ולאחר 17 פגישות שערכה ועדת ההיגוי, מגישה מערכת 232 דו"ח מצב עדכני אודות התהליך, לפי חלוקה לנושאים המרכזיים שעל הפרק.
בין השאלות שעלו לגבי תכנון ובניית בתי הספר, עלתה השאלה האם לבנות מבנים חד-קומתיים בלבד, או לשלב בקריה גם מבנים דו-קומתיים. "אופי כפרי בדרך כלל מתחבר למבנים חד-קומתיים", מסביר משה מורג. "זה עלה לוועדת ההיגוי במספר פרמטרים, ולבסוף הוועדה החליטה שהולכים על מבנים חד קומתיים בלבד". ההחלטה התקבלה על ידי ועדת ההיגוי לאחר דיונים של ועדת משנה שעבדה יחד עם האדריכל המתכנן, והגישה לה המלצות בנושא.
לדברי יעל, "במשרד החינוך הנוסחאות מאוד ברורות: אגרת חינוך נקבעה על-פי ועדת חינוך של הכנסת, והחלק של הרשות זה תמיד על פי יכולתה, הרצון וסדרי העדיפויות. אין לי ספק שגם כאן יתקיים, ומתקיים דיון בנוגע לכמה נשקיע מעבר לבסיס הנדרש - ואנחנו משקיעים מעבר לנדרש. גם בתהליך הזה שאלת התקציב תעלה. אם אנחנו רוצים חינוך אחר, ייחודי, תוספתי, גם שאלת המשאבים תמיד עולה".
לפי משה, אולמי הספורט ומרכז המוזיקה לא קשורים באופן ישיר להקמת בית הספר. הם יסייעו לו מכיוון שהם נמצאים במרחב הקריה, אך התקציב עבורם יגיע מתקציב חיצוני של המועצה ומפעל הפיס.
בפגישה העשירית של ועדת ההיגוי שנערכה בנובמבר 2016, הוצג התכנון האדריכלי לקמפוס עם שלושה בתי ספר ומרכז משותף. על פי הפרוטוקול, מדובר בתכנון די סופי של המבנה הדו-שכבתי ויחסי הגומלין המתקיימים בו. בפגישה ניתן אישור עקרוני לתכנון המוצע.
בוועדת ההיגוי שנערכה בינואר 2017, הוצג עדכון של התוכנית האדריכלית. התוכנית המתוקנת הוכנה בעקבות הערות אדריכל מלווה מטעם משרד החינוך. בפרוטוקול נכתב כי התפתח דיון די ארוך בנושא, כולל בקשה להתייחסויות ליצירת הפרדה ובידול בין בתי הספר החדשים, הערות על תחנות ההסעה, על נושא חיבור ניצני אשכול לשני בתי הספר החדשים ועוד.
סוכם כי התוכנית עצמה מתקדמת לאישור סופי של משרד החינוך. כמו כן, נכתב כי ייעשה מאמץ ליצור הפרדה בין בתי הספר, ומיקום נכון ומדויק של חדרי המורים ומרכז המדעים החדש. בנוסף, נכתב שתיבחן אפשרות להוספת שער או שניים בכביש ההיקפי הצפוני לצורך פינוי מיידי בשעת חירום. מיקום ואופי תחנות ההסעה לא ישתנה.
האדריכל המלווה מטעם משרד החינוך אישר את התוכנית, מסביר משה מורג, והגיש המלצות למנהל הפיתוח במשרד החינוך. "התוכנית הופכת להיות מתוכנית כללית, שזה העמדת המבנים על השטח, לתוכנית מפורזת שצריכה מצד אחד לקבל אישורי בנייה ובמקביל צריך להפוך את זה לתוכניות מפורטות עם כל היועצים, כדי שיהיה אפשר להוציא למכרז, ולהפוך את זה לתוכנית ביצוע לקבלן".
לדבריו, כל השאלות הגדולות של מספר המבנים, מיקומם, הזוויות ביניהם, יחסי הגומלין ועוד - כבר סוכמו, וכיום העבודה מתמקדת בתכנון מפורט יותר, שכולל תכנון של מבנה נוסף עבור פרויקט חדשנות. גם עבור נושא זה הוקמה ועדת משנה, שתעסוק בין היתר גם בהצטיידות המיוחדת עבור הפרויקט, שלמענו התקבלה כאמור תוספת תקציבית.
אחת הסוגיות הרגישות ביותר מבחינת הציבור, היא אופן חלוקת התלמידים בין בתי הספר. "המיזוג הוא מיזוג מלא", מסבירה יעל אדר, "כבר הוחלט שבכל בית ספר יהיו תלמידים גם מהקיבוצים וגם מהמושבים". אולם, לדבריה טרם הוכרע כיצד תתבצע בפועל החלוקה. עבור סוגיה זו הוקמה ועדת משנה שעוסקת בבניית עקרונות מודל השיבוץ, והיא אמורה להציג את הצעותיה לוועדת ההיגוי. מכיוון שוועדת ההיגוי מודעת לחשיבות הרבה של הרצון לאפשר להורים מרחב בחירה, עובדת הוועדה עם דנה ישראלי, נציגה ממשרד החינוך שאחראית על התחום של בחירה מבוקרת.
דנה אדמון משדי אברהם, נציגת ציבור בוועדת ההיגוי ובוועדת המשנה שעוסקת בנושא חלוקת התלמידים, מספרת שמשרד החינוך מעודד מצב שבו ההורים בוחרים את בית הספר, ורשויות שמעוניינות לעבור תהליך דומה מלוות על ידי צוות המתמחה בעניין. בימים אלה לומדת הוועדה את הנושא, ועתידה להציג את המלצתה לציבור. "מכיוון שזה העניין העיקרי שיושב על לב הציבור, זה נושא שחשוב לשתף בצורה מלאה, ולכן רוב ההחלטות יהיו פרוסות וגלויות, כדי שהציבור ירגיש שותף בתוך הדבר הזה". בנובמבר השנה צפויה הוועדה להציג לציבור את עקרונות השיבוץ, אך השיבוץ עצמו יתבצע רק לקראת פתיחת שנת הלימודים הרלוונטית.
סוגייה מרכזית נוספת היא החינוך הבלתי פורמלי ומסגרות הצהריים במושבים ובקיבוצים. מתוך ההנחה שביישוב מסוים (מושב, קיבוץ או יישוב קהילתי) לא כל הילדים ילמדו באותו בית ספר, עלתה השאלה האם ואיך זה עלול להשפיע על מסגרות אחר הצהריים. לפי דנה אדמון, המחשבות האלה עלו בתחילת התהליך מכיוון שוועדת ההיגוי תצטרך לקבל החלטה בנושא "אם מפצלים ישובים בין בתי ספר זה משפיע על מערך ההסעות, על החינוך הבלתי פורמלי ועל דברים נוספים".
"אין לי ספק שכל מה שיקרה, יקרה בתיאום עם הקיבוצים", אומרת יעל אדר. "אנחנו מכירים בחינוך הקיבוצי ובחשיבות קיום של מסגרות אחר הצהריים בקיבוצים, והמטרה היא לא לפגוע בפעילות הזו, אבל מצד שני, איך נותנים מענה לילדי המושבים שלהם אין את המענה המשלים הזה?". לדברי יעל, ועדת ההיגוי לא עוסקת בסוגייה הזו, אבל בבוא היום היא תעלה לדיון ותתקבל החלטה בנושא.