ככל שהשימוש במחשבים וברשתות האינטרנט הולך וגדל בעידן המודרני וזאת הן במגזר הפרטי והן במגזר הציבורי-עסקי כך גם גדל פוטנציאל ביצוע העבירות השונות באמצעות המחשב.
כתוצאה מכך, ההגנה על המחשב, המידע והתוכנות המאוחסנים בו והיכולת להעביר מידע בין מחשבים באמצעות רשתות האינטרנט הולכת ונעשית יותר ויותר חיונית.
רשויות החקיקה והאכיפה בארץ מודעות אף הן לצורך ההולך וגובר בהגנה על תחום המחשבים ורשת האינטרנט.
בהתאם לכך יזם המחוקק את חקיקת חוק המחשבים, התשנ"ה-1995 ואילו המשטרה הקימה את מפלג חקירת עבירות המחשב וכן יחידות חקירה לעבירות מחשב אשר נמצאות במחוזות השונים.
למען הנוחות והבהירות יצויין כי ככל שנשתמש במונח עבירות מחשב במאמר זה, הכוונה גם לעבירות המתייחסות לחומר הכלול במחשב, קרי, תוכנות ומידע מאוחסן וכן לעבירות המתייחסות לשימוש ברשת האינטרנט ולרבות באמצעות דואר אלקטרוני, תוכנת SKYPE, צ'טים, מסנג'ר וכדומה.
עבירות המבוצעות כלפי המחשב - במסגרתן המחשב משמש כקורבן העבירה.
עבירות המבוצעות באמצעות המחשב - במסגרתן המחשב משמש ככלי לביצוע עבירות פליליות אחרות.
העבירות המבוצעות כלפי המחשב הנן עבירות אשר מפורטות ומוגדרות במסגרת חוק המחשבים, התשנ"ה-1995.
מדובר בעבירות מחשב מובהקות אשר מבוצעות ישירות כלפי המחשב, חומר המחשב שמוגדר כתוכנה או מידע המאוחסן במחשב ופעולתו התקינה בשעה שהן מבוצעות ללא הסכמת בעל המחשב או ללא היתר על פי דין.
על פי הפסיקה, הגדרת מחשב על פי חוק זה כוללת גם מכשיר טלפון סלולרי.
עבירות אלו מוגדרות כעבירות פליליות לכל דבר ועניין אשר ביצוען עלול להטיל עונשי מאסר של עד 3 או 5 שנים.
שיבוש או הפרעה למחשב או לחומר מחשב לפי סעיף 2 לחוק המחשבים - סעיף זה אוסר על שיבוש או הפרעה לפעולתו התקינה של המחשב וכן מחיקת או שינוי חומר מחשב.
על פי סעיפים 9-7 לחוק ניתן להגיש גם תביעת פיצויים נזיקית כנגד מי שביצע מעשים אלו ברשלנות ובמידה ועקב רשלנות זו נגרם נזק לתובע.
כמו כן על הנתבע הרשלן מוטל נטל הראיה להוכיח שהוא עשה את המעשה כדין.
יצירת מידע או פלט כוזב לפי סעיף 3 לחוק המחשבים - סעיף זה אוסר על כתיבת, העברת או אחסון מידע / פלט כוזב, דהיינו, מידע / פלט שיש בהם כדי להטעות בהתאם למטרות השימוש בהם.
חדירה לחומר מחשב שלא כדין לפי סעיף 4 לחוק המחשבים - סעיף זה אוסר על חדירה באמצעות התקשרות או התחברות עם מחשב או על ידי הפעלתו, אך למעט חדירה לחומר מחשב שהיא האזנה לפי חוק האזנת סתר, תשל"ט-1979.
מדובר למעשה בעבירת הפריצה למחשבים זרים אשר מבוצעת על ידי האקרים למיניהם שנחשבת לאחת מעבירות המחשב הנפוצות ביותר.
מדובר לא רק בחדירה למחשב, אלא גם בחדירה לחומר המחשב ולדוגמא חדירה לחשבונות מייל או חשבונות באתרי הרשתות החברתיים כגון פייסבוק, טוויטר וכדומה.
על פי הפסיקה, המונחים התקשרות או התחברות כוללים אף את הפעולה הבסיסית של חיבור המחשב לרשת החשמל והדלקתו.
סעיף 5 לחוק גם אוסר על חדירה שלא כדין לחומר מחשב כדי לעבור עבירה פלילית אחרת.
לדוגמא, כאשר החדירה לחשבון המייל האישי נעשית גם לצורך התחזות לבעל חשבון המייל ושליחת מייל מפוברק כביכול בשמו.
ביצוע פעולות אסורות בתוכנה לפי סעיף 6 לחוק המחשבים - סעיף זה אוסר על יצירת תוכנה שמסוגלת לבצע את העבירות המוגדרות בסעיפים 4-2 לחוק ולרבות שיבוש או הפרעה לפעולתו התקינה של המחשב, מחיקת או שינוי חומר מחשב.
במילים פשוטות, מדובר על יצירת תוכנה זדונית, וירוס מחשב שמסוגל להזיק למחשב או לחומר המחשב.
הסעיף מבדיל בין עצם יצירת הוירוס, גם מבלי להפיץ אותו, שאז העונש על כך הנו 3 שנות מאסר לבין הפצת הוירוס והחדרתו למחשב אחר, שאז העונש על כך הנו 5 שנות מאסר.
המדובר בעבירות במסגרתן המחשב משמש ככלי לביצוע עבירות פליליות קלאסיות אחרות כגון מרמה, גניבה, עבירות מין, סחר בסמים, סחר בנשים, סחר בנשק, הימורים בלתי חוקיים, הסתה לאלימות, פעילות טרור וכן כל עבירה אחרת שניתן לבצע באמצעות המחשב, רשת האינטרנט, הודעות דואר אלקטרוני וכדומה.
הונאה בכרטיסי חיוב לפי סעיף 17 לחוק כרטיסי חיוב - כגון גניבת זהות וכסף באמצעות כרטיס אשראי ברשת האינטרנט.
התחזות לאחר בכוונה להונות לפי סעיף 441 לחוק העונשין - כגון שליחת מייל בשמו של אדם אחר.
החזקת חומר תועבה לפי סעיף 214 לחוק העונשין - כאשר בדרך כלל מדובר בהחזקת חומרים בעלי תוכן פדופילי, תמונות פורנוגרפיות של קטינים על גבי המחשב.
זיוף ושימוש בחומרים מזוייפים לפי סעיפים 418 ו-420 לחוק העונשין - כגון זיוף באמצעות תוכנות גרפיות כגון פוטושופ של תעודות רשמיות כגון תעודת זהות או תו חניה של נכה.
קבלת דבר במרמה לפי סעיף 415 לחוק העונשין - כגון קבלת דבר מה באמצעות טענה כוזבת ברשת האינטרנט.
הימורים בלתי חוקיים לפי סעיפים 225 ו-226 לחוק העונשין - כגון משחקי הימורים באמצעות תוכנות פוקר, קזינו חי, בלאק ג'ק, רולטה וכדומה ברשת האינטרנט.
איומים וסחיטה באיומים לפי סעיפים 192 ו-428 לחוק העונשין, בהתאמה - כגון שיגור איומים דרך המייל, צ'אט וכדומה.
אגב, בנוסף לעובדה לפיה המחשב יכול לשמש כקורבן או ככלי לביצוע עבירות, המחשב יכול לעתים לשמש כיום גם כמאגר של ראיות מפלילות לגבי ביצוע עבירות פליליות אחרות וזהותם של העבריינים.
לשם כך יש צורך במיומנות וידע מקצועי על מנת לתפוס את המחשב ולהפיק ממנו פלט שקביל על פי דיני הראיות, לרבות באמצעות שחזור קבצים שנמחקו.
במידה ויסתבר כי נעשו פעולות יזומות לצורך מחיקת תכני המחשב על מנת לשבש את החקירה, הדבר עלול להוות עבירה בפני עצמה וזאת בדבר השמדת ראיה, בניגוד לסעיף 242 לחוק העונשין, וכן בדבר שיבוש הליכי משפט, בניגוד לסעיף 244 לחוק העונשין.
עורך דין פלילי | הסתה לגזענות | התמודדות מול כתב אישום | טביעת אצבע כראיה במשפט פלילי | רישום פלילי | חקירה במשטרה | מהן זכויות העצור?