1. לא מבין את ההבחנה בין "אירופה" לבין "מזרח אירופה" וכנ"ל לגבי "אפריקה" ו"צפון אפריקה". אפשר "מערב אירופה" "דרום אפריקה".
2. מבחינת העניין, במה ייחודה של גרמניה ועדיפותה על פולין או הונגריה? בתקופת הראשונים הייתה לגרמניה עדיפות מכרעת על פולין, אבל לא בתקופת האחרונים (כנ"ל לגבי צרפת, שבזמן הראשונים הייתה ממרכזי התורה החשובים ולא בזמן האחרונים). ואם כבר חלוקה לפי ארצות - צריך להכניס גם את אמריקה.
3. לגבי ארצות האיסלם, אינני יודע על חכמים רבים ב"אפריקה" שאינם מ"צפון אפריקה". מאידך, בולט חסרונה של יהדות בבל (בן איש חי, למשל) ותימן.
4. בניגוד לזמן הראשונים, בה הייתה למקומו המדויק של חכם השפעה מכרעת הן על רבותיו ודרך לימודו והן על תחום השפעתו, החל מזמן יצירת הדפוס והתפתחות אמצעי הנסיעה והתקשורת קשה למיין באופן מובהק את החכמים לפי ארצותיהם: רבנים נדדו בין קהילות מארצות שונות, וספריהם התפשטו במגוון מקומות. האם ניתן לומר שההבדלים בין החתם סופר לבין חותנו רבי עקיבא איגר נובעים מכך שזה היה בעיקר בהונגריה וזה היה בעיקר בגרמניה? עדיין ההבדל בין אשכנזים לספרדים הוא משמעותי, אבל לא כל כך במיון הפנימי בין ארצות האשכנזים ובין ארצות הספרדים. לכן נראה לי שעדיף שתהיה חלוקה כללית לאשכנזים וספרדים וחלוקה משנית לפי תקופות: המאה ה- 16, ה - 17, ה - 18 וכו' (על פי תאריך פטירה).
אגב, בארצות האיסלם בדרך כלל לא היו בתי דפוס, והדבר גרם ל"השתלטות אשכנזית" כמעט מוחלטת על ספרות ההלכה מאז המצאת הדפוס ועד לפני כמאה שנה. כמעט כל "נושאי כליו" של השולחן ערוך (הספרדי) המודפסים לצידו הם אשכנזים.
5. אופציה אחרת: חלוקה לפי תכנים: פסיקת הלכה/פרשנות התלמוד והרמב"ם ולמדנות/דרשנות מחשבה ומוסר. גם לפי אופציה זו, כדאי שסדר החכמים בתוך התבנית יהיה לפי סדר הזמנים (תאריך פטירה, כנ"ל).
שלום עזר, מזרח אירופה הוא אזור מסויים של אירופה שיש לו משמעות יחודית בהלכה, לא הרי ישיבות ליטא ורוסיה כהרי ישיבות אנגליה, צרפת וגרמניה.
לגבי אפריקה עושה רושם שאתה צודק.
אם הקושי העיקרי הוא ההמונים - הפתרונות האפשריים הם: 1. התבנית לא תכלול את המאה ה-20 או שלא תוצג. 2 לחלק את המאה העשרים לשתיים או יותר.
א. ההמונים לא יכולים להיכנס בטבלה בלי קשר לחלוקות שנעשה, בשביל זה יש קטגוריות.
ב. כיוון שכך, תיווצרנה מחלוקות לגבי מי כן נכנס (למשל: הרב שך אינו מן האחרונים, כי כנראה אמורים להיות בטבלה רק אנשים עם השפעה הלכתית או מכרעת על צורת הלימוד וכדומה, ותפקידי הנהגה בלבד אינם נחשבים. האם הרבי מלובביץ' שונה מהותית?) ואין לדבר סוף.
ג. האם בכלל מנהיגי תנועת החסידות שלא הייתה להם השפעה על עולם ההלכה והלימוד (כלומר: לא האבני נזר והדברי חיים) נחשבים "אחרונים" בשל התקופה בה חיו? לחילופין, האם הרש"ש (שרעבי) היה "אחרון"?
ד. החלוקה הגאוגרפית משתנה לאורך ההיסטוריה, לפי מוקדי התורה בכל זמן, ישנן תקופות שבהן לכרוך את חכמי בבל עם חכמי מרוקו זו חוכא ואיטלולא, וישנן תקופות שבהן חכמי צרפת ואיטליה כרוכים זה בזה, ומאוחר יותר איטליה תגבש לעצמה סגנון עצמאי. איך תשלוט על כל זה? מתי גליציה היא חלק מהמרחב הרוסי - מזרח אירופי, ומתי היא חלק מקיסרות בית הבסבורג ושייכת למערב אירופה, ורק במידת מה. אתה נכנס לבעיה קשה.
ה. פתרון אפשרי להיצמד ל"מקור", כלומר להכניס רק מי שנמצא ב"רשימת אחרונים" במקום כלשהו, שאיננו יודעים לייחס לו נטיות והטיות. אבל גם זה בעיה, כי פעמים רבות מתפספסים דמויות חשובות ברשימות אלו, וכך נקבע את השכחה.
ר"א שפירא זה הדבר אברהם?
ברור שאין תיחום ברור לאחרונים, כי אנחנו עדיין בתוך התקופה הזו ברמה ההיסטורית. עם זאת, מקובל לתחום את האחרונים עד תקופת השואה. זה גם נמצא בהלימה לרוב מעברי התקופות שהיו יחד עם מעברים של העם. הראשונים התחילו עם ארבעת השבויים, האחרונים עם גירוש ספרד ועוד.
אוחזר מתוך "https://he.wikipedia.org/w/index.php?title=שיחת_תבנית:אחרונים&oldid=28212855"
דף זה נערך לאחרונה ב־12:20, 22 במאי 2020.