הצד החיובי של מצוקת המים: ייצוא טכנולוגיות המים של חברות ישראליות לחו"ל הסתכם בשנת 2012 בכשני מיליארד דולר וקפץ ב-170 אחוז בשש השנים האחרונות - כך עולה מנתונים שפרסם מכון הייצוא לרגל פתיחת תערוכת המים והסביבה הבינלאומית ווטק היום (ג') בתל אביב.
מנכ"ל מכון הייצא, עופר זקס, מעריך שבשנת 2013 הנתון הישראלי יקפוץ ל-2.2 מיליארד דולר. "היקף שוק המים העולמי עומד על כ-700 מיליארד דולר", הוא מסביר, "עיקר ההשקעות העולמיות בתחום המים מופנות להקמה ולשדרוג של תשתיות במדינות אמריקה הלטינית, מדינות המזרח הרחוק ואפריקה".
לדבריו, "תעשיית המים של ישראל נחשבת לאחד ממנועי הצמיחה העתידיים של הייצוא הישראלי.
על ביוב חכם שמעתם?
מה לצינורות מים וביוב ולתוכנות מחשב מתוחכמות? מסתבר שהשילוב הזה חוסך המון אנרגיה וכסף ומהווה חלק מרכזי בערים חכמות ברחבי העולם. ואיפה בישראל זה כבר קורה?
מדובר במאגר בלתי נדלה של ייצוא מוצרים, שירותים, ידע וטכנולוגיה מישראל. זהו שוק המשלב בין התעשייה המסורתית המעסיקה עשרות אלפי עובדים במפעלי ייצור לבין טכנולוגיות הייטק מתקדמות וחברות הזנק חדשניות שיותר ויותר פונות לתחום מתפתח זה".
על פי נתוני מכון הייצוא, בתעשיית המים הישראלית פועלות כ-280 חברות, כאשר כ-150 גם מייצאות. 20 היצואניות המובילות בתעשיית המים הישראלית ייצאו בשנת 2012 בהיקף של כמיליארד דולר - כ-50% מהיקף היצוא בענף זה.
על פי מחקרים בינלאומיים, האוכלוסייה העולמית צפויה לגדול מ-6.9 מיליארד נפש ב-2010 ל-8.3 מיליארד נפש ב-2030. נתון זה צפוי להגדיל את הביקושים לייצור מים הן לצריכה אישית ישירה, והן לצריכת אנרגיה וצריכה של תעשיית המזון והחקלאות בשל הצפי לגידול של 50% בביקוש למזון.
צריכת המים האנושית אינה מסתכמת רק בשתייה והיגיינה. למעשה, הצריכה להפקת מזון ואנרגיה היא המשמעותית ביותר. כך לדוגמא, לפי ארגון Water Footprint Network, כמות המים הדרושה לצורך פרוסת לחם אחת עומדת על 40 ליטר. כמות המים הדרושה לק"ג אחד של חיטה עומדת על 1,300 ליטר מים. ייצורו של דף נייר מצריך 10 ליטר מים ועל מנת לייצר 1 מגהוואט לשעה שעה של חשמל צריך 30 אלף ליטר של מים.
"מוצרים ישראליים בכל יבשת"
אחת החברות הישראליות שפועלות מעבר לים היא חברת עמיעד, מהקיבוץ בעל אותו שם שנמצא סמוך לראש פינה. החברה פועלת בתחום כבר 50 שנה ונסחרת בבורסת AIM הלונדונית. עמיעד מתמקדת בטיפול בפתרונות לסינול להשקייה, לתעשייה, לתעשיית הנפט ועוד.
להיתפס בשאננות ולהאט את הקצב". לדבריו, "המוצרים הישראליים המוצלחים נמצאים כיום בכל יבשת על פני כדור הארץ, ומדינות רבות רואות כי טוב ורוצות נתח מהשוק. בסין, קוריאה והודו יש כיום דור שלם של מהנדסים מבריקים, תעשייה מפותחת וכלכלה מזמינה. אנו הרי לא החכמים היחידים, ובעולם גלובלי קל ופשוט להעתיק מוצרים וטכנולוגיה. יצירתיות וחדשנות, לעומת זאת, קשה הרבה יותר לשכפל".
בשנים האחרונות מתמקדת עמיעד ביישום טכנולוגיות מים במדינות עולם שלישי. באנגולה מפעילה החברה מערכת המספקת מים נקיים לשימוש ביתי ולחקלאות. בווייטנאם בוצע ב-2011 פרויקט לטיהור מי שתייה מאגם מקומי באמצעות מערך מיוחד של מסננים. בהודו, במדינת מהארשטרה, בוצע ב-2012 פרויקט לסינון מים עבור שימוש חקלאי (טפטפות). בדומניק, אי בים הקאריבי, בוצע פרויקט לטיפול במי נהרות על מנת לספק לעיר הבירה, רוסו, מי שתייה נקיים לשימוש התושבים ולשימוש ספינות התיירים הפוקדות את האי.
ועידת ווטק 2013 היא פרי יוזמה של מרכז הירידים והיא מתקיימת בשיתוף עם משרד הכלכלה, משרד החוץ ומכון הייצוא. בכנס משתתפות בין היתר החברות נטפים, תהל, דורות, בלו איי, גאל ושטראוס מים.
דיין. "אסור להאט את הקצב"