1) הצעות לסדר-היום.
מאת חה"כ חיים אורון.
חוק השכר בשירות הציבורי (הכנסה מירבית), התשנ"ו-1996, מאת חה"כ רן כהן.
מאת חה"כ ענת מאור.
חוק עובדי הציבור (הגבלת שכר), התשנ"ו-1996, מאת חה"כ מאיר שטרית.
3) תביעות השכר של הפסיכולוגים.
(הוספת בנק יורו-טרייד בע"מ).
לסדר-היום. חה"כ אחמד סעד, בבקשה.
וגם הדירקטוריון לא יודע.
הם הבטיחו שהם יחזרו לוועדה לפני שימכרו.
הפועלים וזה יכול לפגוע בתנאים שלהם. אני מבקש להעלות את זה לדיון.
נראה ראוי וחשוב לדיון ואפילו דיון דחוף. זה נושא שלנו ועלינו לדון בו.
לפני שיעשו מעשה. דובר בכלל על הבורסה הישראלית, לא על הבורסה בחוץ לארץ.
כללית; אני לא יודע במה מדובר, אבל הנושא הזה מאוד דחוף כי זו מכירה גדולה.
אני חשבתי להזמין אותו ליום חמישי כי עוד לא נקבע נושא לישיבה.
של שר האוצר תהיה כאשר היושב-ראש הקבוע של הוועדה יהיה כאן.
נקיים זאת ביום רביעי או חנמישי.
הצעת חוק שכר בשירות הציבורי ובגופים נתמכים (הגבלה). התשנ"ו-1996.
חוק שכר בשירות הציבורי ובגופים נתמכים (הגבלת שכר). התשנ"ז-1996.
מצפה שייעשה בתחום הזה.
בהחלטה של הכנסת.
אני מקבל את התיקון.
כל חוק תלוי ברצונה של הכנסת.
שלחוק הזה יש מקום כשלעצמו. אם הוא גם יזרז תהליכים נוספים שמעבר לו, מה טוב.
ועכשיו רשות הדיבור ליוסי קוצייק.
האם אין רשות דיבור למציעים?
והמציעים כבר הציגו את החוק. יוסי קוצייק, בבקשה.
האוצר דן מרידור.
יחידת האכיפה, ואני מעריך שבמוקדם או במאוחר יוגשו תביעות לבתי משפט.
הפנים, יהיה אחראי לכך.
ואם הם לא ינהגו כיאות, גם הם יעמדו לדין משמעתי?
זה לא נקבע בחוק.
האגף הזה הוקם?
זה מוקם בימים אלה. נציבות שירות המדינה מקצה לזה משאבים.
עד היום הוא לא שם על זה את הפוקוס והמשאבים, ולא השקיע בזה מאמצים.
אבל אגף כוח אדם היה גם קודם.
על השקל, לגבי למעלה מ-150 אלף עובדים. כל יום אני יכול להגיד לכם מה הנתונים.
הפיתרון של אגף כזה במשרד הפנים משביע את רצונך?
אני יזמתי את זה.
כמה עובדים שם?
ע ו בדי ם.
יש שם שלושה-ארבעה עובדים מקצועיים, נגיע אולי לעשרה עובדים.
זה ממוקד פר האזורים השונים של משרד הפנים?
של הנבחרים, גם של הבכירים וגם של העובדים האחרים.
גם ברשות החברות הממשלתיות יוקם אגף שיפקח?
מדובר בגופים גדולים.
בנושא השכר וגם בנושא החריגות.
לעשות את העבודה שלו מולם.
הפרק האחרון של החלטת הממשלה מדבר על הקמת צוות לבדיקת שינויי חקיקה.
על גופים שהם עמותות שנתמכות על-ידי תקציב המדינה. איך תפקחו על אלפי עמותות?
חה"כ דהן, עוד לא הגענו לדיון בחוק.
אבל יוסי קוצייק מדבר על פיקוח.
חה"כ דהן, השאלה שלך היא מצויינת. אנחנו לא מסוגלים לפקח על העמותות.
ידיעות על מי שעובר על החוק.
הוא יקה תלושי משכורת של אלפי עובדים שעובדים בעמותות?
לפי החוק, רשם העמותות צריך לקבל דין וחשבון עם מאזן של כל עמותה.
אני מציע לא להיכנס כרגע לחוק.
את ההקצבה ונגמר הסיפור. זה ירתיע אחרים.
לדעתי יותר טוב שיוציאו את העמותות מהחוק.
אבל אנחנו עוד לא בחוק. כשנגיע לדיון בחוק, תדבר על זה.
אלינו, זה פשוט לא ריאלי.
מדובר על העמותות הנתמכות, לא כל העמותות.
לדעתי יש אלפים כאלה.
הבודק האם הוא בודק.
עבירה על החוק.
לעבוד על כל הרצף.
ואתה מדבר על נורמה.
ההוק מתכוון להתייהס לשאלה האם יש גג.
תנו לי לסיים את הסקירה כדי שחברי הוועדה הכספים יקבלו את כל האינפורמציה.
בימים האלה שר האוצר ושר המשפטים מקימים צוות משפטי לבדיקת שינויי הקיקה.
אפילו אם השכר הזה משולם כדין, אתה לא רואה את השכר החריג.
הם קיבלו הוצאות רכב כשהרכב היה של העירייה?
לטפל בחריגות השכר.
עם כל עיר. לכן אני, כממונה על השכר, צריך להיות מאוד זהיר במסמך שאני חותם.
מרכז השלטון המקומי הוא צד יציג בהסכם שכר.
אני צריך לנהל משא ומתן בכל מקום ומקום באופן ספציפי.
עובדים חדשים מובן מאליו שהם נקלטים על פי הוק.
להן את המענק פעם אחת ולתמיד.
אין הבדל בין רשויות עם מענק לרשויות נטולות מענק.
מודל ראשון חל לגבי עובדים קיימים.
גם אם זה עובד שהתקבל לפני חצי שנה?
עובדים שלא על פי הספר.
התקציבים והממונה על השכר באוצר)".
של פרטים שאנחנו רוצים לקבל. זה לא פשוט, יש ויכוחים, יש שאלה של לוח זמנים.
חלק מהרשויות המקומיות, הוא אולי הקשה ביותר שהיה אי פעם.
גדולה שעושים אנשי יחידת השכר במהלך כל השנה.
"חוק" היא לא מפתח לשום דבר.
מה אומר סעיף 29?
מיליון עובדים, לא יכול לקבוע ולהעניק תנאי שכר ללא אישורו של הממונה על השכר.
זה המיגזר הציבורי בלבד או גם חברות ממשלתיות?
על פי הגדרתו בחוק.
חה"כ אורון, אתה מרחיב גם לעמותות.
חברה ממשלתית, עובד רשות מקומית או כל גוף אחר הנתון לביקורת מבקר המדינה".
תמיכה מעל %25.
קיים, אבל מפירים אותו כל הזמן.
כמה הוא שכר המקסימום?
זה לא חשוב. אני קובע בכל מקום מה שכר המקסימום.
פעמים השכר הממוצע במשק, למשל.
אתה אומר שכולם יעלו כלפי מעלה לעבר שכר המקסימום.
כן, לא הייתי רוצה לראות חקיקה בתחום יחסי העבודה שנכפית דרך הכנסת.
מדובר בתאגידים ציבוריים. הם מקבלים את הכסף מהציבור.
ממליץ לכנסת לא לחוקק את החוק הזה.
נשמע עכשיו את דן אורנשט"ן, נציג משרד המשפטים.
שום בעיה, זו התערבות בהסכמים אבל התערבות שמקובלת בכל מדינה דמוקרטית.
פוגעת בחופש ההתקשרות בחוזים, במיוחד בחוזים קיבוציים וגם בחוזים אישיים.
מה השכר של עובדי הציבור נוגע לעניין הבין-לאומי?
התערבות של הממשלה בשכר בגופים ציבוריים.
לא, זו התערבות של המחוקק.
אבל מדובר בהסכמים של הממשלה.
גם זה צריך לעמוד בעקרונות.
הקהילה הבין-לאומית לא רואה בעין יפה התערבות בענייני הפרט מעבר לנדרש.
האכיפה היא הבעיה הגדולה.
כלומר, אתה חושב שחוק שכר מקסימום הוא מיותר.
התנגדות עקבית, הן במשרד המשפטים והן בממשלה.
אבל העיקרון שצריך להגדיר את שכר המקסימום בשירות הציבורי נראה לכם?
זה דבר שקיים בחוק.
מציע של אחת מהצעות החוק שלפנינו.
קוצ' יק. אם אתה לא מבצע אותו, כאילו אתה אחראי לחריגות השכר.
זה שלא בידיעתי.
את החוק, הוא לא מביא את זה לידיעתו של מר קוצ' יק.
בהיקף כוח אדם בניגוד לסעיף 29 וגם בהיקף השכר. מה כל כך סודי פה?
גם השתתפות מעביד?
השכר ברוטו לעובד.
בשכר ברוטו חסרים כל הדברים שבייגה שוחט מדבר עליהם.
שאחראי לחריגת שכר ונותן ידו למהלך, יועמד לדין, ישלם קנס או יקבל מאסר.
אני מיכן להכניס את זה לחוק.
באותה מידה. אי אפשר אחריות פלילית רק על ראשי רשויות.
מאה אחוז. אני מוכן להכניס לחוק הזה סעיף של ענישה עם אחריות פלילית.
אחרי המשבר - את אותו שכר חריג ששילמו לכולם.
חה"כ שטרית, לפי דעתי הצעת החוק שלך חלה על מאה איש במערכת, לא יותר.
אולי אפילו פחות. כמה אנשים במיגזר הציבורי מרוויחים 50 אלף ברוטו?
זה הדבר העיקרי. מה יהיה הניסוח, האם להכניס ענישה או לא? אלו עניינים טכניים.
שאם יפזרו שתיים-שלוש עיריות, הסיפור ייגמר, שום ראש עיר לא יקח אחריות על זה.
עשרות אלפי שקלים לפקידים ולמזכירות. בעיניי זו שערוריה.
תודה רבה. חה"כ ענת מאור, אחת המציעות, בבקשה.
מקום שני אחרי ארצות-הברית.
אני חומך בהצעת החוק, אבל זה לא נכון. ישנו סקר של הביטוה הלאומי.
הסקר של הביטוח הלאומי הוא מדהים - בין 00| 4שקל ל-150 אלף שקל.
אני יודעת שהפערים נסגרים על-ידי מס הכנסה ומס רכוש, אבל דרושה גם תקרה.
פערים גדולים. לכן אני חושבת שיש מקום לחקיקה.
שכר מינימום וטוב שהיא תתערב גם בהגבלת שכר בתקרה.
תודה. חה"כ אורון, שגם הוא בין המציעים, בבקשה.
צריכים להיות ברמות שכר פי 1.3 מכל הבכירים בעיריות שהן פי 4 גדולות מהן?
ולמעלה ממשכורתו של ראש הממשלה.
על פי נתוני 95', בבאר שבע יש חמישה עובדים שמשתכרים 28-26 אלף שקל.
ייתכן מאוד שזו עבירה על סעיף 29.
אלף ב-95', זה בערך 27 אלף עכשיו.
זה לא מגיע ל-27 אלף.
איך החוק שלך מתמודד עם זה?
ואתה לא יודע את האמת.
אפשרות למנוע את זה, אלא אם קובעים גבול עליון. ואז מופיעה שאלת החריגות.
החוק שלך לא פותר את הבעיה.
משיכה למעלה תהיה גם אם יעמדו על התקרה.
לגרום לכך שיהיה טוב עם סעיף אהד בהוק. יש פה מכלול שלם של נושאים, רהב מאוד.
בכמה אתה רואה את הרף?
95'. יוסי קוצייק, אני יודע שזה עושה לך בעיות בכמה מקומות.
הבראה וכדומה. אפילו על פי הצעתך, 6-5 פעמים השכר הממוצע במשק, איך תעמוד בזה?
כולל במכללות שהן קטנטנות? אין אפילו קשר בין גודל המכללה לשכר.
חה"כ אורון, אתה תומך בכך שהציבור יגיד; יש תקרה למה שאני מוכן לשלם.
יש בסיס, לא יורדים מתחת לזה. בסקטור הציבורי לא עולים מעל זה.
בתוך הטווח הזה תסתדרו.
תודה. הה"כ בוים, בבקשה.
רשות שכן יש לו עניין ללכת למהלך כזה.
פעולה. בסמכות שלו הוא גרם לכך שהעובדים הסכימו.
אבל לא ההסתדרות נתנה את המשכורות האלה, ראשי הרשויות נתנו אותן.
או להסכם עם האיגוד המקצועי בהסתדרות, זה ייתקל בקשיים עצומים עם העובדים.
עובדה שבראשון לציון המודל עבד.
הפרמיות שהוכנסו לעניין.
לחוקק חוק שיכול להיות שלא יכבדו אותו? ההצמדה לשופטים היא ביזוי כפול.
והוא מוסיף עוד כהנה וכהנה.
חה"כ בוים, תודה. חה"כ שוחט, בבקשה?
איש, שם ההכנסה הממוצעת של העשירון העליון (שזה 30,000 איש) הוא 46 אלף.
פחות כי כל אחד מהם בא ואמר: 'למה הוא מקבל יותר? אני רוצה להרוויח כמוהו'.
אני אומר את זה כרקע גם לדיון שישנו כאן, כדי לראות את תוצאת הבעיה.
האווירית צריך לשלם לאנשים כדי שלא ילכו לחברה כמו אלתא ששם משלמים פי שלושה.
זו גם בעיה שאי אפשר להתעלם ממנה.
שיעורי המס השולי. אני מדבר יותר על רמות השכר של המאיון העליון.
יש הצעת חוק כזאת.
מציעים לרדת ל-,/%40, זאת אומרת שכל מה שמעל 15 אלף יהיה פלט.
שהוא לא רק כלי להשיג מקורות אלא גם להקטין את רמת אי-השוויון בהכנסה הפנויה.
הצעת החוק של חה"כ שטרית היא בלתי רלוונטית. כמה אנשים היא יכולה לתפוס?
ולהגיע להסדרים בשלטון המקומי לגבי הרשויות.
שנה, יהיה בעי יתי.
תודה. חה"כ פינס, גם אתה כמו הה"כ שוחט מוכן לתת ציאנס לממשלה?
שיקולים, תגמגם. יכול להיות שדווקא בעניין הזה הממשלה צריכה להיות יותר נחרצת.
רף עליון הגיוני, חכם, נכון, אבל לפי דעתי צריך להיות רף כזה.
רוב החוזים האישיים במכס והמע"מ הם ללא-אקדמאים.
הם נועדו לתת תוספת שכר.
בהשכלתם. מה אנחנו עושים בסוף עם המכשירים שעומדים לרשות המדינה?
מה הפואנטה בדבריך?
העסקי, ובסוף למי אתה נותן את זה? למי שצריך לתת או למי שיש לו ותק והוא בכיר?
הם אנשים ברמי; מקצועית.
חוזה אישי. כך זה לפחות לגבי אלה שאני מכיר.
זה לא נכו ן.
בכל דבר יש חריגות, השאלה היא עובדתית.
שאני לא מקבל את ההצעה לתת צ'אנס לממשלה.
אותן לקריאה ראשונה.
תודה רבה. חה"כ דהן, בבקשה.
הציבורי יהיה ברמה ממוצעת פלוס מינוס, ומי שיש לו אמצעים שילך לשירות הפרטי.
שאני י ודע עליהן.
עמותה והגננת שם מקבלת 40 אלף שקל.
מסוגל לעשות שום דבר.
אחת, כל השנה חברי שאר העמותות יבדקו שלא עושים שם חריגות שכר.
אעשה פעולות ואשתדל, אבל אני לא מסוגל'.
נסכים על מנגנון של היוצא מן הכלל.
חופש הפעולה? לממונה על השכר, במקרים חריגים, לחרוג מתנאי השכר המותרים.
תודה. חה"כ הירשזון, בבקשה.
אני חושב שצריך להפריד הפרדה ברורה בין חקיקת החוקים לבין אכיפת החוקים.
החוקים הזרה לשולחן הזה ולראות מה אפשר לאכוף ומה אי אפשר לאכוף.
שמה שלא אוכפים לא נחוקק. זה לא תפקידנו.
שלא מקי ימים אותם.
חוק שהיה, ולא משנה מי העלה את זה - מהקואליציה או מהאופוזיציה - נפסל על הסף.
ירידה, אני חושב שזה דבר חשוב וזה יראה שמפיקים לקה מסויים.
בדו"ח הבא כי זה תהליך.
מסויימת. אם למישהו יש ציפייה שהתהליך הזה יבשיל במהירות, הוא פשוט לא ריאלי.
או לא צריך להיכנס.
לפקח על זה.
אם עמותה מקבלת תמיכה והיא הורגת בשכר, זה לא מעניינה של הממשלה?
בדיוק מה דרגת- השכר של חמשת הבכירים.
אוויר" וכו'. צריך לראות את הנושאים היוצאים מן הכלל.
תודה. חה"כ חנדל, בבקשה.
ממשלת י ?
21.5 אלף שקל.
בדיוק כמו השכר של חברי-הכנסת.
לעניין, ננתח את זה.
אחד לא טען שלא צריך שכר מקסימום.
חה"כ רובינשטיי ן, בבקשה.
רוצה להסביר גם למה. בשירות הציבורי אין מעסיק, אין בעלי מניות, אין בעל בית.
התקשורת, אחד חלש על משק האנרגיה ואחד חלש על תקציב גדול כמו משרד הביטחון.
כמו בזק והתעשייה האווירית.
על השכר של המנהלים במיגזר העסקי הפרטי?
לא. כאן אני תומך בהחלטת הממשלה, שבאה באיחור, לאכוף את סעיף 29.
מכיוון שהם מתחרים בעולם עסקי.
המכירות, כולל יפן, שתיים הן ישראליות: התעשייה האווירית ותדיראן. אלה ענקים.
מתרומם, כולם ילכו בעקבותיה.
אני לא מתערב בזה, אני משאיר את זה.
המנהלים שם הם אנשים שכבר עשו את שלהם והשכר לא כל כך מעניין אותם.
אומר שלדעתי החוק לא צריך לחול חברות עסקיות.
יש שאלה מה זה עסקי, מה זה לא עסקי. זה לא כל כך פשוט, יש בעיה בהגדרה.
אולי גם בחקיקה, את ההתקוממות של הציבור שמשלם את הכספים האלה נגד אי-האכיפה.
חוק כזה? לא הייתי רוצה שישראל תהיה המדינה היהידה שתלך לחוק כזה.
בקיירות הציבורי פרופר חייבת להיות הגבלה כלשהי, השאלה באיזו מתכונת.
עובד כלקהו י ותר מהמנכ"ל. האם זה לא מצלצל יפה, לא יזכה לתמיכה ציבורית?
תמצא מהנדס עיר טוב.
אם כך, השירות הציבורי יגביל את טיב המקצוע. תקבל רמה בינונית.
חריג, אז מה בעצם שינית?
סעיף 29 נותן פיתרון לכל האפשרויות.
צורך, שזה מוקדם.
מקומית, גם רשות שמקבלת מענק וגם נטולת מענק.
עירייה כמו ראשון לציון שהיא בכל זאת עירייה נטולת מענק, שיש לה הכנסות.
אני לא מבחין כאן בין עירייה נטולת מענק לבין עירייה שמקבלת מענק.
היא תוביל, והיא נטולת מענק.
הזיו ינהל את העירייה בתנאים שלו.
מה קורה אם העירייה היא נטולת מענק ועל סף פשיטת רגל? בואו לא ניכנס לזה.
אחת, לא נמצא למחרת בעיר השנייה. כולם מחקים זה את זה.
זה חי יב להיות אחיד.
הרשויות נכנסות עכשיו לתוך ההסדר הזה. עשרים וכמה הן נטולות מענק.
נשמע עכשיו את עו"ד גיל בר-טל מהאיגוד המקצועי.
אני מוותר על רשות הדיבור, כי אנחנו מעדיפים כרגע לא להגיב.
יפה שבאת והקשבת לנו. זו דוגמא טובה. סמדר אלחנני, בבקשה.
כתבתי כמה הערות שמונחות לפניכן ואני רוצה לחדד אותן. ראשית, מה זה שכר?
זו הבעיה הכי גדולה פה, כי ההגדרה הטכנית קובעת פה את המהות.
בדו"ח של יוסי קוצייק אין הגדרה מה זה שכר?
שלא. תלוי במקום העבודה.
אז איך הוא יכול לקבוע את החריגות?
הפנסיה לא מופיעה בחריגות השכר.
הוא מגדיר שכר מה שמופיע בטופס 106, ההכנסה ברוטו.
לשכר. זו עלות החלק של העובד והמעביד.
עושה את ההגדרה הטכנית הנבונה מה השכר, יהיו לך כל הפרצות האלה.
את בעצם אומרת שיש עיוות בדו"ח.
התייחסות בהצעות החוק שלפנינו.
אולי בהמשך נקבע שכר מקסימום למזכירה, שכר מקסימום לסמנכ"ל וכו'.
יש פח טבלאות כאלה.
רק לא הכנסת מחוקקת אותן.
יש הסכמי שכר.
הסכמי סכר הס לא חקיקה, זו תוצאה של משא ומתן.
ולפי הסכנמי השכר.
מטרדי הממשלה ומערכת הביטחון לא מופיעים בדו"ח.
כל תחליטו אם יש נורמה או לא, בזה אני לא רוצה להתערב, זו באמת כוונת המחוקק.
דבר שני. תקבעו מהו השכר כי יש המון דרכים לחרוג מההגדרה.
מהסמנכ"ל אצל השכן.
שזה קורה גם בחברות ציבוריות, כמו חברת חשמל, שאין שום קשר כזה.
כך הרבה, זה לא ספר כל כך גדול אם עושים אותו באותיות קטנות.
תודה. אהרון עוזיאלי, בבקשה.
יקבעו בחוזה שם לאל כל אפקטיביות של שכר.
אל תגיד שהתעלמתי מזה, זה כתוב בנייר שלי.
מה עם פנסיה מוקדמת?
הכל כתוב בני יר שלי.
להיות הסמן הימני של כל הקבוצה.
להיות ישים, אבל בשכר של ותיקים אני בספק רב אם ניתן בכלל לפגוע.
הסכם השכר של המנכ"לים הוותיקים.
חברי-הכנסת והחדשים לא.
אם זה י ח ז י ק מעמד, אתה צר י ך לקבל פרס נ ובל.
סמן ימני לגופים שהם ציבוריים אבל מחוץ למערכת של חוק יסודות התקציב.
הישיבה הופסקה בשעה 00;12.
הישיבה נתחדשה בשעה 12:15.
לתהודה, בכל זאת יש לי כמה שאלות לא מפוענחות.
מניח שגם לכם צריכה להיות בעיה עם העניין הזה.
של דבר, בשורה התחתונה, אמרו שוב ושוב: בהסכם הבא.
ויש לנו המוסדות שלנו.
הצעות להסכם והסכמות, יש התפתחות של משא ומתן בכל התקופה הזאת.
מה גרם לפריצת השביתה?
בשטח שהם רציניים, שהם אמינים'.
כן, הסכם 93' שאף פעם לא נגמר.
זו הנקודה. זה לא ההסכם הבא, זה הסכם הקודם.
יקרה נס שלא קרה כבר עשרים שנה.
עם אותה תחתית של סולם השכר שהיה לנו בהסכם ההוא, שלא המשיכו לתקן אותו.
תודה. אבי גולן מהסתדרות האקדמאים, בבקשה.
מאבק כוחני של שביתה, הנושא שלהם לא יזוז לעולם.
ומתן, שהם יקבלו דברים מסויימים ואז אמרו להם: לא תקבלו שום דבר.
לעומת כל הסקטורים האחרים.
הקיפוח ואתה מכיר את תגובת השרשרת.
הפסיכולוגים, היא מצומצמת מאוד.
אבל זה יהווה תקדים.
שאיגודים אחרים לא ייגררו בעקבות זה. לכן יש מקום לפיתרון היום.
תודה. נשמע עכשיו את מר קוצייק.
על שעון ובכך מתחייבים לשקט תעשייתי לכל תקופת ההסכם ונגמר המשא ומתן.
ז"ל נפטר היה לו ממלא מקום בשם לינהרד.
הוא לא היה ממלא מקום.
'זה ההסכם, תחתום על ההסכם'. ההסכם הזה מיצה את התביעות, שילמנו מה ששילמנו.
הפסיכולוגים נתבעו לחתום על שעון, סירבו לחתום על שעון ועכשיו פרצה השביתה.
אני גם אגיד משהו על תהליך המשא ומתן שהיה לאחר מכן.
המח"ר. זו הטבלה שאליה הם החליטו שהם רוצים להסתפח.
היה בסדר מכיוון שהשכר בהסתדרות המח"ר הוא טוב, עולה על השכר של הפסיכולוגים.
מה הבעיה לתקן את זה?
מכיוון שהפסיכולוגים עובדים בחצי משרה.
שלמה עוברת על החוק.
אני מבקש לעשות מקצה שיפורים.
כי הם עובדים משרה מלאה ומגדירים להם את זה כחצי משרה.
בפועל אנחנו עובדים משרה מלאה כי השעות שלנו בקליניקה הן רק חלק מהעבודה.
הם לא עובדים משרה מלאה בפועל.
י ש כאלה ו י ש כאלה.
אנחנו מוכנים להבהיר את הנקודה הזאת.
השכר, מעבר להזדהות שיש לי עם הפסיכולוגים.
'הוא לא מוסמך'. איזה מין דבר זה?
זה לראש-הממשלה, הבהרתי את זה לשר האוצר הקודם, הבהרתי את זה לשר האוצר החדש.
אתה אומר שיש להם זכות מלאה למוטט את המשק.
יכול להיות שלא, אבל לפחות שיבינו שהם לוקחים סיכון כזה.
למה כל השיקולים האלה לא נלקהו בחשבון כשנתנו לרופאים תוספת של %80?
מכיוון שהיה הסכם שכר עם הסתדרות המח"ר. היו יכולים לתבוע אותם.
מישהו הזניח את הפסיכולוגים, מה לעשות?
נשמע עכשיו את חברי-הכנסת. חה"כ יצחק כהן, בבקשה.
צחוק. הסברת שמישהו פה הזניח אותם. אנחנו, כחברי-כנסת, חייבים לתקן את זה מיד.
איש, זה זועק לשמיים. המציאות שאחרי 12 שנה אדם מקבל 1,100 שקל היא מדהימה.
זה לא 1,100. המשכורת שלהם מספיק גרועה גם בלי שתגזים כלפי מטה.
המשכורת הממוצעת של פסיכולוג היא 5,800 שקל במשרה מלאה.
אבל אף אחד לא מוגדר כעובד משרה מלאה, כשהוא עובד משרה מלאה.
הם מוזמנים לעבוד במשרה מלאה, לא זו הנקודה.
זה מקומם לשמוע את ההערות האלה.
-ואתה משלם 23.70 שקל לשעה.
בלי שום זכויות סוציאליות.
איך אתה יכול להגיד דברים כאלה? האוזניים תצילינה למשמע דבריך.
מבקשים לתקן את זה, ומיד.
זה בלתי אפשרי. שוועדת הכספים תוסיף את הכסף הזיו.
נכון, היא תוסיף את הכסף.
תודה. חה"כ דהן, בבקשה.
מתעלמת מהם, אסור שיימשך.
אומר שלפסיכולוגים יש בעיה קשה שהם הוזנחו.
יכולים לעשות, קיימנו את ההתחייבות החוזית שלנו איתם. מישהו אחר קיפח אותם'.
היתה פה טעות, מר קוצי'יק.
מה זה "מישהו אחר קיפח אותם"? איך יכול להיות מישהו אחר? מי משלם?
חילקה את זה למקורבים ואת הפסיכולוגים השאירה בסוף.
אנחנו נגיב על זה.
מאתמול להיום, ולא היינו יוזמים אותו אם היינו יוושבים שזו עוד בעיה שגרתית.
אתה הסכמת לותת להם את אותם 14%עכשיו פלוס %11 ב-99י.
והחזקת רכב והוצאות, המשכורת תהיה סבירה.
שמעבר לתלוש הזה יש עוד הכנסות.
מי שיש לו קליניקה, לא נמצא בתוך המאבק. זו סתם השמצה.
גם בעלי קליניקות נמצאים בתוך המאבק, הם לא מתכחשים לזה.
שכר הולם בעבודה הציבורית כדי שלא יצטרכו לעזוב.
אני רוצה שהם יבהירו את הנקודה של חצי משרה ומשרה. זה לא ברור לי.
עושים עבודות בבית.
לכן המשרה שלהם היא 24Z שעות לשבוע ואצלנו זה 42 שעות.
הרבה יותר קטנה. לכן החששות.
שהאוצר מתייחס אליה כלא חוקית, משיגים הישגים. דבר ראשון, צריך לחזור לעבודה'.
לכם להפסיק את השביתה. אני רוצה לצרף את הקריאה שלנו לקריאתו אבל עם תוספת.
שאתם תקבלו את התמיכה הציבורית הרחבה הזו, אתם צריכים לבוא בידיים נקיות.
תשובה עכשיו, אני מציע שתקיימו דיון ותשקלו את זה.
אני מבקש שתבהירו את הנקודה של חצי משרה ומשרה.
אלו דרישות של המעביד או שזו פרקטיקה שלכם?
אלו דרישות של העבודה עצמה.
מגעים, כמה פעמים נפגשים עם קליינטים. ככה הם מודדים את העבודה שלהם.
במקום לשבות שביתה מלאה, תעבדו לפי הספר.
העבודה. ועכשיו כשאאנחנו זועקים, אנחנו זועקים על הכל וגם על זה.
יכול, ואנחנו צריכים להבין גם את הממונה על השכר. אני לא חושבת שזה תפקידי.
הזדמנות, רק תמיד יש הטענה 'אני לא יכול'. אני צריכה לעזור לך? זה לא תפקידי.
לצורך המשא ומתן שלחתם את ההסתדרות.
את מתעלמת מההסתדרות, אבל היום הבאת אותם לישיבה.
אותי לנהל מאבקים בתוך ההסתדרות? אני הושבת שזה לא שייך.
ומתן. הוא גם אומר שהשביתה צודקת, לא רק חוקית.
היא גם חוקית וגם צודקת.
יותה חמור מזה, על המאזניים מונחים דברים הרבה יותר חשובים בתחום החברה.
האנשים האלה מתעסקים בכל חוליי החברה, באנשים החלשים ביותר והרגישים ביותר.
בא בכל פורום ואומר שהפסיכולוגים צודקים, שנעשה עוול, אך ורק בידך לתקן אותו.
ותוריד את מדינת ישראל ממאבק שאנשים משלמים עליו בחייהם, והאנשים החלשים.
הכספים, ועדת העבודה והרווחה, העיתונות, אישי ציבור, רופאים, מנהלי בתי חולים.
לא לקבל את דעתי.
לכן אנחנו י ושבים כאן.
מסויימת מכיוון אחר, כאשר ישנן ההצעות שאני הצעתי, שאני הגדרתי אותן כ"שפגט".
מבחינתי להציע %14 ועוד %11, זו הצעה שלא היה לה תקדים. אתם יודעים את זה.
אתה לוקח חזרה %10 מתוך ה-%14. אתה לא הצעת l4%X.
תוספת של %18.
סליחה, על הבכירים דנו קודם. זה לא הנושא עכשיו, תנו ליוסי קוצייק לסיים.
שידעו מה זה %14.
את זה תשאירי לחברי-הכנסת.
ברמות הנמוכות זה %30.
מלאה, תמיד חצי משרה זה חצי כסף.
אי ן ויכוח על זה.
אבל אין "שמלה" בחצי משרה.
אבל המשרד הממשלתי לא נותן להם משרות מלאות.
"שמלה" של שעות נוספות, אז אתה מגיע למשכורת יותר רלוונטית.
מלאה, מחר יקבל במשרד הבריאות את הרכב והשעות הנוספות שאחרים מקבלים.
על זה. לגבי רכב זה תהליך, חלק יקבלו ואחרים יקבלו במשך הזמן.
ומי שעובד בחצי משרה לא יקבל. למה שלא יקבל חצי מזה?
אין שעות נוספות בחצי משרה.
הדיון חזה. חה"כ כהן ביקש להעיר הערה.
את הדבר הבסיסי. דבר שני, גם את ההוספה של "השמלה" צריך לעשות באופן מיידי.
על הקמת ועדת משותפת כפי שהצעתי, שתבדוק את הנושאים ותטפל בחם.
באופן עקרוני ועדת העבודה והרווחח מטפלת בנושא חזה.
יש לחם ועדת התיאום.
שכדאי לחקים ועדה משותפת לשתי הוועדות.
שבוודאי בקיאים פי כמה יותר מכולנו.
אחד לא יוכל לבוא בטענות. רק תתקן את הנושא הזה במהות.
עד כמה שאני מבין, גם זה מורכב, לא כולם מעוני ינים במשרה, זה יגביל אותם.
מי שלא מעוניין, זו בעיה שלו.
ולמען משק המדינה הוא יצטרך להיכנס לעקרונות ולא להיענות לתביעותיכם.
למה זי אבן הבוחן?
כי r זו הסיטואציה שנוצרה היום.
כמה משרות המדינה היקצתה לפסיכולוגים?
בחצי. כי אתם לא מוסיפים אף תקן?
מאשר אם תמשיכו אותה. זה מבחן מנהיגות שלכם מול הציבור שלכם. תודה רבה.
עכשיו חה"כ דהן ימשיך לנהל את הישיבה, ואני אצא לשוחח אתכם.
המשך, מט"חית ומט"חית המשך - בנק יורו-טרייד. יובל יודלביץ, בבקשה.
מדובר פה על בנק חדש שרוצה להפעיל תוכניות חיסכון.
האם זה בנק עסקי לכל דבר?
זה בנק עסקי לכל דבר. הדבר נעשה בתיאום עם בנק ישראל והמפקח על הבנקים.
סטנדרטיות - תשורה ומט"חית.
איזה בנק זה?
הבנקים, אושר לו להפעיל את שתי התוכניות תשורה ומט"חית.
אני חושב שחוא לא יכול.
כלומר זה לא אוטומטית, שברגע שהוא בנק עסקי הוא מפעיל תוכניות חיסכון.
מדברים עליו קיבל אישור של המפקח על הבנקים ובנק ישראל.
האישור נמצא פה?
וחיסכון לפני שאנחנו מקבלים את האישור של בנק ישראל והמפקח על הבנקים.
האם מישהו מתנגד?
תשורת המשך, מטייחית ומט"הית המשך.
הישיבה ננעלה בשעה 13:15.