הבקשה") והיועץ המשפטי הודיע כי אינו מתנגד לה ומותיר את ההכרעה לשיקול דעת בית המשפט. בגדר הבקשה טוענים הצדדים שאין צורך במינוי בודק כמתחייב מסעיף 19(ב)(1) לחוק תובענות ייצוגיות תשס"ו - 2006 ( "החוק").
לטענתם, הסדר הפשרה איננו מעורר שאלות שבמומחיות כי אם רק שאלות משפטיות ובנסיבות אלה, כך נטען, כבר נפסק שניתן לאשר את הסדר הפשרה ללא צורך במינוי בודק (למשל ת"צ 164-12-07 שרייר נ' מהדרין בע"מ, (טרם פורסם, 24/2/09)). עוד הם טוענים כי אחד הנזקים הנטענים בבקשה לאישור הוא נזק בלתי ממוני שהערכת הפיצוי בגינו הינה עניין לבית המשפט ולא לבודק (ת"א 2692/05 יקירביץ נ' תרימה מוצרי תרופה ישראליים בע"מ (טרם פורסם, 27/4/09)).
לא נראות לי טענות הצדדים ולאחר ששקלתי בדבר החלטתי למנות בודק.
" בית המשפט לא יאשר הסדר פשרה אלא לאחר שקיבל חוות דעת מאדם שמינה לשם כך, שהוא בעל מומחיות בתחום שבו עוסקת הבקשה לאישור או התובענה הייצוגית (בסעיף זה - בודק), אלא אם כן סבר בית המשפט שחוות הדעת אינה נדרשת, מטעמים מיוחדים שיירשמו; שכרו והוצאותיו של בודק, וכן אופן תשלומם, ייקבעו בידי השר."
הוראתו של החוק היא איפה שהכלל הוא שאישור הסדר פשרה טעון חוות דעת של בודק והיוצא מן הכלל הוא שהאישור יינתן ללא חוות דעת רק כאשר קיימים נימוקים כבדי משקל לכך ובלשון החוק - "טעמים מיוחדים".
בניגוד לדעתם של הצדדים איני סבור כי מתקיימים אותם טעמים מיוחדים המאפשרים להימנע ממינוי בודק ולמעשה, ההיפך הוא הנכון מפני שלמרות הפירוט המובא בבקשה, חסרים בה נתונים המאפשרים להיווכח שהסדר הפשרה אינו פוגע בעניינה של הקבוצה המיוצגת, הלא הם רוכשי מוצרי אריזות רוטב פיצה ורוטב עגבניות מתוצרתה של המשיבה.
נטען בבקשה שלמרות גילוי תקלה במהלך הייצור, ופסילתם לשיווק של חלק ניכר מן המוצרים שיוצרו כשקרתה התקלה, יתכן שכמות קטנה ומצומצמת של מוצרים כאלה מצאה את דרכה לקמעונאים ומשם לרוכשים. על רקע זה הוסיפו הצדדים וטענו בבקשה כי היקף מכירות המוצרים שעליהם נסבה בקשת האישור הוא קטן מזה הנטען וכי בנוסף שיפרה המשיבה את הליכי הבקרה על תהליכי הייצור אצלה על מנת למנוע הישנות תקלות מעין זו שעליה נסבה הבקשה.
הצדדים הסכימו על כן שהפשרה תקבל ביטוי בכך שהמשיבה תתרום ממוצריה לעמותות העוסקות בחלוקת מזון לנזקקים בסכום כולל של 50,000 ש"ח (על בסיס המחיר שהמוצרים נמכרים לרשת "שופרסל").
על רקע זה אין מנוס מן המסקנה כי הבקשה איננה כוללת די הצורך פרטים על ההיבטים הכלכליים והכספיים של העובדות ששימשו יסוד לבקשת האישור וכן של אלה ששימשו יסוד לבקשה הנוכחית. במילים אחרות, כאשר נמסרו בסעיפים קטנים (א),(ה) ו-(ז) של סעיף 6 לבקשה פרטים על מהותה של התקלה שגרמה לייצור מוצרים במשקל חסר וכאשר נטען שכמות קטנה ומצומצמת של מוצרים כאלה מצאה את דרכה לציבור הרחב ומן העבר האחר כאשר נתונים אלה אינם מלווים בכימות כספי כלשהו, אין דרך להעריך את היחס בין הסכום של 50,000 ש"ח שעליו הסכימו הצדדים לבין היקפה הכספי של התביעה, אם זו הייתה מאושרת כייצוגית.
משום כך אני רואה למנות כבודק את רואה חשבון א' רצקובסקי, משד' פל ים 2 חיפה 33095, טל' 04-8654000 , פקס 04-8654022, על מנת שיבדוק את המשמעות הכספית של הנתונים שנמסרו בסעיפים קטנים (א),(ה) ו-(ז) של סעיף 6 לבקשה ויחווה את דעתו על היחס בין סכום הפשרה לבין ערכם של המוצרים הפגומים, לפי הטענה, שמצאו את דרכם לשוק, כאמור בסעיף קטן (ז) של הבקשה.
למטרת הבדיקה תמסור המשיבה לבודק כל מידע רלוונטי שלפי שיקול דעתו יהיה נחוץ לשם כך. המידע שיימסר יישמר על ידי הבודק בסודיות ולא יימסר לכל אדם אחר. ככל שיהיו למשיבה הסתייגויות ממסירת המידע, היא תוכל לפנות לבית המשפט בבקשה למתן הוראות וכך יוכל גם הבודק, ככל שיימצא לנכון. חוות דעתו של הבודק תוגש לבית המשפט תוך שישים יום.
המזכירות תעביר לבודק את העתק הבקשה (מס' 6), העתק של החלטה זו וכל אחד מן הצדדים יעביר לבודק העתק של הבקשה לאישור ושל התשובה, לפי המקרה.
הבודק יפעל לפי הוראות ס"ק (3)-(5) של סעיף 19(ב) לחוק ולאחר שתוגש חוות דעתו יוכלו הצדדים להתייחס לתוכנה, כאמור בסעיף 19(ב)(5) לחוק.
כאמור בסעיף 14.4 של הבקשה, המשיבה תשא בתשלום שכרו של הבודק.