האסטרופדיה העברית הינה מיזם של [http://astroclub.tau.ac.il המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א] והיא נכתבת ונערכת בהתנדבות ע"י מדענים וחובבי אסטרונומיה ישראלים. האסטרופדיה נכתבת ונערכת ע"י מומחים בתחומם.
האסטרופדיה העברית הינה מיזם של [[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]] והיא נכתבת ונערכת בהתנדבות ע"י מדענים וחובבי אסטרונומיה ישראלים. האסטרופדיה נכתבת ונערכת ע"י מומחים בתחומם.
סטודנטית ללימודי התואר דוקטור לאסטרופיזיקה ב[http://minerva.tau.ac.il/ ביה"ס לפיזיקה ואסטרונומיה] ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת תל אביב]. בעלת תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני באסטרופיזקה מ[http://www.huji.ac.il/ האוניברסיטה העברית בירושלים]. במהלך התוא השני חקרה את המבנה הסיפרלי של גלקסיית [[שביל החלב]] באצעות ניתוח סטטיסטי של התפלגות צבירים פתוחים. במסגרת עבודת הדוקטורט שלה היא חוקרת את יצירת ה[[כוכב|כוכבים]] ו[גלקסיה|הגלקסיות] הראשונים ביקום, וחוקרת דרכים ללמוד עליהן באמצעות חתימתם על [[קרינת ה 21 ס"מ]] של [[אטום]] ה[[מימן]]. בנוסף היא מתינינת בתופעות דינמיות המתרחשות בחגורת ה[[אסטרואידים]].
דר' ערן אופק, סיים תואר ראשון בפיזיקה, תואר שני ותואר דוקטור באסטרופיזיקה ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. את עבודת הדוקטורט שלו בנושא "יישומים קוסמולוגים של עדשות כבידה" ביצע בהנחיתו של [http://wise-obs.tau.ac.il/~dani/ פרופ' דן מעוז]. כיום דר' אופק הוא [http://cxc.harvard.edu/fellows/ עמית מחקר ע"ש אינשטיין] ב[http://www.astro.caltech.edu/ מכון הטכנולוגי של קליפורניה]. תחומי העניין העיקרים שלו באסטרופיזיקה ניסיונית הם: [[תופעות אסטרופיזיקליות חולפות]], [[עידוש כבידתי|עדשות כבידה]] ו[[חגורת קייפר]] ו[[עננת אורט]].
בצעירותו היה חובב אסטרונומיה, מדריך במצפה הכוכבים בגבעתיים מ 1986 ועד 1999, ופעיל באגודה הישראלית לאסטרונומיה בה כיהן כמזכיר האגודה בפועל (1988 עד 1989), סגן יושב ראש האגודה (1994 עד 1995) ויחד עם [http://www.phys.unt.edu/~ohad/ דר' אוהד שמר] ועופר גבזו הקים את חטיבת ה[[כוכב משתנה|כוכבים המשתנים]] של האגודה ב 1987.
ב 1999,יחד עם [http://www.astro.caltech.edu/~avishay/ דר' אבישי גל-ים], הקים את ה[http://astroclub.tau.ac.il מועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א], ואחד מיוזמי הקמת האסטרופדיה (2004).
חובב אסטרונומיה ועד שנת 2009 מנהל [http://forums.nana10.co.il/Forum/?ForumID=2122 פורום האסטרונומיה של נענע]. היה מדריך במצפה הכוכבים בגבעתיים משנת 1994 ועד שנת 2002 בנוסף היה פעיל באגודה הישראלית לאסטרונומיה ועסק בצפייה ומדידת עוצמת האור של [[כוכב משתנה|כוכבים משתנים]]. אסף בילה לילות רבים בתור תצפיתן ב[[מצפה הכוכבים ע"ש וייז]], שם גם גילה מספר [[אסטרואידים]]. בנוסף להיותו אחד מחובבי האסטרונומיה הבולטים בישראל, אסף מקדיש חלק נכבד מזמנו בפעילות התנדבותית למען קידום האסטרונומיה בישראל. אחת מיוזמותיו היא קיום תצפיות רחוב לעוברים והשבים ומתן אפשרות לקהל הרחב להנות ממראות השמיים. כן, אסף תרם רבות ל[[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א|מועדון האסטרונומי]], ממרצו והידע שלו, בארגון פעילויות ותצפיות רבות משתתפים.
דר' עמר ברומברג סיים תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני ושלישי באסטרופיזיקה ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א], תחת הנחייתו של פרופ' עמיר לוינסון. כיום עובד ברומברג כעמית מחקר באוניברסיטה העברית בירושלים. ברומברג חוקר באופן עיוני יצירת סילונים אסטרופיזקליים ב[[קוואזר|גלקסיות פעילות]] וכן הלמים יחסותיים מתווכי [[קרינה אלקטרומגנטית|קרינה]]. כיום הבנתנו סילונים אסטרופיזקליים היא חלקית ואנו לא מבינים היטב את המנגנונים שגורמים להאצת הסילונים ולזוויות פתיחה כה קטנות - ברומברג חוקר בעיות אלו ובעיות קשורות ומנסה להבין את המנגנונים הפיזקלייים שמאפשרים תופעות אלו ביקום.
ברומברג השתתף בארגון הארועים רבי המשתתפים של [[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]].
דר' אורלי גנת היא אסטרופיזיקאית עיונית ב[http://www.astro.caltech.edu/ מכון הטכנולוגי של קליפורניה]. סיימה תואר ראשון בפיזיקה ומדעי המחשב, ותואר דוקטור באסטרופיזיקה ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. את עבודת הדוקטורט שלה בנושא "ינון מחוץ לשווי משקל של מתכות במערכות קוסמולוגיות: חזיתות הולכה, קרור קרינתי וגלי הלם מהירים" ביצעה בהנחיתו של [http://wise-obs.tau.ac.il/astro-depart/index.html פרופ' עמיאל שטרנברג]. דר' גנת היא עמיתת מחקר ע"ש אינשטיין ב[http://www.astro.caltech.edu/ מכון הטכנולוגי של קליפורניה]. כיום, דר' גנת חוקרת את מבנה הינון וההתפתחות של ענני גז ומבנים קוסמולוגיים מחוץ לשווי משקל. לעבודה זו יש חשיבות בפרושן של תצפיות [[ספקטרוסקופיה|ספקטרליות]] של [[גלקסיה|גלקסיות]], היווצרות גלקסיות, [[סופרנובה|סופרנובות]], [[קוואזר|גרעיני גלקסיות פעילות]] וענני גז ביקום.
דר' גנת תורמת מזמנה לפעילויות [[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]] החל משנת 2004.
ד"ר אסף חרש הוא בעל תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה מ[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. עבודת הדוקטורט של אסף מתמקדת ב[[עידוש כבידתי]] חזק על ידי צבירי גלקסיות, וכן במדידת קצב ה[[סופרנובה|סופרנובות]] ביקום. במסגרת עבודתו בעידוש כבידתי הוא מבצע הדמיות של מהלך קרני אור בפוטנציאל הכבידתי של [[צביר גלקסיות|צבירי גלקסיות]]. הדמיות אלו מאפשרות לו לאמוד את השכיחות התאורטית של [[עידוש כבידתי|קשתות ענקיות]] כתלות ב[[פרמטרים קוסמולוגים|פרמטרים הקוסמולוגים]] ולהשוות את השכיחות הנ"ל לתצפיות. השוואה כזו מהווה מדידה של הפרמטרים הקוסמולוגיים ומאפשרת לנו להבין טוב יותר תהליכים הקשורים ל[[יצירת המבנה ביקום|יצירת המבנים הגדולים ביקום]]. כיום ד"ר חרש הוא חוקר בתר-דוקטורט במכון הטכנולוגי של קליפורניה (Caltech).
משנת 2004, אסף תורם רבות מזמנו לכל קשת הפעילויות של [[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]].
דר' בני טרכטנברוט חוקר [[קוואזרים|גרעיני גלקסיות פעילות]] ומתמקד בדרכים לאמוד את המסה וקצב הגידול של [[חור שחור|החורים השחורים]] אשר נמצאים במרכזיהן של גלקסיות אלו, עם הקשרים להיסטוריה של התפתחות היקום. בין היתר, ניכר כי חורים שחורים אלו משפיעים רבות על גידול ה[[גלקסיה|גלקסיות]] ו[[יצירת מבנים ביקום]], אולם תהליכים אלו עדיין אינם מובנים כהלכה. כיום דר' טרכטנברוט הוא חוקר בתר-דוקטורט במכון וייצמן. את עבודת הדוקטורט שלו כתב בהנחיית פרופ' חגי נצר. בעל תואר ראשון בפיזיקה ובמדעי המחשב מ[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א].
משנת 2005 בני הינו פעיל בארגון והובלת [[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]].
דר' עופר ירון סיים תואר ראשון, שני ושלישי בחוג לגאופיזיקה ומדעים פלנטריים ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א] תחת הנחייתו של פרופ' עתי קובץ'. כיום עובד דר' ירון כעמית מחקר ב[http://www.weizmann.ac.il/astrophysics/ מכון וייצמן] ומחקרו עוסק ב[[סופרנובה|סופרנובות]]. במסגרת התואר השני שלו עופר עסק במחקר עיוני של "מחזור החיים" של [[נובה|נובות]]. עבודת הדוקטורט שלו מתמקדת במידול והתפתחות של [[כוכב|כוכבים]] באמצעות קוד נומרי יעיל ומהיר. לעבודה זו תפקיד מרכזי במידול של חייהם ומותם של כוכבים בסביבות צפופות כגון [[צביר כוכבים כדורי|צבירי כוכבים כדוריים]].
דר' ירון פעיל ב[[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א|מועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]] החל משנת 2004 והיה אחד הכוחות המניעים מאחורי הפקת [[מפת כוכבים|מפות הכוכבים]] של המועדון האסטרונומי.
דר' יפתח ליפקין, בעל תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה מ[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. את עבודת הדוקטורט שלו עשה על התנהגות ארוכת טווח של [[נובות]] לאחר התפרצותן, וכן עסק בניתוח עקומות האור של נובות ונובות ננסיות דבר המאפשר לעיתים הבנה פיזיקלית טובה יותר של מערכות אלו. בנוסף דר' ליפקין תרם רבות להפיכת [[מצפה הכוכבים ע"ש וייז]] לנשלט מרחוק.
דר' ליפקין הצטרף לצוות המועדון האסטרונומי בשנת 2003 ומילא תפקיד מכריע בהרחבת כר הפעילות של המועדון. כיום דר' ליפקין עובד בחברת אלתא, אך ממשיך לתרום מידעו ומרצו ל[[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א|מועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]].
אלינור מידזינסקי סיימה תואר ראשון בפיזיקה ב[http://www.technion.ac.il/ טכניון], ותואר שני באסטרופיזיקה ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. כיום היא עובדת על עבודת הדוקטורט שלה המתמקדת בחקר התכונות של [[צביר גלקסיות|צבירי גלקסיות]]. אלינור עושה שימוש ב[[עידוש כבידתי]] חלש על מנת לאמוד את פרופיל המסה של צבירי גלקסיות ובאמצעות שיטות נוספות היא חוקרת את תכונות ה[[גלקסיה|גלקסיות]] בצבירים אלו.
החל משנת 2004 אלינור תורמת רבות מזמנה ל[[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א|מועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]] בארגון פעילויות לקהל הרחב.
דר' סמדר נאוז היא בעלת תואר ראשון שני בפיזיקה מ[http://www.huji.ac.il/ האוניברסיטה העברית בירושלים]. את לימודי הדוקטורט באסטרופיזיקה ערכה ב[http://minerva.tau.ac.il/ ביה"ס לפיזיקה ואסטרונומיה] ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת תל אביב]. כיום דר' נאוז עובדת כעמית מחקר באוניברסיטת נורת'ווסטרן בארה"ב. במהלך התואר השני חקרה את המבנה הסיפרלי של גלקסיית [[שביל החלב]] באמצעות ניתוח סטטיסטי של התפלגות צבירים פתוחים. במסגרת עבודת הדוקטורט שלה חקרה את יצירת ה[[כוכב|כוכבים]] ו[[גלקסיה|הגלקסיות]] הראשונים ביקום, ודרכים ללמוד עליהן באמצעות חתימתם על [[קו ה-21 ס"מ של מימן ניטרלי]]. בנוסף היא מתעניינת בתופעות דינמיות המתרחשות בחגורת ה[[אסטרואידים]] וב[[חגורת קייפר]].
דר' נאוז הצטרפה כפעילה ל[[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א|מועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]] בשנת 2007 ותורמת לפיתוח תוכני ונגישות האסטרופדיה.
דר' משה נאוז הינו עמית מחקר באוניברסיטת שיקגו בארה"ב. דר' נאוז סיים את לימודי התואר דוקטור לפיזיקה ביולוגית ב[http://www.weizmann.ac.il/ מכון וייצמן]. בעל תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני באסטרופיזקה מ[http://www.huji.ac.il/ האוניברסיטה העברית בירושלים].
דוקטורנט ב[http://geophysics.tau.ac.il/ חוג לגיאופיסיקה ומדעים פלנטריים] ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א] ואסטרופיזקאי ב[[מצפה הכוכבים ע"ש וייז]] שבמצפה רמון. בעל תואר ראשון ושני בגאופיזיקה ותואר ראשון בהיסטוריה מאוניברסיטת ת"א. מחקרו הניסיוני עוסק בגופים קטנים במערכת השמש: [[אסטרואידים]], [[שביטים]], [[מטאורים]] ו[[מטאוריטים]] וניסיון להבין טוב יותר את תהליך היווצרותם ויצירת [[מערכת השמש]]. הגופים הקטנים במערכת השמש נושאים איתם רמזים חשובים להיווצרותה, ונושאים באחריות לשתי תופעות חשובות הקשורות לחיים על כדור הארץ: [[הכחדת מינים]] באמצעות התנגשויות וכן הבאת חומרים נדיפים כגון מים לכדור הארץ. מחקרו עוסק בין היתר בניתוח עקומות אור של [[אסטרואידים]] קטנים - עבודה זו מנסה ללמוד על תהליך היצירה שלהם וחוזקם המכני. במסגרת עבודת הדוקטורט שלו גילה פולישוק כמה עשרות אסטרואידים חדשים ששבעה מתוכם מוספרו. בנוסף, פולישוק עורך תצפיות ב[[מטרות מטאורים]] וניתוח מסלולי ה[[מטאוריד|מטאורידים]] ועקומות האור של המטאורים, וכן היה שותף לתצפיות קרקעיות בהתנגשות המבוקרת של החללית דיפ-אימפקט ב[[שביט]] טמפל-1. משנת 2004 פולישוק שותף למאמצי ה[http://astroclub.tau.ac.il מועדון האסטרונומי] לקדם את האסטרונומיה והחינוך המדעי בישראל.
דר' דוד פולישוק הוא בוגר ה[http://geophysics.tau.ac.il/ חוג לגיאופיסיקה ומדעים פלנטריים] ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א], שם שקד על לימודי תואר ראשון, שני ושלישי. כיום דר' פולישוק הוא חוקר בתר-דוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), שם הוא חוקר את תכונותיהם של אסטרואידים ואת התפתחותם. במחקריו משתמש דוד בתצפיות בתחום הנראה והתת-אדום מטלסקופים כמו ה-IRTF בהוואי, והאושין 48 אינץ' בקליפורניה. המחקר כולל ניתוח ספקטרום ועקומות אור של [[אסטרואידים]] בניסיון ללמוד על שינויים במבנה שלהם וחוזקם המכני. במסגרת עבודת הדוקטורט שלו, שנעשתה בהנחייתם של ד"ר נח ברוש ופרופ' דינה פריאלניק-קובץ', גילה דר' פולישוק כמה עשרות [[אסטרואידים]] חדשים (חלקם גם זכו לשמות), מספר [[אסטרואידים כפולים]] וגם אסטרואידים שהתפרקו. בנוסף, דר' פולישוק ערך תצפיות ב[[מטאורים ומטרות מטאורים|מטרות מטאורים]], היה שותף לתצפיות קרקעיות בהתנגשות המבוקרת של החללית דיפ-אימפקט ב[[שביט]] טמפל-1, וצפה באירועים של [[סופרנובה|סופרנובות]] (במסגרת הקבוצה לאסטרופיסיקה ניסויית במכון וייצמן למדע) ובאירועים של [[עידוש כבידתי|מיקרו עידוש כבידתי]].
משנת 2004 דר' פולישוק שותף למאמצי [[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]] לקדם את האסטרונומיה והחינוך המדעי בישראל.
דר' דורון שלוש, בעל תואר ראשון בפיזיקה ודוקטורט באסטרופיזיקה עיונית מ[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. את הפוסטקטורט הראשון שלו עשה במכון ללימודים מתקדמים בפרינסטון שם שהה בתור עמית מחקר ע"ש צ'אנדראסאקר. ולאחר מכן עבודת הפוסטדוקטורט שלו במכון הקנדי לאסטרופיזיקה עיונית (CITA). כיום דר' שלוש הוא חבר סגל במכללת אורנים של אוניברסיטת חיפה. במסגרת עבודת הדוקטורט שלו פיתח דר' שלוש מודלים של רוחות וקורונות של [[קוואזר|קוואזרים]] וביצע מידול תאורטי של תצפיות מ[[טלסקופ החלל לקרינת X ע"ש צ'אנדראסאקר]]. בנוסף חקר את האפשרות לעשות שימוש ב[[עידוש כבידתי|מיקרו עידוש כבידתי]] ללמוד על המבנה הפנימי של קוואזרים. כיום דר' שלוש חוקר סוגיות באסטרופיזיקה חלקיקית.
דר' מאיר שמעון קיבל תואר ראשון בפיזיקה, תואר שני ביחסות כללית ותואר דוקטור באסטרופיזיקה מ[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. במסגרת התואר השני עבד על אספקטים הקשורים ליחסות כללית בשני ממדים ואילו במסגרת עבודת הדוקטורט באסטרופיזקה עבד על [[אפקט סנייב זלדוביץ']] וכן על תופעות הקשורות ב[[קרינת הרקע הקוסמית]]. החל משנת 2005 דר' שמעון ממשיך במחקרו באוניברסיטת קליפורניה, סאן-דיאגו שם הוא עושה את עבודת הפוסט-דוקטורט.
אסטרופיזקאי ב[http://www.astro.caltech.edu/ מכון הטכנולוגי של קליפורניה]. סיים תואר ראשון בפיזיקה, תואר שני ותואר דוקטור באסטרופיזיקה ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. את עבודת הדוקטורט שלו בנושא "יישומים קוסמולוגים של עדשות כבידה" ביצע בהנחיתו של [http://wise-obs.tau.ac.il/~dani/ פרופ' דן מעוז]. כיום דר' אופק הוא פוסט-דוקטורט בכיר ב[http://www.astro.caltech.edu/ מכון הטכנולוגי של קליפורניה]. תחומי העניין העיקרים שלו באסטרופיזיקה ניסיונית הם: [[תופעות אסטרופיזיקליות חולפות]], ו[[עדשות כבידה]]. דר' אופק עושה שימוש בעדשות כבידה על מנת לאמוד: את קצב גידול המסה של [[גלקסיה|גלקסיות]] עם ההיסטוריה של היקום, את התפלגות המסה בצבירי גלקסיות, ואת ההתפתחות של [[חור שחור|חורים שחורים]] מאסיביים כתלות בהיסטוריה היקומית. עבודתו על תופעות חולפות מתרכזת בהתפרצויות מיסתוריות בתחום [[רדיו אסטרונומיה|קרינת הרדיו]], בסוגים נדירים של "פיצוצים" אסטרופיזקליים וב[[מתפרצי קרינת-גמא רכים ונשנים]].
בצעירותו היה חובב אסטרונומיה, מדריך במצפה הכוכבים בגבעתיים מ 1986 ועד 1999, ופעיל באגודה הישראלית לאסטרונומיה בה כיהן כמזכיר האגודה בפועל (1988 עד 1989), סגן יושב ראש האגודה (1994 עד 1995) ויחד עם [http://www.phys.unt.edu/faculty/shemmer.html דר' אוהד שמר] ועופר גבזו הקים את חטיבת הכוכבים המשתנים של האגודה ב 1987.
ב 1999 הקים יחד עם [http://www.astro.caltech.edu/~avishay/ דר' אבישי גל-ים] את ה[http://astroclub.tau.ac.il מועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א], ואחד מיוזמי הקמת האסטרופדיה (2004).
דר' אבי שפורר קיבל תואר ראשון בפיזיקה ומדעי המחשב ב[http://www.huji.ac.il/ אוניברסיטה העברית בירושלים] ותואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. כיום הוא פוסטדוקטורנט ב[http://www.ucsb.edu/ אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה] ו[http://lcogt.net/ מצפה לאס קומברס]. תחום המחקר העיקרי שלו הוא [[כוכב לכת|כוכבי-לכת]] מלקים מחוץ ל[[מערכת השמש]] והוא חוקר גם [[כוכב כפול|כוכבים כפולים]] לוקים המכילים עצם קומפקטי.
חובב אסטרונומיה ומנהל [http://forums.nana10.co.il/Forum/?ForumID=2122 פורום האסטרונומיה של נענע]. היה מדריך במצפה הכוכבים בגבעתיים משנת ... ועד שנת ... . בנוסף להיותו אחד מחובבי האסטרונומיה הבולטים בישראל, אסף מקדיש חלק נכבד מזמנו בפעילות התנדבותית למען קידום האסטרונומיה בישראל. אחת מיוזמותיו היא קיום תצפיות רחוב לעוברים והשבים ומתן אפשרות לקהל הרחב להנות ממראות השמיים.
ד"ר קרן שרון סיימה תואר ראשון בפיזיקה, תואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה ב[http://www.tau.ac.il אוניברסיטת ת"א]. כיום היא פוסטדוקטורנטית במכון קוולי לפיזיקה קוסמולוגית באוניברסיטת שיקגו. נושאי המחקר העיקריים שלה הם [[עידוש כבידתי]] ו[[סופרנובה|סופרנובות]]. במהלך עבודת הדוקטורט שלה, ד"ר שרון עשתה שימוש ב[[טלסקופ החלל ע"ש האבל]] על מנת לאמוד את קצב הסופרנובות ב[[צביר גלקסיות|צבירי גלקסיות]]. לסופרנובות חשיבות רבה בהעשרת התווך הבין גלקטי ביסודות כבדים, וקצב הסופרנובות מספק מידע הן על תהליכי ההעשרה של הצבירים והן על הזמן האופייני שלוקח למערכת היוצרת סופרנובות מסוג Ia להתפוצץ.
כעת עוסקת ד"ר שרון במדידת הפוטנציאל הכבידתי של צבירי גלקסיות המהווים עדשות כבידה.
קרן הצטרפה ל[http://astroclub.tau.ac.il מועדון האסטרונומי] בשנת 2001 והשאירה את חותמה בכל פעילויות המועדון והובלתו. קרן היתה אחראית בין היתר על בנייתו ועיצובו של אתר האינטרנט של המועדון. כיום, ממקום מושבה באוניברסיטת שיקגו ממשיכה לתרום מזמנה לפעילויות המועדון ולחינוך מדעי בישראל.
דר' גל שריד סיים תואר ראשון ואת לימודי הדוקטורט בחוג לגאופיזיקה ומדעים פלנטריים באוניברסיטת ת"א תחת הנחייתה של פרופ' דינה פריאלניק-קובץ'. כיום דר' שריד משמש כעמית מחקר באוניברסיטת הוואי. מחקרו של דר' שריד מתמקד בהתפתחות הדינמית והתרמודינמית של גופי קרח בקצה [[מערכת השמש]]: גופי [[חגורת קייפר]], [[הדיסקה המפוזרת]] וה[[קנטאורים]]. מחקרו של דר' שריד משתמש במודלים נומריים בכדי לחזות את שינויי מסלוליהם של גופי הקרח ובכדי לבחון את השפעת שינוי המסלול על ההתנהגות התרמית של העצם.
דר' שריד פעיל ב[[המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א|מועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א]] החל משנת 2004.
דר' ערן אופק, סיים תואר ראשון בפיזיקה, תואר שני ותואר דוקטור באסטרופיזיקה באוניברסיטת ת"א. את עבודת הדוקטורט שלו בנושא "יישומים קוסמולוגים של עדשות כבידה" ביצע בהנחיתו של פרופ' דן מעוז. כיום דר' אופק הוא עמית מחקר ע"ש אינשטיין במכון הטכנולוגי של קליפורניה. תחומי העניין העיקרים שלו באסטרופיזיקה ניסיונית הם: תופעות אסטרופיזיקליות חולפות, עדשות כבידה וחגורת קייפר ועננת אורט.
ב 1999,יחד עם דר' אבישי גל-ים, הקים את המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א, ואחד מיוזמי הקמת האסטרופדיה (2004).
חובב אסטרונומיה ועד שנת 2009 מנהל פורום האסטרונומיה של נענע. היה מדריך במצפה הכוכבים בגבעתיים משנת 1994 ועד שנת 2002 בנוסף היה פעיל באגודה הישראלית לאסטרונומיה ועסק בצפייה ומדידת עוצמת האור של כוכבים משתנים. אסף בילה לילות רבים בתור תצפיתן במצפה הכוכבים ע"ש וייז, שם גם גילה מספר אסטרואידים. בנוסף להיותו אחד מחובבי האסטרונומיה הבולטים בישראל, אסף מקדיש חלק נכבד מזמנו בפעילות התנדבותית למען קידום האסטרונומיה בישראל. אחת מיוזמותיו היא קיום תצפיות רחוב לעוברים והשבים ומתן אפשרות לקהל הרחב להנות ממראות השמיים. כן, אסף תרם רבות למועדון האסטרונומי, ממרצו והידע שלו, בארגון פעילויות ותצפיות רבות משתתפים.
דר' עמר ברומברג סיים תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני ושלישי באסטרופיזיקה באוניברסיטת ת"א, תחת הנחייתו של פרופ' עמיר לוינסון. כיום עובד ברומברג כעמית מחקר באוניברסיטה העברית בירושלים. ברומברג חוקר באופן עיוני יצירת סילונים אסטרופיזקליים בגלקסיות פעילות וכן הלמים יחסותיים מתווכי קרינה. כיום הבנתנו סילונים אסטרופיזקליים היא חלקית ואנו לא מבינים היטב את המנגנונים שגורמים להאצת הסילונים ולזוויות פתיחה כה קטנות - ברומברג חוקר בעיות אלו ובעיות קשורות ומנסה להבין את המנגנונים הפיזקלייים שמאפשרים תופעות אלו ביקום.
ברומברג השתתף בארגון הארועים רבי המשתתפים של המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א.
דר' נח ברוש הינו חוקר באוניברסיטת ת"א, מנהל מצפה הכוכבים ע"ש וייז, והחוקר הראשי של פרויקט טלסקופ החלל בתחום קרינת האולטרא סגול TAUVEX. מחקרו של דר' ברוש נע בין תחומים רבים באסטרופיסיקה: גלקסיות ננסיות, התווך הבינכוכבי, פלוטו וגופי הקרח, אסטרואידים קרובי ארץ ומטאורים. בנוסף, לדר' ברוש חיבה לאסטרונומיה עתיקה ולאחרונה פרסם ספר על הכוכב סיריוס - "Serious Matters". דר' ברוש עוסק גם בחינוך האסטרונומיה והאסטרופיסיקה והוא מכותביו של ספר הלימוד "היקום". כמנהל מצפה הכוכבים ע"ש וייז, דר' ברוש מסייע למועדון האסטרונומי בקיום אירועים אסטרונומים וימים פתוחים במצפה הכוכבים.
דר' אורלי גנת היא אסטרופיזיקאית עיונית במכון הטכנולוגי של קליפורניה. סיימה תואר ראשון בפיזיקה ומדעי המחשב, ותואר דוקטור באסטרופיזיקה באוניברסיטת ת"א. את עבודת הדוקטורט שלה בנושא "ינון מחוץ לשווי משקל של מתכות במערכות קוסמולוגיות: חזיתות הולכה, קרור קרינתי וגלי הלם מהירים" ביצעה בהנחיתו של פרופ' עמיאל שטרנברג. דר' גנת היא עמיתת מחקר ע"ש אינשטיין במכון הטכנולוגי של קליפורניה. כיום, דר' גנת חוקרת את מבנה הינון וההתפתחות של ענני גז ומבנים קוסמולוגיים מחוץ לשווי משקל. לעבודה זו יש חשיבות בפרושן של תצפיות ספקטרליות של גלקסיות, היווצרות גלקסיות, סופרנובות, גרעיני גלקסיות פעילות וענני גז ביקום.
דר' גנת תורמת מזמנה לפעילויות המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א החל משנת 2004.
ד"ר אסף חרש הוא בעל תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה מאוניברסיטת ת"א. עבודת הדוקטורט של אסף מתמקדת בעידוש כבידתי חזק על ידי צבירי גלקסיות, וכן במדידת קצב הסופרנובות ביקום. במסגרת עבודתו בעידוש כבידתי הוא מבצע הדמיות של מהלך קרני אור בפוטנציאל הכבידתי של צבירי גלקסיות. הדמיות אלו מאפשרות לו לאמוד את השכיחות התאורטית של קשתות ענקיות כתלות בפרמטרים הקוסמולוגים ולהשוות את השכיחות הנ"ל לתצפיות. השוואה כזו מהווה מדידה של הפרמטרים הקוסמולוגיים ומאפשרת לנו להבין טוב יותר תהליכים הקשורים ליצירת המבנים הגדולים ביקום. כיום ד"ר חרש הוא חוקר בתר-דוקטורט במכון הטכנולוגי של קליפורניה (Caltech).
משנת 2004, אסף תורם רבות מזמנו לכל קשת הפעילויות של המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א.
דר' בני טרכטנברוט חוקר גרעיני גלקסיות פעילות ומתמקד בדרכים לאמוד את המסה וקצב הגידול של החורים השחורים אשר נמצאים במרכזיהן של גלקסיות אלו, עם הקשרים להיסטוריה של התפתחות היקום. בין היתר, ניכר כי חורים שחורים אלו משפיעים רבות על גידול הגלקסיות ויצירת מבנים ביקום, אולם תהליכים אלו עדיין אינם מובנים כהלכה. כיום דר' טרכטנברוט הוא חוקר בתר-דוקטורט במכון וייצמן. את עבודת הדוקטורט שלו כתב בהנחיית פרופ' חגי נצר. בעל תואר ראשון בפיזיקה ובמדעי המחשב מאוניברסיטת ת"א.
משנת 2005 בני הינו פעיל בארגון והובלת המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א.
דר' עופר ירון סיים תואר ראשון, שני ושלישי בחוג לגאופיזיקה ומדעים פלנטריים באוניברסיטת ת"א תחת הנחייתו של פרופ' עתי קובץ'. כיום עובד דר' ירון כעמית מחקר במכון וייצמן ומחקרו עוסק בסופרנובות. במסגרת התואר השני שלו עופר עסק במחקר עיוני של "מחזור החיים" של נובות. עבודת הדוקטורט שלו מתמקדת במידול והתפתחות של כוכבים באמצעות קוד נומרי יעיל ומהיר. לעבודה זו תפקיד מרכזי במידול של חייהם ומותם של כוכבים בסביבות צפופות כגון צבירי כוכבים כדוריים.
דר' ירון פעיל במועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א החל משנת 2004 והיה אחד הכוחות המניעים מאחורי הפקת מפות הכוכבים של המועדון האסטרונומי.
דר' יפתח ליפקין, בעל תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה מאוניברסיטת ת"א. את עבודת הדוקטורט שלו עשה על התנהגות ארוכת טווח של נובות לאחר התפרצותן, וכן עסק בניתוח עקומות האור של נובות ונובות ננסיות דבר המאפשר לעיתים הבנה פיזיקלית טובה יותר של מערכות אלו. בנוסף דר' ליפקין תרם רבות להפיכת מצפה הכוכבים ע"ש וייז לנשלט מרחוק.
דר' ליפקין הצטרף לצוות המועדון האסטרונומי בשנת 2003 ומילא תפקיד מכריע בהרחבת כר הפעילות של המועדון. כיום דר' ליפקין עובד בחברת אלתא, אך ממשיך לתרום מידעו ומרצו למועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א.
אלינור מידזינסקי עם ליאת אופק.
אלינור מידזינסקי סיימה תואר ראשון בפיזיקה בטכניון, ותואר שני באסטרופיזיקה באוניברסיטת ת"א. כיום היא עובדת על עבודת הדוקטורט שלה המתמקדת בחקר התכונות של צבירי גלקסיות. אלינור עושה שימוש בעידוש כבידתי חלש על מנת לאמוד את פרופיל המסה של צבירי גלקסיות ובאמצעות שיטות נוספות היא חוקרת את תכונות הגלקסיות בצבירים אלו.
החל משנת 2004 אלינור תורמת רבות מזמנה למועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א בארגון פעילויות לקהל הרחב.
דר' סמדר נאוז היא בעלת תואר ראשון שני בפיזיקה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. את לימודי הדוקטורט באסטרופיזיקה ערכה בביה"ס לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב. כיום דר' נאוז עובדת כעמית מחקר באוניברסיטת נורת'ווסטרן בארה"ב. במהלך התואר השני חקרה את המבנה הסיפרלי של גלקסיית שביל החלב באמצעות ניתוח סטטיסטי של התפלגות צבירים פתוחים. במסגרת עבודת הדוקטורט שלה חקרה את יצירת הכוכבים והגלקסיות הראשונים ביקום, ודרכים ללמוד עליהן באמצעות חתימתם על קו ה-21 ס"מ של מימן ניטרלי. בנוסף היא מתעניינת בתופעות דינמיות המתרחשות בחגורת האסטרואידים ובחגורת קייפר.
דר' נאוז הצטרפה כפעילה למועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א בשנת 2007 ותורמת לפיתוח תוכני ונגישות האסטרופדיה.
דר' משה נאוז הינו עמית מחקר באוניברסיטת שיקגו בארה"ב. דר' נאוז סיים את לימודי התואר דוקטור לפיזיקה ביולוגית במכון וייצמן. בעל תואר ראשון בפיזיקה ותואר שני באסטרופיזקה מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
דר' דוד פולישוק הוא בוגר החוג לגיאופיסיקה ומדעים פלנטריים באוניברסיטת ת"א, שם שקד על לימודי תואר ראשון, שני ושלישי. כיום דר' פולישוק הוא חוקר בתר-דוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), שם הוא חוקר את תכונותיהם של אסטרואידים ואת התפתחותם. במחקריו משתמש דוד בתצפיות בתחום הנראה והתת-אדום מטלסקופים כמו ה-IRTF בהוואי, והאושין 48 אינץ' בקליפורניה. המחקר כולל ניתוח ספקטרום ועקומות אור של אסטרואידים בניסיון ללמוד על שינויים במבנה שלהם וחוזקם המכני. במסגרת עבודת הדוקטורט שלו, שנעשתה בהנחייתם של ד"ר נח ברוש ופרופ' דינה פריאלניק-קובץ', גילה דר' פולישוק כמה עשרות אסטרואידים חדשים (חלקם גם זכו לשמות), מספר אסטרואידים כפולים וגם אסטרואידים שהתפרקו. בנוסף, דר' פולישוק ערך תצפיות במטרות מטאורים, היה שותף לתצפיות קרקעיות בהתנגשות המבוקרת של החללית דיפ-אימפקט בשביט טמפל-1, וצפה באירועים של סופרנובות (במסגרת הקבוצה לאסטרופיסיקה ניסויית במכון וייצמן למדע) ובאירועים של מיקרו עידוש כבידתי.
משנת 2004 דר' פולישוק שותף למאמצי המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א לקדם את האסטרונומיה והחינוך המדעי בישראל.
דר' דורון שלוש, בעל תואר ראשון בפיזיקה ודוקטורט באסטרופיזיקה עיונית מאוניברסיטת ת"א. את הפוסטקטורט הראשון שלו עשה במכון ללימודים מתקדמים בפרינסטון שם שהה בתור עמית מחקר ע"ש צ'אנדראסאקר. ולאחר מכן עבודת הפוסטדוקטורט שלו במכון הקנדי לאסטרופיזיקה עיונית (CITA). כיום דר' שלוש הוא חבר סגל במכללת אורנים של אוניברסיטת חיפה. במסגרת עבודת הדוקטורט שלו פיתח דר' שלוש מודלים של רוחות וקורונות של קוואזרים וביצע מידול תאורטי של תצפיות מטלסקופ החלל לקרינת X ע"ש צ'אנדראסאקר. בנוסף חקר את האפשרות לעשות שימוש במיקרו עידוש כבידתי ללמוד על המבנה הפנימי של קוואזרים. כיום דר' שלוש חוקר סוגיות באסטרופיזיקה חלקיקית.
דר' מאיר שמעון קיבל תואר ראשון בפיזיקה, תואר שני ביחסות כללית ותואר דוקטור באסטרופיזיקה מאוניברסיטת ת"א. במסגרת התואר השני עבד על אספקטים הקשורים ליחסות כללית בשני ממדים ואילו במסגרת עבודת הדוקטורט באסטרופיזקה עבד על אפקט סנייב זלדוביץ' וכן על תופעות הקשורות בקרינת הרקע הקוסמית. החל משנת 2005 דר' שמעון ממשיך במחקרו באוניברסיטת קליפורניה, סאן-דיאגו שם הוא עושה את עבודת הפוסט-דוקטורט.
דר' אבי שפורר קיבל תואר ראשון בפיזיקה ומדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה באוניברסיטת ת"א. כיום הוא פוסטדוקטורנט באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה ומצפה לאס קומברס. תחום המחקר העיקרי שלו הוא כוכבי-לכת מלקים מחוץ למערכת השמש והוא חוקר גם כוכבים כפולים לוקים המכילים עצם קומפקטי.
ד"ר קרן שרון סיימה תואר ראשון בפיזיקה, תואר שני ודוקטורט באסטרופיזיקה באוניברסיטת ת"א. כיום היא פוסטדוקטורנטית במכון קוולי לפיזיקה קוסמולוגית באוניברסיטת שיקגו. נושאי המחקר העיקריים שלה הם עידוש כבידתי וסופרנובות. במהלך עבודת הדוקטורט שלה, ד"ר שרון עשתה שימוש בטלסקופ החלל ע"ש האבל על מנת לאמוד את קצב הסופרנובות בצבירי גלקסיות. לסופרנובות חשיבות רבה בהעשרת התווך הבין גלקטי ביסודות כבדים, וקצב הסופרנובות מספק מידע הן על תהליכי ההעשרה של הצבירים והן על הזמן האופייני שלוקח למערכת היוצרת סופרנובות מסוג Ia להתפוצץ. כעת עוסקת ד"ר שרון במדידת הפוטנציאל הכבידתי של צבירי גלקסיות המהווים עדשות כבידה.
קרן הצטרפה למועדון האסטרונומי בשנת 2001 והשאירה את חותמה בכל פעילויות המועדון והובלתו. קרן היתה אחראית בין היתר על בנייתו ועיצובו של אתר האינטרנט של המועדון. כיום, ממקום מושבה באוניברסיטת שיקגו ממשיכה לתרום מזמנה לפעילויות המועדון ולחינוך מדעי בישראל.
דר' גל שריד סיים תואר ראשון ואת לימודי הדוקטורט בחוג לגאופיזיקה ומדעים פלנטריים באוניברסיטת ת"א תחת הנחייתה של פרופ' דינה פריאלניק-קובץ'. כיום דר' שריד משמש כעמית מחקר באוניברסיטת הוואי. מחקרו של דר' שריד מתמקד בהתפתחות הדינמית והתרמודינמית של גופי קרח בקצה מערכת השמש: גופי חגורת קייפר, הדיסקה המפוזרת והקנטאורים. מחקרו של דר' שריד משתמש במודלים נומריים בכדי לחזות את שינויי מסלוליהם של גופי הקרח ובכדי לבחון את השפעת שינוי המסלול על ההתנהגות התרמית של העצם.
דר' שריד פעיל במועדון האסטרונומי של אוניברסיטת ת"א החל משנת 2004.
אוחזר מתוך "http://astro-club.tau.ac.il/astropedia/index.php?title=צוות_האסטרופדיה&oldid=11707"
דף זה נערך לאחרונה ב־20 ביוני 2013, בשעה 22:59.