(4)	העצמת הערך הכלכלי, החברתי והחינוכי של החקלאות ותרומתה לציבור בישראל, בדרך של עידוד, תמיכה ופיתוח החקלאות.
3.הסדרת החקלאות, ובכלל זה מעורבותה של המדינה בהסדרת פעולות והעמדת אמצעי ייצור, תכנון, תקצוב ופיקוח בתחום החקלאות, תיעשה באופן שיהלום את מעמדה ומקומה של החקלאות בישראל כערך וכאתגר לאומי, יבטיח את יציבות החקלאות והתעשייה החקלאית, וכן את כושר התחרות שלהן, בכל עת, אל מול חקלאות או תעשייה חקלאית מחוץ לישראל.
ביטחון תזונתי4.בלי לגרוע מהוראות חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע"א–2011 ס"ח התשע"א, עמ' 996., כל אדם זכאי לביטחון תזונתי.
הבטחת יציבות תשתיות ומשאבים5.הסדרת החקלאות תיעשה, בין היתר, באופן שיבטיח יציבות בתשתיות ובשאר המשאבים הדרושים לקיומה של אספקת מזון מתוצרת חקלאית מקומית באופן סדיר וזמין שתאפשר ביטחון תזונתי.
הבטחת איכות המזון ובטיחותו6.השר יקבע מדיניות להבטחת איכות המזון ובטיחותו שתהווה תנאי לאספקת מזון, לרבות תקני איכות נהלי פיקוח ובקרה.
(3)	זכאות לביטוח במימון המדינה כנגד פגיעה בהכנסות שנובעת מנזקי טבע, כך שתובטח לחקלאי יציבות כלכלית.
(2)	הפסקה מטעמים מיוחדים שקבע השר.
זכאות להתקשר בהסדר 9.חקלאי זכאי להתקשר בהסכמים עם חקלאים לתיאום וויסות העיבוד, הייצור או השיווק של תוצרת חקלאית, להבטחת יציבות הענף ואספקה סדירה של תוצרת חקלאית.
שימוש באמצעי ייצור10.שימוש באמצעי ייצור יעשה בדרך שתבטיח שמירה על משאבי הטבע והקפדה על כללי איכות סביבה, לרבות שמירה על איכות הקרקע והמים.
מנגנונים לעידוד השתתפות החקלאים11.השר יקבע מנגנונים לעידוד השתתפותם של חקלאים בקידום החקלאות לשם הפקת תוצרת באיכות גבוהה, המיוצרת תוך הקפדה על עקרונות של שמירה על איכות הסביבה ועל המגוון הביולוגי.
יעילות והמשכיות במערך הייצור החקלאי12.הסדרת החקלאות ומעורבות המדינה בהסדרת אמצעי הייצור, במישרין או בעקיפין, תעשה בדרך שתבטיח יציבות, יעילות והמשכיות במערך הייצור החקלאי המקומי.
קידום מחקר ופיתוח13.השר, באישור הממשלה יפעל לעידוד, לקידום, לתמיכה ולסיוע במחקר ופיתוח החקלאות, וכן לפיתוח תשתיות הנדרשות לחקלאות, לרבות באמצעות מתן הטבות, מענקים, הלוואות, פטורים והנחות.
המלצות לרשות מוסמכת14השר רשאי להמליץ לכל רשות מוסמכת בדבר מתן הטבות העשויות לסייע בקידום חדשנות חקלאית.
(3)	על ביטחון תזונתי בשנה הקודמת לשנת הגשת הדוח; דוח כאמור יוגש בתוך 120 הימים מתחילת השנה.
(ב)	דיווחי השר כאמור בסעיף זה, יפורסמו באתר משרד החקלאות ופיתוח הכפר.
רב-שנתית16.(א)	לשם מימוש מטרות החוק יגבש השר תכנית ליישום הוראות חוק זה במהלך תקופה של 5 שנים (להלן – תכנית רב-שנתית); תכנית רב-שנתית תוגש לאישור הממשלה; התכנית הרב-שנתית הראשונה תוגש לאישור הממשלה, בתוך ארבעה חודשים מיום תחילתו של חוק זה.
(ב)	בתוך 30 ימים ממועד אישור התוכנית בממשלה כאמור בסעיף קטן (א), תובא התוכנית לאישור ועדת כלכלה של הכנסת.
(ג)	לקראת תום תקופת כל תכנית רב-שנתית, יגבש השר תכנית לתקופה של 5 שנים נוספות, ויחולו עליה הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב).
(3)	להמליץ לכל רשות מוסמכת בתחומים שבסמכותה, בדבר מדיניות המשרד, לרבות מתן חוות דעת על החלטות ופעולות אחרות שהן בעלות השפעה על החקלאות.
ביצוע ותקנות18.השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
מעמדו הלאומי של ענף החקלאות, תפקידה ומרכזיותה של חקלאות בחייה של אומה ובחייו של אדם מתפרשים על מגוון רב של תחומים ומשימות בביטחון, בכלכלה, בחברה, בבריאות האדם ואיכות הסביבה.
תפקידה הבסיסי של החקלאות הוא היכולת לספק באופן סדיר וזמין תוצרת חקלאית מקומית איכותית לכלל תושבי מדינת ישראל, במחירים סבירים, ללא תלות באספקת התוצרת ממדינות זרות. כמו כן, לחקלאות תפקיד משמעותי בקיומם של מרחבים ירוקים בכל אזוריה של המדינה, מרחבים בעלי תועלות סביבתיות בהיבטים של רווחת הציבור ובריאותו, איכות הפנאי וההגנה על מקורות המים, הקרקע, החי והצומח.
לצד חשיבותה של החקלאות ונוכח מאפייניה הייחודים של מדינת ישראל, יש לחקלאות תפקיד לאומי מרכזי נוסף והוא היותה גורם חיוני בעיצוב גבולותיה של המדינה, בשל כך שמרחביה הפתוחים משמשים שומרי סף, המבטיחים את קיומם של גבולות המדינה.
לאור היותה של מדינת ישראל חלוצה בתחום חדשנות המחקר והפיתוח החקלאי ביחס ליתר מדינות העולם, יש לפעול לשימור ולקידום מעמדה של ישראל כמובילה ופורצת דרך, לפעול לצמיחה ולהפקת תועלות חיונית למשק הישראלי ולמיצוי הפוטנציאל הטמון בחקלאות, ואף להכיר בחסמים ובאתגרים שעשויים להופיע בשל תחרות עולמית הולכת וגוברת.
על אף חשיבותה של חקלאות למדינה ולחברה, טרם עוגן מעמדה בחקיקה. הסדרת ענף החקלאות תבטיח את יכולתה של המדינה למלא אחר המשימות והאתגרים המשתנים.
לפיכך, בהצעת חוק זו מוצע לעגן בחקיקה את מעמדה הלאומי של החקלאות, להבטיח אספקה זמינה של תוצרת חקלאית מקומית, איכותית ולקדם מחקר ופיתוח, וחדשנות חקלאית, להבטיח ביטחון תזונתי, להבטיח עצמאות למשק הישראלי ואת אי התלות בגורמים זרים, לעודד את השתתפותם של חקלאים בקידום חקלאות שתוצריה באיכות גבוהה, וכן להביא לפיזור האוכלוסייה ולחיזוק גבולותיה של מדינת ישראל. בנוסף, מוצע לקבוע כי חקלאי זכאי להבטחת זמינותם של אמצעי הייצור הדרושים לו לקיום הפעילות החקלאית בתחום עיסוקו, באופן ובהיקף שיבטיח את זכותו בקרקע החקלאית ואת יכולתו לקיים, באופן שוטף, את פעילותו החקלאית, ובכלל זה זכאות למכסת מים הדרושה לקיום הפעילות החקלאית, זכאות להעסקת עובדים בהיקף הדרוש וכן זכאות לביטוח במימון המדינה כנגד נזקי טבע. בנוסף, מוצע לחייב את החקלאים לעבד את הקרקע החקלאית שבחזקתם באופן יציב ומתמשך, בהתאם לתנאים המוצעים.
כדי להבטיח את עצמאות המשק הישראלי ואת אי התלות בגורמים זרים בכל הנוגע לאספקת המזון כתנאי לקיומו של ביטחון תזונתי, השר יקבע מנגנונים לעידוד השתתפותם של חקלאים בקידום החקלאות לשם הפקת תוצרת חקלאית באיכות גבוהה, תוך הקפדה על כללי איכות הסביבה ושמירה על המגוון הביולוגי, וכן יפעל לגיבוש מדדים לבחינת ביטחון תזונתי שמקורו בתוצרת חקלאית מקומית.
נוסף על כך, מוצע לקבוע, כי שר החקלאות יגבש תכנית ליישום הוראות החוק, לתקופה של 5 שנים שתוגש לאישור הממשלה וועדת הכלכלה של הכנסת (להלן – תכנית רב-שנתית), לשם תכנון ארוך טווח של קידום מחקר ופיתוח ומדיניות לחקלאות יציבה, ופיקוח על איכות התוצרת החקלאית מייצור מקומי, וזאת תוך הכרה בחשיבותה של חדשנות חקלאית כאסטרטגיה. התכנית הרב-שנתית הראשונה תוגש לאישור הממשלה בתוך ארבעה חודשים מיום תחילתו של החוק המוצע, ובתוך 30 ימים ממועד אישור התוכנית בממשלה, תובא התוכנית לאישור ועדת כלכלה של הכנסת. בנוסף, לקראת תום תקופת כל תכנית רב-שנתית יגבש השר תכנית לתקופה של 5 שנים נוספות, שתוגש לאישור הממשלה ותובא לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
השר ידווח לממשלה, אחת לשנה, אודות ממצאיו והמלצותיו, בנוגע לקידום המחקר והפיתוח החקלאי, אודות תהליכים ושינויים בחדשנות חקלאית בישראל, וכן יגיש דוח על ביטחון תזונתי בשנה הקודמת לשנת הגשת הדוח. בנוסף, השר ימליץ בדבר מדיניותו לכל רשות מוסמכת שתבקש זאת.