ספריה › חזרה בתשובה "כלכלית"
חזרה בתשובה – אמירה שלוקחת כל אחד למקומות אחרים . . .
היהדות מזמינה אותנו לקיים שורה של הלכות שמקלות עלינו את החיפוש אחר האמת - בחיים האישיים, המשפחתיים, הזוגיים וגם הכלכליים . . .
הסטטיסטיקה מצביעה על כך שכ-70% ממשקי הבית במדינת ישראל נמצאים במשיכת יתר תמידית שהיא הסימפטום הברור ביותר המצביע על כשל ובינוניות בניהול הכלכלי.
רבות המשפחות הנסמכות על שולחן הוריהם ולא חושבים אפילו על ניהול משק בית עצמאי. כשזוג בוחר להתחתן ולהקים בית, האם ראוי שיהיו נתמכים ע"י ההורים? הרמב"ם גורס כי "דרך בעלי דעה שיקבע לו אדם מלאכה המפרנסת אותו תחילה, ואח"כ יקנה בית דירה, ואח"כ ישא אישה... אבל הטיפשים מתחילים לשא אישה, ואח"כ אם תמצא ידו יקנה בית ,ואח"כ בסוף ימיו יחזור לבקש אומנות או יתפרנס מן הצדקה" (הלכות דעות פ"ה).
האם חשבתם על העובדה שאנחנו מתפלפלים רבות בסוגיות כמו צניעות והכשרים אך כמעט ולא מכירים את המקורות ההלכתיים לניהול כלכלת המשפחה? מי עיין לאחרונה בדבריו של הרמב"ם שמזהיר "תלמיד חכם מכלכל דבריו במשפט: אוכל ושותה וזן את אנשי ביתו כפי ממונו והצלחתו..." (הלכות דעות פ"ה)? מי מאיתנו לא אומר בברכת המזון "ונא אל תצריכנו... לידי הלוואתם..." אבל מי בדק איזו הלוואה מותר על פי ההלכה לקחת ומאיפה?
בתקופה זו של התבוננות פנימית, אני רוצה להזמין אתכם למסע מקוצר של חזרה בתשובה כלכלית.
האם קידוש ערכי לימוד התורה מותר לו שיבוא על חשבון רמיסת מצוות ואיסורים רבים הנוגעים במישרין בהלוואות לצורך קיום? אינני מתיימרת לפסוק שכן על גדולים ממני מוטלת המלאכה אולם אני נפגשת עם כל כך הרבה משפחות טובות ממגזרים שונים שפשוט לא יודעות סדרי עדיפויות והתנהלות נכונה ונופלות לחובות והלוואות המנוגדים כל כך לדרך חייהן כמשפחות מאמינות ומקפידות על קלה כבחמורה. באותו פרק בהלכות דעות, מתאר הרמב"ם את השתלשלות האירועים בדיוק כפי שהיא קורת בימינו אנו: "ולא ימכור שדה ויקנה בית, ולא בית ויקנה מטלטלין או יעשה סחורה בדמי ביתו: אבל מוכר הוא מטלטלין וקונה שדה. כללו של דבר: ישים מגמתו להצליח נכסיו ולא להחליף הכלה בקיים ולא תהיה כוונתו להנות מעט כפי שעה ולא להתנאות ויפסיד הרבה." משפחות רבות קונות בית בתחילת הדרך עם משכנתא לא מתאימה ומגיעות למצב שההחזרים החודשיים מעיקים משנה לשנה ונאלצות לקחת הלוואת רבות או למכור את הנכס. בתום תהליך ההתייעלות של המשפחה, שואלים אותי הלקוחות בחיוך: "איפה היית לפני שנים, בתחילת דרכנו...?" טעויות רבות נעשו כבר בימי חייה של אותה משפחה והובילו אותה למקומות לא נעימים, דמיינו כמה מתח, עגמת נפש וכסף היו נחסכים אם הייתה הכוונה בראשית ימיה של אותה משפחה. כשאני יושבת עם זוג צעיר, ימים ספורים לאחר החתונה, אני לומדת איתם על עצמם ומייצרת דיאלוג נכון על כסף ויחסים. אנחנו מתחילים יחד לגבש חזון ערכי למשפחה שעל פיו יעריך הזוג את סדרי העדיפויות הכלכליות שלו ואת הקצאת המשאבים לצמיחתו. אני מלמדת אותם כלים פרקטיים לניהול וביצוע תקציב המשפחה ומלווה אותם בחודשים הראשונים כדי לוודא שהפנימו את דרך הניהול הנכונה של כלכלת משק ביתם.
גם אתם יכולים, בכל שלב בחיים לקחת אחריות על גורלכם וגורל יקיריכם, לצאת ממעגל ההישרדות היומיומי ולחזור בתשובה כלכלית כדי לצמוח ולהגשים יעדים שחשובים לכם.
על פי חז"ל, תהליך החזרה בתשובה מחולק לארבעה שלבים: עזיבת החטא, חרטה על המעשה, וידוי והתחייבות לעתיד.
עזיבת החטא: הפסיקו לשלם בתשלומים! אם אין כסף לא קונים! קונים רק מה שצריכים ולא מה שרוצים.
חרטה על המעשה: ערכו שיחה משפחתית והסבירו לכל בני המשפחה שהחלטתם לחזור בתשובה ולהתקיים בכבוד ולכן כולכם נדרשים לשנות אורחות חיים ולברר באמת מה את ההבדל בין "רוצה" ל"חייב".
וידוי: הכינו מאזן על סמך ההוצאות וההכנסות שלכם בשלושת החודשים האחרונים ובחנו היכן ניתן להתייעל. אם קשה לכם לראות התמונה האמיתית ולמצוא פתרונות לקושיות שעלו מתוך המאזן, פנו לאיש מקצוע שידריך ויכוון אתכם לדרך נכונה עבורכם.
התחייבות לעתיד: הכינו תקציב משפחתי על סמך ההכנסות שלכם אל מול הצרכים האמיתיים של משק הבית ועקבו בכל רגע נתון על ביצוע התקציב כמתוכנן.