הכנס השנתי של התאחדות התעשיינים בישראל נערך כמה ימים לפני פרוץ המשבר הממשלתי שהביא לבחירות. כבר שם האווירה הייתה של ערב בחירות ורוב הדוברים מטעם ההתאחדות ומנכ"לים מהתעשיה הצליפו בממשלה ולא דפקו חשבון.
דיילי ציפי האזינה ברוב קשב.
אחד מהם היה צביקה אורן, נשיא ההתאחדות, שהאשים את הממשלה הנוכחית בחוסר מעש ונזק אדיר לכלכלה. עם זאת הוא פירט שורה של תוכניות עבודה ועל אחת מהן הכריז לראשונה בכנס עצמו: הוא חתם על הסכם עקרונות עם הממשלה לפיו התאחדות התעשיינים היא זו שתוביל את נושא ההכשרה המקצועית בישראל. המטרה היא להזרים כוח אדם טכנולוגי ומקצועי למפעלי התעשייה שסובלים מפיגור קשה בכל מה שקשור לאוטומציה במובן של המאה ה-21. הבעיה היא שזה נחתם ערב הבחירות ומי יודע האם אחרי הבחירות יימצא השר שיעמוד בהסכם?
אי אפשר היה למצוא אפילו כיסא אחד פנוי ביום שישי בבוקר, היום השני לכנס, כאשר נגידת בנק ישראל, ד"ר קרנית פלוג, התחילה את הרצאתה. כרגיל, הרצאה סדורה על מצב המשק, המצב בעולם ואיזו מדיניות היא מציעה לממשלה. אלא שרוב המשתתפים, כולל סוללת העיתונאים שהייתה באולם, ציפו לשמוע דבר אחד: האם היא בעד חוק מע"מ אפס (שהפך מאז לא רלוונטי) או לא? ד"ר פלוג הוכיחה שוב שפוליטיקה אינה התחום שלה והתייחסה לנושא במשפט אחד בלבד, מבלי לומר את דעתה. מעניין אם אחרי הבחירות תהיה ממשלה שתשאל אותה לדעתה או שהחוק נקבר סופית, כמו הרבה חוקים שלא הגיעו לידי מימוש.
רגע לפני הנאום של נגידת בנק ישראל: מימין – אמיר חייק, מנכ"ל התאחדות התעשייניים, צביקה אורן, נשיא ההתאחדות, וד"ר קרנית פלוג.
ח"כ יצחק (בוז'י) הרצוג, יו"ר מפלגת העבודה והמועמד (הראשון) לראשות הממשלה מטעם הרשימה המאוחדת עם ציפי לבני והתנועה, הגיע (בטרם האיחוד) גם הוא לוועידת התעשיינים. הוא נשא שם נאום חוצב להבות, קדימון לקמפיין שבו פתח כמה ימים אחרי כן, עם היוודע ההחלטה על ללכת לבחירות. הרצוג התקבל בחום רב על ידי התעשיינים ובארוחת הצהריים הרים כוסית עם נשיא ההתאחדות, צביקה אורן.
את תעשיית ההיי-טק ייצג בכנס אלישע ינאי, יו"ר התאחדות תעשיות האלקטרוניקה והתוכנה. ינאי הזכיר את סיסמת הבחירות הקודמות של יאיר לפיד, "איפה הכסף?", ונתן לה תשובה חלקית: שני מיליארד שקלים ששוכבים בקרנות הפנסיה שלנו ומשום מה לא מושקעים בהיי-טק. ינאי דורש מהממשלה לחייב את הקרנות לעשות זאת, למען העתיד. כמו כן, הוא דיבר על כך שהתעשיינים חייבים להאיץ את האוטומציה ולהשקיע בטכנולוגיה, ודרש למצוא פתרונות תעסוקה לבני 45 ומעלה.