הרב משה שמואל גלזנר (כ"א באדר א' תרט"ז, 27 בפברואר 1856 - כ"ב בתשרי תרפ"ה, 1925) היה מרבני טרנסילבניה, שימש כרב הקהילה האורתודוקסית של קלויזנבורג. היה מהרבנים הציוניים המעטים בהונגריה ומראשי תנועת המזרחי.
היה ידוע בלמדנותו הרבה, וספרו "דור רביעי" (על שם ייחוסו לחת"ם סופר וספר בראשית, פרק ט"ו, פסוק ט"ז) על מסכת חולין הוא מהספרים החשובים על המסכת [דרוש מקור]. היה מעורב במספר מחלוקות שנגעו להלכות שחיטה ומקוואות ופרסם מספר קונטרסים בנושאים אלו.
על צאצאיו נמנים המתמטיקאים פרופ' אברהם ולד, פרופ' אלי גלזנר, פרופ' משה גלזנר ופרופ' יאיר גלזנר, הפיזיקאים פרופ' רוברט ולד ופרופ' שמעון גלזנר, הכימאי פרופ' אברהם גלזנר, הרב חיים יהודה הלוי, הרב אברהם יפה שלזינגר והמשפטן ד"ר יצחק גלזנר אשר כהן כיועץ המשפטי למשרד הדתות.
הוא סבר כי דבר שהאנושות מתעבת אותו, הרי שיש לה מעמד של איסור מהתורה. עבירה על איסור כזה הרי הוא, בעיניו, כפשיטת צלם אלוהים והיא חמורה מעבירה על איסור תורה מפורש. לדבריו, לא ייתכן שיהיו דברים שאומות העולם יחזיקו אותם כאסורים, והיהודים ינהגו כאילו שהם מותרים. זאת משום שהעם היהודי צריך להיות "עם חכם ונבון" בעיני אומות העולם ולא "עם סכל ונבל". כדוגמאות לדבריו הוא מביא שאם איש צריך להכריע בין יציאה לרחוב ערום או בלבישת שמלת אשה, שזהו איסור תורה של לא ילבש, הרי שברור שעליו להעדיף יציאה לרחוב בשמלת אשה. וכך גם, אם אדם נמצא במצב שעליו לבחור בין אכילת בשר לא-כשר, שאיסורו מפורש בתורה, לבין אכילת בשר אדם שאיסורו אינו מפורש בתורה, הרי שעליו לבחור באכילת בשר לא-כשר, הגם שאיסורו מפורש בתורה.
^ 1 2 3 הקדמה לספרו "דור רביעי"
^ לדוגמה, במסכת שבת (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"ב) נאמר שכינה נוצרת מזיעה ולא בוקעת מביצה, ולכן מותר להורגה בשבת.
אוחזר מתוך "https://he.wikipedia.org/w/index.php?title=משה_שמואל_גלזנר&oldid=28424177"
דף זה נערך לאחרונה ב־10:40, 15 ביוני 2020.