במהלך חודש מאי 2020 מערכת כתב העת 'קול ההמון' הפיצה קול קורא להגשת יצירות שירה ופרוזה בנושא לסביות. לקול הקורא נענו 82 יוצרות, להטב"יות, הטרוסקסואליות, פלואידיות ובנוסף להן גם שלושה גברים. ועדת העיון של כתב העת בחרה מהמון היצירות המשובחות שהצטברו בתיבת הדואר עשר יוצרות בלבד שהצליחו לבטא ולדייק חוויות, תחושות, סיטואציות ומחשבות הנוגעות לעולמן של הלסביות הישראליות. באנתולוגיה תוכלו למצוא עיסוק בנושאים כגון אהבה, זוגיות, פרידה ויציאה מהארון לצד שירים היברידיים שבהם הלסביות שזורה בפמיניזם, באקטיביזם מזרחי, ברוחניות ובלאומיות.
בתמונה: "במיטה", אנרי דה טולוז-לוטרק, 1892.
(...) באחד הימים האלו, שבהם הגיעה כתיבת פרק זה לסיומה, ישבה אורנה בנאי, השחקנית והקומיקאית, בתכנית "שיחה אישית" עם יורם יובל וסיפרה שהיא לסבית. לדבריה, לא היה לה קל "לצאת מהארון", והיא עברה דרך ארוכה של סוד וסבל עד הרגע שבו יכלה לקבל את עצמה כלסבית ולא לשנוא את המצב הזה ולפחד ממנו. רק כאשר קיבלה את עצמה יכלה גם לצאת החוצה, אל הציבור. אלו הם רגעים מרגשים בהיסטוריה הלסבית שלנו במקום הזה. לא אורנה בנאי, ואף לא כל אישה אחרת, היו יכולות לחיות חיים גלויים ואמתיים עם הלסביות שלהן אלמלא הפעילות שעל אודותיה אנו מספרות בפרק הזה.
עדה רפפורט-אלברט (2020-1945), פרופ' להיסטוריה ולפילוסופיה יהודית (תחומי התמחותה חסידות ושבתאות). מ-2002 עד פרישתה לגמלאות, עמדה בראש המחלקה ללימודי יהדות ועברית בקולג' האוניברסיטאי של לונדון.
נולדה בתל אביב, שירתה בלהקת גייסות שריון, ומ-1965 חיה בלונדון, הקימה משפחה, ושקדה על לימודיה והשתלמויותיה בלונדון ובאוניברסיטאות מובילות בארצות הברית. הייתה חברה בקבוצת חוקרים בינלאומית במכון שמעון דובנוב בלייפציג, שמטרתה כתיבתה של היסטוריה 'חסידית חדשה' (ביניהם חוקרים ישראלים שהירבתה לשתף איתם פעולה, ומידי שנה בשנה היית מגיעה לארץ). פרופ' רפפורט-אלברט הציעה מחקרים פורצי דרך, ובראש וראשונה דיוניה החדשניים אודות מעמדן של נשים בזרמים המיסטיים של היהדות (ראו עמדתה לגבי תפיסתו של שבתי צבי, שהכריז על רצונו לשחרר את הנשים מן החטא הקדמון ומן השעבוד לבעליהן). מבין עשרות פרסומיה באנגלית ובעברית, ראו ספרה חסידים ושבתאים, אנשים ונשים, ירושלים 2014.
מאת: ד"ר מוטי גיגי, עינת יהודה, ד"ר סיגל נגר-רון וד"ר תמי רזי מהמכללה האקדמית ספיר.
מחברי המחקר סבורים כי המכללה האקדמית ספיר היא מראה לאקדמיה כולה, ומציעים ליישם מחקר זו ברמה ארצית. יצירת מאגר נתונים אשר יכיל בתוכו את נתוני חברי הסגל הבכיר והסגל שאינו במינוי באוניברסיטאות ובמכללות (כל מערכת באופן נפרד), במטרה לבחון את שיעור חברי הסגל על פני צירים של לאומיות, אתניות, מגדר, מרחב, דור להשכלה והצטלבויותיהם.
דוח מחקר זה הוא תולדה של מפגשי למידה של מרצים שנערכו אחת לחודש במכללה האקדמית ספיר בשנת הלימודים תשע"ט (2019-2018) במסגרת תכנית "גוונים באקדמיה" של "תקווה ישראלית" ובתמיכתם הנדיבה של קרן רוטשילד-קיסריה ופדרציית סן פרנסיסקו.
המרכז לחקר האישה ביהדות - אוניברסיטת בר-אילן מזמין אותך לאירוע השקת גיליון ט"ו של כתב העת "מסכת - לחקר נשים בעולם היהודי".
האירוע המקוון יתקיים ביום שני, ה - 6.7 בשעה 18:30, בהשתתפות מייסד "מסכת" וחתן פרס נובל, פרופ' ישראל אומן, רקטור האוניברסיטה, פרופ' מרים פאוסט ודקן הפקולטה למדעי היהדות, פרופ' ירון הראל. תנחה את האירוע, פרופ' יעל שמש, ראש המרכז לחקר האישה ביהדות.
מגדר הוא כתב עת דיגיטלי רב תחומי המוקדש לשיח על מגדר ופמיניזם. מגדר יוצא בחסות קהיליית המגדר של האגודה הסוציולוגית הישראלית והאגודה הישראלית ללימודים פמיניסטיים, ונכלל ברשימת כתבי העת המוכרים ע"י המל"ג. מטרתו ליצור ממשק רב מימדי של מחקרים ופרסומים אקדמיים ושל טקסטים ועבודות אמנות ותרבות, לשמש במה להפצה ולהעשרה של השיח המגדרי והפמיניסטי בשפה העברית ולהעלות את המודעות לנושאים אלה בקהילה.
הגיליון השמיני של מגדר יוקדש ליחסי הכוח המגדריים בכלכלה ובשוק העבודה, על מגוון הקטגוריות המתקיימות בהם. ההתבוננות מנקודת מבט מגדרית חושפת את הכוחות הפועלים בזירה זו, את ההיררכיה המתקיימת בה ואת הפרקטיקות הנהוגות בה, כולל אלו המוסדיות, המכתיבות את מקומן של נשים בשוק העבודה ובמקומות העבודה. עוד נרצה לבחון את ההקשרים מתוכם מגיעות נערות, צעירות, נשים ומבוגרות לשוק העבודה: משפחה, חינוך, עוני, דת, אלימות מגדרית ועוד, ואת השפעתם על שילובן בשוק זה. כמו כן נייחד מקום למחקרים על הייצוגים והדימויים של נשים בעבודה – בתקשורת, באמנות ובכלל, ואת הדרך בה הם נִבנים ומַבנים כאחד את מקומן במרחב העבודה. דגש מיוחד יינתן בגיליון זה לתקופה האחרונה, המכונה גם "תקופת הקורונה", המזמנת לנו אפשרות ייחודית לבחון מחדש את מקומן ומעמדן של נשים בתקופה של משבר בריאותי וכלכלי חמור, החושף ביתר שאת את פגיעותן של נשים בשוק העבודה ובכלל. כל אלה ועוד ניתנים לתיאור במגוון מחקרים בדיסציפלינות שונות - במדעי החברה, מדעי הרוח והאמנויות. אנו מזמינות אתכןם לשלוח מאמרים העוסקים בכל אלה. (לא יתקבלו מאמרים בנושאים אחרים).
יוצרות תעודה: זו ההזדמנות שלכן להצטרף לקהילה ההולכת וגדלה של יוצרות בחממת הקולנוע התיעודי לנשים שלנו, שכוללת 65 בוגרות של התוכנית ו-8 סרטים גמורים שזכו לחשיפה והצלחה בארץ ובעולם.
הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה מקבלת כעת הצעות לפרויקטים שיכללו במחזור השביעי של התוכנית, שכוללת ליווי וייעוץ מצוות מקצועי מוביל במשך שנה, עד שלב גיוס תקציבי הפקה. מטרת התוכנית לתמוך ביוצרות קולנוע מוכשרות ממגוון רקעים ולסייע להן לפתח סרטי תעודה עוצמתיים ויצירתיים הנעשים מנקודת מבט נשית רחבה.
המערב מדמיין את העולם האסלאמי בימי הביניים כמקום אפוף יחסי מין מסתוריים ומופקרים. זה לא בהכרח נכון, אבל לפחות בנוגע ליחסי מין לסביים הגישה הייתה סלחנית, כל עוד הם לא פגעו בבתולין, זאת בניגוד לאירופה באותה התקופה. הומואים? זה כבר סיפור אחר.
דימה דראושה מפרסמת באופק: הפורום לחשיבה אזורית בשיתוף עם מכון ון ליר ובעין השביעית.