מייסד ויקיליקס: "אני שמח שבבנקים חוששים"
31/01/2011 14:34	משה ליכטמן, סגן נשיא מיקרוסופט העולמית ונשיא המו"פ בישראל	במסיבת העיתונים הציגו אנשי מרכז המו"פ גם את Audience Intelligence - קבוצת הנדסה ומחקר המתמחה בטיפול באתגרים מורכבים בתחום הפרסום הממוקד. הקבוצה, הסבירו במיקרוסופט, נוצרה בעקבות רכישת הסטארט-אפ הישראלי Yadata, והיא ממוקדת במוצרים המאפשרים מיקוד מדויק להשגת פרסום מונחה תוצאות	מנהלי מרכז המו"פ של מיקרוסופט (Microsoft) בישראל חשפו היום (ב') במסיבת עיתונאים שערכו, את כיווני ההתפתחות של המרכז וטכנולוגיות חדשות שפותחו בישראל ועושות את דרכן לשוק העולמי. בין השאר, הציגו אנשי מרכז המו"פ טכנולוגיות חדשות לחיפוש במכשירים סלולריים, פלטפורמה חדשה לפרסום ממוקד ומונחה תוצאות ופיתוח חדש בתחום זיהוי הפנים.
31/01/2011 12:35	שלב נוסף במאבק של משרד התקשורת מול חברות הסלולר	קנסות היציאה ללקוחות חברות הסלולר יבוטלו החל ממחר (ג'), ה-1 בפברואר – גם למנויים הנמצאים בהסכמים קיימים, שבבעלותם עד 50 קווי טלפון – כך קבע משרד התקשורת. מהמשרד נמסר, כי החל ממחר, גם הלקוחות הללו, פרטיים או עסקיים, יוכלו לעבור מחברה לחברה תמורת תשלום סמלי עבור הפסקת ההתקשרות: 8% מהחשבון החודשי הממוצע כפול מספר החודשים שנותרו למנוי בתקופת ההתחייבות לחברה הסלולרית שלהם.
כמו כן, ייאסר על החברות לפרוע באופן מיידי את התשלומים שנותרו למנוי עבור המכשיר. בכך הן תחויבנה לאפשר למנוי שביקש לעזוב את החברה לפרוע את התשלומים שנותרו לו באמצעות עסקת אשראי עם פריסה לתשלומים, ולא בדרך של פירעון מיידי, כפי שהן נוהגות כיום. זאת, מאחר שלפי המשרד, הפירעון המיידי מהווה חסם משמעותי למעבר בין החברות.
ההחלטה הסופית לביטול הקנסות נתקבלה לאחר שחברות הסלולר הגישו בקשה לשר התקשורת, משה כחלון, שבה דרשו ממנו לדחות את מועד החלת החוק – והוא השיב לה בשלילה.
ביטול הקנסות למנויים הנמצאים בהסכמים קיימים מהווה המשך המגמה שנוקט בה השר כחלון. בתחילת השנה נכנס לתוקף החוק האוסר על חברות הסלולר להכניס מרכיב של קנסות יציאה בהסכמים החדשים שלהן עם מנויים המחזיקים בבעלותם עד 100 קווי טלפון, בין אם הם ללקוחות פרטיים או עסקיים. בנוסף, החל ב-1 בינואר האחרון מחויבות החברות הסלולריות לפתוח ללא תשלום כל מכשיר נייד שנמכר על ידן בעבר כשהוא נעול לשימוש ברשת אחרת.
השר כחלון אמר, כי "המהלך יאפשר לצרכנים מעבר חופשי ויסייע להגברת התחרות בשוק, שתתבטא בחסכון כספי משמעותי עבור כל לקוח".
מנכ"ל משרד התקשורת, עדן בר טל, אמר ש-"הקנסות היוו חסם מעבר משמעותי שפגע בתחרות ובצרכנים הפרטיים. לקראת כניסתן של חברות סלולריות נוספות – וירטואליות ובעלות תשתית – המהלך יקבל משמעות גדולה עוד יותר".
חזור למעלה	מאיר שור, בנק לאומי: "תכנון אסטרטגיית ה-IT צריך לחפוף ליעדים העסקיים"
31/01/2011 09:39	מאיר שור, CTO במערך המיחשוב של בנק לאומי. צילום: פלי הנמר	"על ה-CTO לבחון מהן המגמות החדשות והקיימות בעולם ה-IT ולתכנן את אסטרטגיית המיחשוב בארגון כך שתחפוף את היעדים העסקיים שלו", אמר מאיר שור, CTO במערך המיחשוב של בנק לאומי.
שור פתח את חלק ההרצאות בסיור של פורומי CISO ו-CTO מקבוצת אנשים ומחשבים, שנערך אתמול (א') במרכז קשב, ה-IT של בנק לאומי, בלוד. לדברי שור, תפקיד ה-CTO אצלו נחלק לכמה תפקידי משנה: הלימה בין אסטרטגיית המיחשוב וארכיטקטורת ה-IT ליעדים העסקיים; קידום יוזמות טכנולוגיות ויצירת חדשנות כמנוף לצמיחה וליצירת פער תחרותי; וכן ניהול ה-IT כיחידה עסקית, להשגת אפקטיביות בכלל תהליכי ה-IT.
לצד אלה, ציין, ה-CTO פועל לשיפור הביצועים באמצעות ה-BPM – ניהול התהליכים העסקיים – על ידי שיתוף אנשי העסק עם אנשי ה-IT. הדבר נעשה בעזרת מידול, פיתוח, הרצה, מדידה ושיפור התהליכים העסקיים בבנק.
בהתייחסו לענן, אמר שור שלהערכתו, בשל מגבלות הרגולטור, הבנק לא ילך למיחשוב בתצורת ענן ציבורי, אולם הוא נערך לקראת הענן הפרטי.
הוא סיים בציינו, כי יש שלוש מגמות בעולם המיחשוב שעל הבנק להיערך לקראתן: שיתוף המידע, ריבוי מכשירי הקצה והרכיבים המקושרים וכן העולם הנייד. "האתגר הוא לנהל ברציפות את כל יחידות הקצה", סיכם שור.
"המטרה: חוויית משתמש אחידה"
משה וולף, ראש אגף פיתוח מערכות מידע בבנק לאומי, הציג את פעילות הבנק באינטרנט ובסלולר. לדבריו, חל שינוי בפעילות מול הצרכנים, כיוון שהם דורשים כיום פתרונות מהירים ופשוטים. "אנחנו משקיעים רבות ביצירת פתרונות במגוון הערוצים ללקוחות", אמר. "המטרה היא ליצור חוויית משתמש אחידה בכל הערוצים". הוא ציין, כי המקום שבו נערכים הכי הרבה "מפגשים" בין הלקוח לבנק הוא הכספומט, ולאחר מכן בהודעות SMS.
וולף ציין, כי ב-2010 חל גידול של 10% בכמות לקוחות הבנק העובדים מולו ברשת וכי אנשי הבנק בוחנים כיצד להגדיל את הנתח הזה. אחת הדרכים היא משלוח מיילים מוצפנים. הוא הוסיף, כי בחלוף השנים גדל הפער בין השימוש ברשת במובן הגלישה המסורתית לעומת הזמן וכמות השימוש של משתמשי המחשב בעולם ברשתות החברתיות. וולף אמר, כי על הבנק להמשיך בהיערכותו בנושא, תוך התגברות על המכשול של העדר קישור בין זיהוי הלקוח בבנק לעומת זיהויו בפייסבוק (Facebook). "קיימות אפשרויות רבות ומגוונות שעומדות לרשות הבנק על מנת למנף את השירותים העסקיים שלו תוך שימוש ברשתות חברתיות", אמר. הוא הציג Widget מאובטח, שמציג מידע אישי ללקוחות הבנק בפייסבוק.
וולף ציין, כי בנק לאומי יצר ללקוחותיו כמה קהילות, ביניהן מועדון המספק הנחות למשתמשים ברשת ומועדון עבור משתמשים שבו הם מביעים את דעותיהם על שירותים חדשים בטרם הגעתם לשוק.
"הסלולר יהיה ערוץ המפגש העיקרי של הבנק עם הלקוחות. אנחנו רואים גידול נמשך בפעילות בערוץ זה ומעריכים שהגידול הזה יימשך", סיכם וולף. "אסטרטגיית הסלולר קשורה לאסטרטגיית הערוצים הישירים. צריך להיות שיתוף פעולה הדוק בין ההיבטים העסקיים והמיחשוביים בבנק, אל מול קהל הלקוחות שלו".
אלי אירים, מנהל מרכז בקרת אבטחת מידע בבנק לאומי, תיאר את פעילות אנשי צוותו. אלה, אמר, מונים 18 עובדים, שמאיישים את מרכז השליטה מסביב לשעון. בין היתר, הוא ציין שעובדיו מתקשרים ללקוחות שבחשבונם בוצעו פעולות חריגות, על מנת לוודא שהם אלה שעשו זאת.
אירים ציין, כי הבנק מתמודד עם שלושה ניסיונות גניבה מדי יום ושתיים-שלוש פרשיות כבדות משקל בשנה. הוא תיאר מקרה פישינג שהבנק התמודד מולו לפני מעט יותר משנה, שבמסגרתו העלה צעיר פלסטיני במשך שבועיים תשעה אתרים מזויפים ושלח לשם לקוחות משוטים.
בסופן של ההרצאות נערך סיור במרכז המיחשוב החדש שהבנק הקים.
31/01/2011 13:16	טופ סולושנס. השלימה את רכישת מערכת נמל"ה	טופ סולושנס, חברה בת של קבוצת טופ גרופ (לשעבר רמדור), הודיעה אתמול (א'), כי השלימה את תהליך המיזוג של המותג נמל"ה – מערכת ממוחשבת לניהול משובי עובדים – לתוך פעילות הקבוצה. החברה שילמה לרנסיס תמורת רכישת הפעילות סכום המוערך בארבעה מיליון שקלים.
במסגרת ההסכם, רנסיס תמשיך לפעול כחברה עצמאית ותתמקד בפיתוח ושיווק מערכות ממוחשבות לשיפור חוויית הלקוח וניהול משובי לקוחות, בין היתר מערכת Attentive Ace .
"לאחר 13 שנים שבהן פיתחנו את המותג נמל"ה לניהול משובים פנים ארגוניים וסקרים בכלל, החלטנו, כמהלך אסטרטגי, למקד את פעילותנו בשיפור חוויית הלקוח וניהול משובים", אמר רן ארהרד, מנכ"ל ומייסד רנסיס.
גלעד הר-עוז, מנכ"ל טופ סולושנס, אמר לאנשים ומחשבים, כי "רכישת נמל"ה היא חלק מאסטרטגיית ההתרחבות שלנו. עם השלמת הרכישה נקלוט אלינו את כל צוות נמל"ה, כולל צוות הפיתוח, על מנת להמשיך ולפתח את המוצר".
ללא קשר להסכם עם טופ סולושנס, רנסיס הודיעה אתמול, כי חתמה על עסקה בשווי של 1.8 מיליון שקלים עם חברת תעופה דרום אפריקנית שתיישם את הפתרונות שלה לשיפור חוויית הלקוח.
31/01/2011 08:54	אוויס. מערכת CRM של מיקרוסופט	אוויס (Avis) העלתה לאוויר מערכת CRM של מיקרוסופט (Microsoft). היקפו הכספי של הפרויקט לניהול קשרי לקוחות בחברה לא נמסר לפרסום, אולם גורמים בשוק העריכו את היקפו ב-1.5 מיליון שקלים. חברת הייעוץ אלטרנטיבה הובילה את הפרויקט ואילו את ההטמעה בפועל ביצעה אפקט מקבוצת מטריקס (Matrix). תכנון ואפיון הפרויקט החלו ב-2008, וההטמעה שלו בוצעה במהלך 2010, והסתיימה באחרונה.
אוויס עוסקת בתחום הליסינג התפעולי, המימוני, השכרות קצרות וארוכות, מכירת רכב יד ראשונה וכן השכרות רכב בחו"ל. בימים אלה עלה מודול מערך המכירה ושירות הלקוחות. בחודשים הקרובים יעלה יישום נוסף, של תפעול השירות.
יישום מערך ה-CRM באוויס הוא חלק משינוי אסטרטגי וארגוני שעברה החברה, של מעבר לגישה ממוקדת לקוח. אלטרנטיבה יישמה בפרויקט את מתודולוגיית ה-IT Business Alignment, המנתחת ומיישמת תהליכים עסקיים רבים בכל פעילות החברה.
במסגרת הפרויקט, הובילה אלטרנטיבה בנייה מחדש של מערך המכירות והשירות של אוויס, לרבות בניית מודל מכירות הממוקד בלקוח, יישום המערכת, פעילות מכירה של מכוניות משומשות, ניהול לקוחות הליסינג של החברה וכן קישוריות למטה אוויס העולמי ולסניפי החברה בעולם.
בהיבט השירותי, שודרג כלל מערך השירות של החברה בכל רחבי הארץ, והוא כולל תמונת לקוח מלאה, תיק שירות מלא לכל לקוח ואפשרות להפקת דו"חות ניהוליים בחתכים מגוונים. בהיבט הטכנולוגי, אפקט מקבוצת מטריקס הסבה את המוקד התפעולי הקיים, שהתבסס על מחשב AS400 של יבמ (IBM), למערכת ניהול קשרי לקוחות מבוססת מיקרוסופט.
31/01/2011 10:56	ג'ון ברייס. פרויקט בהיקף של 200 אלף שקלים	ג'ון ברייס הדרכה, חטיבת ההדרכה וההטמעה של מטריקס (Matrix), השלימה בימים אלה פרויקט וירטואליזציה מקיף של תשתיות הארגון, לקראת המעבר למשרדים החדשים במגדל המשרדים הירוק הראשון בישראל. הפרויקט נמשך כשלושה חודשים, ובוצע בשיתוף עם חטיבת האינטגרציה והתשתיות של מטריקס. ההיקף הכספי שלו מוערך בכ-200 אלף שקלים.
הפרויקט כלל יישום של פתרונות וירטואליזציה מהמתקדמים בשוק. במסגרת היישום החליפה ג'ון ברייס הדרכה את כל השרתים הפיזיים שברשותה בשרתים וירטואליים, וכן שדרגה את מערכת האיחסון המרכזית מבית EMC.
לדברי אורן פרנס, מנהל ה-IT של ג'ון ברייס הדרכה, "אנחנו נמצאים בפתחה של העברת המשרדים וכיתות הלימוד למשרדינו החדשים, ולכן – מצאנו לנכון לשדרג את התשתיות של חדר המיחשוב ולהכין את המערכות שלנו לקראת המעבר. אנחנו רואים במהלך זה, בין היתר, אפשרות מובהקת לחסכון בעלויות תקורה ובשטח רצפה ולשרידות גבוהה יותר של השרתים".
אוהד כהן, מנהל לקוחות בחטיבת האינטגרציה והתשתיות של מטריקס, אמר ש-"החטיבה מלווה את ג'ון ברייס במתן מגוון פתרונות מיחשוב לאורך שנים. במסגרת פרויקט זה יישמנו בג'ון ברייס שני שרתים וירטואליים של HP ושדרגנו את מערך האיחסון של EMC. מהנדס מערכת מטעמנו ליווה את כל הפרויקט, שנתפר לפי הצרכים המיוחדים של הלקוח".
31/01/2011 13:37	גיל שווייד, יושב ראש ומנכ"ל צ'ק פוינט	צ'ק פוינט רשמה ברבעון האחרון של 2010 עליות בשיעורים דו-ספרתיים – הן ברווח הנקי והן בהכנסות שלה. מהתוצאות הכספיות שפרסמה החברה בצהרים (ב') עולה, כי היא רשמה גידול של 25.45% ברווח הנקי ועליה של 17% בהכנסות.
הרווח הנקי הרבעוני של החברה על פי GAAP עמד ברבעון המדווח על 137.41 מיליון דולרים לעומת 109.54 מיליון ברבעון האחרון של 2009. הרווח הנקי למניה על פי חישוב זה הגיע ל-0.64 דולרים – גידול של 25.49% בהשוואה ל-0.51 דולרים. שלא על פי GAAP, עמד הרווח הנקי של צ'ק פוינט על 156.2 מיליון דולרים – עליה של 21% אל מול 129.5 מיליון. הרווח הנקי למניה על פי חישוב זה הגיע ל-0.73 דולרים – גידול של 20% לעומת 0.61 דולרים.
הכנסותיה הרבעוניות של החברה עמדו על 318.51 מיליון דולרים בהשוואה ל-272.12 מיליון דולרים. מתוכן, הכנסות החברה ממכירות מוצרים עמדו על 143.06 מיליון דולרים – עליה של 19.01% לעומת 120.21 מיליון. ההכנסות מעדכונים ומשירותים עלו ב-15.49% ל-175.45 מיליון דולרים אל מול 151.92 מיליון דולרים ברבעון המקביל ב-2009.
עוד עולה מהתוצאות, כי צ'ק פוינט רשמה עליות גם בסעיפי ההוצאות. כך, ההוצאות הגולמיות של החברה עמדו על 47.15 מיליון דולרים – גידול של 14.81% לעומת 41.07 מיליון. הרווח הגולמי של החברה גדל במהלך הרבעון ב-17.44% ל-271.35 מיליון דולרים אל מול 231.05 מיליון. הרווח הגולמי השולי עמד על 85.2% בהשוואה ל-84.91%.
ההוצאות התפעוליות של החברה הגיעו ל-156.53 מיליון דולרים, המהווים עליה של 10.59% בהשוואה ל-141.54 מיליון. הרווח התפעולי על פי GAAP עמד על 161.98 מיליון דולרים – גידול של 24% לעומת 130.58 מיליון. הרווח התפעולי Non-GAAP גדל ב-20% ל-183.6 מיליון דולרים בהשוואה ל-152.7 מיליון.
במקביל לתוצאות הרבעוניות, פרסמה צ'ק פוינט גם את הנתונים שהשיגה ב-2010 כולה. הרווח הנקי שלה על פי GAAP גדל במהלך השנה ב-26.66% ועמד על 452.83 מיליון דולרים בהשוואה ל-357.52 מיליון ב-2009. ההכנסות השנתיות של החברה הסתכמו ב-1.1 מיליארד דולרים – עליה של 19% לעומת 924.4 מיליון.
צ'ק פוינט סיימה את 2010 עם מזומנים ושווי ערך מזומנים בסך של 551.78 מיליון דולרים – זינוק בשיעור של 33.25% אל מול 414.09 מיליון בסוף 2009.
גיל שווייד, יושב ראש ומנכ"ל צ'ק פוינט, אמר לאחר פרסום התוצאות, כי "השגנו שיא הכנסות שנתי ועקפנו את התחזיות של עצמנו".
31/01/2011 10:02	סוהאייב עבאסי, יושב ראש ומנכ"ל אינפורמטיקה	רבעון של עליות לאינפורמטיקה (Informatica): מהדו"חות הכספיים שפרסמה החברה עולה, כי ההכנסות שרשמה ברבעון האחרון של 2010 גדלו ב-31.24%, ועמדו על 198.04 מיליון דולרים לעומת 150.9 מיליון ברבעון האחרון של 2009, ואילו הרווח הנקי שלה לפי GAAP עלה בשיעור גבוה יותר – 38.69% – ל-34.63 מיליון דולרים. הרווח הנקי של החברה למניה הגיע, על פי חישוב זה, ל-0.32 דולרים – גידול של 28% לעומת 0.25 דולרים. אינפורמטיקה מיוצגת בישראל על ידי קבוצת אמן.
מחלוקת ההכנסות עולה, כי החברה צברה במהלך הרבעון 100.22 מיליון דולרים ממכירת רישיונות – גידול של 40.06% אל מול 71.55 מיליון. ההכנסות ממכירת שירותים עלו ב-23.28%.
ההוצאות הגולמיות הרבעוניות של אינפורמטיקה גדלו ב-30.41% ל-31.96 מיליון דולרים בהשוואה ל-24.51 מיליון. הרווח הגולמי עלה ל-166.07 מיליון דולרים, המהווים גידול של 31.4% לעומת 126.39 מיליון. הרווח הגולמי השולי עמד על 83.86% אל מול 83.76%.
החברה רשמה עליות גם בסעיפים התפעוליים שלה: ההוצאות התפעוליות גדלו ב-28.03% ל-117.0 מיליון דולרים לעומת 91.39 מיליון, והרווח התפעולי על פי GAAP זינק ב-40.2% ל-49.1 מיליון דולרים בהשוואה ל-35 מיליון.
יחד עם התוצאות הרבעוניות, פרסמה אינפורמטיקה גם את הנתונים ל-2010 כולה. ההכנסות שלה עלו אשתקד ב-29.84%, ועמדו על 650.08 מיליון דולרים אל מול 500.69 מיליון ב-2009. הרווח הנקי השנתי על פי GAAP צמח ב-34.44% ל-86.32 מיליון דולרים לעומת 64.21 מיליון. הרווח הנקי למניה עמד על 0.83 דולרים – זינוק של 40.91% לעומת 0.66 דולרים.
"התוצאות היציבות של אינפורמטיקה, המגובות בצמיחה מבוססת של הכנסות מרישיונות בשיעור של 20% בחמש השנים האחרונות, נותנות משנה תוקף לאסטרטגיית הצמיחה שלנו", אמר סוהאייב עבאסי, יושב ראש ומנכ"ל החברה. "עם העליה המשמעותית בחשיבות הפתרונות שלנו לפלטפורמות המיחשוביות המובילות כיום – מיחשוב באתר הלקוח, בענן וברשתות החברתיות – אינפורמטיקה נמצאת כעת במיקום הבולט ביותר לקראת המשך צמיחה ארוכת טווח".
חזור למעלה	מייסד ויקיליקס: "אני שמח שבבנקים חוששים"
31/01/2011 11:43	ג'וליאן אסאנג', מייסד ויקיליקס	"אני מוצא שזה נפלא. בכל הבנקים חוששים שהם יהיו הבאים בתור", אמר ג'וליאן אסאנג', מייסד אתר ההדלפות ויקיליקס (WikiLeaks), בראיון שהעניק לתוכנית הטלוויזיה "60 דקות" של רשת CBS. התוכנית שודרה אתמול (א'), כאשר קטעים מהראיון פורסמו כבר ביום ו'.
מניות בנק אוף אמריקה (Bank Of America) צנחו ב-30 בנובמבר ב-3% בעקבות חששות של המשקיעים מפני פרסום של מסמכים מביכים שיעסקו בבנק הגדול בארצות הברית. במענה לשאלת המראיין, סטיב קרופט, אם אסאנג' אכן רכש כונן קשיח שהכיל 5 ג'יגה-בייט של נתונים שנוגעים לבכירי הבנק, כפי שנטען בדיווחים שונים, הוא השיב, כי "אני לא מוכן להתייחס לפרסומים עתידיים".
אולם, אסאנג' אמר למגזין פורבס (Forbes), כי בכוונתו לפרסם בתחילת 2011 "הדלפת ענק" שתכלול עשרות אלפי מסמכים פנימיים של בנק גדול בארצות הברית והעריך שבעקבות הפרסום תיפתח חקירה נגד ראשי הבנק. בראיון שפורסם באוקטובר 2009 במגזין Computerworld אמר מייסד ויקיליקס, כי השיג 5 ג'יגה-בייט של נתונים מכונן קשיח של אחד מראשי בנק אוף אמריקה.
31/01/2011 15:29	שיאו של מאמץ קשה מצד הענקית מרדמונד, במסגרתו היא מנסה לשמור על מקומה הבכיר בשוק הדפדפנים העמוס. אינטרנט אקספלורר 9	הזמנות ששלחה מיקרוסופט (Microsoft) לאירוע שקשור בדפדפן החדש שהיא מפתחת, אינטרנט אקספלורר 9 (Internet Explorer 9 או בקיצור: IE9), רומזות ככל הנראה על התאריך בו תשיק החברה את מהדורת ה-RC (ר"ת Release Candidate) של הדפדפן, שנמצא מזה מספר חודשים במצב בטה מתקדם. בהזמנה נכתב שחברים בקבוצת הפיתוח של הדפדפן, ועוד כמה אורחים מיוחדים, יגעו לסן פרנסיסקו במטרה לשתף עם העיתונאים "חדשות חשובות".
במקביל, החלו לצוץ בסוף השבוע ברשת תמונות עם מספר מהדורה מתקדם של הדפדפן, 9.00.8073.6018, מה שמחזק את ההערכה שמיקרוסופט מתכוונת לבצע הכרזה משמעותית בנושא ב-10 בפברואר. המהדורה המדוברת מציעה גם תכונה חדשה שלא הייתה זמינה עד היום באפשרויות הפרטיות של הדפדפן, המציעה למנוע בקביעות מאתרי אינטרנט לבקש את המיקום הפיזי של המשתמש.
הגרסה החדשה של אינטרנט אקספלורר מהווה את שיאו של מאמץ קשה מצד הענקית מרדמונד, במסגרתו היא מנסה לשמור על מקומה הבכיר בשוק הדפדפנים העמוס. כזכור, באירופה כבר נחשב פיירפוקס (Firefox) של ארגון מוזילה (Mozilla) לדפדפן המוביל, ואילו כרום (Chrome) של גוגל (Google) הולך ומתקדם בצעדי ענק בכל חודש.
31/01/2011 10:50	דייב תומפסון, סגן נשיא במיקרוסופט, האחראי על אופיס 365	המנהל הבכיר המופקד על המהדורה המקוונת של חבילת אופיס (Office) יפרוש ממיקרוסופט (Microsoft) בסוף השנה – כך אישרה החברה. דייב תומפסון עובד במיקרוסופט מזה 20 שנים ומחזיק בתואר הרשמי "סגן נשיא ל-Microsoft Online". על פי ההודעה הרשמית, תומפסון פורש משום שהוא "מבקש להקדיש זמן למשפחתו ולעבוד בהתנדבות בארגוני צדקה". לפי שעה לא נמסר מי יחליף אותו.
תומפסון עומד בראש היחידה המופקדת על יישומי אופיס 365 (Office 365), שכוללים את המהדורות המקוונות של יישומי אופיס המוכרים וכלים נוספים שאמורים להופיע בחודשים הקרובים. "דייב הודיע לאנשיו על כוונתו לפרוש לאחר שתושק חבילת אופיס 365 בהמשך השנה", נכתב בהודעה שפרסמה מיקרוסופט.
פרישתו של תומפסון היא בבחינת מכה נוספת למיקרוסופט, שמייחסת חשיבות רבה ליישומי המקוונים ולשירותי הענן, וסובלת באחרונה מגל פרישות של בכירים. כזכור, גם ריי אוזי, ארכיטקט התוכנה הראשי של החברה, הודיע על כוונתו לפרוש בהמשך השנה.
רשימת המנהלים הבכירים שפורשים ממיקרוסופט כוללת גם את בוב מוליה, שלמעשה הודח על ידי המנכ"ל, סטיב באלמר, ממשרת מנהל החטיבה לשרתים וכלים; הנשיא לשעבר של החטיבה העסקית, סטיבן אילופ; סגן הנשיא לשעבר לאסטרטגיית חלונות (Windows), מייק נאש; המנהל לשעבר של תוכנית Genuine Software, אלכס קוצ'יס; סגן הנשיא הבכיר לשעבר בחטיבת חלונות, ביל וגטה; והמנהל לשעבר של החטיבה לבידור ומכשירים, רובי באך. כולם הודיעו בשנה האחרונה על פרישתם ממיקרוסופט.
31/01/2011 11:18	להתראות ספרים מודפסים, שלום קינדל	עכשיו זה רשמי: הספרים הדיגיטליים עקפו את ספרי הנייר, לפחות על פי אמזון (Amazon). לאחר שהודיעה, כי היקף המכירות של ספרי קינדל (Kindle) עולה על זה של הספרים בכריכה קשה, מודיעה כעת ענקית הסחר האלקטרוני כי הוא עולה כעת גם על היקף המכירות של הספרים בכריכה רכה (שעולים פחות מספרים בכריכה קשה, ומשום כך זוכים לפופולריות גבוהה בהרבה מהם).
בדו"ח הרבעוני האחרון ציינה אמזון, כי היא מוכרת כיום יותר ספרי קינדל מאשר ספרים בכריכה רכה, אך לא נקבה במספרים מדויקים. ובכל זאת, מסרה החברה, כי מאז 1 בינואר, על כל 100 ספרים בכריכה רכה שנמכרו באמזון היא מכרה 115 ספרי קינדל. בנוסף, על פי אמזון, מספרם של ספרי קינדל שנמכרו מאז תחילת השנה גבוה פי שלושה ממספרם של הספרים בכריכה קשה. החברה ציינה, כי נתונים אלה נכונים "לכל פעילות הספרים של Amazon.com בארצות הברית וכוללים גם מכירות של ספרים שאינם מוצעים במהדורת קינדל".
אמזון לא נוקבת במספרים מדויקים גם ביחס למכירות של מכשירי קינדל, אך מציינת, כי נמכרו כבר "מיליוני יחידות של מכשירי קינדל מדור שלישי". על פי חלק מהדיווחים, החברה מכרה ב-2010 יותר משמונה מיליון יחידות של מכשירים אלה. אם לוקחים בחשבון שספרי קינדל מוצעים גם עבור מיליונים רבים של מכשירים נוספים – מחשבי iPad, מכשירי iPhone, נגני iPod Touch ומכשירי אנדרואיד (Android) – אפשר להבין מדוע זוכות המכירות שלהם להצלחה כה רבה.
נתון נוסף שנמסר מאמזון מצביע על כך שלא פחות מ-810,000 כותרים מוצעים כיום למכירה בחנות Kindle Store. נתון זה אינו כולל מיליוני ספרים אלקטרוניים שמוצעים בחינם, משום שנכתבו לפני שנת 1923 וזכויות היוצרים עליהם פגו.
בוועידת Digital Book World, שנערכה ביום ג' האחרון, העריך ג'יימס מק'קיבי מחברת המחקר פורסטר (Forrester), כי ב-2010 השקיעו הצרכנים הפרטיים כמיליארד דולרים ברכישת ספרים אלקטרוניים, וכי ב-2011 עשויות המכירות בתחום זה להסתכם בכ-1.3 מיליארד. על פי מק'קיבי, ההערכה הרווחת בקרב המשיבים לסקר שערך היא, כי עד 2014 יגיע שיעורם של הספרים האלקטרוניים לכמחצית מכלל הספרים שיימכרו, ו-53% מהנשאלים העריכו שהיקף המכירות של הספרים המודפסים ירד השנה.
מייק שצקין, מארגן ועידות ומנהל Idea Logical Company, העריך, כי בתוך 10 עד 12 שנים "ייעלמו, פחות או יותר", חנויות הספרים הפיזיות.
31/01/2011 10:17	אורקל. מוצרים שונים - בחבילה אחת	אורקל (Oracle) שילבה מוצרי פורטל שונים – שלה עצמה, של סאן (Sun) ושל BEA – בחבילה אחת עם יכולות התאמה אישית ושיתוף.
החברה הציגה בראשונה את חבילת WebCenter Suite 11g, שנכללת במערך של Fusion Middleware, בספטמבר 2008. אז שילבה החבילה בין WebLogic Portal של BEA ו-EquaLogic Portal לשיתוף על ידי המשתמשים עם כמה מוצרי פורטל של אורקל – ציין אנדי מק'מילן, סגן נשיא לניהול מוצרי ווב 2.0 לארגונים, בראיון שהעניק באחרונה.
כעת מציגה אורקל סטנדרטיזציה בין תפקודי התקשורת המוצעים בכל רכיבי החבילה. המטרה היא לאפשר לכל הצוותים המשתמשים בפורטל להשתמש באותם כלים לניהול תוכן, עריכת ויקי (Wiki), פורומים קהילתיים, בלוגים, שירותי קול ומערכות למסרים מיידיים – ללא תלות במוצר מסוים.
"מוצר WebLogic Portal נחשב למוביל בתחום רכיבי ה-Portlet לעסקות", אמר מק'מילן. שאר הפורטלים בחבילה מציעים כעת יכולות דומות לאירוח עסקות. כן נוספו לחבילה "יכולות ניתוח שמקורן בפורטל Plumtree", הוסיף.
החבילה נועדה להעמיד לרשותם של צוותים שמפתחים מוצרים ויישומי תוכנה, או עובדים על פרויקטים משותפים אחרים, אמצעים לתקשורת ושיתוף מידע. מפתחי תוכנה יכולים להסתייע בספרייה משותפת של רכיבים לשימוש חוזר, בעוד שצוותים שנמצאים בריחוק גיאוגרפי יכולים לערוך ועידות אינטרנט, הסביר מק'מילן.
יכולות ההתאמה האישית כוללות אפשרות לציין נוכחות באינטרנט לעמיתים, לערוך שיחות קוליות או להתכתב במסרים מיידיים, וכן לתייג תכנים על מנת להקל על איתורם ובדיקתם. מנגנון לגילוי ידע יכול לסייע באיתור של חברי צוות מתאימים. מק'מילן אמר, כי "לא רצינו להסתפק בעוד חבילה של מוצרים, אלא להציע את מיטב התכונות של כל פורטל בחבילה כוללת אחת".
החבילה אמורה להשתלב בצורה קלה יותר ביישומים אחרים של אורקל. מנגנון גילוי מסייע למצוא נושאים בהקשרים של מסמכים או תהליכים עסקיים ומנגנון WebCenter Spaces מסייע ליצור קשר עם משתמשי iPhone ביישום מיוחד. המחירים של חבילת WebCenter Suite נותרו ללא שינוי, ציין מק'מילן.
31/01/2011 16:12	מייסד וויקיליקס (Wikileaks), ג'וליאן אסאנג', הצליח להלחיץ חצי עולם ולהדיר שינה מעיני צמרת ענף הבנקאות בעולם, לאחר שאמר בראיון לרשת CBS האמריקנית, כי הוא שמח מאוד שהבנקים חוששים שמא הם יהיו הבאים בתור להופיע על הכוונת של אתר ההדלפות שלו.
אין ספק שאחת התופעות הדרמטיות ביותר שיאפיינו את שנת 2011, היא אותה תופעה שהחלה אשתקד בשם וויקיליקס. היסטוריונים שיסקרו את התקופה הזו בעוד עשור או שניים, לעומת זאת, עשויים למצוא לזה שם אחר, שכן אתר וויקיליקס הוא בסופו של דבר רק סימפטום. לצורך העניין, הוא מערכת הפלט, דרכה יוצאים החוצה מסמכים ודרכה דולפים החוצה רסיסי מידע. מי שממקד את הדיון במייסד וויקיליקס וברדיפה אחריו, ממקד את האש לכיוון הלא נכון.
להדלפות, כידוע, יש שני צדדים: צד אחד עם כלים לאיסוף המידע, וצד שני עם יכולת הפרסום ברבים. כמו כן, עד כה לא הוכח שהיו פריטי מידע שפורסמו בוויקיליקס לאחר שהתקבלו באופן לא חוקי. הכל נעשה באופן חוקי (או לכל הפחות חצי-חוקי) על ידי מדליפים וגורמים אחרים שיש להם גישה למסמכים ולמידע. אסאנג' אמנם לא אישר ולא הכחיש את שאלת המראיין, האם הוא אכן השיג חמישה ג'יגה-בייטים של מסמכים, אבל אף אחד לא יתפלא אם זה יתגלה כאמת.
ההדלפות שפורסמו עד כה לא גרמו לנזק ממשי, מעבר למבוכות פוליטיות. בדיעבד עוד יתברר, כי המידע בכלל תרם לתהליכי מו"מ או תהליכים מדיניים אחרים, והוביל לכך שממשלות ודיפלומטים שינו את מדיניותם.
בניגוד להדלפות המדיניות-פוליטיות, אם אכן חלילה יתאמת החשש של הבנקים ו-וויקיליקס יפרסם מסמכים סודיים מתוך כספותיהם, ניתן יהיה לומר שמדובר באחת התופעות החמורות ביותר שאירעו אי פעם. המצב עלול להיות חמור עד כדי כך שמסגרות ענק פיננסיות, בעלות השפעה על כל הכלכלה העולמית, יקרסו לחלוטין.
בנק הוא מילה כמעט נרדפת לשמירה על סודיות. הבנק הוא מבצר שצריך להיות סמל ודוגמה לאבטחת מידע. במשך שנים חיינו באמונה, לפיה אם אנו מפקידים בסניף בנק את הכסף ו\או המידע שלנו, הבנק יעשה הכל כדי לשמור עליו. נכון, פריצה לכספות בנקים היא תופעה שקיימת עוד מימי הקמת הבנק הראשון, אבל בסך הכל התחושה היא שרכושנו מוגן כל עוד הוא בבנק.
הציטוט לפיו בנקאים מודאגים מהרמזים של אסאנג' לגבי כוונותיו לפרסם מסמכים, קצת תמוה. ראשי הבנקים לא צריכים לעסוק בפחד ובדאגה, אלא לדעת בצורה חד משמעית שהבנקים שלהם מוגנים. האיומים שמייסד אתר ההדלפות משמיע, קשורים לנושא זליגת מידע. בכל מערכת בנקאית יש אנשים שאחראים לנושא – ולא מדובר רק באנשים הטכנולוגים. במערכת הבנקאית יש תורות לחימה שלמות שנועדו לאתר פרצות וחורים. אולם, ידוע הוא שחלק לא קטן מפרצות המידע נובעות מטעויות – מידע שנמסר על ידי פקידים בתום לב, למשל – ובגלל חוסר מודעות. אלה עושים את חייהם של חסרי ההרשאה המעוניינים במידע – לקלים יותר.
עם זאת, נושא האבטחה בכל הארגונים – ובעיקר בבנקים – עלה מדרגה בשנים האחרונות. סקר של גרטנר (Gartner) שפורסם באחרונה גילה בין היתר, כי מאז 2001 ועד היום תקציבי האבטחה בארגונים גדלו ב-28%, בעוד שסך כל תקציבי ה-IT גדלו ב-6% בלבד. אבל זו לא סיבה להעניק לבנקים ולארגונים צל"ש, משום שבמשך השנים האחרונות גם איומי האבטחה גדלו והתפתחו. אותה גרטנר הזהירה לא מכבר שעד 2012 יהיה מיחשוב הענן איום האבטחה הגדול ביותר – וזה נכון במיוחד למערכת הפיננסית.
השורה התחתונה: במקום לשחרר הודעות היסטריות שעלולות להשפיע על הבורסות ולפגוע ישירות במשקיעים, מוטב שראשי הבנקים יעשו בדק בית ויהדקו את השמירה על המידע הפיננסי של כולנו. יכול להיות שבהפוך על הפוך, צריך דווקא לשלוח זר פרחים למייסד וויקיליקס, על שהעיר כמה בנקאים מתרדמת עמוקה.
31/01/2011 13:57	בכנס CloudCon האחרון, הציגו שי צלליכין, המנהל הטכנולוגי הראשי (CTO) של חברת קומסק, וגבי רייש, ראש תחום ניהול מוצרים בצ'ק פוינט, את האתגרים העיקריים בתחום אבטחת המידע במיחשוב ענן. בעקבות הכנס ראיינו את שני המומחים.
לדברי גבי רייש מצ'ק פוינט, בתחום מיחשוב הענן קיימים שלושה סוגים: ענן פרטי שבו ספק השירות והצרכן שייכים לאותו ארגון, ענן ציבורי שבו הספק והצרכן שייכים לארגונים שונים, וענן היברידי שהוא שילוב של שני הסוגים הראשונים."בעולם הענן הפרטי קיים אתגר רציני כיצד מגינים על המכונות הוירטואליות מפני תקיפות חיצוניות, ובמיוחד כיצד מגינים עליהן אחת מפני השניה במקרה שהן שוכנות על אותה מכונה פיזית אך שייכות לסביבות הגנה שונות כגון משאבי אנוש וכספים".
שי צלליכין מקומסק מציין, כי "בענן ציבורי קיימת סכנה ל-Loss of Governance. למעשה המשתמש אינו שולט על מה שמתרחש בתוך הענן. לא תמיד ניתן לבצע מבדקי חדירות, ולא תמיד ניתנת לצרכן גישה לביצוע של חקירה במקרה של אירוע אבטחת מידע". בעיה נוספת עלולה לנבוע מהעובדה שבעולם הענן מקובל כי ספקי השירות גם הם לקוחות ענן של מישהו אחר.
רייש מצ'ק פוינט אופטימי מעט יותר: "הענן הציבורי אמנם מציב אתגרים רבים אך כשם שאנו נותנים אמון בבנק כשאנו מפקידים דברי ערך בכספת שלו – כך עלינו לתת אמון בספק השירות של הענן הציבורי שחשוב לו להגן על נכסי המידע של לקוחותיו".
המנהל הטכנולוגי הראשי של קומסק מדגיש כי אין עדיין סטנדרט אחיד ליישום אבטחת מידע בענן או לתאימות לרגולציות. גם ריבוי "דיירים" בענן ציבורי עלול ליצור בעיה של אבטחת מידע. והאתגר הוא ליצור הפרדה מלאה כדי שלא תהיה זליגת מידע.
אתגר נוסף הוא תאימות לחוקים ותקנות.. צלליכין מציין כי, לדוגמה, "תקן האבטחה PCI לכרטיסי אשראי הוא בעל דרישות מורכבות וקשה לספקן במיחשוב ענן. בנוסף לכך, במיחשוב ענן המשתמש יכול להיות במדינה אחת וספק השירות במדינה אחרת, ואפילו ייתכן מצב ששרתי הענן ממוקמים במדינה שלישית. לפיכך יש לוודא שקיימים הסכמי הגנה על פרטיות, סודיות, או נהלי אבטחה בהתאם למקובל במדינת המשתמש".
קומסק יצרה שירות ספציפי הנקרא "מוכנות אבטחתית למיחשוב ענן" (Cloud Readiness). השירות כולל בדיקה של התחומים אותם מבקש הארגון להעביר למיחשוב ענן, ושורה של המלצות. התהליך מבוסס על נסיון של קומסק ועל מחקרים שהיא מבצעת, על מתודולוגיה של ENISA (הסוכנות האירופית לאבטחת רשתות ומידע) ועל מתודולוגיה של ארגון ה-CSA (ר"ת Cloud Security Alliance).
צ'ק פונט מספקת פתרונות אבטחה לענן פרטי וציבורי. "יש לנו גם אפשרות להשתמש במיחשוב ענן לצורך אספקת אבטחת מידע ללקוחותינו, במודל של Security as a Service" אומר רייש. הוא מציין כי לחברה יש מוצר בשם Security Gateway – Virtual Edition (או בקיצור: VE) שניתן להתקינו על מכונה וירטואלית, דבר ההופך את המוצר ל-Firewall ו-IPS של כל המערך הוירטואלי.
רייש אומר כי יותר ויותר מפעילים (operators) מתחילים לבנות עננים משל עצמם כדי לספק שירות ענן ציבורי ללקוחותיהם. "ה-VE הינו תשתית קריטית עבור מפעילים אלו. הוא מגן על המכונה הוירטואלית ותוך כדי כך גם מגן על השירות שהמפעילים מספקים ללקוחותיהם".
יחד עם זאת, מדגיש רייש, המשתמש עצמו יכול לבצע מספר דברים שיחזקו את האבטחה. דוגמא אחת – יש לוודא כי מי שניגש למיחשוב הענן מטעם הארגון אכן מורשה לעשות זאת. דוגמא אחרת – מידע רגיש המאוחסן בענן ציבורי רצוי להצפין, כך שגם אם חלילה מתרחשת תקיפה וחדירה לענן – המידע מוצפן. רייש מציין כי לצ'ק פוינט יש פתרונות לשני תחומים אלו.
31/01/2011 09:12	תוסף Web of Trust, שמספק דירוגי אבטחה ופרטיות לאתרים שונים ולתוצאות חיפוש, זמין כעת גם עבור דפדפן אופרה (Opera) בגרסה 11 החדשה שלו, שתומכת כעת בתוספים, בסביבות חלונות (Windows) ומקינטוש (Macintosh). למעשה, כעת זמין התוסף לכל חמשת הדפדפנים העיקריים. המשתמשים בו יכולים לראות בפס הכתובת ובסמוך לתוצאות חיפושים מעין רמזור שהאור שבו מסמן האם מדובר באתר בטוח או לא. כך, לדוגמה, אם האתר שבו גולש המשתמש נחשב למסוכן, מופיעים אור אדום והודעת אזהרה שממליצה למשתמש שלא לבקר באתר.
דירוגי האתרים של התוסף נקבעים על ידי רשת בת מיליוני משתמשים בכל רחבי העולם. על אף שהשיטה זכתה לביקורות רבות, עדיין מדובר בתוספת של שכבת אבטחה שמאפשרת לגולשים לראות במבט אחד האם האתר שאליו הם רוצים לגלוש בטוח או לא.
ניתן להתקין את התוסף באופרה, דרך גלריית התוספים של הדפדפן, או מכאן.
31/01/2011 11:34	גוגל (Google) מבקשת לגייס מפתחים של יישומי אנדרואיד (Android), על מנת להציע בעצמה יישומים למערכת ההפעלה הסלולרית, במסגרת התחרות המתמשכת עם מכשירי iOS של אפל (Apple).
בנג'מין לינג, מנהל מוצרים בגוגל, מפקח על הגיוס של מהנדסי תוכנה, מעצבי ממשקים ומנהלי מוצר – כך עולה מידיעה שפורסמה בוול-סטריט ג'ורנל (Wall Street Journal) ונסמכת על מקורות שביקשו לשמור על עילום שם. על פי הידיעה, גם עובדים קיימים של גוגל הועברו לפיתוח יישומים – ממשחקים ועד כלים שימושיים. היישומים שיפותחו יוצעו, ככל הנראה, ללא תשלום, תמורת צפייה בפרסומות.
אפל היא החברה המובילה, לפי שעה, בקרב על היישומים, עם יותר מ-350 אלף יישומים שמוצעים, בתשלום או בחינם, ב-App Store. זאת, בהשוואה ל-130 אלף יישומים שמוצעים כיום ב-Android Market. עם זאת, מספר היישומים לאנדרואיד צמח בשנה האחרונה ביותר מ-500%, בהשוואה ל-110% אחוזי צמיחה "בלבד" בחנות של אפל.
בחברת גרטנר (Gartner) מעריכים, כי היקף ההכנסות מיישומים סלולריים יסתכם השנה ב-15 מיליארד דולרים וכי מספר העותקים שיורדו יגיע ל-17.2 מיליארד, בהשוואה ל-8.2 מיליארד ב-2010.
"הפרסום בטלוויזיה מת, ועבר לסלולר בהתאמה אישית"
31/01/2011 15:10	"הטלוויזיה, בשידור הליניארי שלה, עם פרסומות – מתה. עולם הפרסום נע לעבר הסלולר, זהו מדיום היכול להשתנות, ולספק פרסום מותאם אישית ומבוסס מיקום", כך אמר יוסי ירקוני, מנכ"ל דיגימו. ירקוני, לשעבר סמנכ"ל השיווק של בנק מזרחי ומנכ"ל פרסום פובליסיס אריאלי, דיבר במפגש פורום CVM של אנשים ומחשבים, שנערך היום (ב') בכפר המכביה. המפגש דן במועדון הלקוחות העתידי.
לדברי ירקוני, כל פעילות מול לקוחות צריכה להיות ארוכת טווח ויוצרת יחסים. הוא אמר שבעולם יש ארבעה מיליארד מכשירי סלולר, לעומת רק מיליארד וחצי כרטיסי אשראי ומיליארד חשבונות בנק – עובדה המספקת פוטנציאל שיווקי לארגונים במדיום זה. הוא אמר, כי ארגונים מבזבזים כ-85% מתקציבי הפרסום שלהם בפרסום מסורתי, שאינו אפקטיבי. לדוגמה, ציין את העובדה שגברים נחשפים לפרסומות למוצרי היגיינה נשית, או שההמונים נחשפים לפרסומות למכוניות יוקרה שאין באפשרותם לרכוש. כך, אמר, גם מועדוני הלקוחות, "שהגיעו למצב של זילות. הם פועלים רובם ככולם באופן מסורתי: עורכים דיוורים, ונותנים ללקוחות הנחות ומבצעים".
באמצעות הסלולר, אמר ירקוני, ניתן לייצר פרסום יעיל יותר, מפולח וממוקד. הדבר נעשה, הסביר, בכמה דרכים: הידוק בין נתוני הלקוח המצויים במערכות ה-IT השונות, הצעות מבוססות היסטוריה של רכישות קודמות; הצעות בזמן אמת לפני ובמהלך ביצוע הקניות; מתן הצעת ערך שמותאמת לשעת הרכישה; הצעה מבוססת מיקום; חיבור לרשתות חברתיות. הוא סיים בציינו שהחברה בראשותו מפעילה פלטפורמה סלולרית, צרכנית-חברתית, עם ארגונים בעלי מועדוני לקוחות. הפלטפורמה, אמר ירקוני, מאפשרת חיבור בין הארגון ולקוחותיו, וצדדים שלישיים.
רן וייס, מנכ"ל Run4U ומנחה הפורום, אמר כי לעולם מועדוני הלקוחות נוספו כמה כלים כיום, ביניהם הרשתות החברתיות והיכולת לאכן לקוחות בעזרת מכשירי הסלולר שלהם. עתיד התחום, אמר וייס, מצוי בשבב ה-RFID. "עד היום הייתה בלעדיות למכשירי הסלולר בהיבט קביעת מקום, הדבר השתנה. ככל שאיננו אוהבים את המיקום ברשתות החברתיות, עדיין המגמה הזו הולכת וגדלה", אמר.
השימוש ההולך וגובר ברשת, לצד הגדלת השימוש בטלפונים החכמים, אמר, "זהו החלום הרטוב של איש השיווק – חיבור עולמות הטלפוניה והאינטרנט. הוא מביא את הלקוח, המוצר ופרסומו – לנקודה אחת". מה שנדרש ממנהלי השיווק בארגונים, הסביר, הוא "ליצור מערכת מדדים שתחבר פרופיל הרגלי צריכה של הלקוח, כך שהוא יקבל הצעה מותאמת אישית". הוא ציין שכל ענקיות האינטרנט רואות ברשתות החברתיות פלטפורמה רווחית לפרסום.
בסיס עולם הצרכנות, אמר וייס, הוא היכולת ליצור תודעה שיווקית בקרב הצרכנים. לאדם וחוה, אמר, "היה טוב בגן עדן, עד שנודע להם על קיומו של עץ הדעת, מה שיצר אצלם תודעה שיווקית". הוא סיכם בציינו, כי "עולם השיווק של מחר שונה ממה שהיינו רגילים אליו עד היום. הטכנולוגיה כבר כאן, וכעת על מנהלי השיווק ומנהלי מועדוני הלקוחות לשאול את עצמם היכן הם מצויים".
אפרת שפושניק, מנהלת חטיבת תוכן אסטרטגי, פבליקייטורס, דיברה על יכולת הגידול העסקי באמצעות מועדוני לקוחות. היא סקרה את ההיסטוריה של מועדוני הלקוחות והקופונים, ואמרה שחברת בטי קרוקר, יצרנית דגנים, חילקה קופון עם הטבה ב-1929. ב-1936, אמרה שפושניק, הם גילו שאם הקופונים מצויים מחוץ לחבילה, הם אפקטיביים יותר. לאחר מכן החברה הקימה מועדון לקוחות, שפעל עשורים רבים, עד שנת 2000.
לחברה ממוצעת, אמרה שפושניק, יש סיכוי של 60%-70% לבצע מכירה חוזרת ללקוח קיים, לעומת סיכוי מכירה של 20%-40% במכירה ראשונה. נתון זה, אמרה, הוא העילה לקיומם של מועדוני לקוחות, "הם משנים את התנהגות הצרכנים". כך, אמרה, מחצית ממשתמשי כרטיסי האשראי בעולם עושים פעולות שונות כדי לנצל את ההטבות הגלומות בחברות במועדון. שפושניק סיכמה בציינה שפבליקייטורס קיימת תשע שנים, ומטפלת בהקמה ותחזוק של מועדוני לקוחות עבור 600 ארגונים, תוך טיפול בלקוחות בהיבט הסגמנטלי וגם הפרסונלי.
31/01/2011 16:33	באמצע דצמבר האחרון, בשיאה של התקלה הדרמטית שארעה ברשת סלקום, הודיעה החברה במפתיע על פרישתו של סמנכ"ל השיווק, עדי כהן, בתום חמש שנות עבודה. סלקום מיהרה להבהיר, כי אין קשר בין עיתוי הפרישה לתקלה, אבל לא פירטה מדוע כהן פרש ולאן הוא הולך.
השמועות העקשניות אומרות, כי כהן עובר לבנק לאומי, שם יכהן כסמנכ"ל השיווק. אם נכון הדבר, יחליף כהן את תמר יסעור – המכהנת כיום כסמנכ"לית השיווק של לאומי. במקביל, שמה של יסעור מוזכר כמועמדת להחליף את מנכ"ל לאומי קארד, דני כהן, שמסיים את תפקידו בקרוב.
כהן נחשב לאחד מבכירי אנשי השיווק בישראל. הוא צבר לא מעט הצלחות בסלקום, אליה הגיע משופרסל, שם שימש כמובן כסמנכ"ל שיווק. גם יסעור נחשבת למנהלת שיווק מוכשרת ביותר. היא הגיעה לבנק לאומי במאי 2007 מעולם הפרסום, שם בין היתר עסקה בקמפיין המעבר לדיגיטל של בנק לאומי, שנחשב למהלך אסטרטגי רחב ביותר.
כל המינויים טעונים כמובן אישור רשמי של מוסדות הבנק ורק לאחר מכן יפורסמו רשמית.
31/01/2011 14:02	קרן מורג (43) מונתה לסמנכ"ל החטיבה הציבורית בקבוצת המערכות של טלדור. במסגרת תפקידה החדש, תנהל מורג את פעילות מאות היועצים שמעמידה החברה ללקוחותיה מהמגזר הציבורי והממשלתי וכן את פעילות עובדי חברת שילוב. בשלוש השנים האחרונות שימשה כמנהלת האגף הציבורי ומנהלת תחום בחטיבת היועצים בטלדור. קודם לכן שמשה כמנהלת האגף לשיפור השירות במשרד לקליטת העלייה. לפני כן שימשה כעוזרת מנכ"ל משרד הקליטה וכעוזרת פרלמנטרית בכנסת. היא בעלת תואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד בארה"ב, תואר שני בתקשורת ותואר ראשון בהצטיינות ביחסים בינלאומיים מהאוניברסיטה העברית.
31/01/2011 14:09	שמרית אוחיון (27) מונתה למנהלת גיוס ומיקור-חוץ באואזיס טכנולוגיות תקשורת. בתפקידה הקודם שימשה כיועצת השמה בחברת דיאלוג ובמסגרת תפקידה עסקה בליווי חברות היי-טק בתהליכי הגיוס, ניהול תיקי לקוחות ועבודה מול מנהלי משאבי אנוש ומנהלים מקצועיים.
מסביב לעולם	הקעקוע החדש של T-Pain. לייק?
31/01/2011 14:50	מסתבר שהראפר T-Pain מחובר חזק לטכנולוגיה: מלבד השתתפותו בסרטון פרסומת לאחד ממחשביה של טושיבה (Toshiba), עושה רושם שהוא משקיע לא מעט זמן גם בפייסבוק (Facebok). את אמת זרועו מעטר קעקוע חדש שאומר: "You Don't Have to Like Me" (בתרגום חופשי: "אתם לא חייבים לחבב אותי"), כאשר ה-"Like" דומה להפליא לכפתור ה-Like הידוע של הרשת החברתית הפופולרית.
אותו T-Pain גם שלח "ציוץ" הסבר בטוויטר (Twitter): "אני עושה לי קעקוע כל פעם שאני מגיע להוואי. אני חושב שהוא דווקא חמוד, אלא אם פייסבוק תיסגר…". למרבה המזל, הודות לחריצות של גולדמן-זקס, הסיכוי שפייסבוק תיסגר שואף בינתיים לאפס. לעומת זאת, אם להסתמך על ניסיון העבר, פייסבוק עלולה לשנות את העיצוב של הכפתור. מעניין יהיה לגלות אם T-Pain יצליח לעמוד בקצב.
31/01/2011 16:25	כנס המנכ"לים של חברות מאגד אבטחת המידע הישראלי (I-Safe Group) נערך באחרונה במלון גרנד ביץ' בתל אביב. מטרת האירוע הייתה חיזוק שיתוף הפעולה בין החברות. בכנס הציגה כל חברה את פעילותה, תוך שימת דגש להזדמנויות של שיתוף פעולה. כמו כן, הציגה חברת הקטיקס את הפתרון החדש שהשיקה בימים אלה. לארוע הגיעו גם נציגי הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים והקרן לעידוד השיווק לחו"ל של משרד התמ"ת.
דוד חוה, מנכ"ל MIW, הדגיש במפגש את חשיבות ההבנה הדדית והיתרון שבשיתוף לידים, עבודה בשת"פ ושיתוף תקציבים לטובת הקמת משרדים והפעלת סוכנים. עופר דנינו, יו"ר מאגד הסלולר, אשר נשא דברים בכנס על תוכנית המאגדים, קבע ש-"מה שיש לנו זה הכוח האנושי".
אייל אדר, מנכ"ל WCK, אשר הנחה את יום העיון, אמר כי "ישראל ממותגת כמובילה בתחום האבטחה ועלינו לפרוט זאת להצלחה"
רן קיויתי, מנהל הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים והקרן לעידוד השיווק לחו"ל, הסביר, כי "מטרת תכנית המאגדים היא לעזור לחברות קטנות ובינוניות להגדיל את השיווק לחו"ל ואת היצוא של מדינת ישראל".