תאור העבודה: כיצד יתכן שבני אנוש נצטווו לבנות מעון לשכינה, לשם מה נדרשו לתרום חומרי גלם לבניין המשכן ומהי משמעותו של המשכן כלפי עבודת הלב של היהודי.
לאחר מעמד הר סיני נצטווו ישראל להקים משכן ומעון לשכינה. ציווי זה טומן בחובו סודות ומשמעות עמוקה מכפי שנדמה במבט שטחי. עבודה זו תתמקד בתפקיד היהודי כפי שעולה מבניית המשכן - תפקיד הסובב סביב לב האדם. התפקיד הראשון יתייחס למקום השראת השכינה ויקביל בין המשכן לבין הלב. התפקיד השני יתייחס לאופן בניית המשכן שבו נדרשה מישראל בעיקר נדיבות הלב.
שאלת המחקר של העבודה תברר כיצד יתכן שבני אנוש נצטווו לבנות מעון לשכינה, לשם מה נדרשו לתרום חומרי גלם לבניין המשכן ומהי משמעותו של המשכן כלפי עבודת הלב של היהודי.
כדי לענות על השאלה תנתח העבודה את הפרשה העוסקת בבניית המשכן מכמה היבטים, אשר כולם כאחד יסבירו את הקשר בין המשכן לבין הלב.
הפרק הראשון יבאר כי המשכן ולב האדם - חד הם, ומכך יתברר כי תפקיד היהודי להכין את לבו להשראת השכינה. הציווי על אודות הקמת המשכן מעורר תמיהה בלבבות. לא רק בלב דורות אחרונים, כי אם בלב גדולי האומה, משה איש האלוקים ושלמה המלך. הפרק ינסה לענות על תמיהה זו ולהסביר את מטרת הקמת המשכן. הוא ידון בקשר שבין מעמד הר סיני ומהותו לבין הקמת המשכן, תוך שימת דגש על מעמד הר סיני כמאורע חד פעמי לעומת המשכן שנועד להשראה מתמשכת של השכינה. בדרך זו תתברר גם הסיבה שבשלה מכונה המשכן בשם "משכן העדות".
הפרק יתאר גם את אופן חניית ישראל כשהמשכן ניצב במרכז המחנה במטרה ללמד על עובדת היות המשכן מוקד חיי העם. ענין זה יתואר בהרחבה כפי שהוא בא לידי ביטוי מאוחר יותר בהקמת המקדש בירושלים. נושא זה יקושר גם להלכה הידועה שכל תפילות ישראל צריכות להיות מכוונות לירושלים ולמקדש. כך יובן גם כינוי בית המקדש בתואר "תל תלפיות". ותתברר גם הסיבה שכיום פונים ישראל בתפילותיהם לכיוון ירושלים והמקדש.
מהפרק השני יתברר כי המשכן משמש ביטוי חיצוני לנפשות ישראל. לא המשכן הוא התכלית, אלא נשמותיהם של ישראל. כך יבוארו גם דברי תוכחתו של הנביא ירמיהו, כלפי האנשים ששמו מבטחם בבית המקדש. סיומו של הפרק ידון בציווי שנצטווו ישראל כציווי השייך לכל אחד מישראל, בכל הדורות; מצווה על כל יהודי לבנות מקדש להשראת השכינה בחדרי ליבו. אכן הצדיקים שבכל דור גילמו בעצמם את משכן ה'. לכן קיימת סגוליות מיוחדת בהשתטחות על קברי צדיקים, ובהתקשרות לצדיק; לכן עמדה חנה להתפלל בשילה בסמוך למקומו של עלי הכהן. אף על פי שעלי נאלץ לעמוד בשל כך, בהתאם להלכה שאסור לשבת בד' אמות של המתפלל.
הפרק השלישי יסביר כי האופן שבו נצטווו ישראל לבנות את המשכן מלמד על עבודת הלב הנדרשת מהיהודי. תחילה יבחין הפרק בשוני הקיים בין ירידת השכינה בהר סיני, לבין זו שהייתה במשכן. בעוד שבסיני מצד ישראל נדרשה רק הכנה, במשכן נתבקשו להרים תרומה ולעבוד בעצמם. הבחנה זו מלמדת שעיקר הבקשה מישראל באותה שעה הייתה נדיבות הלב. נקודה זו רמוזה בדברי חכמים שאמרו שכאשר נתקשה משה רבנו בעניין השקלים, הראה לו הקדוש ברוך הוא מטבע של אש מתחת כיסא הכבוד. רמז נוסף לעניין נדיבות הלב יעלה מהקבלת המשכן לגוף האדם. כך גם יתברר מביאור הנושא שישראל נתבקשו לתרום חומרי גלם ולא תרומות ממון. חומרים אלה היוו עטיפה חיצונית לנדיבות ליבם.
מקורות העבודה כולם יילקחו מתוך מדף הספרים התורני. לבד מספרי יסוד ומפרשים שונים על התנ"ך, תשען העבודה על מאמרים מספרי השקפה, מוסר וחסידות. חלק רחב מן המאמרים יילקח מספרים המסודרים לפי פרשיות השבוע. הפרושים השונים שיובאו ילמדו על נסיבות הקמת המשכן, על מהות השראת השכינה בו, ועל אופי תרומת חומרי הגלם - שכולם כאחד ילמדו על משמעותו הרוחנית של המשכן ועל הקשר שבינו לבין עבודת הלב הנדרשת מהיהודי.
ניתן לקבל ולהזמין עבודה זו באופן מיידי במאגר העבודות של יובנק. כל עבודה אקדמית בנושא "משכן העדות מול ליבם של ישראל לשעה ולדורות", סמינריון אודות "משכן העדות מול ליבם של ישראל לשעה ולדורות" או עבודת מחקר בנושא ניתנת להזמנה ולהורדה אוטומטית לאחר ביצוע התשלום.