בקשה לפטור את המבקשים מהפקדת עירבון בסך של 15,000 ₪ כפי שחוייבו בהחלטה קודמת של בית המשפט, להבטחת הוצאות המשיבים בערעור שהגישו. לחילופין מבוקש להפחית את סכום העירבון. המשיבים מתנגדים לבקשה.
תקנות 427 ו – 428 לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ"ד-1984, מורות כי בעל דין המגיש ערעור חייב לערוב להוצאות המשיב בערעור בסכום אשר יקבע על ידי רשם בית המשפט בו הוגש הערעור. תקנה 432 מסמיכה את רשם בית המשפט לפטור מערער מחובת הפקדת העירבון כולה או חלקה משיקולי צדק. בפסיקה נקבע כי על המבקש פטור מהפקדת עירבון להוכיח היעדר יכולת לשלם את סכום העירבון וכי יש לו סיכויים טובים לזכות בערעור נשוא ההחלטה בדבר הפקדת העירבון. תנאים אלה הם תנאים מצטברים. (ר' למשל: רע"א 8998/08 AL ZAFAR GENERAL CONTRACTING נגד מדינת ישראל (טרם פורסם), ניתן ביום 23.11.2008; רע"א 10376/07 ל.נ. הנדסה ממוחשבת בע"מ נ' בנק הפועלים בע"מ (טרם פורסם), ניתן ביום 29.1.2008).
הבקשה שבפני מגלה טפח ומכסה טפחיים. התשתית הראייתית שנפרשה בפניי חלקית, ורב הנסתר בה מהגלוי. המבקשים טוענים כי מצבם הכלכלי אינו מאפשר להם להפקיד את העירבון בסכום שנקבע ועותרים לקבלת פטור מהפקדתו או להפחתת סכומו. המבקשים אינם מפרטים מהם מקורות הכנסתם, גובה הכנסותיהם, גובה הוצאותיהם החודשיות והאם בבעלותם נכסים כלשהם. המבקשים גם אינם מפרטים האם הם מצויים בחובות, האם נטלו הלוואות או האם פנו לקרובים לשם קבלת סיוע בגיוס סכום העירבון. המבקשים צירפו לבקשתם תדפיסי חשבון בנק של המבקש 2 (בלבד) ובו פירוט תנועות מהעת האחרונה, ובנוסף צירפו תלושי שכר של שניהם. עיינתי במסמכים הנ"ל ולא מצאתי כי הם תומכים בטענת המבקשים בדבר דלותם הכלכלית. אומנם החשבונות של המבקשים מצויים ביתרת חובה (כ – 13,000 ₪ כ"א), אך המבקשים אינם מפרטים מהי מסגרת האשראי בחשבונות הנ"ל, האם הם חורגים ממנה ומה היקף החריגה. אוסיף, כי מר אליהו חנניה, המבקש 2, צירף תלושי שכר מהתקופה האחרונה המצביעים לכאורה על הכנסה בסך של 12,500 ₪ ברוטו ועיון בתדפיסי חשבון הבנק שלו מעיד כי קיימת הכנסה חודשית נוספת בסכום העולה על 4,000 ₪ ממקור הכנסה נוסף. המבקש 2 לא טען, ומקל וחומר שלא הוכיח, מהו גובה הוצאות מחייתו החודשיות והאם הן עולות על הכנסותיו. המבקש 2 לא הסביר מדוע חשבונו מצוי ביתרת חובה. עיון בתדפיסים שצירף מלמד לכאורה כי יתרת החובה נובעת מפירעון הלוואה שנטל בסך של 40,898.90 ₪. המבקש 1 הצהיר כי חשבונות הבנק שלו ושל אשתו מצויים ביתרת חובה בסכום מצטבר של כ – 15,000 ₪ הנובע מהשתתפותם בעלויות החתונה של אחד מילדיהם. גם המבקש 1 אינו מפרט את גובה הוצאותיו החודשיות, את מקורות הכנסותיו וגובה השתכרותו. המבקש 1 צירף תלושי שכר מהתקופה האחרונה אולם לא טען ולא הוכיח כי אין לו מקורות הכנסה נוספים. המבקש 1, שטרח להתייחס בתצהירו למצב היתרות בחשבון הבנק של אשתו (יתרת חובה בסך של 2,475 ₪ נכון ליום עריכת התצהיר), אינו מפרט האם היא עובדת ומהו גובה השתכרותה.
המבקש 2 כתב בתצהירו שהוגש בתמיכה לבקשה כי כדי לשלם את מלוא סכום העירבון יאלץ ליטול הלוואה מהבנק. די בטענה זו לבדה כדי לדחות את הבקשה. עתירה לבית המשפט לקבלת פטור מהפקדת עירבון או להפחתת סכומו צריכה להיעשות רק לאחר שבעל הדין מיצה את כל האפשרויות העומדות בפניו לשם גיוס הסכום הנדרש. רק לאחר שכל ניסיונותיו לגיוס הכספים כשלו, עליו לפנות בבקשה מתאימה לבית המשפט ולתמוך אותה בראיות מתאימות. טענתו זו של המבקש מגלה כי לא מיצה את כל האפשרויות העומדות לרשותו לשם גיוס כספי העירבון.
היעדר פרטים מהימנים המצביעים על דלותם הכלכלית של המבקשים הנתמכים במסמכים מתאימים והיעדר פירוט בדבר רכושם וחובותיהם (ככל שאלה קיימים) מצדיקים את דחיית הבקשה (בש"א 4747/05 ראובן פלד עבודות בניין בע"מ נ' בית הארחה – מעלה החמישה [טרם פורסם, ניתן ביום 29.8.05]).
בנסיבות אלה לא מצאתי צורך להידרש לשאלת סיכויי הערעור, פרט לכך שעיקרו בשאלות שעניינן בישום הדין, שבאלה ערכאת הערעור אינה גוזרת על עצמה מגבלות ביחס להיקף התערבותה. עם זאת, מערער שאינו מוכיח את דלותו הכלכלית אינו יכול לזכות בפטור מעירבון ואף בהקטנת סכומו גם אם סיכוי הערעור טובים.
העירבון יופקד במלואו עד ליום 22.3.11. לא יופקד העירבון במלואו המועד שנקבע, יידחה הערעור ללא מתן הודעה נוספת.
המבקשים ישאו בהוצאות המשיבים בסך של 1,000 ₪.
ניתנה בסמכותי כרשם היום, י"ז אדר א תשע"א, 21 פברואר 2011, בהעדר הצדדים.