כתב של העיתון "שיקגו טריביון" הכין תחקיר ממושך של כמעט שנה על מדידת קרינה מטלפונים סלולריים, במטרה לבדוק אם היא עומדת בתקן. הממצאים מחזקים את פרשת "סלולרי-גייט" שהתחילה באירופה. בעקבות פרסום הממצאים של השיקגו טריביון הוגשה תביעה ייצוגית נגד אפל וסמסונג.
התחקיר מצא בין השאר שהחשיפה לקרינת אייפון 7 היתה מעל התקן ויותר מכפליים ממה שאפל דיווחה לרגולטורים מהבדיקה שלה.
רמת הקרינה הגבוהה ביותר שנמצאה בבדיקות של הטריביון היתה של גלקסי S8 – פי 5 מהתקן.
בסך הכל נבדקו 11 מודלים מארבע חברות, עם תוצאות מגוונות.
הבדיקה מומנה על ידי "שיקגו טריביון" ובוצעה לפי ההנחיות הפדרליות במעבדה מוסמכת. מדידה במשך 18 דקות של רמת הקרינה מטלפון סלולרי שספג נוזל המדמה רקמה אנושית, הראתה תוצאה מפתיעה: חשיפה לקרינת תדרי רדיו מאייפון 7 – אחד הסמארטפונים הפופולאריים שאי פעם נמכרו – נמדדה יותר מגבול הבטיחות החוקי ויותר מכפליים ממה שאפל דיווחה לרגולטורים מהבדיקה שלה.
רשות התקשורת הפדרלית (FCC), שאחראית לרגולציה של טלפונים, מצהירה באתר שלה שאם טלפון אושר למכירה, המכשיר "לעולם לא יעבור" את גבול החשיפה המקסימלי. אבל הטלפון הזה, בבדיקה בלתי תלויה במעבדה, עשה בדיוק את זה.
הטריביון בדק שלושה אייפונים חדשים בעוצמה מקסימלית וגם הם נמדדו מעבר לגבול החשיפה. בסך הכל נבדקו 11 מודלים מארבע חברות, עם תוצאות מגוונות.
הבדיקה של טריביון, למרות שהיא מוגבלת, מייצגת את אחת החקירות המקיפות הבלתי תלויות מסוגה, והתוצאות מעלות שאלות על האם הטלפונים הסלולריים תמיד עומדים בתקנים.
לאחר סקירת דו"חות המעבדה של טריביון, רשות התקשורת אמרה שהיא תנקוט את הצעד הנדיר של לבצע את הבדיקה שלה במשך החודשים הבאים.
"אנו לוקחים ברצינות כל טענה על חוסר ציות לתקן החשיפה ונבדוק טלפונים לגבי ציות לחוקים" אמר דובר הסוכנות ניל גרייס.
הטריביון יצא לפני שנה לחקור שאלה חשובה: האם טלפונים סלולריים הם בטוחים כפי שהיצרנים והממשלה אומרים שהם?
שניים מהיצרנים ערערו על התוצאות של הטריביון ואמרו שהמעבדה ששימשה את העיתון לא בדקה את הטלפונים באותו אופן שהם בודקים. חברות שבודקות אם טלפון חדש מציית לתקן, מורשות למקם את הטלפון עד 25 מילימטרים במרחק מהגוף, כתלות באיך משתמשים במכשיר. זה מפני שהתקנים אומצו בשנות התשעים, כאשר אנשים נשאו את הסלולרי על החגורה.
בשלב אחד של בדיקת הטריביון, כל הטלפונים מוקמו באותו מרחק מהסימולציה לרקמת הגוף שהיצרנים בחרו עבור הבדיקות שלהם – מ- 5-15 מילימטרים, כתלות במודל. אפל לדוגמא, בודקת ב- 5 מ"מ.
כעת לעיתים קרובות אנשים נושאים את הטלפונים קרוב יותר לגוף, בכיסים שלהם, מה שמעלה את פוטנציאל החשיפה שלהם לקרינה.
כדי להעריך את החשיפה, הטריביון ביקש מהמעבדה לבצע שלב שני של בדיקה, על ידי מיקום הטלפונים במרחק של 2 מילימטרים מסימולציית הגוף – יותר קרוב מהבדיקות של יצרנים והרבה פחות מאשר המרחק המקסימלי שמורשה על ידי רשות התקשורת.
המרחק של 2 מילימטרים נבחר כדי להעריך את החשיפה הפוטנציאלית לאדם שנושא את הטלפון בכיס המכנסיים או החולצה. תחת תנאים אלו רוב המודלים שנבדקו הניבו תוצאות שהיו מעל לגבול המקסימלי, לפעמים עברו אותו מאוד.
במרחק של 2 מילימטרים, התוצאות של גלקסי S8 של סמסונג היו יותר מפי 5 מהתקן.
המשרד לאחריות הממשלה, שזו זרוע המחקר של הקונגרס, המליץ ב- 2012 שרשות התקשורת תעריך מחדש את תקן החשיפה ודרישות הבדיקה. הם אמרו שמאחר והטלפונים לא נמדדו במצב שהם צמודים לגוף, הרשויות לא יכולות לוודא שהחשיפות היו מתחת לתקן.
שבע שנים מאוחר יותר, אחרי תקופה ארוכה של הערות מהציבור, רשות התקשורת הגיע למסקנה. הסוכנות החליטה החודש שהתקן הקיים מגן על הציבור באופן מספק וצריך להשאר.
***הערה 1) ראש רשות התקשורת, אג'יט פאי, היה קודם בווריזון (חברה סלולרית) ולפניו ראש הרשות היה לוביסט של תעשיית הטלקום. ניגוד עניינים מובנה. במשך התקופה של הערות מהציבור, הם קיבלו מידע ומחקרים רבים מהציבור וממדענים – שמצדיקים את שינוי התקן. הם קיבלו גם הערות מהתעשייה. הם העדיפו את טובת התעשייה, כרגיל. יוצא הדופן הוא שניתנה סמכות לרשות תקשורת, שתפקידה לקדם את התעשייה, לקבוע את התקן ללא מומחיות בבריאות או רפואה. התקן *לא יכול* להגן על הציבור מתוקף ההגדרה שלו כתקן תרמי – הוא מתייחס רק להשפעה אקוטית של חימום רקמה ולא מתייחס להשפעות ארוכות טווח. לכן יש עצומה של 247 מדענים לאו"ם. למרבה הצער גיא זוהר בחר ללגלג על העצומה הזו ומנכ"ל משרד התקשורת נתי כהן נותן לו רוח גבית בפוסט שמפרגן לו. המדענים מצאו את ההשפעות הביולוגיות אבל מקבלים התעלמות כי המערכת מוטה לטובת התעשייה (התעשייה מכניסה כסף לממשלות). כמו כן בסימולציה של רקמה מדובר על חומר מת, ולא על אורגניזם חי.
הקרינה משפיעה מבחינה ביולוגית על יצורים חיים, לא על מתים.
*** הערה 2) SAR הוא מדד שמשמש למדידת ספיגת האנרגיה שנפלטת מהטלפונים ברקמת האדם. ה- SAR הוא מדד ממוצע לגרם רקמה. הוא מתייחס לממוצע פיזור ברקמה, כאילו הפיזור קורה בצורה שווה במוח, בעוד שבמציאות הפיזור אינו מתרחש באופן שווה, אלא יוצר נקודות חמות: במקומות מסוימים נוצר ריכוז של קרינה ולמקומות אחרים במוח הקרינה לא מגיעה. ה- SAR מתעלם לחלוטין מההשפעה המצטברת של קרינה. ה- SAR מבוסס על חום בלבד ולכן מתעלם מהשפעות ביולוגיות שאינן מחימום. תקן ה- SAR של טלפונים סלולריים בארה"ב הוא 1.6 וואט לק"ג בממוצע לגרם רקמה.
כשנודע לאפל על תוצאות הבדיקה של הטריביון בדו"ח בן 100 עמודים, אפל ערערה על הממצאים ואמרה שהם לא בוצעו בדרך שמעריכה נכון אייפונים. הבדיקות של טריביון בוצעו על ידי מעבדת RF Exposure Lab בסן מארקוס בקליפורניה. המעבדה מוכרת על ידי רשות התקשורת כמעבדה מוסמכת לבדיקת קרינת תדרי רדיו ממכשירים אלקטרונים.
במשך 15 שנים המעבדה עשתה בדיקות קרינה עבור חברות טכנולוגיה אלחוטית שמחפשות אישור של הממשלה למוצרים חדשים. הבעלים של המעבדה, ג'יי מולטון, אמר שכל הבדיקות של הטריביון נעשו בהתאם להנחיות של רשות התקשורת. "אנחנו לא עושים שום דבר יוצא דופן או שונה כאן", אמר מולטון. כל מעבדה מוסמכת "צריכה להיות יכולה לתפוס טלפון מהמדף ולבדוק אותו כדי לראות אם הוא עומד בדרישות".
לפרוצדורה הדרושה כדי להעריך נכונה את המודלים של אייפון". "כל המודלים של האייפון, כולל אייפון 7 מאושרים על ידי רשות התקשורת ובכל מדינה אחרת שבה נמכר אייפון" אמרה ההצהרה. "לאחר סקירה זהירה ותיקוף כל המודלים של אייפון שנבדקו בדו"ח של טריביון, אישרנו שאנו מצייתים ועומדים בתקן".
אפל לא הסבירה למה התכוונה ב"סקירה זהירה ולאחר מכן תיקוף".
10-15 מילימטרים מהגוף. המרחקים נבחרו על ידי החברה בהתאם להנחיות רשות התקשורת. בבדיקות אלה המכשירים מדדו מתחת לגבולות התקן. אבל כשהטלפונים נבדקו במרחק 2 מילימטרים מההדמיה של הגוף, כדי לייצג מכשיר שנמצא בשימוש בזמן שהוא בכיס – החשיפה שנמדדה היתה הרבה מעל לתקן. סמסונג שנמצאת בדרום קוריאה והיא אחת מהיצרניות המובילות בעולם של סמארטפון, אמרה בהצהרה "מכשירים של סמסונג שנמכרים בארה"ב מצייתים לתקני רשות התקשורת. המכשירים שלנו נבדקים לפי אותם פרוטוקולים של בדיקה שמשמשים בתעשייה".
בכירים ברשות התקשורת לא העירו על תוצאות אינדיווידואליות מהטלפונים שנבדקו על ידי הטריביון. הם אמרו שלמרות שהבדיקה של הטריביון לא היתה מקיפה כפי שנדרש בדו"ח רשמי, הם יבדקו חלק מהמודלים שנבדקו בחקירה של העיתון.
*** הערה 3) העיתון עושה את ההפרדה בין קרינה מייננת לבלתי מייננת כי כך חינכו את הציבור להסתכל על הסיכון מנקודת מבט פיסיקלית. אבל כפי שהסביר ד"ר מרטין בלאנק ז"ל, נקודת מבט זו אינה רלוונטית לביולוגיה. לא הוסבר לציבור שקרינה בלתי מייננת הוכחה כגורמת רדיקלים חופשיים, שמזיקים מאוד לבריאות. גם קרינה מייננת גורמת יצירת רדיקלים חופשיים. קרינה בלתי מייננת מזיקה גם בלי ליינן. מחקרים רבים קיימים בנושא זה.
האירוניה היא שמומחי מכון דווידסון שמדגישים הכי חזק שאין נזק מהקרינה בשעה שהמכון שאליו הם שייכים – מכון ויצמן מצא את המנגנון ליצירת רדיקלים חופשיים מקרינת הסלולרי ברמות הרבה יותר נמוכות מהתקן. עוד מצניעים שהמדענים לאורך השנים הוכיחו השפעות ביולוגיות שאינן מחימום. מכסים על כך באמצעות הביטוי המטעה ש"אין הוכחה חד משמעית" שלא נותן כלום לציבור מלבד הסחת דעת ומשיכת זמן.
כדי להראות ציות לתקנים נאמר ליצרנים לבצע שתי בדיקות: כשהמכשירים הוחזקו כנגד הראש וכשהוחזקו במרחק של אינץ' מהגוף. שיטות הבדיקה לא מתייחסות לאנטומיה של ילדים ושל אוכלוסיות רגישות אחרות, כמו נשים בהריון, אמר ד"ר ג'ואל מוסקוביץ מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. "זה היה כמו מידה אחת לכולם. אני לא חושב שמישהו צפה שהסמארטפונים יהפכו לחלק כל כך אינטגרלי בחיים שלנו".
ד"ר אום גנדהי, חוקר מאוניברסיטת יוטה אמר ש"החשיפה היא מהעריסה עד הקבר".
התוכנית הלאומית לטוקסיקולוגיה מצאה "עדות ברורה" לפעילות סרטנית מקרינה בלתי מייננת שזה הסיווג הגבוה ביותר של התוכנית הלאומית לטוקסיקולוגיה. הסיווג נקבע על ידי פאנל של 11 פתלוגים וטוקסיקולוגים מהאקדמיה והתעשייה וסטטיסטיקאי אחד, כולל מומחים מתעשיית התרופות. מנהל המזון והתרופות המעיט בערך הממצאים למרות שהוא זה שהזמין את המחקר מלכתחילה, והבטיח שאין סכנה לבני האדם ב"חשיפות ברמה או מתחת" לתקן.
אבל הבדיקה של הטריביון, שנדחתה על ידי היצרנים, מצאה תוצאות מטלפונים סלולריים מעל תקן החשיפה, במיוחד כשנבדקו כנגד הגוף. למרות הדרכים המשתנות שאנשים משתמשים בטלפונים, רשות התקשורת ומנהל המזון והתרופות אמרו שהתקנים מגינים על הציבור. הסוכנויות ותעשיית האלחוט מצטטים שולי בטיחות של פי 50 שנלקחים בחשבון בתקן.
במעבדה שבה בדק הטריביון יש עשרות מיכלים עם תוויות של "רקמת ראש" ו"רקמת גוף".
מולטון, הבעלים של המעבדה נזכר כיצד מתמחה שפך חלק מה"רקמת הגוף" על עצמו "ונבהל כי חשב שזו היתה רקמה אנושית אמיתית". אבל זו היתה רק תערובת של בעיקר מים, סוכר ומלח שמדמים את התכונות החשמליות של הגוף. הנוזל משמש לעיתים קרובות במעבדה, שהיא אחת המקומות היחידים בארה"ב המוסמכים לבדוק טלפונים ומכשירים אחרים.
המהנדס מולטון ייסד את המעבדה ב- 2004 , לאחר שהיה מנהל עבור ענקית יצרניות הצ'יפים קוואלקום. שם נאבק לעיתים קרובות עם נושא הקרינה בזמן שעזר לעצב טלפונים עבור ווריזון. הטריביון שכר את מולטון כדי לבצע בדיקות ב- 11 מודלים שונים של טלפונים סלולריים, שכולם נקנו על ידי העיתון. הבדיקות התבצעו בחדר עם חלונות מסך נחושת כדי להפחית התערבות חשמלית. באמצע החדר היה "גוף פאנטום", אמבט אליפסה בגודל כיור מטבח.
בתוכו היתה תערובת של רקמת גוף.
מולטון קירב בזהירות את הטלפון הראשון שנבדק – אייפון 8 של אפל, מתחת גוף פאנטום, כך שהיה מרחק של 5 מילימטרים מחוץ לאמבט. מרחק ההפרדה הזה היה אותו פער שנבחר על ידי אפל בבדיקות שלה וגם לפי ההנחיות הפדרליות.
בשימוש בסימולטור של אנטנה סלולרית מחוץ לחדר, מולטון יצר שיחה לאייפון 8 ותיקנן את את המכשיר כך שהמכשיר עבד באותו פס, תדר וערוץ שהניב את הקריאה הגבוהה ביותר של קרינת תדרי רדיו שדווחה על ידי אפל לרשות התקשורת במשך האישור הרגולטורי – נתונים שזמינים באתר הסוכנות. הטלפון פעל בעוצמה מקסימלית, ויצר מה שהיה התסריט הגרוע ביותר במונחים של חשיפה לקרינת תדרי רדיו. מולטון אמר שבאופן טיפוסי הצרכנים לא חווים חשיפה כזו. אבל זה יכול לקרות, אמר, במצבים מוגבלים כשמישהו שמדבר באופן מתמשך באיזור עם קליטה חלשה.
תוצאת קרינת תדרי רדיו עבור האייפון מדדה 2.64 וואט לק"ג – יותר מכפליים מהרמה הגבוהה ביותר שאפל דיווחה לרשות התקשורת והרבה מעבר לגבול של 1.6 וואט לק"ג.
הוא בדק עוד אייפון 7, וקיבל תוצאה דומה: 2.50 וואט לק"ג.
"עדיין גבוה", אמר מולטון.
ככל שיותר טלפונים נבדקו, חלק מהתוצאות היו נמוכות. לדוגמא, גלקסי S9, S8 ו- J3 של סמסונג נמדדו מתחת לתקן. המעבדה בדקה את הטלפונים של סמסונג יחסית רחוק מהסימולציה של הגוף, מפני שזו הדרך שבה יצרנים בדקו את המכשירים כשחיפשו את אישור רשות התקשורת.
שני טלפונים של סמסונג נבדקו במרחק של 10 מילימטרים ואחד במרחק של 15 מילימטר – עדיין בגבול התקן אבל הרבה יותר גבוה מהפער של 5 מילימטר שנבחר על ידי אפל לבדיקות שלה.
עבור בדיקה נוספת הטריביון חתך חתיכות של חולצות, מכנסיים ותחתונים ושלח אותם למולטון. המדידות שלו הראו שטלפונים שנישאים בכיס המכנסיים או החולצה באופן טיפוסי הם לא במרחק גדול מ- 2 מילימטרים מהגוף.
מולטון ביצע את אותן בדיקות קרינה, בשימוש באותן שיטות וציוד, ההבדל היחיד היה שהטלפונים מוקמו 2 מילימטרים מגוף הפאנטום – קרוב יותר מאשר כל אחת מהבדיקות של היצרנים והרבה יותר קרוב מהמרחק המקסימלי שמורשה על ידי רשות התקשורת. אולי, אמר, חיישני הקירבה של הטלפונים נכנסים לפעולה במרחק קרוב יותר ואולי רמת הקרינה תפחת בהתאם. אבל רוב הטלפונים עדיין הראו רמות גבוהות.
וה- Moto e5 Play של מוטורולה מדד פי 4 מהתקן.
הטלפונים גלקסי של סמסונג – שלושתם היו יותר מפי שתיים מהתקן.
גלקסי S8 הגיע ל- 8.22 וואט לק"ג, פי 5 מהתקן – רמת החשיפה הגבוהה ביותר שנראתה באיזו שהיא מהבדיקות של טריביון.
רק שני טלפונים היו מתחת לתקן ב"בדיקת הכיס" של 2 מילימטר: אייפון 8 פלוס ו- BLU Vivo 5 Mini.
מולטון אמר שהוא לא יכול להיות בטוח מדוע איזה שהוא מהטלפונים בבדיקות של טריביון נתנו כאלה תוצאות. רק היצרנים יכולים לומר בוודאות, הוא אמר.
אפל ומוטורולה מערערות על פרוטוקול הבדיקה של הטריביון אבל סירבו לענות על תשובות בכתב.
בכירים במוטורולה אמרו דבר אחד על המדידות של חשיפה גבוהה עם ה- Moto e5 Play שלהם, שיצא גבוה כמעט פי 3 מהתקן במרחק 5 מילימטר מהגוף במעבדת הטריביון: הם שיערו שהבדיקה לא היתה טריגר לחיישני הקירבה בטלפון הזה. למרות שהמעבדה של הטריביון עקבה אחר כל השיטות של רשות התקשורת, העיתון בדק שוב את ה- Moto e5 Play עם שינוי קטן בשיטת הבדיקה כדי לשקף את מה שמוטורולה השיבה.
הטריביון בדק שוב את Moto g6 Play שיצא בדיוק בגבול הבטיחות בבדיקה הראשונה, וכן מודל נוסף Moto e5 .
כשהם נבדקו עם השינוי בשיטות, התוצאות מכל הטלפונים האלה היו מתחת לתקן במרחק של 5 מילימטר. מולטון אמר ששתי תוצאות הבדיקות ל- e5 Play מצביעות שהחיישנים שלהם לא עובדים בתנאים מסוימים.
מוטורולה, שנמצאת בשיקגו, אמרה בהצהרה ש"כל המכשירים של מוטורולה עומדים או בדרישות רשות התקשורת ואפילו מעבר" אבל לא ענו על שאלות לגבי חיישני העוצמה שלה.
"הטכניקות והמומחיות שלנו לניהול העוצמה, מספקים למוטורולה יתרון תחרותי משמעותי בשוק, ולכן הם סודיים", אמרה ההצהרה של החברה. "למעבדת צד ג' של טריביון אין את הטכניקות שבבעלות מוטורולה, הדרושות כדי להראות תוצאות מדויקות".
חוקים שנקבעו על ידי רשות התקשורת דורשים שבדיקת קרינת תדרי רדיו תיעשה בצורה שמאפשרת הערכה בלתי תלויה.
מוטורולה אמרה שלאחר שקיבלה את תוצאות הבדיקה של טריביון, היא בדקה את אותם מודלים במעבדה שלה ושם מצאה שהבדיקות היו בתקן. כשהטריביון ביקש ממוטורולה להסביר איך היא בודקת את הטלפונים, החברה סירבה. היא גם לא שיתפה את דוחו"ת המעבדה שלה.
הטריביון בדק שוב מספר אייפונים בהתבסס על הפידבק של אפל. עיתונאי נגע או תפס את הטלפון למשך הבדיקות, פעולות שמיועדות להפעיל את החיישנים שמעוצבים להפחית את עוצמת המכשיר.
בבדיקות אלה, אייפון 8 נמדד תחת הגבול במרחק של 5 מילימטרים, אבל כל ארבעת האייפון 7 לא.
בתגובה לתוצאות אלה, אפל פרסמה הצהרה שאומרת שהפרוצדורות של המעבדה בבדיקה של הטריביון עדיין לא תקינות. החברה, שנמצאת בקופרטינו, קליפורניה, לא אומרת אילו שיטות דרושות. המסמכים של רשות התקשורת מראים שכשאפל חיפשה את אישור הסוכנות ב- 2016 כדי לשווק את האייפון 7, החברה הבטיחה "לנקוט בפעולה הולמת" על כל תלונה "שנוגעת לציות של המוצר לדרישות התקן הרלוונטי".
אפל, שאמרה שהיא תיקפה את בטיחות הטלפונים שלה בתגובה לבדיקה של הטריביון, לא סיפקה כל פרט נוסף על הפעולות שהיא נקטה כדי להעריך את הטלפונים.
שם המונח "קרינת תדרי רדיו" לא נמצא אלא "אנרגיית תדרי רדיו" (RF energy), שמתייחס לחשיפה לקרינת תדרי רדיו.
כדי להפחית חשיפה, אפל מציעה להשתמש ברמקול, אוזניות או אבזרים דומים אחרים. עבור חלק מהמודלים הישנים, אפל נותנת עצה נוספת. האתר של אפל אומר למשתמשים של אייפון 4 ו- 4S : "שאו את האייפון לפחות במרחק של 10 מילימטרים מהגוף כדי לוודא שרמות החשיפה נשארות ברמה או פחות מהרמות כפי שנבדקו".
האתר אומר שהטלפונים האלה נבדקו במרחק של 10 מילימטרים. כשאפל שלחה את הבקשה לרשות התקשורת כדי לשווק את האייפון 7, החברה כללה הצהרת קרינה המנוסחת באופן דומה, מציעה שהמשתמשים ישאו את המכשיר לפחות 5 מילימטרים מהגוף, מראה התיעוד.
אבל אייפון 7 שנמכר לציבור בסופו של דבר, לא כלל את העצה הזו. כשטריביון שאל את אפל בכתב מדוע העצה הזו לא נכללה, החברה לא השיבה.
בעקבות הממצאים הוגשה תביעה ייצוגית נגד אפל וסמסונג ביום שישי (23 אוגוסט) במחוז הצפוני של קליפורניה. לפי התביעה, למרות אישורים שהמוצרים בטוחים, "בדיקה שבוצעה לאחרונה על המוצרים של הנתבעים, מראה שהחשיפה הפוטנציאלית לאדם שנושא את הטלפון בכיס המכנסיים או החולצה, היתה מעל לגבול החשיפה, לפעמים עברה אותו מאוד, לעיתים ב- 500%".
התביעה מחפשת להראות שאם המכשירים משמשים כפי שמומלץ, אז הבדיקה האחרונה הזו מציבה את המשתמשים בסיכון לפגיעה רפואית.
"תישא את הסמארטפון שלך בכיס האחורי שלך? בטח, אומרת הנתבעת. השתמש בסמארטפון שלך כדי לעשות סונוגרם של התינוק שלך ברחם? גם זה בסדר, לפי סמסונג".
התביעה מצטטת "פירסומים מדעיים רבים" הטוענים שמשתמשים מסכנים את עצמם בסרטן, בנזק גנטי, שינויים מבניים ותפקודיים של מערכת הרבייה, הפרעות ללמידה וזכרון, השפעות נוירולוגיות והשפעות שליליות על ההרגשה הכללית בבני אדם". התביעה טוענת לרשלנות, הפרת אחריות, הונאת צרכנים והתעשרות בלתי מוצדקת, מבקשת דמי נזיקין, עלות של ניטור רפואי ועוד.
באירופה מומחים שפועלים לטובת בריאות הציבור קראו להסרת כ- 250 מודלים של טלפונים סלולריים מהשוק בעקבות תוצאות בדיקות של רשות התדרים הלאומית בצרפת. התוצאות הראו את המותגים והמודלים של טלפונים ניידים שנבדקו בין השנים 2012-2017, שמציגים לדעתם סיכון פוטנציאלי לבריאות המשתמשים.
לדברי הרופא ד"ר מארק ארזי, תוצאות הבדיקות מראות שהקרינה עוברת את ערכי הרגולציה במרחק של 5 מ"מ ו- 0 מ"מ מהגוף. הטלפונים נבדקים בפועל במרחק מסוים לפני שמוציאים אותם לשוק, לעומת זאת אנשים משתמשים בהם צמוד לגוף. כך נוצר הפער ברמות הקרינה. תחת לחץ הארגון של ד"ר מארק ארזי, PhoneGate Alert הוסרו ועודכנו המודלים Hapi 30 ו- Neffos X1 TP902.
סוכנות התדרים הלאומית בצרפת הודיעה על הסרה של שני סמארטפונים ששווקו על ידי חברה מלזית ורומנית. הסוכנות מצאה שהערכים עברו את הגבול.
"פון-גייט" סווג על ידי הארגון האמריקאי Project Censored במקום הרביעי בתור הנושא המצונזר ביותר ב- 2018. לפי ד"ר ארזי, "טלפונים ניידים בסיכון נמכרו למשתמשים באמצעות רגולציה לקויה לחלוטין, לתועלת הבלעדית של התעשייה ולנזק לבריאות שלנו". צוות פונגייט פרסם מסמך שמפרט את 250 המודלים: "ממשלת צרפת מצאה ש- 9 מתוך 10 טלפונים שנבדקו עברו את ערכי הרגולציה – זה אומר שהטלפונים הללו פולטים יותר מפי 3 או 4 מרמת הרגולציה האירופאית, ופי 9-12 יותר מהרגולציה האמריקאית", הסביר ד"ר ארזי.
מתגבשת באירופה תלונה פלילית של 60 צרפתים נגד היצרניות Xiaomi France ונוקיה, באמצעות עורך הדין אליאס בוראן.