בטקס חגיגי שהתקיים אתמול, נחנכה היחידה להפרעות אכילה בסורוקה במעמד פרופ' רוני גמזו – מנכ"ל משרד הבריאות, ח"כ ד"ר רחל אדטו – ראש שדולת הבריאות בכנסת, מר רוביק דנילוביץ – ראש עיריית באר שבע, ראשי רשויות בדרום, נציגי הנהלת הכללית וד"ר מיקי שרף – מנהל המרכז הרפואי סורוקה.
הפרעת אכילה היא הפרעה נפשית המתבטאת באכילה בלתי סדירה הגורמת לנזקים גופניים רבים עד לסכנת מוות. תסמינים רבים מצביעים על אפשרות להפרעות אכילה, ביניהם: שינויים בהרגלי אכילה, אכילה מוגברת או מצומצמת, משקל ירוד והקאות או שימוש במשלשלים. לעיתים אלו מלווים בלחץ ובמתח, אך במקרים רבים לא ניתן לראות תסמינים נוספים מלבד המשקל הירוד.
הפרעת אכילה מהווה סימפטום למצוקה רגשית כללית. בגלל ההשלכות הגופניות ובגלל שהאוכל הוא סימפטום, יש צורך להתייחס באופן מקיף לטיפול בהפרעת אכילה. ידוע כי 10-5 אחוזים מהלוקים בהפרעות אכילה מתים כתוצאה מסיבוכים של המחלה ו־95 אחוז מהסובלים מהפרעות אכילה הן ילדות ונערות.
בדרך־כלל, הנערות לא פונות באופן עצמאי לקבלת עזרה או טיפול מכיוון שאינן מודעות לגודל הבעיה או לכך שקיים אצלן קושי בהתמודדות עם הפרעת האכילה, הנובע מהכחשה, בושה, חוסר אונים, רגשות אשם ושאיפה לשלמות.
ערנות ההורים והמשפחה חשובה ביותר באיתור הבעיה בזמן וכך קורה שלעיתים בני המשפחה הם אלו הפונים בבקשה לסיוע.
מהערכה סטטיסטית של היקף התופעה עולה שבאזור באר שבע יש כ־2,000 בנות (אחוז אחד) הסובלות מאנורקסיה ו־10,000-6,000 (5-3 אחוזים) הסובלות מבולימיה. בנוסף, ישנן נערות הסובלות מהפרעת אכילה לא ספציפית – הפרעה שאינה עונה על האבחנה של אנורקסיה או בולמיה, אך גורמת להפרעה תפקודית.
היחידה להפרעות אכילה במרכז הרפואי סורוקה פועלת בראשותה של ד"ר הלין שר – פסיכיאטרית, ומהווה תת־יחידה של המחלקה הפסיכיאטרית בסורוקה בשיתוף עם החטיבה לרפואת ילדים. ד"ר אורנה אטיאס – רופאת מתבגרים, אחראית לטיפול הגופני של ההפרעה והעובדת הסוציאלית קלרה שורק ממונה על התחום הפרה־רפואי.
ביחידה מטופלים ילדים ובני נוער בגילים 21-12 שנים והיא כוללת מרפאה, טיפול־יום ואשפוז במחלקה. זהו מודל ייחודי בארץ שכולל את כל הרצף הטיפולי תחת קורת גג אחת, ומשלב פעילות של מערך חינוך במסגרת בית הספר לילדים מאושפזים בבית החולים.
ד"ר שוש ארבל, מנהלת היחידה לפסיכיטאריה לילדים ונוער בסורוקה: "ביחידה פועל צוות מולטידיסיפלינרי שעבר הכשרות ובנה תכנית טיפול מותאמת לצרכי המטופלות. הצוות כולל: פסיכיאטרים, רופאת מתבגרים, רופאת משפחה, אחיות, דיאטניות, עובדים סוציאלים, פסיכולוגים וצוות חינוכי ייעודי. כל המערך הטיפולי מכוון למתן אבחון ובניית מערך טיפולי כוללני העונה על צרכי הפונה והמשפחה".
ד"ר מיקי שרף, מנהל המרכז הרפואי סורוקה: "מדובר בבשורה לתושבי הנגב. זהו שירות משמעותי שנחוץ לצערנו לאלפי ילדים, ילדות, נערים ונערות שסובלים מהפרעות אכילה לסוגיהן. עד לפתיחת היחידה הם נאלצו לקבל את השירות רחוק מאזור מגוריהם. מדובר בצעד נוסף לצמצום הפערים הקיימים בשירותי הרפואה בין איזור המרכז לפריפריה. היחידה פועלת בשלב זה במספר אתרים במיקום זמני, ועדיין חסרים לנו משאבים נוספים של כעשרה מיליון ₪ להשלמת הבינוי באתר ייעודי במרכז סבן לרפואת ילדים. אני מודה למשרד הבריאות ולשירותי בריאות כללית על הסיוע בפתיחת השירות בסורוקה ולצוותי בית החולים על המאמץ האדיר בבניית שירות מיוחד זה".
ח"כ ד"ר רחל אדטו, ראש שדולת הבריאות בכנסת, שהשקיעה מאמצים רבים לפתיחת היחידה בסורוקה: "העדר טיפול מספק בהפרעות אכילה בכלל ואנורקסיה בפרט, הוא אות קלון על מערכת הבריאות של מדינת ישראל. למחסור הנוכחי והבלתי קביל במיטות אשפוז לבוגרות ובעיקר בפריפריה, קיימת בין היתר השלכה ישירה על מותן של עשרות בנות מדי שנה כתוצאה ישירה מהמחלה והעדר הטיפול בה. לא יתכן כי במדינה שלה מערכת בריאות מהטובות בעולם, לא יינתן פתרון אשפוזי הולם למחלה אשר מימדיה גדלים מדי שנה, ולא פוסחים על גיל, מגדר ומגזר. עוד הוסיפה ח"כ אדטו: "אני מצדיעה לבית החולים סורוקה ולמנהלו, אשר נרתמו למתן פתרון למצוקה הקיימת בדרום, ולמרות קשיים בירוקרטיים וכלכליים לא פשוטים, הרימו את הדגל והקימו יחידת אשפוז המיועדת לצעירים. פתיחת היחידה מהווה הקלה אדירה למאות הבנות החולות בדרום ולבני משפחותיהן וכולי תקווה כי זהו צעד ראשון לקראת פתיחת יחידה נוספת המיועדת לבוגרות".
פרופ' רוני גמזו, מנכ"ל משרד הבריאות: "כל העוסקים בטיפול בהפרעות אכילה צריכים להמשיך ולהשמיע קולם וכך ניתן יהיה להמשיך ולקדם את הטיפול במטופלים בצורה נאותה לאורך השנים הקרובות. אני מעריך את הנחישות של הנהלת בית החולים סורוקה להביא לפתיחת השירות. נחישות זו אינה מובנת מאליה.
אני מודה לצוות המקצועי המסור באופן אישי.
המדיניות של משרד הבריאות היא להמשיך ולקדם את הנושא הזה באמצעות פרויקטים נוספים בתחום.
אני רוצה להתחייב בנושא של הפרעות אכילה: צריך למצוא פתרון לנושא האשפוז ולמצב המורכב שבו המטופלות מסרבות לאשפוז. נמצא לכך פתרון משפטי עד לסוף השנה. התוודעתי למספר מצבים כאלה וראיתי עד כמה היה קשה לטפל בהם. הבטחה נוספת להרחבה של המענה כאן באזור הדרום. המענה האמבולטורי של טיפולי יום ומרפאות נתקל בהרבה חסמים גם כשמשקיעים את הכסף. חשוב במיוחד לציין את המדיניות של סגן שר הבריאות, ליצמן להמשיך ולהשקיע בתחום זה ובהתאם לכך אנו פועלים".