בגין היה מפקד האצ"ל ולחם בבריטים לפני קום המדינה. לאחר שנוסדה המדינה, היה למנהיג ואיש ציבור מרכזי ונחשב ליריבו הפוליטי של ראש הממשלה דוד בן גוריון. לימים נבחר לראשות הממשלה, ובתקופת כהונתו חתמה ישראל על הסכם השלום עם מצרים – הסכם ראשון בין ישראל למדינה ערבית. על תרומתו זו לשלום זכה עם נשיא מצרים סאדאת בפרס נובל לשלום.
בגין גם הוביל את ישראל למלחמה קשה ושנויה במחלוקת בלבנון וכן הורה על תקיפת הכור הגרעיני בעירק – החלטה שנתפסת בעיני רבים בתור החלטה מכריעה ובעלת השפעה רבה על עתיד המזרח התיכון.
הכתבה הבאה מציגה את האיש מנחם בגין, ראש הממשלה השישי של ישראל ואחד האישים המרכזיים בהיסטוריה של מדינת ישראל.
אף שחי את מרבית חייו במדינת ישראל, לא היו חיי הנדודים זרים למנחם בגין, ראש הממשלה השישי של ישראל. כבר בתור פעיל צעיר בתנועת בית"ר, נסע בגין ברחבי פולין כדי לשכנע צעירים לעלות לארץ ישראל, ובמהלך מלחמת העולם השנייה נאלץ להימלט מפני הגרמנים שפלשו לפולין אל וילנה שבליטא. שם נעצר על ידי שלטונות ברית המועצות ונשלח למחנה עבודה ברוסיה.
תנועת בית"ר היא תנועת נוער ציונית שיסד זאב ז'בוטינסקי. התנועה פועלת גם היום בישראל ובקרב קהילות יהודיות בחו"ל ונחשבת בעלת אידאולוגיה ימנית, לעומת תנועות נוער כמו השומר הצעיר או הנוער העובד והלומד, הנחשבות תנועות שמאל.
לאחר שיצא לחופשי הגיע בגין לארץ ישראל דרך איראן ועירק. למרות כל התלאות שעבר, לא זנח בגין את הנימוסים ואת התרבות הפולנית שחונך לנהוג בצעירותו. לאות נימוס הוא נהג לנשק את ידיהן של נשים שפגש והקפיד ללבוש חליפה, עניבה ומגבעת. שנים אחר כך, כשכבר היה ראש ממשלה, ענה לשאלת עיתונאי: "אין שואלים ג'נטלמן היכן בילה את הלילה", ורמז שוב לכללי הנימוס שנהגו בצעירותו. בגין התחמק משאלתו של העיתונאי כדי שלא לחשוף את פגישתו עם נשיא לבנון, באשיר ג'ומאייל, שבא בחשאי למלון קרלטון בנהרייה במהלך מלחמת לבנון הראשונה.
בתקופת המנדט הבריטי, עמד מנחם בגין בראש האצ"ל –- אחד מארגוני המחתרת שלחמו בבריטים. לאחר קום המדינה ופירוק האצ"ל יזם בגין את הקמת "מפלגת החירות", שזכתה ב־14 מושבים בבחירות הראשונות לכנסת. בגין היה לראש האופוזיציה, שהתנגדה לממשלתו של דוד בן גוריון.
בן גוריון ראה בבגין את יריבו הפוליטי, ואפילו לא היה מוכן לקרוא לו בשמו. מכיוון שבגין ישב בכנסת לצדו של חבר הכנסת יוחנן בדר, בן גוריון נהג לכנות אותו "האיש שיושב ליד חבר הכנסת בדר"
ב"מהפך" של שנת 1977, לאחר שלושים שנות שלטון של מפא"י, הצליחה תנועת החירות בראשותו של מנחם בגין לזכות בבחירות. בנאום הניצחון שלו הודה בגין קודם כול לאשתו, עליזה, על שתמכה בו לאורך השנים במילים: "וזכרתי לך חסד נעורייך, אהבת כלולותייך, לכתך אחריי במדבר, בארץ זרועת מוקשים". לאחר מכן לא שכח להודות גם לבנו בני בגין ולשתי בנותיו.
מילות הערכה של בגין לאשתו האהובה עליזה לקוחות מדבריו של הנביא ירמיהו. בגין הרבה להשתמש בציטוטים מן המקורות ונודע בתור נואם דגול. רבים טוענים כי לנאומיו בעצרות הבחירות היה חלק מכריע בעלייתה של תנועת החירות לשלטון.
מנחם בגין, אנואר סאדאת וגי'מי קרטר בזמן הדיונים על הסכם השלום בין ישראל למצרים.
גם בתור ראש ממשלה המשיך בגין לדאוג לביטחונה של ישראל. בשנת 1981 הורה בגין על תקיפת הכור הגרעיני בעירק, ושנה לאחר מכן החליט לתקוף את ארגוני המחבלים בלבנון – תקיפה שהפכה למלחמת לבנון הראשונה. עם זאת, למרות חששות רבים מפני אופיו הלוחמני של בגין, דווקא הוא זה שבשנת 1979 חתם על הסכם שלום היסטורי עם מצרים, אויבתה הגדולה ביותר של ישראל. בעקבות ההסכם ישראל החזירה למצרים את חצי האי סיני שנכבש, עשר שנים קודם לכן, במהלך מלחמת ששת הימים.
במהלך היציאה הישראלית משטחי סיני, ישראל נאלצה לפנות ישובים שהקימה ובכלל זה את העיר ימית. פינוי הישובים הוביל לעימות פוליטי קשה וחריף של בגין עם אנשי ימין שראו בו אדם שזונח את ערכיו. בגין ענה למתנגדיו שתמורת שלום שיבטיח שלא יפלו חיילים במלחמה יש לבצע ויתורים קשים, ובמילותיו: "יש קורבנות למען השלום, יש; כולם עדיפים על קורבנות המלחמה".
בזכות ההסכם זכה בגין בפרס נובל לשלום עם נשיא מצרים אנואר סאדאת.
מנחם בגין אינו ראש הממשלה הישראלי היחיד שזכה בפרס נובל לשלום. בשנת 1994 זכו בפרס יצחק רבין , שר החוץ בממשלתו שמעון פרס וראש הרשות הפלסטינית יאסר ערפאת. הפרס ניתן להם בעקבות חתימתם על הסכם אוסלו, שנועד להשכין הסדר שלום בין ישראל לפלסטינים.
בעיצומה של מלחמת לבנון הודיע בגין על התפטרותו מתפקיד ראש הממשלה במילים: "אינני יכול עוד". בגין שקע במצב נפשי קשה ולא הסביר את מניעיו. אשתו עליזה נפטרה, והוא פרש מן החיים הפוליטיים והסתגר בביתו. בגין לא התראיין עוד ולא התבטא בפומבי, ויצא מביתו רק לצורך טיפולים רפואיים ולאזכרה השנתית לאשתו עליזה.
ב־9 במרס 1992, בגיל 78, הלך בגין לעולמו, ונקבר לצד אשתו בהר הזיתים בירושלים.
• האתר "מנהיגים פורצי דרך" של סנונית מוקדש לפעילותם של מנחם בגין ושל דוד בן גוריון.
• באתר של מרכז מורשת מנחם בגין תוכלו לצאת לסיור וירטואלי במוזאון המוקדש לחייו של בגין.