מנכ"ל משרד הדתות, אלחנן גלט, אמר כי משרדו מבקש לבחון בקרוב ובהקדם סדרת תקנות שיאפשרו כניסה מסודרת של יהודים לתפילה בהר הבית, כזכות יסוד. למעשה, לראשונה זה 46 שנה, מאז שחרר צה"ל את הר הבית, תוקנו תקנות כאלה. גלט אמר את הדברים בישיבה של ועדת הפנים בכנסת לרגל יום ירושלים, שעסקה בריבונות על הר הבית ובהסדרי התפילה במקום.
בהודעה לעיתונות מטעם ועדת הפנים נכתב כי יו"ר הוועדה, ח"כ מירי רגב, אמרה שהמצב הנוכחי בלתי אפשרי וכי האיסור על תפילה של יהודים בהר הבית הוא אפליה. "לא ייתכן שבמדינת ישראל יהודים צריכים למצוא את עצמם עומדים בצד. הר הבית יהיה מקום שבו כל אחד יוכל להתפלל על פי דתו", אמרה רגב. היא הוסיפה כי "עלייתם של יהודים להר הבית הינה זכות בסיסית של כל אזרח ואזרח במדינת ישראל. מדינת ישראל חייבת לשמור ולהגן על זכות זו... אני שמחה שמשרד הדתות יביא לאישור הממשלה שורה של תקנות שיסדירו אחרי 46 שנה את הסדרי התפילה בהר הבית".
משרד החוץ מתריע כי כל שינוי בסטטוס-קוו בהר הבית יגרור מתקפה בינלאומית חריפה על ישראל. לפי ידיעה ב-News1, סגנית מנהלת מחלקת ירדן במשרד החוץ, פרידה יובל, ציינה כי השינוי שמציע משרד הדתות "יעורר את כל העולם". היא הזהירה ממהומות כמו אלה שפרצו לאחר שאריאל שרון עלה להר הבית ולאחר פתיחת מנהרות הכותל.
ח"כ משה פייגלין טען בדיון כי השאלה העיקרית העומדת לפנינו היא שאלת הריבונות על הר הבית. לדבריו, לא מדובר בשאלה ביטחונית או דתית. "הבעיה של הווקף היא לא בתפילה, אלא בסממן הריבוני שהתפילה מייצגת", אמר פייגלין. "מבחינתם זהו כרסום בריבונות הטוטלית של האיסלאם על הר הבית".
חבר הכנסת אברהים צרצור שאל אם אין עוד מקום שבו יכולים יהודים להתפלל מלבד מסגד אל-אקצא. לדבריו, "היהודים בישראל צריכים להבין שירושלים תחזור ביום מן הימים לחיק הפלסטינים והמוסלמים. הפתרון הוא לשמור על הסטטוס קוו במקום".