אסתמה היא אחת המחלות הכרוניות השכיחות ביותר בקרב ילדים", אומר ד"ר אלי פיקאר, מנהל יחידת ריאות ילדים בבית החולים שערי צדק, ירושלים.
צפיפות של ילדים וצפיפות של נגיפיםד"ר פיקאר מציין כי מחקרים רבים שהתפרסמו לאחרונה הראו שמספר הפניות לבתי חולים בשל אסתמה הגיע לשיא בחודש ספטמבר. התופעה הזאת לא פסחה על מדינת ישראל, ורופאים מבית החולים שניידר מצאו היארעות גבוהה ויוצאת דופן של ביקורים בחדר מיון של ילדים אסתמטיים במהלך חודש ספטמבר.
"החמרת מחלת האסתמה בחודש ספטמבר כמובן קשורה לחזרה לבית הספר, והסיבות מרובות", הוא מסביר. "הילדים מתקהלים מחדש בחדר צפוף, והעברת וירוסים, שהם אחד מהגורמים להתקפי אסתמה, נעשית שכיחה. חודש ספטמבר הוא חודש מעבר בין עונות, והאלרגנים מופיעים מחדש. בל נשכח את הגורם הפסיכולוגי הקשור ללחץ ולהתרגשות של החזרה לספסל הלימודים. ולבסוף, ואולי הנקודה הכי חשובה, הפסקת הטיפול המונע בחודשי הקיץ כחלק מהשתחררות ממחויבויות בתקופת החופש".
ד"ר מונה כידון, מומחית ברפואת ילדים, ובאלרגיה ואימונולגיה קלינית בקופ"ח כללית וביחידה לאלרגיה בביה"ח תל השומר, מוסיפה שלכל מחלות האלרגיה והאסתמה בסיס תורשתי וסביבתי, מה שמוגדר כ"התנאים שחייבים להיות". אם הגנטיקה של אדם אומרת שהוא יכול להיות אלרגי, ובנוסף הוא נחשף כעובר, יילוד או פעוט לגורמים סביבתיים מסוימים, אזי הוא יסבול מאלרגיה או אסתמה.
מדוע נגרם התקף? "כשהרקע הוא אלרגיה, הטריגר, הגורם המיידי להתקף, הוא במרבית המקרים לא אלרגי, אלא מחלה ויראלית של דרכי הנשימה העליונות, בעיקר אצל ילדים צעירים", מסבירה ד"ר כידון.
שפעת קלה, שאצל רוב האוכלוסייה מתבטאת בעיטושים ונזלת שחולפים כעבור מספר ימים, עלולה לגרום לתגובות שונות אצל חולים אסתמטיים, כגון קוצר נשימה, נשימות מהירות, כמויות גדולות של ליחה וכו'. "קל להבין, כשמאכלסים 42 ילדים בכיתה אחת צפופה, הסיכוי שלאף אחד מאלה אין נזלת הוא אפסי", אומרת ד"ר כידון. ואז, עיטוש אחד ממלא את חלל הכיתה בחלקיקי וירוסים שמסוכנים במיוחד לילדים האסתמטיים.
הסיבה לכך שפתיחת שנת הלימודים מסוכנת במיוחד עבור חולי האסתמה קשורה לסכנת ההידבקות בווירוסים שהוזכרה לעיל, וכן לעובדה שבמהלך הקיץ ההורים, לעתים גם בהמלצת רופא, מפסיקים את הטיפול המונע. בקיץ הילדים בדרך כלל מרגישים טוב, ולכן חוסכים מהם את התרופה בתקופה זו. אולם, בסיומה של החופשה מלימודים ומתרופות הם מגיעים "לאזור הסכנה", הכיתה, בלתי מוגנים.
הטיפול המונע אינו מונע את האסתמה, אלא את ההתקפים. ההחלטה על מתן טיפול קשורה בתדירות ההתקפים ובעוצמתם וכן בגילו של הילד ובמצבו הבריאותי. אם ההתקפים נדירים יחסית, אין צורך בטיפול המונע על בסיס יום-יומי, ולהפך - אם אחת לשבוע עד חודש מופיע התקף שמשבש את שגרת חייו של הילד, אז יש צורך בטיפול. הטיפול מונע דלקת בדרכי הנשימה וניתן על בסיס יומי במינונים קטנים, ישירות לריאה או בכדור, כמו התכשיר סינגולייר. ד"ר כידון מסבירה שסינגולייר מטפל בדלקת האסטמתית באופן ספציפי ומומלץ לנטילה בשילוב עם סטרואידים שנלקחים בשאיפה. יתרונו בכך שהוא נלקח בבליעה, טעים, והשימוש בו אינו מצריך הכשרה של הילד ובני המשפחה, וזאת בשונה מהטיפולים שנעשים בשאיפה.
השנה חשיבותו של הטיפול המונע רבה במיוחד בשל שפעת החזירים. שפעת החזירים אינה מסוכנת לחולי האסתמה יותר מאשר זני השפעת האחרים, אולם הנגיף נוכח כבר בתקופה זו של השנה, בשונה משנים אחרות שבהן נגיפי השפעת מופיעים מאוחר יותר בעונה הקרה. שפעת פוגעת בחולי אסתמה בצורה חריפה יותר מאשר באנשים בריאים, ועם פתיחת שנת הלימודים, שאליה מגיעים הילדים לאחר תקופה ללא טיפול מונע וכאשר הנגיפים כבר באוויר, הסכנה להתקף גבוהה במיוחד.
ד"ר פיקאר וד"ר כידון ממליצים להורים בכלל ולהורים של חולי אסתמה בפרט לשקול יצירת קשר עם הרופא המטפל לקראת החזרה ללימודים לצורך הערכה, חידוש או המשך טיפול אנטי אסתמטי. טיפול מונע במועד יפחית היעדרויות מבית הספר ופניות לחדרי מיון.