תחום ניהול הסיכונים בארץ בעולם תופס תאוצה ובשנים האחרונות מהווה מערך ניהולי מחויב על פי דרישת רשות החברות הממשלתיות.
גופי הרגולציה מהדקים את בחינת אפקטיביות תהליך ניהול הסיכונים בחברות ומעלים את רף ההנחיות והדרישות במטרה להבטיח זיהוי וניהול סיכוני הארגון בהתאם ליעדיו.
מקורות, בדומה לחברות מקבילות בארץ ובעולם, קיבלה החלטה להטמעת מערכת ממוחשבת שתהווה תשתית ארגונית מותאמת לצורך ניהול המערך כחלק מהחשיבות לאחידות באופן ניהול הסיכונים באגפים והמרחבים והיכולת להיתרם באופן הדדי מתהליכי הפקת לקחים תוך שיתוף ידע ושימוש במתודולוגיה סדורה.
במהלך החציון הראשון השנה, מערך ניהול הסיכונים ויחידת מערכות מידע, עמלו להטמעת מודול חדש במערכת ה-SAP בשם RM - GRC (Governance, Risk & Compliance- Risk Management ) אשר במסגרתו גובשו תיקי סיכון ל-26 סיכונים. סיכונים אלו משויכים ליעדי החברה ומרכיבים את מפת הסיכונים הכלל- אירגונית של "מקורות מים".
26 תיקי הסיכון הוגדרו באמצעות 19 אחראי סיכונים ברמות של מנהלי יחידות במטה החברה וסמנכ"לים, ואומתו על ידי 6 מנהלי סיכונים (סמנכ"לים, יועמ"ש ודוברת החברה).
מפת הסיכונים מתעדכנת באופן רבעוני לקראת דיוני הועדה העליונה לניהול סיכונים. דיונים אלה מתקיימים בראשותו של מנכ"ל החברה ובהם מוצגת מפת הסיכונים באמצעות המערכת ויתקיים דיון פרטני על תיקי הסיכון המהותיים בהובלת מנהלי הסיכונים הרלוונטיים.
כל תיק סיכון מפרט את גורמי הסיכון ודרכי הטיפול (תגובות) לניהול הסיכון הרלוונטי לרבות אחראי ביצוע, לו"ז ועלות. המערכת מכילה כיום כ- 280 תגובות המהוות תוכניות הפחתה לטיפול בסיכונים. לכל תגובה הוגדר גורם אחראי ליישום והשלמת הביצוע במרחבים ובאגפי החברה.
במקביל ליצירת מפת סיכונים ארגונית מעודכנת, מוטמעים במערכת גם סקרי הסיכונים התפעולים המבוצעים באופן שוטף. זאת לצורך ניהול סדור ויצירת תמונה מלאה של פעילות מערך ניהול הסיכונים. כל סקר סיכונים תפעולי מקושר לסיכון ארגוני רלוונטי ובמרבית המקרים אף למספר סיכונים שונים במשקולות שונים. המערכת מהווה בנוסף גם תשתית לדיווח אירוע סיכון לצורך הפקת לקחים.
במהלך החציון הקרוב, מערך ניהול הסיכונים יידרש להתמקד בהגדרה וגיבוש מדדי סיכון מכווני ביצועי הארגון- KRI's (Key Risk Indicators) בהתאם לתוכנית העבודה זאת בנוסף הכנה ליציאה לסקר סיכונים כללי חדש לשנים 2018-2020.
המערכת הממוחשבת לניהול סיכונים מהווה צעד מרכזי לחיזוק מערך ניהול הסיכונים התאגידי במקורות וקפיצת מדרגה במבחן הבשלות של החברה בתחום זה. כל זאת מתוך מטרה לרכז את כלל רכיבי הפעילות בכל יחידות החברה בהתאם לדרישות הרגולציה.
ISO/TC 156/SC 1 "Corrosion control engineering life cycle"
קורוזיה היא הגורם הבולט ביותר לגרימת נזקים עבור תשתיות תת-קרקעיות - לפחות מחצית מעלויות האחזקה של תשתיות תת-קרקעיות קשורות לנזקי קורוזיה; העלויות השנתיות הישירות בישראל מוערכות בעשרות מיליארדי שקלים.
ו- International Telecommunication Union (ITU).
תחת המטריה של ISO פועלות ועדות תקינה רבות בתחומי ההנדסה, המדע, הרפואה, מוצרי צריכה ועוד.
לצורך טיפול בנושאי הקורוזיה הוקמה וועדה טכנית ISO/TC 156.
הועדה פרסמה עד היום 85 תקנים בנושא וכרגע מפתחת 23 תקנים חדשים.
הועדה מורכבת מ- 23 חברים במעמד משתתפים Participants (P-members) בעלי זכות הצבעה ועוד 30 חברים במעמד משקיפים Observer ((O-members. לכל מדינה יש קול אחד (אין תלות בכמות המשתתפים ממדינה אחת).
לפני כשנה הצטרף מכון התקנים הישראלי (מת"י) לוועדה ISO/TC 156 בתור P-member.
רוב העבודה נעשית בהתכתבויות כאשר נהוג, פעם בשנה, להתכנס במקום אחר בעולם ולדון על סוגיות שנדונו בהתכתבויות כאשר ביום האחרון של המפגש מתכנסת המליאה, הכוללת את כל המשתתפים, בכדי לאשר את ההחלטות. גם כאן לכל מדינה יש קול אחד.
גרגורי ניזביצני, מנהל מחלקת הנדסת קורוזיה וחומרים - נבחר ע"י מכון התקנים הישראלי להיות נציג ישראל לעניין תקן חדש זה..
המפגש הראשון לעניין התקן החדש התקיים בתחילת חודש יוני 2017 באי Jeju שבדרום קוריאה. את האירוע ארגנה ואירחה הסוכנות לטכנולוגיה ותקינה של קוריאה : KATS - Korea Agency for Technology and Standards.
במפגש לקחו חלק 14 קבוצות עבודה מ- 25 מדינות שונות.
הנציגים בירכו את ישראל על הצטרפותה לוועדה החדשה. הייתה בכנס נוכחות בולטת לנציגי סין הפעילים כיום מאד בנושא, נציגי יפן - שבעבר היו נותני הטון ב- ISO וכן נציגים בולטים מארה"ב, גרמניה, אנגליה, שוויץ, צרפת וצ'כיה. יש לציין את הנוכחות המאסיבית של נציגים מסין. היו"ר החדש של ISO/TC 156 וכל המזכירות היו מסין.
זאת התנסות ייחודית במינה המאפשרת להשפיע על גופי רגולציה המובילים ביותר בעולם ולהתחבר לגורמים מקצועיים מובילים בתחומם.