בשונה מהקפיטליזם הגס, הרואה "ברווח לבעלים" מטרה בלעדית, חד ממדית, של העשייה הכלכלית, הולכת ומתגבשת תפיסה אחרת, רחבה יותר, המציגה "פונקציית מטרה רב ממדית" לפעילות הכלכלית. קהילת העסקים הנאורה מתבוננת בשנים האחרונות על שלושה ממדים עיקריים של התרומה, בסדר הבא: תרומה לעובדים, תרומה לקהילה ורווח לבעלים. תפיסה זו התבססה בשנים האחרונות עד כי יש המעריכים את שוויה הכלכלי של הפירמה על פי שלושת הממדים גם יחד. בנוסף לתרומה החברתית, מלמד הניסיון כי פירמות שפעלו מתוך מחויבות לשלוש המטרות, הביאו גם יותר רווח, לאורך זמן, לבעלים. הקיבוץ הקדים את החשיבה הכלכלית-חברתית החדשה בשנות דור, בהבנת חשיבותם של שלושת הממדים הנ"ל, ובהבנת קשרי הגומלין שביניהם. יותר מכך, הקיבוץ יצר בפעילותו הכלכלית חפיפה רבה (שאף פעם לא הייתה מלאה) בין: הבעלים, העובדים והקהילה - הקיבוץ. לשלמות התמונה צריך להזכיר כי המשבר הכלכלי של הקיבוצים, בשני העשורים האחרונים, נבע מבעיות מבניות של המשק הקיבוצי ומתהליכים שעברו על הסביבה העסקית בארץ ובעולם. הכשלים לא נבעו, למיטב הבנתי, מהשילוב המקורי של: בעלים, עובדים וקהילה, גם אם נדרשו שיפורים מסוימים בניהול המערכות.