רבי יצחק יוסף תאומים (ה'תפ"ב, 1722 - ט"ז בחשון תקנ"ד, 22 באוקטובר 1793) היה רבן של הערים סלוצק, קראקא וברסלאו.
יצחק יוסף תאומים נולד בברסלאו לרב חיים יונה תאומים, אב בית דין בעיר ומחבר "קונטרס ר' חיים יונה" על סוגיית והלכות "דינא דגרמי", ולאשתו השנייה רייזל בת הרב נפתלי צבי הירש מירל'ש, אחותו של הרב דוד פרנקל מדסאו מחבר הפירוש "קרבן העדה" על התלמוד הירושלמי.
בשנת ה'תפ"ח (1728), בהיותו בן 6, התייתם מאביו, וגדל בבית סבו הרב יחזקיה יהושע פייבל תאומים, רב העיר ברסלאו. סבו נפטר שלוש שנים אחר כך.
בשנות העשרים לחייו התמנה כרבה של קהילת העיר קראקא, אחת הרבנויות הנחשבות באותה תקופה, וניהל בה ישיבה. אך לאחר שלוש שנות רבנות בקראקא פרצה בעיר מחלוקת בינו ובין משפחת הרב הקודם ר' דוד שמואל שמעלקא, והוא התפטר ועקר לברסלאו מקום רבנותו של אביו המנוח.
כיסא הרבנות המקומי לא היה פנוי באותה עת (ה'תק"ה), ישב עליו הרב ברוך וויזל מחבר ספר השו"ת "מקור ברוך", ור' יצחק יוסף עסק בתורה ובהלכה, ושלח ידו במסחר לפרנסתו. בשנת תקי"ד (1754), עם מות הרב הקודם, התמנה ר' יצחק יוסף כרבה של ברסלאו הגדולה, על כיסאם של אביו הרב חיים יונה תאומים, וזקנו הרב יחזקיה יהושע פייבל תאומים, והחזיק בכהונה זו ארבעים שנה רצופות, עד פטירתו בתחילת חורף תקנ"ד (אוקטובר 1793).
ר' יצחק יוסף תאומים נחשב לסוחר גדול, ובעל נכסים. בית המסחר ליצוא אריגים שבבעלותו, בניהול אחד מנכדיו, שגשג וייצא בגדים גם מחוץ לפולין, לרוסיה ולליטא. אומדן הונו הגיע למאה אלף טאלר.
ר' יצחק יוסף עמד בקשרי מכתבים עם גדולי דורו, וחלק מדבריו נשתמר בספריהם.
בשנת תקכ"ג (1763) עבר רבי מאיר ברבי, רבה של הלברשטאט, לשמש ברבנות פרשבורג, ומשרתו הוצעה לרב יצחק יוסף תאומים, לאחר שנתרצה התחרט ובמקומו מונה הרב צבי הירש ברלין. כפיצוי לכיסוי ההוצאות שנגרם לקהילה עקב הסכמתו וחרטתו, שלח רבי יצחק יוסף סכום של אלף רייכסטאהלר לקהילת הלברשטאט.
בט"ו בסיון שנת תקל"ג (1773) נפטרה אשתו טריינה, והוא נשא לאחר זמן מה את פייגל'ה בתו של עשיר בשם אברהם מברלין, אך היא נפטרה לאחר שבועות ספורים בח' בתשרי תקל"ד.
רבי יצחק יוסף תאומים נפטר בט"ז בחשוון תקנ"ד, בזמנו כבר קיבלו היהודים היתר קבורה בברסלאו, והוא הראשון מבין רבני ברסלאו שנטמן בה.
לאחר מותו, התמנה תחתיו לשמש ברבנות העיר ברסלאו, הרב ישעיה פיק ברלין.
לרב יצחק יוסף תאומים לא היו בנים, ושתי בנותיו נישאו לתלמידי חכמים ידועים: 1. בתו איידל נישאה לבן דודה הרב יואל וולף פרנקל, בנו של הרב דוד פרנקל מדסאו, בעל "קרבן העדה". 2. בתו גיטל נישאה בזיווגה הראשון לרב שאול ברלין (לוין), מחבר "כָּסָא דהרסנא", רבן של קהילות יהודיות בגרמניה, וככל הנראה משכיל נסתר. בזיווגה השני נישאה לרב בנימין וולף איגר רבה של לייפניק, בנו של הרב עקיבא איגר מפרשבורג, ודודו ורבו של רבי עקיבא איגר מפוזנה. היא נפטרה בברלין בג' בחשוון תקע"ה (17 באוקטובר 1814).
רבי יצחק יוסף תאומים יסד ישיבה גדולה בעירו ברסלאו, וניהל אותה בצוותא עם חתנו ר' בנימין וולף איגר. ישיבה זו נחשבה לבעלת רמה לימודית גבוהה, ולמדו בה רבים מחשובי הרבנים לעתיד, כמו רבי עקיבא איגר והרב ישעיה פיק ברלין. רבי עקיבא איגר התחתן בהיותו תלמיד הישיבה, ונערכה בישיבה חגיגה זוטא לכבוד חתונתו מאחר שתלמידי הישיבה לא נסעו לליסא בה התקיימה החתונה. על חגיגה זו סיפר הרב בנימין וולף איגר במכתבו לאחיינו רבי עקיבא איגר, ולאחר שהציג את דברי התורה שאמר לכבוד האירוע, הוא מוסיף: "...והרציתי דברים כהווייתן לפני המסובים, ובתוכם הקרואים בראש, כבוד מר חמי הגאון מ' יצחק יוסף תאומים ומחו' הגאון מ' ישעי' פיק, והסכימו".
מאיר וונדר - אלף מרגליות, ירושלים תשנ"ג. עמ' 737.
צבי יהושע לייטנר, מבוא לסדר משנה, ירושלים תשמ"א. עמ' 23–25.
יצחק דוב פלד, קונטרס חלקי אבנים, ירושלים תשמ"ב. (נספח לשו"ת "נשאל דוד" חלק ג'). עמ' רנג.
↑ לפי ההיסטוריוגרף וחוקר החסידות יצחק אלפסי, לא היה חמיו רב כל עיקר ושמו לא היה "זארוויצער" אלא כונה "דירזוואצע" - החוכר הגדול. הוא ואחיו גדליה היו מכונים יחדיו "הדירזוואצעס" מסלוצק, כי חכרו את כל אחוזותיו של הנסיך לבית רדזיוויל. גדליה, שמואל וטויבעל'ה אשתו היו בעלי ממון מפורסמים, וככאלה - שנואים על חלקים מן הציבור. לטענת אלפסי, בני המשפחה קנו את רבנויות כל הערים בהן שימש ר' יצחק יוסף תאומים, בכסף, עבור חתנם הלמדן. ראו מכתבו בצפונות (כתב עת), גיליון טו, בני ברק, תשנ"ב. "תגובות" עמ' קי. אלפסי מצטט במקום אחר (אלפסי, תולדות משפחת ה"דירזוואצעס", סיני, גיליון קכ"ח. עמ' ר), בהתייחס לטויבעל'ה, שכאשר נודע לה כי הדוכס עומד להחרים את כל רכושם, מיהרה לשלוח את חתנה מן העיר "וברח עם התכשיטין... ונעשה אחר כך אב"ד ברעסלא ומזה נתעשר מאד והיה עושר גדול". הסיפור אודות הבעש"ט וה"דירזוואצעס" מובא גם אצל: יוסף דן, הסיפור החסידי עמ' 110–118. וראו עוד: אוטוביוגרפיה של שלמה מימון, תל אביב, תש"ב. עמ' 54.
↑ אחרי שנת תק"ב, בה הוא חתום עדיין כרבה של סלוצק, בהסכמה על הספר "אמרי צבי", ראו: פלד, חלקי אבנים עמ' רנג.
↑ לתיאור מפורט יותר של המחלוקת בקראקא, ראו: צפונות (כתב עת), גיליון יד, בני ברק, תשנ"ב. עמ' כה.
↑ ראו למשל: רבי יחזקאל לנדא, שו"ת נודע ביהודה, מהדורה תניינא, אבן העזר, סימן מ"ד. שו"ת זיכרון יוסף סי' ט'.
↑ מרדכי ווייץ, עטרת פז, קאליש תרצ"ח, עמ' 18, כותב כי ידוע לו בוודאות על אשה שלישית שנשא ר' יצחק יוסף תאומים, אך שמה לא נודע לו.
↑ בניגוד לאביו הרב חיים יונה תאומים, שנטמן בקרוטושין, בהיעדר מקום קבורה יהודי מוסדר בעיר רבנותו ברסלאו. ראו בערכו.
↑ חלקי אבנים עמ' רנג; אלף מרגליות עמ' 737. ישנה גרסה אחרת לקורות ילדיו ושמותיהם, לפיה היו לר' יצחק יוסף שלוש בנות: 1. שרה (תק"ד-ג' בחשון תקע"א), היא הייתה אשתו של הרב שאול ברלין-לוין. 2. איידל (תק"ט-תקע"ח), אשתו של יואל וולף פרנקל, כאמור. 3. רבקה (תק"ט-?), אשתו של רבי בנימין וולף איגר מלייפניק. ראו: צפונות (כתב עת), גיליון יד, עמ' כו. גרסה אחרת, מופיעה בספרו של מרדכי ווייץ, "עטרת פז", קאליש תרצ"ח. לדבריו היו לרבי יצחק יוסף תאומים 5 בנות, ראו שם עמ' 18, אולם נראה שהוא מערב בין כמה דורות מבנות המשפחה.
↑ שו"ת רבי עקיבא איגר (מהדורא קמא), סימן כ"ט.
אוחזר מתוך "https://www.hamichlol.org.il/w/index.php?title=רבי_יצחק_יוסף_תאומים&oldid=728373"