בספרו החדש יאיר גרבוז מתחפש ומתחזה למשורר. באמצעות טקסטים דמויי שירים הוא מנהל סיאנסים מילוליים וצורניים עם השפה העברית על שלל רבדיה. שיבושי הלשון וההומור רווי התקלות וההתבזויות מאפשרים לו לחדור אל עומקי הזיכרון הפרטי והציבורי. הספר דן ביחסי מילה-צורה ובאופנים שבהם השתנות יוצרת התחדשות. מדובר בקינות מצחיקות ומגחכות ועל כן רוויות צער. כהרגלו במעשים שכאלה הוא מצייר באמצעות מילים ובאמצעות ההוויה הישראלית המוחקת. הספר כתוב בכתב יד ולצידו שירבוטי רישומים שלפעמים הופכים לטקסט כשם שהטקס הופך לא פעם לשרבוט.
קוֹבְנָה, העיר השנייה בגודלה בליטא, שהוכרזה כעיר התרבות האירופית לשנת 2022, משיקה פרויקט אמנות גדול בשם ״Memory Office״, בו ישתתפו אמנים מכל העולם וגם מישראל. לקראת האירוע יגיעו לארץ אוצרות הפרויקט, ד"ר דייבה סיטברינה וד"ר יוסטינה פטרוליוניטי-סבונינה, כדי להציג את הפרויקט בפניכן/ם ולענות על שאלות.
האוצרות מתעניינות במיוחד ביצירות שניתן להציג במרחב הציבורי, כולל פרויקטים תלויי מקום, אמנות אור ו/או סאונד, אמנות רחוב, פרויקטים קהילתיים המבוססים על מחקר האזור והיסטוריה שלו.
עפרה חרנם, אוצרת עצמאית, בעלת תואר ראשון מהמדרשה לאמנות בית ברל ו-״New School NY״, אצרה ונהלה את גלריה חזי כהן במשך שבע שנים וניהלה את גלריה טבי דרזדנר. חרנם אצרה תערוכות יחיד ותערוכות קבוצתיות רבות בחללים מובילים כגון גלריה חזי כהן, גלריה טבי דרזדנר, גלריית המדרשה בת"א וגלריית מנשר. כיום עובדת על פרויקטים עצמאיים, ביניהם זומו המוזיאון הנייד, פרויקט אותו ייסדה ואוצרת מזה שנתיים.
במפגש זה, תספר חרנם על דרכה המקצועית כאוצרת ועל המניעים למעבר מאוצרות בגלריה מסחרית לפרויקט אמנות מבוסס קהילה מתוך ההתמודדות האוצרותית בגלריה מסחרית.
במרכז הרצאתה תציג חרנם את פרויקט זומו אותו היא אוצרת החל מ-2017.
האמנית הבינלאומית אולגה קיסלבה (ילידת סנט-פטרסבורג), ראש המכון הבינלאומי לאמנות ומדע ופרופסור לאמנות עכשווית באוניברסיטת סורבון בפריז, מציגה עכשיו בארץ פרק מהפרויקט שלה, EDEN (אתיקה-קיימות-אקולוגיה-טבע).
בעקבות החייאת זנים נכחדים ובאמצעות מחקרים מדעיים, קיסלבה מפתחת פרשנות אמנותית לתפישה חדשה, לה היא קוראת "ידע עתידי עתיק": ניתוח המורשת התרבותית העתיקה של היחסים בין האדם לבין צמחים, ובמיוחד עצים, תוך שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, כדי לקדם תקשורת עם עולם הצומח ועל מנת לאפשר לבני האדם להבין כיצד עצים מתקשרים עם סביבתם.
התערוכה במוזיאון הנגב לאמנות מתמקדת בניסיונות שנעשים באזור הערבה וים המלח להחיות עצים עתיקים ובמעקב אחר עצים השולחים מסרים שמתורגמים בעזרת רשת תקשורת לביטויים חזותיים ומילוליים.
"מה אומרים החוקרים – אמנות, מדע וטכנולוגיה": סדרת הרצאות חדשה במסגרת התערוכה "מה אומרים העצים – אולגה קיסלבה, בין אמנות למדע"
בהרצאה זו יסקור ד"ר רביב חלק מהגילויים המרתקים הנוגעים למותם של צמחים ויאפשר לקהל הצצה לעולמם הבא.
ד"ר בוזי רביב השלים עבודת דוקטורט בנושא "רקמות הזרעים המתות כמאגר לחומרים ביו-אקטיביים" באוניברסיטת בן גוריון בנגב. בימים אלו הוא מנהל את פרויקט הקמת תחנת הרדיו האינטרנטי של האוניברסיטה.
בהרצאה יציג ד"ר אילני את תורת הצמחים של איש התרבות והוגה הדעות הגרמני יוהן וולפגנג פון גתה, שביקש להציב חלופה לתפישת הטבע המכניסטית של ניוטון, ואת הפנטזיות הצמחיות של משוררים וחוקרי טבע במאה התשע עשרה. במסורת האינטלקטואלית הגרמנית התפתח יחס מיוחד לעולם הטבע ולצמחים ובפרט. משוררים והוגים גרמנים פיתחו תיאוריות על צמחים כדי לדבר על מיניות, אמנות ופוליטיקה.
ד”ר עפרי אילני הוא היסטוריון, עמית פוסט דוקטורט באקדמיית פולונסקי במכון ון ליר בירושלים. מחבר הספר "החיפוש אחר העם העברי: תנ”ך ונאורות בגרמניה". תחומי עיסוקו נוגעים בהיסטוריה של המיניות, אוריינטליזם וחקר המקרא. הוא כותב את המדור “תחת השמש” במוסף הארץ.
שיחה בין המסאי עודד וולקשטיין לאמנית בר דביר רחמים על אמנות, גוף ונפש רדופה. הציור-הצבה של האמנית מחבר בין בית הנסן של אז, בית ששימש בעברו כבית חולים טיפולי לחולים במחלת הצרעת, לבית הנסן של ההווה.
לפני השיחה יערך מופע מחול משולב בסאונד בתוך המיצב. תנועת הצליל והגוף בודקים את התנועה המתאפשרת בתוך ועל גוף העבודה.
בהשתתפות: חובב לנדוי (מוסיקאי, קומפוזיטור ואמן סאונד), שחר פוקס בר (רקדנית ויוצרת), תמה קסטל (רקדנית, יוצרת ומורה לתנועה).