מאה גינות ציבוריות, פארק עירוני גדול, ושכונה ירוקה שבה יפעל בית ספר שנבנה בדאגה להיבטים הסביבתיים. אלו הם רק חלק מהמיזמים השאפתניים שמקדמת בשנים האחרונות עיריית כפר סבא, במטרה להפוך אותה לעיר ירוקה. אולם בצד התוכניות השאפתניות, תושבי העיר - בהם אנשי סביבה ותכנון - מצביעים על פערים משמעותיים בין החזון העירוני ואופן מימושו.
בשנים האחרונות הקימה עיריית כפר סבא מינהלת לקידום חזון העיר הירוקה והכינה באמצעות ועדת מומחים תוכנית מפורטת להפיכת העיר לסביבתית יותר. "מדובר במשהו רחב יותר מעוד פארקים וגנים", אומר ראש העיר יהודה בן חמו. "רצינו לפתח אורח חיים מקיים". לדברי בן חמו, העירייה מרחיבה את השטחים הירוקים על מנת להגיע למכסה של עשרים מטרים רבועים לנפש, הרבה מעבר לתקן שקבע משרד השיכון - חמישה מטרים רבועים. זה כולל מאה גינות ציבוריות והקמת פארק על שטח של 250 דונם.
העירייה ערכה סקר להתייעלות אנרגטית ועל סמך הממצאים התקינה במוסדות ציבוריים וברחובות תאורה חסכונית ואמצעי בקרה לכיבוי חשמל. בכך חסכה 11% בצריכת החשמל שמקורה בתשתית העירונית, וגם חסכה כ-50% במים לגינון עירוני. בסיוע הקרן הקיימת הקימה העירייה מתקן ייחודי הנקרא "ביופילטר", ומטרתו איסוף מי גשמים וטיהורם בתהליך טבעי לשימוש חוזר.
בצפון העיר הושלם שלב ראשון של "שכונה ירוקה", שבה נעשה שימוש באמצעים שונים לחיסכון במים ואנרגיה. היא אמורה לכלול רצף של שטחים פתוחים ותוקם בה רשת של שבילי אופניים. סמוך לשכונה אמור לקום בית ספר שיתאים לתקן הישראלי של בנייה ירוקה - בו יותקנו אמצעים משוכללים לחיסכון באנרגיה ומים, לצד בידוד טוב יותר של הקירות.
השכונה הירוקה, שתכלול בסופו של דבר כמה אלפי יחידות דיור משתלבת במדיניות כוללת יותר של עיריית כפר סבא, שעל פיה כל הבנייה החדשה בעיר תהיה על פי תקני בניין ירוק שאומצו בשנים האחרונות בישראל. מדובר במדיניות שאומצה בהשפעת יהודה אולנדר, מנהל היחידה לאיכות סביבה באזור כפר סבא הפועלת מטעם הרשויות המקומיות, ומי שעומד בראש העמותה לעידוד בנייה ירוקה.
העירייה הכינה תוכנית אב כוללת לפיתוח העיר שאמורה לשמש בסיס לתוכנית מתאר הנמצאת כבר בהכנה. זאת בשעה שבן חמו מצהיר כי אינו רוצה להרחיב באופן משמעותי את הבנייה בעיר. העיריה גם מתגאה בכך שהיא מקיימת שקיפות של מידע סביבתי.
המכשול העיקרי הוא העלויות הגבוהות. "אנחנו בוחנים אם להעביר את העיר כולה להפרדת פסולת כי זה פרויקט יקר", אומר בן חמו בהתייחסו בעיקר למחיר הגבוה של איסוף כמה סוגי פסולת, כפי שמקובל בערים רבות באירופה - ושפיילוט שלו החל בשנה האחרונה בכפר סבא ובעיר השכנה רעננה. בשבוע הבא ייפגש בן חמו עם השר להגנת הסביבה גלעד ארדן, ויציג בפניו את חזונו בנושא.
"השקענו בערך עשרים מיליון שקלים בתוכניות העיר הירוקה", מוסיף מנכ"ל העיריה, אשל חרמוני. "ברור שיש פה עניין שיווקי אבל אנחנו לא עושים זאת רק כדי לקדם מכירת בתים. אין טעם להשקיע כל כך הרבה כסף אם לא נגיע למצב שאנחנו חוסכים פחות אנרגיה ולכן גם כסף". אולם כאשר עומדים אינטרסים כלכליים מול סביבתיים, העירייה לא תמיד בוחרת בירוק. חרמוני מודה שאחד השיקולים שעשויים למנוע הקמת מתקן שיקלוט את הפסולת המופרדת וימחזר אותו באזור התעשייה של העיר, הוא הרצון למשוך עסקים המניבים ארנונה גבוהה יותר לאזור התעשייה.
בשנים האחרונות פועלת בכפר סבא בהתנדבות "מועצה לפיתוח מקיים", שבראשה עומד פנחס כהנא, תושב העיר ומנהל מחלקת תכנון בקרן הקיימת. "לכפר סבא נקודת התחלה טובה בגלל המיקום במרכז הארץ, אוכלוסייה עם מודעות ותכנון היסטורי מצוין של שכונות ורשת שבילים ושטחים פתוחים", אומר כהנא. "אנחנו מנסים לסייע לפיתוח חזון של קיימות אבל לצערי העירייה הזו לא מוכנה לשמוע ביקורת. היינו אמורים להיות שותפים בהליך תכנון העיר אבל גילינו שבשלב בחינת החלופות של תוכנית האב, ההליך בוטל והעירייה עברה ישר לתוכנית המתאר". כהנא מדגיש שמדובר במהלך בעל חשיבות מכרעת כי הוא יקבע את אופן ההתפתחות של העיר. יש לציין כי בתהליכים הסביבתיים בעיר מעורבים תושבים נוספים, בהם אדריכלית הנוף תמר דראל-פוספלד.
על האופן השונה שבו רואים תושבים את החזון הירוק ניתן ללמוד מסיפור הפארק העירוני המתוכנן, שיהיה הגדול ביותר בעיר. בעוד העירייה רואה בתוכנית ריאה ירוקה לכל דבר, טוען כהנא שצריך היה לתכנן פארק שבו יש פחות דשא ויותר עצים נותני צל, כך שהוא יהיה חסכוני יותר במים ויהיה נוח יותר לשהות בו.
לכהנא ביקורת נוספת כלפי העירייה בגלל יחסה לעצים. בעוד שבעירייה מציגים פעילות להגנת העצים הכוללת סקר שאיתר עצים שאותם יש צורך מיוחד לשמר, כהנא ודראל-פוספלד טוענים כי העצים בעיר לא זוכים להגנה מספקת מפני כריתה או גיזום יתר. דראל-פוספלד מציינת שבשכונה הירוקה ניתן מקום בולט מדי לשטחי חנייה, כבישים וקירות גבוהים המפרידים בין תושבים לשטחים הירוקים. זאת לעומת השכונות הוותיקות שבהם נוצרה רשת של צירים ירוקים המחברים את התושבים טוב יותר לשטחים הציבוריים. "אני מקווה שהשכונות הירוקות הבאות לא יהיו כאלה ושכל הנושא ייפתח לדיון ציבורי".
יעל דורי מהמחלקה התכנונית של עמותת "אדם טבע ודין", גם היא תושבת העיר, מציינת באכזבה שהעירייה לא עומדת בהבטחותיה גם בשקיפות המידע שהוא חשוב במיוחד בשמירת הסביבה. העיריה זכתה אמנם לשבחים ממחקר שנערך באוניברסיטת תל אביב על פרסום מידע סביבתי, אך דורי טוענת ש"קשה מאד לתושבי העיר לקבל מידע על תוכניות שאותן מקדמים בכפר סבא".