מחלת קרויצפלד-יעקב (או קרויצפלד-יאקוב; Creutzfeldt-Jakob Disease, ובקיצור: CJD) דומה למחלת הפרה המשוגעת, שהיא בעצמה מחלה ניוונית, נדירה וקטלנית של מערכת העצבים, הפוגעת בעיקר באנשים בין הגילים 70-40, אם כי עלולים להיפגע גם אנשים צעירים יותר. הסיכוי להיפגע שווה אצל גברים ונשים כאחד. מחלת קרויצפלד-יעקב מופיעה ברחבי העולם אצל אדם אחד למיליון, אולם באוכלוסיות ייחודיות, כמו אצל יהודים ממוצא לובי, השכיחות גבוהה מעט יותר, בשל תורשה גנטית. המחלה אצל האדם באה בתחילה לידי ביטוי בשינוי מסוים בהתנהגות אשר ילווה בתוך פחות משנה על ידי שיטיון וירידה מנטלית, עוויתות וקפיצות שרירים ועד שיתוקים באזורים שונים ואובדן הכרה. למחלה אין מרפא מסוים, וברוב המקרים החולה מת אחרי כשנה. גם מחלה זו שפוגעת באדם, קשורה לנוכחות פריון.
המחלה המשויכת באופן ישיר לאדם התגלתה לראשונה בשנת 1920 על ידי שני רופאים גרמנים, הנס קרויצפלד ואלפונס יאקוב. מחלה זו דומה למחלת קורו שגם היא מופיעה אצל האדם ולמחלת סקראפי שפוגעת בצאן. כל שלוש המחלות מאופיינות על ידי סוגים שונים של אנצפלופתיה ספוגית של המוח. המחלה באה לידי ביטוי בחורים וחללים רבים ברקמת המוח, שמקנים לו מרקם ספוגי לכאורה.
רמז ראשון למקור המחלה הגיע ממחלה דומה, מחלת קורו, שהייתה נפוצה בין שבטים פראיים מבודדים בגינאה החדשה שבאוקיינוס השקט. מחלת קורו נחקרה ונלמדה בשנות החמישים של המאה העשרים ואפיין אותה במיוחד אחוז התחלואה הגבוה לאין שיעור אצל ילדים ונשים, יחסית לתחלואה אצל גברים שאצלם היא לא הייתה קיימת כמעט. נתון מעניין זה הוביל לעובדה ששבטים אלה אשר נהגו לאכול בשר אדם, נהגו לתת את המוח למאכל הנשים והילדים, מסיבות של מסורת ואמונה שמאכל המוח ייטיב עמם. או-אז, תוך כדי השוואה למחלת סקראפי התוקפת את הצאן והקשר לאכילת המוח, הסתבר לחוקרים שהמוח, או יותר נכון תאי עצב שבמוח ובחוט השדרה, הם המקור למחלה.
תיתכן תחלואה של מטופלים במוצרי דם כגון אימונוגלובולינים.
בתרומת דם בישראל קיומה של מחלה זו במשפחה הקרובה (עד קרבה שנייה) של התורם, או נאמר שבמשפחתו קיים סיכון למחלה זו, אינה מאפשרת להשתמש במנה לעירוי דם.
אוחזר מתוך "https://he.wikipedia.org/w/index.php?title=מחלת_קרויצפלד-יעקב&oldid=25645642"