יציאה מהארץ קודם לגיל גיוס, והימנעות משיבה אליה חרף פניית לשכת הגיוס. דרך של המדינה להילחם בשיטה זו היא הימנעות מהארכת תוקף הדרכון, כאשר זה פג.
בדרך נוספת להשתמטות מגיוס עוסק סעיף 94 לחוק השיפוט הצבאי - השתמטות הנובעת מעריקות מיום הגיוס, כלומר מצב שבו מי שנקבע מועד לגיוסו לא התייצב לגיוס. כאשר יום הגיוס של חייל חלף וזה לא הגיע ללשכת גיוס ושם עבר את תהליך הגיוס, החייל מוגדר כמשתמט גיוס. לאחר הכרזתו כמשתמט גיוס, פקודת מעצר מוצאת כנגדו ועל המשטרה הצבאית והאזרחית מוטלת האחריות למצוא אותו. כאשר נתפס, יחליטו האם לשפוט אותו בדין משמעתי, דבר שברוב המקרים יביא לעונש מוגבל ואי-רישום פלילי, או לשפוט אותו בבית דין צבאי, שם העונש אינו מוגבל וההרשעה נרשמת במרשם הפלילי.
הזמרת מאיה בוסקילה שוחררה מצה"ל מטעמי דת, מעשה שזכה לאחר פרסומה להדים רבים עקב צילומיה החושפניים לקמפיין לבגדי ים. בוסקילה הביעה חרטה על שלא התגייסה, באומרה כי לא ידעה שתשמש מודל לחיקוי בעתיד. ב-13 באפריל 2008, בהיותה בת 30 שנה, בוסקילה התגייסה לשירות סדיר מקוצר בצה"ל.
הכדורגלן בן שהר, שקיבל דחייה משירות צבאי עקב פעילותו הספורטיבית ולאחר הדחייה לא התייצב לטירונות.בהמשך הוא גויס ושירת שנה ובינואר 2015 הוחלט לשחררו משירות סדיר.
אשבל יעלון, בתו של משה יעלון לשעבר שר הביטחון.
אוחזר מתוך "https://he.wikipedia.org/w/index.php?title=אי-גיוס_בישראל&oldid=26643490"