העותרים, זוג צעיר משדרות, ביקש לרכוש מגרש בהרחבה של קיבוץ גבים. בקשה זו נדחתה ע"י וועדת הקבלה של הקיבוץ, מהטעם של "אי התאמה חברתית". לאור האמור עתר הזוג לבג"ץ, בשיתוף האגודה לצדק חלוקתי, כנגד התיקון לחוק האגודות השיתופיות שהסדיר את הקמתן של וועדת קבלה ביישובים קהילתיים ובהרחבות קהילתיות של יישובים חקלאיים. העותרים טענו שהחוק פוגע פגיעה קשה וחריפה בזכויות חוקתיות ובהן הזכות לשוויון, לקניין, לפרטיות ולדיור. נטען כי החוק מסדיר מנגנון לאפליה והדרת מיעוטים וכי הוא מעניק שיקול דעת כמעט מוחלט לוועדה להחליט למי להעניק זכויות בקרקע ציבורית, ולמי לא. עוד נטען כי הוועדות מוסמכות לפי החוק לפעול בצורה עמומה, דבר הפותח פתח לשרירות ולשיקולים פסולים. נטען כי החוק מנוגד לחוק היסוד כבוד האדם וחירותו וכי על ביהמ"ש לבטלו.
תיקון סעיף 38 לחוק ההוצאה לפועל נכנס לתוקף ב-16/05/09. בתיקון, שארגוני זכויות אדם לחמו לקבלתו, נקבע בין היתר, כי בנקים למשכנתאות לא יוכלו להחתים את הלווים על ויתור על זכותם לדיור חלופי. כמו כן נקבע בתיקון, כי הבנק לא יוכל לפנות אדם מדירת מגוריו, אלא לאחר שהתברר, כי לחייב ולבני משפחתו יש מקום מגורים סביר. אם לאו, יעמיד הבנק לטובת החייב סכום שיאפשר לו לשכור דירה באיזור מגוריו, התואמת את צרכיו ואת צרכיהם של בני משפחתו המתגוררים עימו, לתקופה שלא תעלה 18 חודשים. החוק אינו חל רטרואקטיבית על חוזים קיימים, אך נקבע שגם לגבי חוזים קיימים לא יהיה תוקף לויתור על דיור חלופי, אם יוכח לראש ההוצאה לפועל, כי לא הובהרה לחייב זכותו לדיור חלוף ומשמעות הויתור עליה.
האגודה לזכויות האזרח והתוכנית למשפט ורווחה באוניברסיטת תל אביב פירסמו נייר עמדה הסוקר את המדיניות הקיימת כלפי חסרי הבית בישראל. בנייר העמדה מוצגות הבעיות המרכזיות במדיניות, אשר בגינן מופרות זכויות האדם של חסרי הבית, ומובאת בו הצעה לגיבוש מדיניות חדשה.
העותרת הינה אם חד הורית, שהסיוע אותו קיבלה לצורך תשלום שכר דירה הופסק באחת בהיותה בהריון מתקדם ולא חודש מאז, מעל שמונה חודשים. הסיוע הופסק בטענה, כי סעיף המעמד האישי במרשם האוכלוסין שונה ל"בבירור". בעתירה, שהוגשה באמצעות האגודה לזכויות האזרח, נטען כי הפסקת הסיוע בהסתמך על סעיף המעמד האישי היא בלתי חוקית, וכי ממילא מצבה הכלכלי של העותרת לא השתנה בשל הנישואין. עוד נטען, כי הפסקת סיוע על אתר לאם הינה החלטה הלוקה בחוסר סבירות קיצוני, וכי יש להשיב את כספי הסיוע שנמנעו ממנה רטרואקטיבית. בנוסף נטען, כי אין לשלול סיוע מזכאים ללא הודעה מוקדמת וזכות טיעון, וכי כל עוד לא הסתיימו הליכי השימוע והבירור והתקבלה החלטה סופית, יש להמשיך ולהעביר את כספי הסיוע.
האגודה לזכיות האזרח הגישה עתירה כנגד עיריית תל אביב בגין תנאי המכרז לבניית דירות במתחם השוק הסיטונאי בו אמורות להבנות כ 1700יחידות דיור. אחת הקבוצות המתחרות במכרז הודיעה כי המועמדים לרכישת הדירות יעברו וועדת קבלה וכי הדירות מיועדות אך ורק לאנשי היי טק ושוק ההון. לטענת העותרת העירייה אינה רשאית להעביר זכויות במקרקעין לגוף הנוקט באפליה, שכן יש בכך הפרה של חובת העיריה לנהוג בשיויון. העותרת דורשת כי עיריית תל אביב תחוייב להודיע מראש למשתתפי המכרז כי לא יוכלו לשווק דירות בצורה מפלה או באמצעות ועדת קבלה, ולכלול התחייבות לכך מצד היזמים בסעיף בר אכיפה בחוזה העברת הזכויות.
הדוח סוקר את הפרת הזכות לדיור בשורה של נושאים כגון: צמצום הסיוע לרכישת דירה עבור אוכלוסיות מעוטות אמצעים, היעדר הגנות מספקות ללווים בשוק המשכנתאות, מצוקתם הגוברת של שוכרי הדירות, חיסול הדיור הציבורי. בדוח מצביעה האגודה לזכויות האזרח על האחריות שיש למדינה בסיפוק מימושה של הזכות לקורת גג, ובוחנת לאור זאת את מדיניות הממשלה. כמו כן מופיעות בדוח מספר המלצות, שיש באימוצן כדי להבטיח את מימוש הזכות לדיור של תושבי המדינה, לדעת האגודה.
מטרת הצעת האגודה לזכויות האזרח בישראל להפוך את שוק השכירות לאלטרנטיבה מכובדת למגורים עבור אוכלוסיות מוחלשות ולהעניק להן סיוע בתשלום שכר דירה בשוק הפרטי, עקב מאגר הדיור הציבורי המצטמצם. הוצעו שלוש רפורמות. האחת, הבטחת הזכות לקצבת השתתפות בשכר דירה תוך עיגון הזכאות לקצבאות השתתפות בשכר דירה וקביעת מנגנון תקצוב מכוח חוק. השנייה, שינוי הנוהל הקיים הפוגע בזכויות אדם בזכאות להשתתפות בשכר דירה. השלישית, הסדרה של יחסי השכירות בשוק השכירות הפרטי והזכות לדיור נאות של מקבלי הסיוע.
אסיר חולה וחסר אמצעים העומד על סף שחרור, פנה מבעוד מועד לשירות שיקום האסיר למען הסדרת זכאותו לסיוע בתשלום שכר דירה. בתגובה הוצע לו כי ישהה במקלט לילה עד שיסדיר זכאותו לסיוע מול משרד השיכון. לאור השתלשלות האירועים האגודה לזכויות האזרח הגישה עתירה מנהלית במטרה להסדיר לאסיר קורת גג נאותה מייד עם שחרורו. בעתירה ניטען כי מקלט לילה אינו פתרון לאסיר שמועד שחרורו ידוע חודשים מראש, ויש לסייע לו למצות את ההליכים מול משרד השיכון בטרם ישוחרר מהכלא היישר לרחוב. עוד ניטען כי יש בכך פגיעה קשה בתנאי מחייתו ובכבודו כבן אנוש.
הקליניקה ל"זכויות אדם בחברה" בפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה פרסמה נייר עמדה המעלה את בעיית הדיירים בנכסי רשות הפיתוח וקורא לשינוי חשיבתי בכל הקשור לגובה השתתפות המדינה בעלויות הסרת צווי סכנה, שיפוצים ואחזקה, במטרה לקדם מהלך של השתתפות פרוגרסיבית של דיירי הנכסים בעלויות השיפוץ בהתחשב במצבם הכלכלי, בדומה למדד ההשתתפות של דיירי הדיור הציבורי בעלויות אחזקה ושיפוץ. נייר העמדה הוא תולדה של עבודת שטח בעכו העתיקה, ומתייחס לאופי האוכלוסיה ולמעמדם המיוחד והבעייתי של דיירים אלו.
העתירה הוגשה על ידי האגודה לזכויות האזרח בישראל בשם בני זוג אשר נדחו על-ידי וועדת הקבלה בהרחבה הקהילתית לישוב חקלאי. העותרים ביקשו לבטל את החלטת וועדת הקבלה ביישוב, לדחות את בקשת בני הזוג לרכוש מגרש בהרחבה מהטעם של "אי התאמה לחיי קהילה". כמו כן, ביקשו לבטל החלטה מס' 1015 של מועצת מקרקעי ישראל המסדירה הליך הקבלה ליישובים הקהילתיים ולהרחבות הקהילתיות ביישובים החקלאים.
ועדת קבלה של קיבוץ להב החליטה שלא לקבל מועמדת בשל "אי התאמה לחיי החברה בקהילה" על סמך חוות דעת גרפולוגית. בערר נטען כי קבלת החלטה על בסיס חוות דעת גרפולוגית מהווה פגיעה חמורה בזכות העותרת לכבוד ובזכותה לבחור את מקום מגוריה וכי חוות דעת גרפולוגית אינה מהימנה וחסרת כל תוקף מדעי ועל כן אינה יכולה להוות כלי למיון המועמדים לקיבוץ (וכלי מיוני בכלל). בנוסף נטען כי החלטת ועדת הקבלה מבוססת על שיקולים זרים.
האגודה לזכויות האזרח פנתה לשר הפנים וליו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה בעניין הצעת חוק העיריות,בבקשה לתקן את ההצעה, כך שלעירייה תהיה סמכות להסדיר את שוק הדיור המקומי לצורך הבטחת דיור בר השגה, וכן לספק דיור זמני או קבוע למחוסרי דיור. לטענת האגודה, אף שהשלטון המרכזי הוא האחראי הראשי לכבד את זכות התושבים לדיור נאות, ישנה חשיבות להעניק לרשות מקומית סמכויות להסדיר דיור בר השגה בשטח הרשות. בהתאם לצרכים הייחודיים של כל רשות ורשות.
הבקשה הוגשה לבית המשפט המחוזי לאור החשש מפגיעה אפשרית בזכות לדיור ולקורת גג של צרכני הדירות בפרשת חפציבה.המבקשים טוענים שזכות זו מוכרת כזכות אדם מובהקת במשפט הישראלי ובמשפט הבינלאומי, וקיבלה מעמד חוקתי בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
עתירה מנהלית בעניין הכרה ב"דייר ממשיך" לפי חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ"ח-1998.