פרק א': חוקי-יסודחוקי יסוד1.חוקי היסוד נחקקים על ידי הכנסת; בחוקי יסוד ייקבעו הוראות בדבר זכויות האדם, ערכי היסוד של המדינה, מוסדות המדינה, וסדרי המשטר.הצעת חוק-יסוד2.(א)הצעת חוק-יסוד תוגש לכנסת על ידי הממשלה או על ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת או על ידי 25 חברי כנסת לפחות, תפורסם ברשומות ותונח על שולחן הכנסת.(ב)הצעת חוק-יסוד שהוגשה לכנסת תידון בועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת.הליכי החקיקה3.(א)חוק-יסוד יתקבל בשלוש קריאות במליאת הכנסת . (ב)חוק-יסוד יתקבל בקריאה ראשונה במליאת הכנסת ברוב קולות של חברי הכנסת שהצביעו, והנמנעים לא יבואו במנין.(ג)חוק-יסוד יתקבל בקריאה שניה ובקריאה שלישית במליאת הכנסת בקולותיהם של שבעים חברי כנסת לפחות.ביטול חוק-יסוד ושינויו4.חוק-יסוד לא יבוטל ולא ישונה אלא בחוק יסוד . פרק ב': חוקים חוקים 5. חוקים נחקקים על ידי הכנסת.הצעת חוק 6. (א)הצעת חוק תוגש לכנסת על ידי הממשלה או על ידי חבר הכנסת . (ב)הצעת חוק שענינה הכנסת, חברי הכנסת או מבקר המדינה, יכול שתוגש לכנסת על ידי ועדה של הכנסת שהוסמכה לכך בתקנון הכנסת. (ג)הצעת החוק של הממשלה ושל ועדה של הכנסת תפורסם ברשומות ותונח על שולחן הכנסת.שלבי7.(א)חוק יתקבל בשלוש קריאות במליאת הכנסת.חקיקה(ב)הצעת חוק של חבר הכנסת תובא לדיון מוקדם במליאת הכנסת; החליטה הכנסת לאשר את ההצעה, תועבר ההצעה לועדה של הכנסת; אישרה הועדה את ההצעה, יחולו עליה הוראות סעיף קטן (ג).(ג)חוק יתקבל במליאת הכנסת ברוב קולות של חברי הכנסת שהצביעו, והנמנעים לא יבואו במנין.עדיפות חוק יסוד8. חוק לא יבטל, לא יסתור ולא ישנה חוק-יסוד.נוסח חדש ונוסח משולב 9.העקרונות לקביעת נוסח חדש בעברית של דברי חקיקה תקפים שהיו קיימים ערב הקמת המדינה, ולקביעת נוסח משולב של חוקים והדרכים לעריכתם, יקבעו בחוק.פרק ג': תקנותתקנות 10.תקנות הן הוראות הניתנות מכוח חוק , והן בנות פועל תחיקתי. התקנת תקנות11.(א)חוק יכול שיסמיך את הממשלה, ראש הממשלה, או שר משריה להתקין תקנות לביצוע החוק או לענין אחר שנקבע בהסכמה.(ב)חוק יכול שיסמיך גם רשות או גוף שהוקמו בחוק, או נושא משרה או ממלא תפקיד בהם, להתקין תקנות לביצוע החוק או לעניין אחר שנקבע בהסכמה.(ג)השר הממונה על ביצוע חוק מוסמך להתקין תקנות לביצועו, אם לא הוסמך אדם אחר להתקינן.(ד)מי שהתקין תקנות מוסמך לתקנן, לשנותן, להתלותן, או לבטלן בדרך שהתקינן.(ה)מי שהוסמך להתקין תקנות רשאי לקבוע בהן, כי דינו של המפר הוראה מהוראותיהן – קנס שלא יעלה על הסכום שנקבע לכך בחוק, ורשאי הוא, אם הוסמך לכך במפורש בחוק, לקבוע בהן עונש מאסר שלא יעלה על שישה חודשים.(ו)עונש מאסר שנקבע בחוק, בשל הפרת הוראה שבתקנה, לא יעלה על שישה חודשים.עדיפות חוק12.תקנה לא תבטל, לא תשנה, ולא תסתור הוראה של חוק או חוק-יסוד.פיקוח הכנסת על התקנת תקנות 13.הכנסת רשאית לפקח על התקנת תקנות , כפי שייקבע בחוק . פרק ד: סדרי דיון , פרסום ותחילהסדרי הגשה ודיון14. הוראות בדבר סדרי הגשת הצעות חוק-יסוד והצעות חוק, וסדרי הדיון בהן, ככל שלא נקבעו בחוק-יסוד זה, ייקבעו בחוק או בתקנון הכנסת.פרסום15. (א)חוק-יסוד, חוקים ותקנות יפורסמו ברשומות.(ב)נוסחם של חוקי-יסוד, חוקים ותקנות, כפי שפורסם ברשומות הוא הנוסח המחייב.(ג)הוראות בדבר סדרי הפרסום ותיקוני טעויות ייקבעו בחוק . תחילה16. תחילתם של חוק-יסוד, חוק ותקנות ביום פרסומם ברשומות, זולת אם נקבעה בהם הוראה אחרת.פרק ה: הוראות מעבר והוראות שונות הוראות מעבר 17. (א)אין בחוק-יסוד זה כדי לפגוע בתוקפו של דין שהיה קיים ערב תחילתו. (ב)בתקופה של חמש שנים מיום תחילתו של חוק-יסוד זה, יראו את סעיף 3(ג) כאילו נאמר בו "רוב חברי הכנסת" במקום "שבעים חברי הכנסת לפחות".(ג)תקנות שהותקנו לפני תחילתו של חוק-יסוד זה ושנקבע לגבי הפרה של הוראותיהן עונש מאסר העולה על שישה חודשים, תוקפן לא ייפגע עד תום שנתיים מיום תחילתו של חוק-יסוד זה, אם לא שונו או בוטלו לפני כן; לא שונו התקנות בתקופה האמורה יראו אותן כאילו נקבע בהן עונש מאסר של שישה חודשים.(ד)אין בחוק-יסוד זה כדי לפגוע בתקנות שהותקנו לפי דבר המלך במועצתו כפי תוקפן ערב תחילתו של חוק-יסוד זה.
להצעת חוק-יסוד: החקיקה המובאת בזה קדמו ארבע הצעות שפורסמו בהצעות חוק התשל"ו (מיום 7.12.1975), עמ' 133, בהצעות חוק התשל"ח (מיום 1.8.1978), עמ' 326, בהצעות חוק התשנ"ב (מיום 13.1.1992) עמ' 149, ובהצעות חוק התשנ"ג (מיום 15.3.1993), עמ' 91. כמו כן קדמו להצעת חוק זו שתי הצעות חוק זהות, מטעם ועדת חוקה, חוק ומשפט, על שולחן הכנסת החמש עשרה ופורסמו כהצעות חוק התש"ס (מיום 27.3.2000), עמ' 340 וכהצעות חוק התשס"א (מיום 13.3.2001), עמ' 556.
לחוק היסוד יוחדו ההוראות שבתוכנן ובצורתן הולמות את החוקה העתידית של ישראל, כאשר חוקי היסוד יתאגדו לחוקת המדינה, בהתאם ל"החלטת הררי" שקיבלה הכנסת ביום כ"ח בסיון התש"י (13 ביוני 1950). חוק-היסוד מכיל הוראות בעלות ערך עקרוני חוקתי. לעומת זאת, המסגרת ליישומם של העקרונות החוקתיים תהא בחוק רגיל, ששינויו לפי הצרכים המשתנים, יהיה לפי הכללים הרגילים, ושבו גם יקובצו הוראות הפזורות כיום בכמה חוקים.
המשפט הישראלי מורכב ממקורות דין שונים שבראשם הדין החקוק; החוק המוצע בא להציב את היסוד החוקתי והמסגרת המשפטית למתן דין חקוק, לנדבכיו. נושא תקנות שעת חירום אינו מוסדר בהצעה זו משום שהנושא מצוי בועדה מיוחדת של הכנסת השוקדת על הכנת הסדר מיוחד בנושא זה.
במרכז המערכת החקיקתית עומדת הכנסת. היא היוצקת את הנורמות המשפטיות הבסיסיות. כל סמכות לחקיקת משנה – של שרים ושל גופים סטטוטוריים, ובהם הרשויות המקומיות – צריך שתהא מעוגנת בחוק מחוקי הכנסת.
חוק-יסוד: הכנסת, משנת 1958, דן בכנסת מבחינה ארגונית כאשר תפקיד החקיקה של הכנסת לא נדון בו. החוק המוצע קובע תפקיד זה, ונוסף להיות הכנסת הרשות המחוקקת קובעת ההצעה את היותה בעלת הסמכויות של האסיפה המכוננת (ראה חוק המעבר לכנסת השניה, התשי"א–1951).
החוק המוצע בא להעניק לכל חוק-יסוד עדיפות על חקיקה רגילה. הוראות בעלות ערך חוקתי מן הראוי שיהיו מבוססות על הסכמה פרלמנטרית רחבה, כלומר רוב מיוחד של חברי הכנסת. הן גם מצריכות נוקשות, במובן זה שלקבלתן בקריאה השניה ובקריאה השלישית או לשינוין תהא נדרשת היערכות מיוחדת של חברי הכנסת. מכאן ההצעה שלצורך קבלת חוק-יסוד יהא דרוש רוב של 70 מחברי הכנסת בקריאה השניה ובקריאה השלישית. דרישה זו גם עשויה להבטיח את יציבותם של חוקי היסוד (סעיף 3(ג) להצעה). ניתן יהיה לשנות חוק-יסוד רק על ידי חוק-יסוד (סעיף 4 להצעה) עוד נקבע בהצעה עיקרון יסודי בדבר מעמדם העדיף של חוקי היסוד שלפיו חוק אינו יכול לסתור חוק-יסוד (סעיף 8 להצעה). יחד עם זאת קובעת ההצעה הוראת מעבר שלפיה בתקופה של חמש השנים הראשונות של חוק-היסוד יהיה דרוש רק רוב של חברי הכנסת לקבלת חוק-יסוד (סעיף 17(ב) להצעה).
החוק המוצע מביא איפוא שינוי יסודי במדרג הנורמות החקוקות: לעליונותה של חקיקה ראשית (חוקי הכנסת) על חקיקת משנה (תקנות השרים, חוקי עזר וכדומה), המקובלת עלינו מקדמת דנא (סעיף 12 להצעה), הוא מוסיף עליונות של חוקי-היסוד על חוקים אחרים, "רגילים", וכן הוא מוסיף מסגרת לפיקוח של הכנסת על חקיקת משנה (סעיף 13 להצעה).
לפי החוק המוצע יהיו שלושה סוגי חיקוקים: חוקי-יסוד, חוקים ותקנות.
החוק מתחלק לשלושה פרקים עיקריים: חוקי-יסוד (פרק א'), חוקים (פרק ב'), תקנות (פרק ג'). הפרקים מקבילים, במידת מה, זה לזה. הסוגיות שהם דנים בהן הן סמכות החקיקה וסדריה. פרק ד' עוסק בסדרי דיון, פרסום ותחילה, ופרק ה' עוסק בהוראות מעבר והוראות שונות.
הצעות חוק זהות הונחו על שולחן הכנסת השש-עשרה על ידי חבר הכנסת אופיר פינס-פז (פ/1724), ועל שולחן הכנסת השבע-עשרה על ידי חבר הכנסת אופיר פינס-פז (פ/1843/17).
ראה והשווה גם את פרק החקיקה, כפי שהוא מופיעה בהצעת החוקה, שעליה שקדה ועדת החוקה, חוק ומשפט בכנסת השש-עשרה.