לפני זמן קצר קיבלה פעוטה בת 5, בדואר, מכתב "דרישת-שלום" מרשות המסים, שבו היא התבקשה למלא את פרטיה וכן הצהרה על מקורות הכנסתה. לקרוא היא עדיין לא יודעת, וגם הכנסות עדיין אין לה, אבל הוריה – שכיר בכיר בתחום הפיננסים ושכירה עולה חדשה מצרפת – נדהמו לגלות את המכתב, שעליו מתנוססים השם ומספר תעודת-הזהות של בתם.
ההורים, שניהם שכירים שמדווחים באופן שוטף לרשות המסים, הסכימו ביניהם שהגם שהטופס ממוען לבתם, כנראה התכוונו אליהם, ולכן הם ימלאו אותו בעצמם ויצהירו על הכנסותיהם ונכסיהם.
בבוקר למחרת, בהגיעו לגן הילדים של בתו, נזכר האב כי אחד האבות בגן הוא עו"ד רני שוורץ, שותף במשרד ירון-אלדר-פלר-שוורץ המתמחה במיסוי, והחליט לשאול את שוורץ על המכתב.
לאחר בירור קל של הפרטים, הבין עו"ד שוורץ כי המכתב נשלח לפעוטה בטעות, מאחר שבדרכונה רשומות טיסות תכופות לצרפת עם אמה. על-שם הבת לא רשומים נכסי נדל"ן ולא הכנסות כלשהן, ולכן ההסבר היחיד לכך שהפעוטה "נלכדה" ברשת המס, נעוץ בכך שהאם נוהגת לבקר את משפחתה בחו"ל מספר פעמים בשנה, עם הבת הקטינה. וכך נרשם בדרכון של הבת הפעוטה שהיא "נוסעת מתמידה", מה שהדליק ברשות המסים נורה אדומה בנוגע ל"טיב עסקיה" בחו"ל – והכניס אותה לרשימת הנישומים שקיבלו לאחרונה מכתבי דרישה להצהרה על נכסיהם והכנסותיהם.
שוורץ ייעץ לאב לא למלא את הטופס עם פרטיו, כיוון שעל הטופס רשומה תעודת-הזהות של הבת, ולכן הטופס יהיה שגוי. הוא המליץ להורים המוטרדים לשלוח לרשות המסים מכתב חוזר בדואר רשום, שבו יכתבו כי "הטופס הופנה לילדה בת 5, הוא לא רלבנטי עבורה, ולכן אנחנו לא ממלאים את הטופס".
המכתב נשלח לרשות המסים, ונראה כי בכך הגיעה הפרשה לסיומה.
מקרה מוזר אחר קרה לקשיש בן 85. הקשיש פגש ופנה לקרוב משפחתו, מומחה המס עו"ד אלדד נח, בחתונה של קרובת משפחה, כשהוא מוטרד, ואמר לו: "סליחה שאני מטריד אותך באירוע משפחתי, אבל קיבלתי ממס הכנסה מכתב שקצת הפחיד אותי. תוכל להסתכל ולומר לי מה זה? כבר שנים שאני מחוץ למעגל העבודה, אבל במכתב הם מבקשים ממני דיווח על הכנסות ונכסים. מה זה אומר? עשיתי משהו לא בסדר?".
הקשיש הוסיף: "הייתי בפאניקה כשפתחתי את המכתב. אני פנסיונר, אלמן. פרשתי מהעבודה בגיל 65, ולא הבנתי מה רוצים ממני".
הקשיש לא הבין, אבל עו"ד נח הבין מהר מאוד את הסיפור, והסביר: "אשתו והוא ירשו דירה קטנה מהסבתא לפני 20 שנה, והשכירו אותה במשך שנים – בסכום הנמוך מתקרת הדיווח לרשות המסים – ופתאום הוא מקבל מכתב ממס הכנסה 'בוא תצהיר על כל ההכנסות שלך'. הוא לא ידע שזה בגלל הדירה".
במקרה נוסף שפרטיו הגיעו ל"גלובס", קיבל חייל בודד המשרת ביחידה קרבית את אותו מכתב. החייל התקשר לאביו, איש עסקים המתגורר זה שנים בחו"ל, ואמר לו: "נבהלתי. לא הבנתי מה רוצים ממני. מה הקשר שלי למס הכנסה? עוד לא התחלתי את החיים".
גם האב לא הבין מדוע חייל בודד, שאין לו הכנסות, למעט שכרו הצבאי, מקבל בקשה להצהיר על נכסיו והכנסותיו. האב המוטרד פנה למשרד עורכי הדין הישראלי, המטפל בענייניו בארץ, והתעלומה נפתרה.
התברר כי במהלך שנותיו כתיכוניסט נסע הילד פעמים רבות לבקר את אביו ואמו המתגוררים באירופה – ובדרכונו נרשמו נסיעות תכופות, שאינן אופייניות לתלמיד תיכון. במס הכנסה, שכנראה לא בירר מראש את הפרטים המלאים, נדלקה נורה אדומה – והחייל הבודד נכנס לרשימת הנישומים "החשודים" שיש להם הכנסות לא מדווחות בחו"ל.
המקרה של החייל הבודד הסתיים במהרה. עורכי הדין של האב פנו לרשות המסים, הבהירו את מטרת נסיעותיו, והמשפחה קיבלה התנצלות מהירה. אך לא לכולם יש משרד עורכי דין צמוד שיכול לפתור את הבעיות מול רשות המסים.
המקרים שתוארו נמנים עם רשימת "הנישומים החדשים" שקיבלו את המכתב המטריד מרשות המסים. זאת, במסגרת מדיניות חדשה של הרשות להרחיב את מעגל המדווחים לרשות ולאתר מעלימי מס.
לפני כחודשיים וחצי חשף "גלובס" את הפרויקט האחרון של רשות המסים – הרחבת רשת המדווחים לרשות באמצעות שליחת עשרות אלפי מכתבים לאזרחים ישראלים ה"חשודים" בהעלמת הכנסות.
מטרת המבצע היא ללכוד את כל מי שהפעולות הכלכליות שלו מעוררות חשד להעלמות מס, לרבות בעלי נכסים שאינם מדווחים על הכנסתם משכר דירה, אזרחים המרבים לטוס לחו"ל, ויש חשד שיש להם הכנסות ו/או כספים לא מדווחים שם ועוד.
עד כה, לפי הצהרות רשות המסים, נשלחו יותר מ-100 אלף מכתבים ממחלקת המודיעין במס הכנסה לאזרחים ישראלים, שיש חשש שלא דיווחו על מלוא הכנסותיהם.
הגם שהמטרה נשמעת ראויה, המהלך של רשות המסים סופג ביקורות קשות, בעיקר על רקע הטענה כי מדובר במסע "פישינג" ו"שיטת מצליח" לאיתור מעלימי מס, ללא הבחנה וללא קריטריונים ברורים וחדים, תוך כדי הפחדה של ציבור נישומים נורמטיביים ושומרי חוק.
דרישת הדיווח יצרה מצב שבו אזרחים שמעולם לא היה להם מגע ישיר עם רשויות המס, נקלעו לסיטואציה שבה הם מצויים בחשיפה מול רשויות המס וחשודים כמי שהעלימו הכנסות בסכומים של מאות אלפי שקלים.
בין מקבלי המכתב ומגישי הדוחות בחודשים האחרונים מצויים שכירים, פנסיונרים, צעירים בראשית דרכם, יזמים מתחילים, קטינים וגם – חיילים ופעוטות.
לדברי עו"ד רני שוורץ, "כל אנשי המסים מוצפים היום בפניות של אזרחים מוטרדים. אנחנו מוצפים בסיפור הזה של הטופס, שאלות איך למלא אותו, למה שלחו אליי ועוד".
לדברי שוורץ, "ברשות המסים מודעים לזה שהטפסים יצאו גם לאנשים לא רלבנטיים. שמעתי מנהלים ברשות שאומרים כי בתוך כמות כזאת של מכתבים, ידוע שגם יש כאלה שמגיעים 'לכתובת הלא נכונה'".
לטענת שוורץ, השיטה שבה פועלת הרשות במקרה זה היא שגויה מהיסוד. "הם יצרו פרופיל של אדם שמבחינתם הוא כזה שהם רוצים לדעת עליו, והם לא יודעים עליו; אבל בפרופיל הזה יש טעויות – אם זה בגלל מחשב, ואם זה בהגדרה של הפרופיל והקריטריונים שלו.
"בסופו של יום, הם פועלים ב'שיטת מצליח', וב'שיטת מצליח' לפעמים מצליחים. הם עושים פה 'פישינג'. אמנם לא כל האנשים שקיבלו מכתבים מעניינים אותם, וברשות יודעים שהם יתפסו בעיקר דגי רקק, אבל במס הכנסה מקווים לתפוס על הדרך גם דגים שמנים".
"הכניסו 100 אלף נישומים לסחרור"
עו"ד אלדד נח, לשעבר בכיר ברשות המסים וכיום שותף במשרד עורכי הדין משה מזרחי-נח-קריגל, מסכים ומוסיף כי יש פה ניסיון כושל לעקוף את הצורך בחובת דיווח כללית שאינה מוחלת בישראל.
"במשך שנים יש במדינת ישראל התלבטות אם אנחנו רוצים חובת דיווח אישית של כל התושבים, כמו בארה"ב; והגיעו למסקנה שכנראה זה לא אפקטיבי בישראל, וכרגע לא רוצים בדיווח כללי; מצד שני, יש מאבק מתמיד בנושא של ההון השחור, ניסיונות לתפוס הרבה מאוד כסף ופיקדונות שנמצאים בחו"ל, ומנסים לתקוף את זה בדרכים שונות, בהן נוהל 'גילוי מרצון'.
"עכשיו, יש בארץ מעין מצב-ביניים, שפתאום רשות המסים בחרה רשימה של קריטריונים שעל-פיהם הם דורשים דיווח. הבעיה היא שיש איזה 200 קריטריונים, וכל מי שנכנס לקריטריון דרך המחשב של מס הכנסה, שהוא מחשב מאוד-מאוד גדול – שולחים אליו מכתב".
לדברי נח, "אם המטרה הייתה ליצור מודעות ולומר 'רבותיי, מס הכנסה מחפש ויכול להגיע לכל אחד' – אז זה השיג את המטרה שלו; אבל אם המטרה הייתה באמת להיות אפקטיבי ולגבות מס שעד היום לא נגבה – זה ממש לא השיג את המטרה. יש פה פספוס, כי בסוף, 50% מהאנשים שקיבלו מכתבים הם אנשים שיש להם עוד דירת מגורים שהם משכירים, אך ההכנסות לא מגיעות לסף המס.
"נכון, היו גם מקרים שגילו קצת דירות יוקרה, והיו כניסות ויציאות מחו"ל, והיה מי שיש לו הרבה פעילות בשוק ההון – אבל אלה היו המקרים הקיצוניים, כאשר המקרים המרכזיים בכלל לא רלבנטיים לרשות המסים. מדובר באנשים שיש להם פטור מתשלום מס, וזה גם לא הכסף הגדול שהרשות מחפשת".
נח ציין כי מעבר לכך, לא נעשה כל סינון לקריטריונים, ולכן יש המון טעויות. "למשל, לא בוחנים אם מי שמרבה לטוס לחו"ל, נוסע לביקורים משפחתיים או נשלח מהעבודה שלו בתחום ההיי-טק, ומשלם מס כנדרש.
"צריך לסנן את זה, וגם לסנן את הפעילים בשוק ההון שפועלים באמצעות ברוקרים ומשלמים מס כראוי, וגם את בעלי הדירות שמקבלים שכר דירה מתחת לסף המס. אנשי הרשות עושים 'פישינג' ללא כל סינון, וזה יוצר לחץ בקרב ציבור גדול מאוד ללא סיבה.
"אם אתה רוצה לבחון נקודתית אוכלוסייה מאוד מסוימת, אתה צריך לעבוד קשה יותר, לא לעשות קיצורי-דרך ולחפש את האנשים שיש להם. בטכניקה הנוכחית זה ממש לא השיג את המטרה, ואפילו השיג אפקט הפוך, כי זה הגיע לאנשים שהם בסדר ולא רלבנטיים.
"נוסף להטרדה, זה יצר להם גם הוצאות, כי הם נזקקו לעזרה להבין מה הם קיבלו, ייעוץ של עורך דין או רואה חשבון, והם משלמים על כך. בפועל, סתם הכניסו 100 אלף נישומים לסחרור".
עו"ד רו"ח יועד פרנקל, ראש מחלקת מיסוי בינלאומי במשרד זיו שרון ושות', מסכים כי מדובר ב"פישינג", ומספר כי הגיעו אליו מקרים שבהם "הדרישה לדיווח הגיעה לשכיר של מערכת הביטחון, שמתוקף תפקידו נשלח הרבה לחו"ל; לאדם שגר בחו"ל כבר 15 שנה ובקושי מגיע לישראל, אך קיבל את הדרישה לכתובת של הוריו בארץ; ולקשישה בת 85, שיש לה שתי דירות, אך הכנסותיה מהן פטורות ממס".
כל זאת, אומר פרנקל, "בשעה שנוהל 'גילוי מרצון', שברשות כבר אומרים למעלה מחצי שנה שאוטוטו יתפרסם, לא מפורסם. לכן, יכול להיות שבחלק מהמקרים הם 'דגו' אנשים באמצעות המהלך הזה, בלי שהם נותנים לנישומים אפשרות אמיתית ל'גילוי מרצון'.
"אם הם היו עושים מהלך כזה תקופה מסוימת אחרי פרסום הנוהל האנונימי החדש ל'גילוי מרצון', אז זה היה מובן יותר. אבל מהלך כזה, בלי שנערך סינון מוקדם, ושליחת מכתבים לאנשים שבכלל לא מיועדים להישלח אליהם – ברור שהוא שגוי".
רשות המסים: "המטרה היא לוודא שהאזרחים מבצעים דיווח אמת על הכנסותיהם"
ברשות המסים דוחים את הביקורת, אנשיה מסרו בתגובה כי "במסגרת המאבק בהון השחור ובהעלמות המס, וכחלק ממהלך רחב להגדלת רשת המדווחים לרשות המסים, שלחה הרשות בחודשיים האחרונים דרישות לדיווח על הכנסות לכ-105 אלף אזרחים שאין להם תיק מתנהל במס הכנסה. זאת, במטרה לבצע הצלבות מול דיווחיהם או אי-דיווחיהם לרשות המסים, וכן אל מול מידע מודיעיני המצוי ביחידת החקירות של הרשות.
"מטרת המהלך היא לוודא כי האזרחים מבצעים דיווחי אמת על הכנסותיהם ונכסיהם, וכי נטל המס אינו נופל רק על כתפיהם של אזרחים שומרי חוק. בשלב הבא מתוכנן משלוח מכתבים דומים לעוד כמה עשרות אלפי אזרחים.
"מטבע הדברים, לא ניתן להרחיב על הקריטריונים העומדים בבסיס הבחירה של נמענים, או איזה שימוש נעשה במידע זה, שכן פעולות מודיעיניות אינן נעשות בפומבי; אך מאחר שמדובר ב'חסרי תיק', מובן שחלק גדול מהמכתבים נשלח לשכירים. עד כה הייתה היענות גבוהה לדרישה; עשרות אלפי אזרחים כבר מסרו את הדיווח כנדרש, ואלפי תיקים נפתחו".
לצד מבקרי המהלך ישנם גורמים שונים במשק שמברכים על צעדי הרשות, שירחיבו את מעגל המדווחים לרשות המסים, משלמי המסים ואת הכנסות המדינה.
התומכים במהלך שביצעה הרשות סבורים כי גם אם ישנן טעויות סטטיסטיות מסוימות, הדיווח הנדרש יתרום לשוויון בדיווחים בין הנישומים, ויחייב בדיווח גם את מי שהצליח להתחמק, במתכוון או שלא במתכוון, מחובתו לשלם מס.
ל"גלובס" נודע כי תפוצת האזרחים שקיבלו את המכתבים מבוססת על רשימה של 25 "סימנים מחשידים" שגובשו ברשות המסים, אשר להערכתה יכולים להעלות בסבירות בינונית או גבוהה כי יש מקום לפתיחת תיק מס ולדיווח על הכנסות.
בעקבות "הסממנים המחשידים" שנקבעו, שלחה הרשות מכתבים, בין היתר, לבעלי מספר דירות מגורים, לאנשים בעלי נדל"ן עסקי, לישראלי שנסע יותר מ-5 נסיעות לחו"ל בשנה ועוד.
נכון להיום, מתוך 106 אלף אזרחים שקיבלו מהרשות את מכתבי דרישת הגילוי, מילאו והגישו יותר מ-36 אלף אזרחים את הטפסים וההצהרות, והרשות מצויה בעיצומה של בדיקת הנתונים.
בהקשר זה, הנתון המעניין והחשוב יותר הוא מספר האזרחים שכבר פתחו תיק במס הכנסה, והחלו לדווח על הכנסות שלא דיווחו עד כה. מנתונים שהגיעו לידי "גלובס" עולה, כי מתוך עשרות אלפי המדווחים, כ-3,000 אזרחים כבר פתחו תיק במס הכנסה והחלו לשלם מסים על-פי הדיווחים החדשים שלהם.
יצוין כי מדובר ב-3,000 אזרחי המדינה שעד כה לא היו במעגל הדיווח והמס, ובניגוד למרבית הציבור הנורמטיבי לא שילמו את המסים הנדרשים על הכנסותיהם. עם זאת, זהו מספר ראשוני בלבד, אשר עשוי להצביע על כך שהמהלך של רשות המסים יהיה מוצלח יותר מכפי שסבורים חלק מהמומחים.
באשר לטעויות ולשליחת מכתבים לאזרחים לא רלבנטיים, בהם ילדה בת 5, מברכי המהלך טוענים כי מדובר בטעויות שוליות, שלרוב לא ניתן לעלות עליהן בטרם שליחת המכתב לאותו נישום וגם לא לקבל הסבר ברור לאותם "סימנים מחשידים" שעלו לגביו.
כך למשל, ישנם מקרים שבהם הורים רושמים נכסי נדל"ן על-שם ילדיהם הקטינים, ושמם עולה במאגר רשות המסים; מקרים שבהם חיילים משוחררים פותחים עסקי יבוא קטנים או עסקים אחרים מעבר לים, אך לא מדווחים לרשות, גם כאשר הם אמורים לדווח ואינם פטורים ממס; מקרים שבהם פנסיונרים הם בעלי נכסים רבים; ועוד.
הרשות אינה יכולה לדעת את כל הפרטים המלאים בכל מקרה ומקרה, לפני שהיא מקבלת את ההסבר המלא מאותו אדם שעלה במחשביה כמי שעלול להיות חשוד כמעלים מס.
עם זאת, גם ברשות המסים מבינים היום כי יש מקום לטייב ולשפר את הנתונים, לסנן מעט את החיפושים והסימנים המחשידים, וכן כי יקבלו גם מכתבי תשובה עם הסברים ברורים ל"סימנים המחשידים", שאינם מחייבים תשלום מס מצד המדווח. במקרים אלה, ברור כי הטיפול יסתיים ללא חיוב במס.
ברשות מעריכים כי לא מדובר באחוזים גבוהים של טעויות, וכי אין בטעויות אלה כדי "להכתים" את כל המהלך שנועד לצמצם את ההון השחור במשק ולהגביר את השוויון בנטל המס, וכי בשורה התחתונה המהלך יניב תוצאות מצוינות.