מבנה בית הכנסת המפואר של ראשון לציון, שהוקם במהלך 4 שנים, בין 1885 – 1889, היה תעודת ההכשר, למהנדס היהודי איש ראשון לציון, ברוך פפירמייסטר, לתכנן ולהקים את בית הסראיה החדש של יפו. מושל יפו של אותם ימים החליט כי בית הסראיה שפעל בתוך העיר העתיקה צר מלהכיל את כל העובדים ולאחר שהעיר התרחבה עם הריסת חומותיה, הוא ביקש להקים לעצמו ארמון מימשל חדש, שבנייתו מומנה בין היתר מכספי תרומות של עשירי יפו. פפירמייסטר בחר להקימו תוך שילוב של בנייה קלאסית ומזרחית: חזית של ארבעה עמודי שיש קלאסיים "יווניים", כניסה מפוארת – שער עם קשת, משקופי שיש וכתובת מגולפת. בינואר 1948 פוצץ המבנה ע"י אנשי הלח"י. בעת השיקום של המבנה לפני למעלה מעשור שוחזרו עמודים אלה והם הוצבו מחדש בחזית המבנה.
בדיוק 100 שנה לאחר שסולקה האימפריה הטורקית מיפו, עם הכיבוש הבריטי במלחמת העולם הראשונה ( נובמבר 1917), שוב יתנוסס מיום שלישי השבוע (7.2.2017), הדגל הטורקי ביפו. יהיה זה לאחר ששר התרבות והתיירות הטורקי נאבי אבקי Nabi Avci)), שהגיע לישראל לתערוכת התיירות IMTM עם החימום המחודש ביחסי שתי המדינות, חנוך יחד עם ראש עיריית תל אביב רון חולדאי, את מרכז התרבות הטורקי בבית הסראיה הישן בכיכר השעון ביפו.
בית הממשל הטורקי - עות'מני, (א-סראיה אל-ג'דידה), שהוקם ב 1897, כמבנה ניאו קלאסי על ידי המהנדס היהודי , איש ראשון לציון, ברוך פפירמייסטר, הוא אחד הסמלים המובהקים של יפו בנוסף למגדל השעון ולבית הסוהר הטורקי הקישלה שהוקם מולו.
מבנה בית הכנסת המפואר של ראשון לציון, שהוקם במהלך 4 שנים, בין 1885 – 1889, היה תעודת ההכשר, למהנדס היהודי איש ראשון לציון, ברוך פפירמייסטר, לתכנן ולהקים את בית הסראיה החדש של יפו. מושל יפו של אותם ימים החליט כי בית הסראיה שפעל בתוך העיר העתיקה צר מלהכיל את כל העובדים ולאחר שהעיר התרחבה עם הריסת חומותיה, הוא ביקש להקים לעצמו ארמון מימשל חדש, שבנייתו מומנה בין היתר מכספי תרומות של עשירי יפו. העבודה הוטלה על פפירמייסטר בראשית שנות ה-90 של המאה ה-19 והוא בחר להקימו תוך שילוב של בנייה קלאסית ומזרחית: חזית של ארבעה עמודי שיש קלאסיים "יווניים", כניסה מפוארת – שער עם קשת, משקופי שיש וכתובת מגולפת. בעת השיקום של המבנה לפני למעלה מעשור שוחזרו עמודים אלה והם הוצבו מחדש בחזית המבנה.
מבנה היסטורי זה ידע עליות ומורדות בשלהי התקופה העות'מנית, במהלך השלטון המנדטורי בארץ ובתקופת מלחמת העצמאות שבו פוצץ לבסוף על ידי אירגון הלח"י. במבנה זה בו היה משכנו של המושל העות'מני של יפו, שכנה גם העירייה הערבית של יפו ושם נכנעו ראשי יפו העות'מנית בפני הצבא הבריטי. במבנה זה שלט , ראש העירייה המיתולוגי של יפו הערבית במחצית הראשונה של תקופת המנדאט, עאסם בק סעיד, עד שהעביר את משרדי העירייה היפואית לשדרות ירושלים 45. באמצע שנות ה-הארבעים השתלטו על המבנה כנופיות ערביות ומגג המבנה ירו צלפים ערביים, במהלך 1947 וראשי 1948 לעבר השכונות היהודיות נווה צדק, נווה שלום, כרם התימנים. במהלך מלחמת העצמאות ישבה בו מפקדת הוועד הלאומי הערבי של יפו ששימש כמפקדת הכנופיות הערביות. ב-4 בינואר 1948, חוליה של לח"י פוצצה את הבניין שנהרס ברובו.
למעלה מ-50 שנה ניצב מבנה הסראיה חרב, עד שגורמים בכירים טורקיים, בשיא מערכת היחסים הטובים בין ישראל לטורקיה, ביקשו לשפץ המקום ולהקים בו מרכז תרבות טורקי. היה זה בראשית תקופת שלטונו של ארדואן כראש ממשלת טורקיה. עיריית תל אביב מחד, שהבניין היה בבעלותה וממשלת טורקיה מאידך השקיעו בתכנון שיקום המבנה ובשיפוצו (אדריכלי שימור ושיפוץ 2009 : אייל זיו ו-Vedat Aykac (טורקיה), והוא הושכר לתקופה ארוכה לשגרירות הטורקית, כדי להקים בו את מרכז התרבות. אולם אז פרץ המשבר החמור ביחסים בין טורקיה וישראל, הטורקים עצרו את השקעתם והמשך השיפוץ וסירבו לפתוח את מרכז התרבות המובטח. עיריית תל אביב פנתה לבתי המשפט לסלקם מהמקום על הפרת חוזה, אך הדיונים התמשכו.
לפני חצי שנה, עם הפשרת היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות, הסכימו הטורקים לסיים את העבודות והשקעה נוספת משותפת עם עיריית תל אביב של כ-4 מיליוני שקלים סוכם כי המקום יפתח במסגרת ביקור השר התורכי שהגיע לארץ במסגרת תערוכת התיירות IMTM. השחזור כלל את חלקו הימני של המבנה ואת העמודים שפוצצו על ידי ארגון הלח"י שהיוו את חלקו השמאלי והכניסה הראשית של בית הסראיה. הבניין המשופץ נשכר על ידי השגרירות הטורקית ושופץ בחלקו הפנימי לרבות הוספת מעלית.כצעד של סגירת מעגל בית הסראיה ישמש, כאמור, כמרכז להפצה וללימוד התרבות הטורקית לרבות תערוכות מתחלפות.