סעיף 191 לחוק העונשין דן בעבירת התגרה במקום ציבורי, היא עבירת אלימות מסוג “עוון” ובצידה עונש של שנת מאסר אחת. מטרת סעיף 191 לחוק העונשין היא להלחם בתופעת האלימות והבריונות כאשר שניים מפעילים אלימות הדדית אחד כלפי השני. במקרה של זימון לחקירה במשטרה בגין חשד לתגרה במקום ציבורי, קטטה או כל עבירת אלימות אחרת – חשוב להתייעץ עם עורך דין פלילי בהקדם האפשרי, למצות את זכויות הנחקר בחקירת המשטרה, למזער את הסיכונים ואת הסיכוי להתמודד עם כתב אישום בגין עבירת התגרה. עו”ד אלעד שאול, מומחה במשפט פלילי, מסביר את כל מה שצריך לדעת אודות עבירת התגרה.
מה העונש על תגרה במקום ציבורי ?
מדובר בעבירה מסוג עוון לפיה המשתתף בתגרה במקום ציבורי היא עבירה פלילית ובצידה עונש של עד שנת מאסר אחת. בשנים האחרונות, נוטים בתי המשפט להחמיר בעונשם של נאשמים בעבירות אלימות, ומטילים עונשים וסנקציות בדמות הרשעה פלילית, מאסר בפועל (לריצוי בעבודות שירות או מאחורי סורג ובריח), קנסות, פיצויים ועונשים נוספים.
ענישה מעין זו עשויה לפגוע בחירותו של האדם ואף ביכולתו להשתלב במקומות עבודה. על מנת להימנע מהגשת כתב אישוםמזער את הסיכוי לכן מומלץ להיעזר בעו”ד פלילי מתחילת ההליך ועד סופו. כך למשל חשוב מאוד להתייעץ עם עורך דין מיד עם זימונך לחקירה בגין תגרה במקום ציבורי על מנת למסור גרסה מסודרת למשטרה, גרסה שתשמור על חפותך ואולי אף תמנע את העמדתך לדין פלילי.
זומנת לחקירה במשטרה בחשד לתגרה במקום ציבורי? מה עליך לעשות?
העצה החשובה מכולן – נצל את זכותך החוקית ופנה לייעוץ עם עורך דין פלילי מיד עם זימונך למשטרה! אל תיצור קשר עם אף אדם אחר, אל תבצע שום פעולה, אל תמסור כל מידע ואל תענה על שאלות השוטרים עד שתנצל את זכותך להתייעץ עם עורך דין פלילי. זכות החשוד להתייעץ עם עורך דין לפני החקירה מעוגנת בסעיף 34(ב) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), תשנ”ו-1966 הקובע כי על המשטרה לאפשר לעצור להיפגש עם עורך דין מעצרים ללא דיחוי.
בית המשפט העליון הכיר בחשיבות זכות היוועצות והורה על ביטול הודאתו של חשוד אשר נחקר תוך רמיסת זכותו להתייעץ עם עורך דין (ע”פ 5121/98 יששכרוב נ’ התובע הצבאי הראשי), שורת פסקי דין מאוחרים יותר אישררו הלכה וקבעו כי פגיעה בזכות החשוד להתייעץ עם עורך דין עשויה לפגוע פגיעה קשה בעוצמת הראיות ובתיק החקירה. מדוע הזכות להתייעץ עם עו”ד כה חשובה? מכיוון שכל מה שתגיד לפני החקירה, במהלך החקירה ולאחר החקירה ישמש נגדך ויהווה את “אבני הבניין” לתיק הפלילי נגדך. מילותיך עשויות לחרוץ את גורלך, לטוב או לרע, לכן חשוב לפנות לקבלת ייעוץ משפטי מעו”ד מומחיה בפלילים מיד עם הזימון לחקירה במשטרה בעבירת תגרה במקום ציבורי. מדובר בזכות חוקתית, לגיטימית, של כל נחקר תחת אזהרה, ומומלץ לנצל זכות זו.
זכור! ישנן טענות הגנה שחשוב לטעון במהלך חקירת משטרה. מנגד, ישנן טענות שעשויות להפליל אותך, ולכן מומלץ, בהתאם לנסיבות המקרה, שלא לטעון אותן. כמו כן, בחלק מן המקרים לא מומלץ “לשמור על זכות השתיקה” בעוד שבמקרים אחרים ההמלצה המשפטית הנכונה היא “לשמור על זכות השתיקה” ולהימנע מהפללה עצמית. חוקרי המשטרה, חלקם נחמדים יותר וחלקם נחמדים פחות, תפקידם ללחוץ על הנחקר, לבלבל אותו בכל דרך אפשרית, ולגבות ממנו הודאה בביצוע העבירות. לצורך כך, עומדים לרשותם “תרגילי חקירה” רבים, חלקם לגיטימיים וחלק פחות; את תרגילי חקירה אלו מכיר עורך הדין הפלילי היטב, ובמסגרת ייעוץ לפני חקירה הוא מכין את הנחקר למרבית התרחישים האפשריים.
האם אני עשוי להיעצר בגלל תגרה או קטטה?
בהחלט כן. עבירת התגרה היא עבירת אלימות לכל דבר ועניין, ועל כן היא עבירה שיש בה מסוכנות והיא עשויה להוות עילה למעצר. היחידה החוקרת עשויה לבקש לעצור את החשוד לתקופה מסוימת וזאת על מנת לבצע פעולות חקירה שונות, בבד בבד עם הצורך להרחיק את החשוד משאר המעורבים בתיק ולמנוע את שיבוש החקירה, ולא פחות חשוב מכך, על מנת להרחיק את החשוד מהציבור ו/או מאדם בו הוא עשוי לפגוע. האם עורך דין יכול לסייע לי להימנע ממעצר? עורך דין פלילי בעל ניסיון יכול בהחלט לסייע בהפחתת הסיכוי להיעצר, ואף להוביל לשחרור החשוד לאחר מעצרו.
כפי שהוסבר קודם לכן, חומר הראיות המצוי בתיק מושפע, בין היתר, מדברים שאמר החשוד בחקירתו, ועל כן, הגרסה שמסר החשוד בחקירה עשויה אף היא להשפיע על סיכויי המעצר של החשוד. כמו כן, מחדלי חקירה של היחידה החוקרת, התנהלות בלתי תקינה של חוקרי המשטרה והשוטרים המעורבים, לצד טענות משפטיות נוספות, מסייעות בידיו של הסנגור להפחית את הסיכוי למעצר או לשכנע את בית המשפט לשחרר את החשוד לחלופת מעצר (מעצר בית למשל), על פני מעצר מאחורי סורג ובריח.
קיבלתי כתב אישום על תגרה במקום ציבורי, מה לעשות?
לאחר סיום חקירת המשטרה יועבר התיק בעניינו של החשוד מהמשטרה אל מפלג התביעות של משטרת ישראל לצורך עיון בתיק וקבלת החלטה בדבר הגשת כתב אישום. בשלב זה, תובע משטרתי, עורך דין בהכשרתו, לומד את התיק הפלילי, עובר על חומר הראיות, ומגבש החלטה בדבר העמדת הנחקר לדין בגין השתתפות בתגרה מחד, או גניזת התיק מאידך. במידה והחליט התובע להעמיד את החשוד לדין, יוגש כתב אישום בגין תגרה במקום ציבורי, במסגרתו מדינת ישראל תובעת את הנאשם ודורשת הרשעתו בפלילים לצד הטלת עונשים ובניהם מאסר בפועל, קנסות, פיצויים וענישה נלווית.
הניסיון מלמד, כי במידה והנחקר זכה לייעוץ משפטי איכותי לפני החקירה או במהלכה, קטנים הסיכויים להגשת כתב אישום נגד החשוד בתגרה, ובהחלט יתכן שהתובע מטעם המשטרה יחליט על גניזת התיק מאחר ואין די ראיות להעמדה לדין, או מכל עילת סגירה אחרת. ליווי חשודים במהלך חקירה הוא תחום סבוך ומורכב הדורש ניסיון רב והיכרות עם מערכות אכיפת החוק – במקרים המתאימים, עורך דין פלילי מטעמך יכול להגיש בקשה לתביעה המשטרתית בדרישה לגנוז את התיק ולא להעמיד את החשוד לדין, ובכך להגדיל את הסיכוי לשכנע את התובע לסגור את התיק ולהימנע מהגשת כתב אישום.
אם בכל זאת הוגשת נגדך כתב אישום פלילי בגין תגרה או קטטה, עוד ניתן למזער נזקים, להתגונן ולשמור על זכויותיך בהליך המשפטי. ייצוג משפטי איכותי ונאמן עשוי להוביל, גם בשלבים מאוחרים יחסית, לביטול כתב האישום, לאי הרשעה בפלילים ואף לזיכוי מכל אשמה. לצד אלו, ניתן לקיים הליכי משא ומתן עם התביעה המשטרתית במטרה להוביל להסדר טיעון מקל במידת האפשר ובמקרים המתאימים לכך.
עו”ד אלעד שאול ועו”ד אלעד רן, סנגורים פליליים בעלי ניסיון עשיר בייצוג חשודים ונאשמים בהליך הפלילי. עורכי הדין התחילו את דרכם ברשויות התביעה של מדינת ישראל, ועל כן “מכירים את המערכת מבפנים”. בין היתר, ייצגו עו”ד שאול ועו”ד רן את מדינת ישראל כתובעים פליליים בעבירות אלימות, כגון תגרה במקום ציבורי, קטטה ועבירות נוספות. משרדנו מייצג קהל לקוחות נורמטיבי, על הצד הטוב ביותר, בנחישות וללא פשרות. אנו מאמינים בבניית אסטרטגיה משפטית סדורה ומתוכננת היטב, יחד עם הלקוח, לטובת קידום התוצאה המיוחלת.