העיתונאי סבר פלוצקר יקבל פרס מפעל חיים על תרומתו לעיתונות הכתובה בישראל. בראיון מיוחד הוא מדבר על עתיד העיתונות, המשבר הכלכלי והשינוי שחולל ואומר: "כנראה זכיתי בפרס בגלל השימוש בשפה הברורה לכל קורא"
סבר פלוצקר, מבכירי העיתונאים הכלכליים בארץ, התבשר הבוקר (ג') כי זכה בפרס מפעל חיים על תרומתו לעיתונות הכתובה בישראל, שיוענק לו במסגרת כנס אילת לעיתונות שייערך בחודש הבא.
"עם כל הצנעה, אני מאוד גאה בשינוי שחוללתי בכתיבה הכלכלית בישראל, שהיתה עד לפני מספר שנים סגורה ועברה מעל לראשם של הקוראים", מסביר פלוצקר ומוסיף: "עד היום עוצרים אותי אנשים ברחוב ומדברים איתי על השינוי, על השימוש בשפה הפשוטה הברורה לכל קורא. אני חושב שאולי בגלל זה זכיתי בפרס".
פלוצקר בן ה-65 החל את דרכו בתחום התקשורת ככתב ועורך בעיתון "על המשמר", ולפני 22 שנים מונה לעורך הכלכלי של "ידיעות אחרונות". מאז הקים את המוסף הכלכלי "ממון", כתב כאן אצלנו ב- ynet ואף זכה בפרס מצויינות בעיתונות הישראלית מטעם אוניברסיטת תל אביב.
"יש הבנה של החשיבות של התחום הכלכלי. מתחילה להתגבש מערכת של פרסים לעיתונות הכתובה העוסקת בתחום זה. הפרס שקיבלתי מטעם אוניברסיטת תל אביב היה הפעם הראשונה שהוענק פרס מסוג זה. אולי זה קצת מאוחר, אבל עדיף מאוחר מאשר לעולם לא". מסביר פלוצקר, שלמרות התחזקות המדיום הטלוויזיוני - עדיין מאמין במילה הכתובה.
במציאות של היום ניתן למצוא לא מעט מגזינים כלכליים, מוספים מורחבים ותוכנית טלוויזיוניות בענייני כלכלה. פלוצקר מרוצה מכך, אבל מביט בתופעה בעיניים מפוכחות: "יש כאן מהפך גדול ואני מקווה שאני חלק מהשינוי הזה. אני רק מקווה שהכמות לא תבוא על חשבון האיכות".
מה האני מאמין שלך לעיתונות מצויינת?
"אני חושב שעיתונאי צריך לקיים דו שיח עם הקורא ולא עם האגו שלו. הבעיה של העיתונאי מתחילה ברגע שהוא מתחיל להתרחק כדי להראות כמה הוא גדול או חד לשון. ברגע שעיתונאי מציג את הדברים בצורה הוגנת ומובנת - יש לו אפשרות להגיע לפריצת דרך ולהיות מוערך".
יש איזה סיפור שאתה גאה בו במיוחד?
"בהחלט יש, אבל דווקא לא מהתחום שלי. הייתי לאחרונה בפולין, ולקראת הביקור שלי שם לקחתי מאמרים שכתבתי ב'ידיעות אחרונות'. פתאום ראיתי כתבה שביקש ממני לעשות עורך העיתון לשעבר, משה ורדי. כיוון שאני מתמצא במזרח אירופה הוא רצה שאכתוב על ברלין, וכתבתי שמחר תיפול החומה וגרמניה תתאחד. יום לאחר שהמאמר פורסם זה קרה. זו סיבה לגאווה, למרות שזה לא התחום שלי".
אם אתה כבר רואה את העתיד, מתי נצא מהמשבר הכלכלי?
"יחסית, מצבם של הישראלים הוא הרבה יותר טוב מהאמריקאים, הבריטים או האירים. אני חושב שלנו יש בעיות אחרות וקשות יותר בתחום החברתי. יש כאן אי שוויון ועוני. המינוס שלנו הוא לא הבעיה. הפערים זו הבעיה האמיתית. אני מאמין שלקראת סוף העשור השני של שנות האלפיים יהיה כאן מפנה לטובה, יהיה יותר שוויון ותהיה יותר השכלה. זה בנפשנו וזה יקרה".
ואתה עדיין חושב שיש עתיד לעיתונות כתובה?
"אני בהחלט רואה עתיד למילה הכתובה. עם איזו חומרה ישתמשו בעתיד - אני עדיין לא יודע. לא חשבנו שיהיה ספר אלקטרוני וזה קרה. אך יחד עם זאת המילה הכתובה היא השלטת וזה ממלא אותי המון תקווה".
בנימין נתניהו, ובהשתתפות אנשי תקשורת מובילים. "אני מאוד אוהב את הקולגות שזכו איתי. הם מייצגים את מה שדברנו עליו. העיתונאי ששואל וגם יודע לדבר עם אנשים בשפה ברורה. יש להם תוכנית יוצאת דופן, יש אולי רק תוכנית אחת שדומה לה בטלוויזיה הצרפתית", מפרגן פלוצקר.
אז מה עכשיו, לנוח על זרי הדפנה, או להמשיך ולהילחם על מקומה של העיתונות הכלכלית?
"לא ממש נראה לי שאנוח. יש המון אתגרים, במיוחד בעיתונות הכתובה. סך הכל, אני גאה בזה שצפיתי מראש את המשבר הכלכלי, למרות שלא ידעתי שהוא יהיה כל כך ארוך. גם פעם לא חשבנו שייתנו פרסי נובל לכלכלה והנה זו קרה. זה תחום שלא נגמר ולא חלה בו התיישנות. יש עוד המון מה לעשות".
"מצבנו, יחסית, טוב יותר"