ישראל ברטל הוא פרופסור מן המניין בחוג להיסטוריה של עם ישראל, ראש המרכז לחקר תולדות יהודי פולין ותרבותם ויו"ר אקדמי של מרכז זהללין לחקר יהודי רוסיה ומזרח אירופה באוניברסיטה העברית בירושלים.
As a re-examination of Socialist attitudes to the 'Jewish question' and antisemitism, of how the growth of socialism affected relationships between Poles and Jews, and of the character of Jewish Socialist groups in Poland, it makes a significant contribution to the history of the Jews in Poland. It also sheds light on the history of Socialism in east-central Europe and the complexity of nationality problems there.
ההשכלה הייתה חלק מפסיפס הנאורות האירופית ובו בזמן גם הקרינה זהות יהודית מובהקת. ייחודיותה של ההשכלה באה לידי ביטוי בלשונות ספרותה, בסדר היום שלה וביעדים שהציבה לעצמה. ההשכלה השתלבה בעולם הערכים המודרני של אירופה וגם נצבעה בצבעי המסורת היהודית; היא הייתה מהפכנית ביומרותיה החתרניות ובקריאתה לאינטגרציה וגם טוענת לשימור הזהות היהודית ודוחה את ההתבוללות. בקובץ ההשכלה לגווניה: עיונים חדשים בתולדות ההשכלה וספרותה מציעים היסטוריונים, פילוסופים וחוקרי ספרות ותיקים וצעירים, כל אחד מהם בתחומו, לבחון מחדש את גבולות ההשכלה ואת ההגדרות המקובלות שלה, לחדד את ההבחנות בין גווניה ולאתגר את ההיסטוריוגרפיה הקיימת. הסוגיות הנדונות בקובץ הן: מה בין תרבות ההשכלה לתרבות הרבנית? מה בין ההשכלה לנאורות הדתית בעולם הנוצרי? מה בין יהודי נמל ומשכילים? מהן הזיקות בין השכלה לאמנציפציה פוליטית ולרפורמה בדת? מהי משמעות היותה של ההשכלה תנועה של גברים, וכיצד משנה המודעות המגדרית להדרתן של הנשים את הבנת ההשכלה בכללותה? מהי הרלוונטיות של ההשכלה להבנת המודרניזציה של יהודים במדינה מוסלמית? מהן הזיקות שבין המשכילים למדינה האבסלוטיסטית והאימפריאלית? כיצד תמרנה תרבות ההשכלה בין הלשונות היהודיות (עברית, יידיש) והטקסטים המסורתיים לבין לשונות אירופה (גרמנית, רוסית) והטקסטים של הנאורות? ומהו המתח שהתקיים בהשכלה בין המגמות המהפכניות לבין מגמות המשמרות?
מזה מאה ועשרים שנה הולכת ונבראת בארץ ישראל תרבות ישראלית. מה היא תרבות זו? הניתן בכלל לדבר על תרבות אחת? האם מה שנוצר בארץ המזרחית הקטנה הזאת בתחום התרבות שייך עדיין למורשת היהודית? רבנים חרדיים רואים בתרבות ישראל החדשה ריקנות חסרת משקל. את החברה הישראלית המקיימת אותה הם מדמים בדרשותיהם לעגלה ריקה, שצריכה לפנות את הדרך לעגלת האורתודוקסייה הטעונה תורה ומצוות. מבקרים חדי לשון ובעלי תאוריות חובקות עולם טוענים כי אין לנו בארץ אלא הוויה מומצאת, מקסם שווא שפוליטיקאים בדו מלבם וכפו בכוח השלטון על שורת מיעוטים מקופחים. לשיטתם של אלה ביקשו העסקנים הציוניים למחוק את התרבות האותנטית של מגזרים שלמים בחברה והקימו ממסדים שמרניים ומדכאים שכל מטרתם להנציח את הבדיה התרבותית. 'העגלה המלאה' הוא קובץ מחקרים המציג את התרבות הישראלית כיצירה היסטורית עשירה, חיה ותוססת, יצירה המשקפת הוויה מלאת ניגודים, עתירת השפעות ולמודת מאבקים שצמחה במפגשיהן של קבוצות מהגרים ועוצבה בין האידאולוגיה לספונטניות. הזמר העברי, החזנות הישראלית, צורתם של גגות הבתים במושבות, התנ"ך, הצבא – אלו ועוד תחומים רבים הם בין הנושאים הנידונים בספר ומאירים את מורכבותה ואת חיוניותה של התרבות הישראלית.
National Jewish Book Award for East European Studies 1999 From 1772 to 1918 the large stretch of eastern Europe that forms the foothills of the Carpathian Mountains was under Austrian rule and known as Galicia. Jews were concentrated more densely here than anywhere in Europe—in large and small towns, in villages, and in estates. Two factors were to contribute to this region developing a distinctive character in the context of east European Jewish history: the impact of Austrian rule and exposure to the German language and culture; and the presence not only of Poles and Jews but also of Ukrainians. To the east of the River San the Ukrainians constituted the majority with the Poles as a sizeable minority; to the west the Poles were the overwhelming majority. In both areas, the triangular relationship between these groups and the Jews deeply affected Jewish life. The nature of the Jewish community of Galicia and its relationship with the Poles, Ukrainians, and other ethnic groups is the core focus of this volume of Polin. Israel Bartal and John-Paul Himka give overviews of the history of the Jewish community and of its relations with the Poles and Ukrainians; Franz Szabo describes the first impressions of Austrian officials of ethnic relations in newly annexed Galicia; Stanislaw Grodziski examines the way the reforms of Maria Theresa and Joseph II affected the Jews, while Hanna Kozinska-Witt investigates the views of the sociologist Ludwig Gumplowicz on the Jewish issue. Other articles examine the consequences of Galician autonomy after 1867 for the Jews, Poles, and Ukrainians; Jewish large landowners in Galicia; the views of the Ukrainian writer Ivan Franko on the ‘Jewish question’; the Jewish role in the election of 1873; and Jewish emigration from Galicia to Vienna. In the New Views section, Janina Rogozik describes the career of the Jewish inter-war parliamentary journalist Bernard Singer; Joanna Hensel-Liwszicowa outlines the social composition of Warsaw Jewry in 1912; and Stephen D. Corrsin investigates levels of literacy among Poles and Jews in late nineteenth-century and early twentieth-century Warsaw. In addition, further articles examine the collapse of the ideal of assimilation in the Kingdom of Poland in the last years of the nineteenth century; the attitude of the National Democratic Party to the ‘Jewish question’; the views of Kazimierz Kelles-Krauz (1872–1905) on Jewish problems; and controversies in present-day Poland over the writings of Jerzy Kosinski. An article about an important Jewish publishing house in eighteenth-century Poland by the pre-war historian Emanuel Ringelblum is presented in translation.
בספר זה מוגש מבחר מפרסומיו המדעיים של פרופ' בן-אריה. המבחר כולל מאמרי מפתח נודעים כמו גם חיבורים חשובים אך ידועים פחות (ובכללם תרגומים של מאמרים שפורסמו באנגלית) ומאמרים חדשים המתפרסמים כאן לראשונה. עוד חידוש הוא אוטוביוגרפיה מדעית, המשלבת את תולדות חייו של המחבר עם תיאור עבודתו המחקרית. נושאי החיבורים מתפרסים על פני משרע רחב של זמן ושל עניינים. הלוז המשותף לכולם, המוצא את ביטויו גם בשם שנבחר לספר, הוא כפול: עיסוק בשטח של הארץ, בנוף, במרחב ודיון בתקופות עבר, כלומר גאוגרפיה היסטורית. חיבורים אחדים במבחר זה עוסקים במהותה של הגאוגרפיה ההיסטורית כפי שהגאוגרפים רואים אותה, וכן במשארים (רליקטים) היסטוריים בנוף ההווה; בהם שני מאמריו הראשונים של המחבר על מערות בית גוברין. חיבורים אחרים עוסקים בגאוגרפיה היסטורית חבלית (רגיונלית) ופיזית; בהם מאמרים על תנודות מפלס הכנרת ועל המוצא ההיסטורי של הירדן מן הימה. עוד נכללים בקובץ מאמרים על ספרות הנוסעים המערביים במאה התשע עשרה ועל חלוצי המחקר המדעי בארץ ישראל; על מפות המדידה הראשונות של ירושלים ועל ציורי נוף של ארץ ישראל; על התפתחות ערי הארץ וכפריה ערב מפעל ההתיישבות הציוני. שני החיבורים החדשים עוסקים בירושלים בראשית ימי השלטון הבריטי. הם משחזרים ומנתחים את התמורות בעיר ואת הפעילות לשימורה ולתכנונה בפרק זמן רב חשיבות אך לא נודע זה.