למשתמשי ספוטיפיי (spotify) לינק מיוחד להאזנה למטה!!!
בסדרת שיעורים לחודש אלול מדברים רבני הישיבה על מגוון סוגיות בנושא התשובה.
מי תיקן את ההלכה שלא תוקעים בשופר בראש השנה שחל בשבת? מדוע שופר, המשמש להפוך את מידת הדין למידת הרחמים, אינו צורך חשוב דיו בשביל לוותר בשבילו על גזירת הטלטול?! מה משיגים החכמים על אף ביטול התקיעות בשבת? מה פירוש המילה `באמת`?
העבד, אינו יכול לעשות דבר כנגד רצון אדונו ועל כן, ימי התשובה אינם משמעותיים עבורו. לעומתו, הבו יכול לנסות ולתחנן לפני אביו, ועל כן ימי התשובה הם ימים שעליו לשוב בתשובה ולהתחנן.
ההפטרה עוסקת בגאולה מתוך רחמיו של הקב`ה על בניו ורק בעקבותיה נוצרת הקרבה בין העם לאביהם שבשמים שמובילה לתשובה. בהפטרה זו יש נחמה שאף ללא אותם מעשים טובים כשל חנה מהפטרת היום הראשון, הקב`ה יחננו וירחמנו.
דרך ההבדל בין פרקי בריאת העולם, המציבים תפיסה הפוכה ביחס בין האדם לא-להיו, ניגש הרב מדן להתייחס לברכת מלכויות, זכרונות ושופרות.
בראש השנה שחל בשבת איננו תוקעים בשופר. בשיעור זה ננסה להבין מהי הסיבה לכך, האם מדובר בגזירת חכמים, או שמא ישנה חלוקה עקרונית בין ראש השנה שחל בשבת לבין ראש השנה החל באחד מימות השבוע. עוד נבחן מדוע במקדש תוקעים גם בראש השנה שחל בשבת.
מהי משמעותה המקורית של אמירת סליחות? מדברי הגמרא נראה שבשעת אמירת י`ג מידות של רחמים אנו משחזרים את המעמד שבו נתגלה הקב`ה למשה רבנו בנקרת הצור. לאור הבנה זו ניתן להבין כמה עקרונות בסליחות: מדוע אמירת סליחות מתחילה מיום שני של ר`ח אלול, מהי החשיבות של עיטוף טלית בסליחות, ועוד.
בשיעור זה ננסה לבחון את היחס שבין תקיעות השופר לפני מוסף -תקיעות דמיושב, לבין התקיעות שעל סדר הברכות. הראשונים התלבטו בשאלה מדוע אנו מברכים דווקא על תקיעות דמיושב, כאשר מן הגמרא נראה שעיקר מצוות השופר הינה על סדר הברכות. בשיעור ננתח את שיטותיהם של הרי`ף, בעל המאור והרמב`ן בתשובתם לשאלה זו.
ראש השנה: מלכות ה' או יום הדין?
בשיעורו עומד הרב נחמיה רענן על המתח הנמצא בימי ראש השנה. מחד, יום הדין בו בריות יפקדו ומאידך, יום שבו אנו ממליכים את ה' עלינו למלך.
דרך עיון בראשונים ובאחרונים עומד הרב רענן על שני ההיביטים שקיימים בר"ה.