מנתוני חברות כרטיסי האשראי והבנקים עולה כי ביותר מחצי עסקות האשראי לא נכח בהן הכרטיס. שמוגדרות כ"עסקאות במסמך חסר" ברובם המוחלט של המקרים מדובר ברכישות מקוונות במעט מהן נמסרו פרטי הכרטיס באמצעות הטלפון.
כך, סך התשלומים בכרטיסי חיוב הסתכם בשנת 2018 ב-330 מיליארד שקל, וקצת יותר מ-50% מסכום לשם השוואה, בשנה שעברה (2017) עסקאות בנוכחות כרטיס היו 54% מסך העסקאות, ובשנת 2014 היוו 60%.
מדובר בגידול מתמשך שבעסקאות בהן לא נכח כרטיס, בשל התפתחות המסחר האלקטרוני והעלייה בישראל ברכישות אונליין. כל משל בישראל מספר החבילות הגדול ביותר לתושב.
סיבה נוספת היא העלייה הגדולה בשיעור רכישת הישראלים בחו"ל, גם רכישה פיזית. בשנת 2018 זינק מספר העסקאות מעבר לים ב--25%, בהשוואה לשנה הקודמת, מ-83 מיליון עסקאות ל-104 מיליון. לעומת גידול של 8% בישראל.
לא מדובר רק בעסקאות, אלא גם בסכומים. אלו גדלו מאוד והניבו עלייה של 19% במהלך השנה האחרונה, לשווי של 28.5 מיליארד שקל. בשנת 2010, סך הרכישות של הישראלים בחו"ל עמד על 7.5 מיליארד שקל בלבד - כלומר זינוק של 280% בסכומי הרכישות תוך שמונה שנים.
הסיבות לרכישות בחו"ל הן דילים ומועדונים שונים, טיסות הלואוקואוסט, והירידה במחיריהן, לצד התזקות הסחר האלקטרוני של אתרים מחו"ל שאף גורמים לאמזון לבחון את כניסתה לארץ. אולי לא נצטרך לכות כל כך הרבה זמן למשלוח.