תיאור: עצים מתַקשרים זה עם זה? מגדלים באהבה את צאצאיהם? סועדים את שכניהם הזקנים והחולים? מהגרים מיער ליער? יכולים ללמוד ולזכור? אכן, מה שמתרחש ביער אינו פנטזיה. לעצים יש תחושות, רגשות, זיכרונות. הם חשים כאב, מקבלים מכות שמש ומפתחים קמטים. היער הוא רשת חברתית פעילה. עצים הם יצורים סוציאליים – הם חולקים חומרי מזון עם עצים חולים ואף מזהירים זה את זה מפני סכנה קרֵבה. היערן הגרמני פטר ווֹלֶבֶּן מאיר את הסבך הנסתר של היער - ומעניק לנו הצצה נדירה ואינטימית, המרחיבה את גבולות הדמיון, לעולם של סודות נעלמים מתחת לאפנו ממש. על סמך גילויים מדעיים עדכניים וכן ניסיונו האישי רב-השנים, הוא חושף בפנינו את עולמם של העצים ואת העושר המופלא, אך הסמוי מן העין, של חייהם.
תיאור: חשבתם פעם איך זה להיות דג? או תוכי, או דולפין, או פיל? האם הם חושבים מחשבות שדומות ‏למחשבות שלנו? האם הם חשים צער ואהבה?
בעזרת כישרונה יוצא הדופן לספר סיפורים ‏מביאה אותנו וירג'יניה מורל לאתרי מחקר בטבע ולמעבדות ברחבי העולם, ומכירה לנו את המדענים ‏החוקרים את תפקודיהם הקוגניטיביים של בעלי חיים, ואת בעלי החיים הנבונים והרגישים ‏להפתיע שהם חוקרים.
היא מגלה כיצד תחום מחקר זה, שעדיין שנוי במחלוקת, מתפתח ‏במהירות והופך על פיהן את הדעות הישנות על הסיבות שבגללן מתנהגים בעלי חיים כפי שהם ‏מתנהגים.
בספר המפתיע והמרגש הזה מציגה מורל את העולם הטבעי בצורה חיה מאין כמותה, ‏ומתוך הערכה והבנה דקה של הקשר העמוק שבין האדם לבעלי החיים.
תיאור: בתנ"ך נזכרים כמאה שמות צמחים ובספרות הפרשנית לדורותיה הציעו לביאורים שלל זיהויים. חיבור זה סוקר את תולדות זיהוי צמחי המקרא, ועומד על דרכה של שיטת הזיהוי המסורתית לעומת שיטת הזיהוי המדעית. דיון נרחב מוקדש להצגת העקרונות והנחות היסוד שבתחום מחקר זה, כליו ומגבלותיו.
בחיבור זה אנו מבקשים להתוות דרך מתודולוגית חדשה שתבחן את זיהוי צמחי התנ"ך בהתאם לאיכותם; בין זיהויים מוחלטים, להצעות זיהוי סבירות ומסופקות יותר, ובין שמות שהם ספק צמחים או שלא ניתן לזהותם כלל. לצד כלי המחקר שעומדים לרשות החוקר, כמו ניתוח טקסטואלי, בלשנות משווה, בוטניקה-ארכיאולוגית, אתנובוטניקה ועוד, אנו מציעים להעניק למסורת הזיהוי הרציפה כמדד בעל המשקל הסגולי הגבוה ביותר בקביעת רמת הזיהוי ואמינותו. זהו מחקר רב-תחומי שעשוי להעניק מימד חדש לבחינה ריאלית של נוף צמחיית הבר, האקולוגיה של הצומח, והתרבות החקלאית בתקופת המקרא.
תיאור: דגי הים, יחד עם שאר בעלי-חיים ימיים, מהווים חלק בלתי נפרד מן המארג האקולוגי של האוקיינוסים והימים.
הם נפוצים מהקטבים הקרים ועד לימים הטרופיים החמים, ממימי החופים הרדודים ועד למעמקי הים, גם מעל לקרקעית-ים חולית או טינית וגם בין סלעים או צומח ימי.
כמעט שאין מקום באוקינוס העולמי שבו לא ימצאו דגים, וככל שהמקום הוא יחודי יותר מבחינת התנאים השוררים בו, כן יחודיים יותר מיני הדגים המאכלסים אותו.
לב פישלזון, מהמחלקה לזאולוגיה באוניברסיטת תל-אביב. מנהל המכון לחקר שמירת הטבע, חוקר ביולוגיה ואקולוגיה של חברות ימיות ועוסק במחקר איכות הסביבה.
תיאור: חקלאות: "הכרת המבנה ההיסטולוגי והאנטומי של הצמח חשובה ביותר לכל אדם שעיסוקו בצמחים, בין אם הוא ביולוג ובין אם הוא חקלאי". על האנטומיה וההיסטולוגיה של הצמח.
תיאור: לפניכם ספר העיון הראשון בעברית הדן בפירוט רב בנושא הניסויים בבעלי חיים במחקר הביו-רפואי, אך בדרכו הוא מאיר תחומים מרתקים נוספים.
יש בו, למשל, סקירה של התפתחות המחקר המודרני ומצוינים הישגיו האדירים של מחקר זה בשיפור בריאות האדם ורווחתו. הישגים אלה, המבוססים גם על ניסויים בבעלי חיים, הביאו לשיפור גם בבריאות חיות המשק וסיפקו כלים חיוניים לשמירת הסביבה ולרווחת כל החי בטבע.
כן מתוארת בספר התפתחות התנועות למניעת התאכזרות לבעלי חיים שהפכו במרוצת הזמן לתנועות לשחרור בעלי חיים או לתביעת זכויות להם, ואלה מתנגדות כיום לכל שימושי האדם בחיות, ממזון ועד ניסויים ביו-רפואיים.
המחבר מזהיר שהשוואת המעמד המוסרי של החיה למעמדו של האדם, כדרישת הקיצונים בתנועות הללו, סכנתה כפולה. היא מנוגדת לאינטואיציות המוסריות של האדם ועלולה לפגוע ביסודות המוסר האנושי.
יישום גישתם עלול להנחית מכה אנושה על המחקר הביו-רפואי ולפיכך לפגוע פגיעה קשה בבריאות האדם וברווחתו, בחיה ובסביבה.
עוד מתוארות בספר הגישות ליחסים שבין האדם לבעלי החיים בדתות המונותיאיסטיות, ובייחוד בהלכה היהודית, ובתפיסות הפילוסופיות והמוסריות.
נחיצות הניסויים בבעלי חיים הביאה להסדרתם בחוק בכל המדינות הנאורות, תוך איזון בין צורכי קידום המדע והבריאות ובין הדאגה לרווחת חיות הניסוי.
הכללים שבבסיס חוקים אלה מכונים בעברית עצ"ה: עידון, צמצום והמרה – שהם כללים לשמירה קפדנית על בריאות חיות הניסוי, על רווחתן ועל צמצום סבלן.
מטבע הדברים, הספר מתמקד בהשוואת החקיקה והפרקטיקה של הניסויים בבעלי חיים בישראל למצב במדינות מתקדמות אחרות. פרק נרחב מתאר את הפולמוס המתמשך בסוגיה בזירה הציבורית בישראל, לנוכח הדרישות להחמרת החקיקה בהשראת המתנגדים לניסויים.
המתנגדים מסרבים לקבל את ההכרה של החוק בעצם הצורך בניסויים ובתועלתם המוכחת זה דורות.
פרופ' אלכס צפרירי ממכון ויצמן למדע ברחובות הוא מחלוצי החוקרים של הבשלת ביציות יונקים בישראל.
פרופ' צפרירי פרסם פרסומים מדעיים רבים וזכה בפרסים ישראליים ובינלאומיים. הוא חבר כבוד באגודה האירופית לרביית האדם ואמבריולוגיה. בעשור האחרון היה פרופ' צפרירי מעורב בדיון הציבורי בסוגיית הניסויים בבעלי חיים בתפקידו כיו"ר הפורום הבין-אוניברסיטאי לקידום מדעי הרפואה בישראל הפועל בשם שבע אוניברסיטאות המחקר בתחום זה.
תיאור: לכל לומד תפיסות אישיות על המציאות הסובבת אותו.
תפיסות אלה נוצרו עוד קודם שהלומד התנסה בתהליך למידה מסודר. לעיתים נותרות רבות מהתפיסות האלה ללא שינוי גם לאחר לימוד התכנים המדעיים. ואולם, למידה משמעותית של מושגים ועקרונות מדעיים מחייבת לטפל בתפיסות הללו כדי לאפשר שינוי תפיסתי שמשמעו: החלפת תפיסות אישיות שגויות בתפיסות המדעיות המקובלות.
ובין מגוון עשיר ומקיף של פעילויות סדנאיות ודיונים, המעודדים חשיפה של תפיסות אישיות וחשיבה רפלקטיבית.
תיאור: החי בארצות המקרא כרך שני: תולדות בעלי החיים בארץ-ישראל ושכנותיה מתקופת בית שני ועד לסוף המאה התשע-עשרה בלוויית לוחות וציורים.
פרופסור שמעון בודנהיימר, שימש כפרופסור לזואולוגיה באוניברסיטה העברית, חוקר ומרצה.
תיאור: לקסיקון זה נועד לחובב ולמתעניין שאיננו ביולוג שדה מקצועי. ניתן בו מידע מרוכז על צמחים ובעלי חיים של ארץ ישראל, במגמה לפתוח צוהר לעולם נפלא, מרתק ויפהפה, ולהציג צד נוסף, חשוב ולא ידוע דיו, של המולדת. אין גבול להעמקה בנושאים אלה, וכל העמקה נוספת מביאה עמה אוצרות של עניין והנאה, אך הגבלנו עצמנו במסגרת של ספר נוח לעיון מהיר, וקל לנשיאה ולדפדוף. בחרנו להועיד את הספר ולכוונו לציבור רחב של משתמשים, כך שגם מתחיל יוכל להבין אותו וגם חובב ותיק וידען יפיק ממנו תועלת וימצא בו מידע משלים לידיעותיו. הבסיס ללקסיקון הזה הוא החומר האצור באנציקלופדיה "החי והצומח של ארץ ישראל", והוא מסתמך על ידיעותיהם של המומחים החשובים שהשתתפו בחיבורה. נוסף לכך, משוקע בו גם מידע שהצטבר אצל המחבר בעשרות שנים של לימוד הנושא והוראתו. פרט לאנציקלופדיה הנ"ל מסתמך הספר גם על מידע מתוך הלקסיקון המצוין של מורי ורבי מנחם דור(לקסיקון לזואולוגיה .(1987 הערכים על עופות נכתבו לספר זה על ידי ראובן ענבר.
תיאור: לקסיקון החי במים בישראל - הוא הראשון בסוגו, המנסה להציג את היצורים המצויים במים של ישראל כשהם מסודרים לפי סדר האלף בית של שמותיהם העבריים. בזאת מזומן לקורא חידוש נוסף: ריכוז גדול של שמות מקוריים, שחלקם הוענק ליצורים בידי חוקרים ועבר את אישורה של ועדת השמות באקדמית ללשון העברית, ואחרים - שמות חדשים, המתפרסמים כאן לראשונה ורבים מהם ייקלטו לבטח בתודעתם של שוחרי הטבע וישמשו להכרתו ולזיהויו של היצור שמאחורי השם. הלקסיקון שלפנינו אינו ספר לימוד במובן המקובל של המלה. זהו ספר של ידע ושל חיפוש מידע, ספר המאפשר לקורא לגלות במהירות פרטים יסודיים על המין שאותו הוא מחפש וכך סולל את הדרך להבנה ולהעמקה.
תיאור: שנים עשר הכרכים של האנציקלופדיה "החי והצומח" עוסקים בבעלי ה־חיים ובצמחים של ארץ ישראל מנקודה ראוה ביולוגית־אקולוגיה, באורחות חייהם ובמקומות חיותם. מבנה האנציקלופדיה הוא נושאי: כל כרך מוקדש לקבוצה אחת של צמחים או בעלי־ חיים )למעט ברך המבוא, וברך אחד, המוקדש לצמחים ובעלי חיים במשק האדם). המיוחד באנציקלופדיה זו - שכל ערכיה נכתבו במיוחד בידי חוקרים ישראלים, שלמדו והכירו אה הצמחים ובעלי ה־חיים במקום גידולם הטבעי, או במעבדה ובגן. כל הכותבים והעורכים הם בני־ סמכא. איש איש במקצועו והדבר מבטיח לקורא וללומד את מיטב הממצאים של המחקר שנצטבר עד כה על הטבע בארץ.