מטרה1.מטרת החוק היא להבטיח תמיכה של מדינת ישראל בארגוני המגזר השלישי הפועלים לקידום ערכים של דמוקרטיה, הגדרה עצמית, זכויות אדם וזכויות מיעוטים במדינות תומכות, זאת מתוך הערכה לפועלן של המדינות התומכות במישורים אלה בישראל.הגדרות2.בחוק זה –"ארגון בר תמיכה" – תאגיד, ארגון, עמותה, מפלגה או גורם חוץ-ממשלתי שמתקיימים בו תנאים אלה: (1)הוא פועל במדינה תומכת לשם קידום באותה המדינה של אחד או יותר מערכים אלה: (א)דמוקרטיה; (ב)הגדרה עצמית למיעוטים; (ג)זכויות מיעוטים; (ד)זכויות אדם; (ה)פיקוח על פעולות הצבא במגעו עם אוכלוסיה אזרחית; (ו)קידום פשרה מדינית בעימות או מחלוקת המתקיימת בין המדינה התומכת למדינה אחרת; (2)עיקר פעילותו מתקיימת במדינה התומכת לשם קידומם באותה מדינה של הערכים האמורים; (3)הוא אינו – (א)פועל בישראל או מעביר תמיכה לארגונים הפועלים בישראל; (ב)מגלה במעשיו או במצעו שלילה של זכות קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית; (ג)פועל לעידוד חרמות על ישראל או על ישראלים בשל היותם ישראלים או בשל מדיניות ממשלת ישראל; (ד)יש במצעו או בהתנהלותו ביטויים של אנטישמיות;"מדינה תומכת" – מדינה שהעבירה בשנת 2012 תמיכה כספית לארגון בעל סדר יום מדיני או ארגון הפועל בישראל באחד התחומים המנויים בסעיף זה; כהעברת תמיכה תיחשב הן תמיכה במישרין והן תמיכה בעקיפין באמצעות קרנות או תאגידים בשליטה ממשלתית;"השר" – שר החוץ.תמיכה בארגונים 3.מדינת ישראל תעביר בשנת 2013 סיוע חוץ בהיקף כולל של 4,500,000 שקלים חדשים לאחד או יותר מרשימת הארגונים ברי התמיכה. עריכת רשימת מדינות תומכות 4.שר המשפטים ינחה את רשם העמותות, רשם ההקדשות ורשם החברות לערוך רשימה של המדינות שהעבירו בשנת 2012 תמיכות לארגונים הפועלים לקידום אחת או יותר מהמטרות שנמנו בסעיף 2 לחוק זה; רשימה כאמור תוצג בפני הממשלה עד ליום כ' בניסן התשע"ג (31 במרץ 2013) וכן תוצג החל באותו היום באתרי האינטרנט של משרד המשפטים ומשרד החוץ. עריכת רשימת ארגונים ברי תמיכה5.השר ינחה את שגרירויות ישראל במדינות התומכות לגבש רשימה של הארגונים ברי התמיכה בהתאם להוראות סעיף 2 לחוק זה. קביעת תבחינים 6.(א)השר, באישור ועדת החוץ והביטחון בכנסת, יקבע תבחינים לחלוקת התמיכה בין ארגונים ברי תמיכה; התבחינים יובאו לאישור ועדת החוץ והביטחון לא יאוחר מ-90 ימים מיום כניסת החוק לתוקפו. (ב)בקביעת התבחינים יינתן משקל לרצון להעביר תמיכה נקודתית משמעותית למספר מצומצם של ארגונים, וזאת על מנת לאפשר קידום אפקטיבי של הערכים המקודמים על ידי אותם ארגונים במדינה התומכת. קיום טקס תמיכה פומבי7.שגרירות ישראל במדינה התומכת תקיים טקס חגיגי פומבי פתוח לכלי התקשורת ובו יעביר השגריר בטקס רב רושם את ההמחאה עם סכום התמיכה; בטקס ידגיש השגריר את מחויבותה של מדינת ישראל לקידום הערכים שנמנו בסעיף 2 לחוק זה, את רצונה לקדם ערכים אלה גם במדינה התומכת ואת העובדה כי מדינת ישראל מוקירה את פועלה של המדינה התומכת בתחום זה בפעילותה בישראל.
ארגונים רבים במדינת ישראל המצהירים על פועלם לקידום מטרות דוגמת אלה שנמנו בסעיף 2 לעיל נהנים מתמיכות המעבירות מדינות זרות, ובכללן מדינות הנחשבות למדינות ידידותיות.
במקרים רבים הארגונים הפועלים בישראל משפיעים על סדר היום המדיני וכן משפיעים, על פי רוב תוך שימוש בעתירות לבג"ץ, בסוגיות יסוד הקשורות בזהותה של המדינה ובהתנהלותה מול קבוצות אוכלוסיה בקרבה.
מתוך הוקרה לפעילותן של המדינות בתחום זה, ומתוך רצון להעביר סיוע גומלין לאותן מדינות ולסייע לקידום ערכים אלה בקרבן-הן, מוצע בזאת להעביר סיוע חוץ לארגונים הפועלים במדינות אלה.
אמנם, בשים לב למשאביה הכספיים של מדינת ישראל סיוע זה לא ישתווה למלוא תמיכתן הכספית של המדינות הזרות בארגונים הפועלים בישראל. אולם, זהו צעד סמלי שיכול להעביר מסר של הוקרה והדדיות, במאבק המשותף להנחלת ערכי הדמוקרטיה וזכויות האדם.
מדינה כמו ספרד למשל שהעבירה תמיכה לארגונים בישראל, תדע להעריך צעד של העברת תמיכה לארגונים הפועלים בספרד לשם קידום זכויות המיעוטים הבסקיים או הקטלוניים. באותו אופן, ממשלת בריטניה הגדולה תדע להעריך תמיכה ישראלית בארגונים שתכליתם לפקח על התנהלות הצבא הבריטי במגעו עם האוכלוסייה האזרחית באזורים הנמצאים תחת שליטה צבאית בריטית בעיראק או באפגניסטן.
בכך תראה מדינת ישראל כי הצעדים הידידותיים המופנים כלפיה מצד המדינות הזרות אינם נותרים בגדר מחוות חד-צדדיות, והמדינה נענית לשיתוף פעולה הדדי בתחום זה.
מעבר לתרומה החיובית כשלעצמה בקידום ערכים של זכויות אדם, הדבר יתרום בוודאי לחיזוק מעמדה הבינלאומי של ישראל ולתדמיתה בעולם, כמו גם לחיזוק יחסיה עם המדינות הזרות, שיגלו שישראל יודעת לא רק לקבל, אלא גם לתת.
מוצע כי בתום שנת 2013, ולאור ההישגים שיושגו בתחום זה, תישקל הרחבה של החוק לשנים עוקבות כמו גם תיבחן הרחבה של הסיוע הכספי.
החוק מצמצם את התמיכה לארגונים הפועלים בקרב המדינות התומכות, וממעט מרשימת הארגונים הנתמכים ארגונים הפועלים בישראל, וזאת כדי לשמור על תכלית החקיקה – סיוע גומלין לארגוני זכויות אדם במדינות התומכות.