בחברה המערבית מושם דגש רב על הישגים אקדמיים ויכולות לימודיות. החל מגילאי הילדות תופסים הלימודים חלק משמעותי בשגרת יומנו והערכתנו ותפיסתנו העצמית מבוססים בחלקם הגדול על תפקודנו במערכת החינוכית. בהתאם, עשויים הלימודים להוות מקור ללחץ, מתחים וחששות.
רמה מסוימת של לחץ בשעת מבחן היא טבעית ואף תורמת לביצועים, אך כאשר רמת הלחץ פוגעת ביכולת לתפקד בעת המבחן או הלמידה אליו, ייתכן ומדובר בחרדת בחינות.
אספקטים רגשיים: ברמה הרגשית, חרדת הבחינות מביאה לחוויה של פחד, מועקה, לחץ ודאגה המתעוררים בעוצמה משמעותית בעת המבחן או הלמידה אליו.
אספקטים פיסיולוגיים: רבים מהסובלים מחרדת בחינות סובלים מתסמינים פיסיולוגיים המתעוררים בעת הלמידה, בעת דיבור על המבחן המתקרב וכמובן- בשעת המבחן עצמו. תסמינים אלו עשויים להתבטא ברעד, הזעה, בחילות וסחרחורות, כאבי ראש, כאבי בטן ושלשולים או עצירות, קוצר נשימה ודפיקות לב מואצות וכן הלאה.
אספקטים התנהגותיים: הלחץ והחרדה שמעוררות הבחינות משפיעות גם על ההתנהגות לפני ותוך כדי הבחינה. כך, למשל, עשויה החרדה להתבטא באי שקט, הימנעות מלמידה לבחינה, קושי להתמיד בלמידה או בשאלות מסוימות בבחינה, למידה "אובססיבית"ומוגזמת עוד.
אמונות עצמיות שליליות: "אני בטוח לא יכול להתמודד עם הבחינה", "לכולם נורא קל ורק אני לא מבין כלום"
נבואות שחורות ופסימיות: "אני אכשל", "אני בחיים לא אצליח לסיים את התואר"
חשיבה דיכוטומית (או חשיבת שחור-לבן): "אם אני לא אצליח את השאלה הזאת כל המבחן הלך", "אם אני נכשל במבחן הזה אני כבר לא אתקבל לאוניברסיטה"
ייחוס פנימי שלילי יציב: תפיסת קושי או כישלון כנובעים מחוסר יכולת. למשל: "נכשלתי כי אני אפס/ כי אין לי יכולות"
חרדה ודיכאון הן הפרעות נפוצות הגורמות לסבל ופגיעה תפקודית משמעותיים. כיום קיימות מגוון שיטות טיפול בחרדה ודיכאון, המביאות לשיפור משמעותי בסימפטומים ובאופן בו הם משפיעים על היבטי חיים רבים. מידע על שיטות טיפול בחרדה ודיכאון.
טיפול בחרדה מכלבים מכוון לשנות את המחשבות וההתנהגויות שמעוררות ומשמרות את החרדה. מידע על טיפול קוגניטיבי התנהגותי, הטיפול הפופולרי במקרים אלו.
את/ה או הילד סובלים מחרדות? בואו לקבל מידע והפניות למטפלים בפוסט טראומה, פוביות, התקפי פאניקה, אובססיות, חרדה חברתית ודאגנות יתר.