"שליש מהמחזור השנתי בענף השיפוצים משולם ב'שחור'"
ניתוח כלכלי לענף שיפוצי הבתים, שפירסמה חברת המידע העסקי דן אנד ברדסטריט, מוצא כי מתוך מחזור כספי שנתי של 15 מיליארד שקל בענף, כשליש, כלומר כ-5 מיליארד שקל, אינו מדווח במס. עוד מצאה החברה כי רמת הסיכון של קבלני השיפוצים גבוהה בכ-15% מהממוצע במשק.
החברה ביססה את ההערכות אודות המחזור הכספי הענף, המדווח וזה שאינו מדווח, על מספר מקורות מידע, בהם התאחדות קבלני השיפוצים, וגורמים נוספים בתחום אספקת חומרי הבנייה.
צח ברקי, סמנכ"ל מידע, כלכלה ומחקר בחברה, תולה את רמת הסיכון הגבוהה בענף בכמות הגדולה של קבלנים לא רשומים ו"מאכערים" בענף. "על מנת להצליח בתחום השיפוצים, קבלן זקוק לקהל לקוחות נאמן, כך שרף הכניסה לענף יהיה גבוה", אומר ברקי.
"עם זאת, אנו רואים שמספר קבלני השיפוצים לנפש בארץ הוא יחסית גבוה, וזאת בשל הכמות הגדולה של קבלנים לא רשומים, שזוכים בנתח גדול מהלקוחות בזכות מחירים מפתים. התוצאה היא - מצד אחד שחיקת הרווחיות בענף, ומצד שני מוניטין רע לענף, שמקשה עוד יותר על קבלנים רציניים לדרוש תשלום הוגן על עבודה איכותית", הוסיף ברקי.
כמו כן, לפי הנתונים שהציגו היום כלכלני החברה, נוהגת משפחה ישראלית לשפץ את ביתה אחת ל-10 שנים בממוצע, כאשר השיפוצים השכיחים ביותר נעשים בטווח המחיר של 100-45 אלף שקל.
עוד על פי הערכת D&B, עומד היקף השיפוצים בישראל בדירות למגורים בלבד על כ-9.5 מיליארד שקל וצפוי לגדול בכ-1.5% כל שנה. "יחד עם זאת, המשך הרעה בכלכלה העולמית עשוי לפגוע בצמיחת המשק הישראלי לדחות את הוצאות משקי הבית בישראל, ביניהם הוצאות בגין שיפוצים", נכתב.
היקף שיפוצי המבנים הציבוריים בשנה מוערך בכ-3.5 מיליארד שקל, והיקפם השנתי של סך כל המכרזים לקבלני שיפוצים שמוציאה הממשלה נאמד בכ-7 מיליארד שקל - כמעט מחצית מסך המחזור. עבודות אלה מבוצעות במתקנים ציבוריים כגון בתי חולים, בתי ספר, אוניברסיטאות וגם בנייני מגורים שבבעלות המדינה (בעיקר נכסי דיור ציבורי).
מנועי הצמיחה לענף הוגדרו כמספר העסקאות בענף הנדל"ן, ובעיקר עסקאות יד שנייה, שיפוצים בשטח המשותף בבניינים רבי קומות והסדרת הפעילות בענף באמצעות חוק רישום קבלני שיפוצים, שצפוי לדברי אנשי החברה לחשוף קבלנים רבים יותר למכרזים במגזרים הציבורי והממשלתי.