עד כמה אתם מתוסכלים ממערכת החינוך? עד כמה אתם חרדים לעתיד ילדינו מבחינה תעסוקתית? התחושה הזו שמערכת החינוך משקיעה מיליארדים, אך לא באמת נותנת מענה לצרכים ולאתגרים הקיימים כבר הפכה למציאות שנדמה שהיא גזרת גורל. לא תמיד זה היה כך.
פעם נחשבנו למצוינים, למי שמוציאים את התלמידים ואנשי המקצוע הכי טובים. גדלנו על זה שישראל מובילה במתמטיקה ובמדעים, ושהישראלים הם חכמים במיוחד. ואז בתחילת שנות האלפיים באו מבחני מיצ״ב ומבחני פיז״ה וגילינו לחרדתנו שישראל רחוקה מהעשירייה הראשונה בהישגים לימודיים.
הנתון של הגידול בתקציב לילד חושב על סמך על דו"חות החשב הכללי על ביצוע תקציב המדינה לשנים 2008 ו-2018. סכום הביצוע של תקציב החינוך הכולל לכל שנה, חולק במספר הכולל של ילדים בגילאי 3 עד 18 לאותן שנים (על בסיס לוח "אוכלוסיה לפי קבוצת אוכלוסייה, דת, מין וגיל" בשנתון סטטיסטי לישראל לשנת 2009 ו-2019). לאחר מכן, הותאמו הנתונים לפי העלייה במדד המחירים לצרכן מדצמבר 2008 ועד דצמבר 2018 (חושב על בסיס מאגר המחירים ומדדי המחירים באתר הלמ"ס).
הנתון של מיקום התקציב לילד בישראל בקרב המדינות המפותחות הופק על סמך מאגרי הנתונים באתר OECD.Stat. האינדיקטור הרלבנטי הוא שיעור ההוצאה על חינוך כאחוז מהתמ"ג לשנת 2017, Structure of general government expenditures by function, Education, percentage of GDP. נתון זה הותאם לשיעור האוכלוסייה מתחת לגיל 15 בכל מדינה לשנת 2013 (אינדיקטור Young Population). על בסיס הנתון המותאם דורגו 29 מדינות ה-OECD לגביהן היה מידע.
הסיבות לכך הן מאיכות כוח ההוראה ועד להתעדכנות בשיטות ובתחומי לימודים, אולם מעל הכל מרחפת ההשקעה התקציבית בחינוך. כי למרות הדעה הרווחת לפיה תקציב החינוך בישראל גבוה במיוחד, מסתבר שלפי נתוני 2017, ישראל נמצאת במקום ה-28 בהשקעה בחינוך פר תלמיד מתוך 29 המדינות המפותחות (רק אירלנד מוציאה פחות). בממוצע אנו משקיעים 15% פחות מיתר המדינות המפותחות.
כתוצאה מזה, הילדים שלנו נשארים מאחור. וכשהילדים נשארים מאחור, הכלכלה דורכת במקום, ועתיד המדינה לוט בערפל. חייבים לשנות כיוון.
הפחתת ההשענות על בחינות ככלי הערכה מוביל, בדגש על בחינות הבגרות שלריבויין אין אח ורע בעולם.