מזרחית לרחוב הכרמל (לימים רחוב המלך ג'ורג') היו בבעלות משפחת עיסאווי פרדס וכרם. הפרדס נרכש על ידי העיריה ובית הבאר שלו הועבר לשימוש חניכי בית"ר (לימים נבנה במקום בית מצודת זאב). כרם עיסאווי, הצפוני יותר, נמצא מזרחית לאדמת משפחת חינאווי (שכונת צריפי נורדיה, לימים דיזנגוף סנטר), נמכר אף הוא ומופיע במסמכי התקופה כאדמת משק ע"ש החברה לרכישת קרקעות אשר גאלה את הקרקע בשנים 1925-1926. חלק נוסף של הקרקע שרכשה החברה כונתה לעיתים משק 2, ונמצאית מעט צפונה בין רחובות המלך ג'ורג' ושמשון הגיבור.
לוחית פח קטנה בקיר מבנה השנאי ברחוב ספיר, עליה רשום "משק", היא תזכורת צנועה להסטוריה של גאולת הקרקע בחלק זה של העיר. לפי מודעה שפורסמה בשנת 1926 בשנתון המסחרי כל ארץ-ישראל, משק בע"מ היא "חברה ארץ ישראלית להכשרת קרקעות, לבנין ערי גנים, משקי חקלאות ופרדסים משותפים". משרדה בתל-אביב נמצא ברחוב הרצל 30 והחברה מחזיקה סניפים בכל בירות אירופה.
בפרסומי החברה מאותה השנה נכתב כי "משק" נוסדה בנובמבר 1923, ע"י קבוצת ציוני רוסיה בראשות ה"ה ברוצקוס, גפשטין, זקס, כהנוב וקוצינוק. ההון יסודי של משק עם היווסדה היה 10,000 לי"מ. מטרות החברה: משיכת ההון היהודי הפרטי לקניית חלקות אדמה בערים, בסביבות הערים וקרקעות חקלאיות, בניין בתים ועסקי תעשייה, ובניין ערי-גנים ושכונות עובדים: "להגשמת כל הסעיפים הללו משק יצרה את האפאראט שלה, בארץ ישראל, וכמו כן סניפים וסוכנויות בארצות שונות של אירופה המאוחדים על ידי שני מרכזים: בברלין (Meinekestr 10W ע"י ההסתדרות הציונית הגרמנית) ובורשה (הסתדרות הציונים, רחוב נלבקי 2א'). החברה עובדת על הפרינציפ של אחוזים ובזמן זה פעולותיה מתפשטות על כל ארצות אירופה שיש בהן ישוב עברי ניכר. חוץ מהסוכנויות הקבועות, העבודה מתנהלת גם ע"י נסיעות למקומות עבודה".
הרעיונות העיקריים שהונחו ליסוד משק היו: א) יצירת גשר חזק בין יהדות הגלות ובין ארץ ישראל. ב) השקעת כספים זהירה של יהודי הגלות בנכסי דלא ניידי בארץ ישראל. ג) הכשרת כל הקרקעות שנקנו ע"י החברה כדוגמת חברות כאלה באירופה.
אדמת משק בקטע מפה משנת 1936. כיום בסביבת רחובות הרמן שפירא ואליהו ספיר.
שנאי משק ומגרש החניה בשטח מכון המים באדמת משק. צילום: GSV 2015.