אלו בעיות נוספות הטרידו את התושבים בשנות העשרים?
לאחר הפעלת הבאר במושבה, פנו התושבים הדתיים לועד בדרישה שלא להפעיל את המשאבה בשבתות.
בקשתם נדונה ונתקבלה והתושבים נתבקשו להכין מים לשבת. כמו כן נתבקשו בעלי השדות, שלא להשקות את שדותיהם בימי שישי, מחשש שמא לא יספיקו המים שבצינורות לאגירה בבתים.
עוד החליט הועד בנושאי הדת: להזמין למושבה שוחט בשכר לירה ארץ-ישראלית אחת, ולהכניס ש"ס, שישמש כהתחלה לספריה ציבורית. נושא מתן הלוואות תפס גם הוא מקום בדרישות תושבים מהועד. הללו התקנאו בתושבי כפר-סבא הסמוכה, שהיה בה כבר מוסד בנקאי, אשר נתן לתושבים הלוואות.
רוב הבקשות להלוואה באו מצד מתיישבים שביקשו להרחיב את משקם החקלאי. בהיות הועד מעונין בפיתוח המקום, החליט ב- 22 ביולי 1926, לטפל ביסוד בנק "הלואה וחסכון". את הדואר שהיה מיועד לתושבי רענניה לא היו מביאים בתחילה למושבה. דברי דואר שיועדו לתושבים, הוכנסו לתיבת-דואר מיוחדת בתל-אביב. מוביל החלב ל"התאחדות משקי החלב" היה ממונה גם על הבאת המכתבים המעטים, שהצטברו בתיבת-הדואר. כשהתרחבה המושבה תבעו התושבים לפתוח סניף דואר במקום. באותה תקופה תבעה גם עין-חי הסמוכה פתיחת סניף דואר. אנשי עין-חי פנו לועד רענניה, והציעו לו כי יתמוך בפנייתם אל השלטונות הבריטיים. מוטב, אמרו, שתקבלו את הדואר אצלנו מאשר בתל-אביב.
נוסף לטבק שכבר הוזכר, גידלו התושבים בעיקר אפונה, בקיה ותירס ואף נטעו כ-60 דונם גפנים. תוך חיפוש אחרי מקורות הכנסה אחרים, נעשה נסיון להכניס ענף נוסף למושבה: מכוורת. "אחוזה" רכשה בשביל חבריה מספר כוורות דבורים, אך חוסר נסיון בעבודה זו היה בעוכריהם והענף לא עלה יפה כבר מתחילתו.
בשנות העשרים הוקם ועד ההורים הראשון במושבה. בועד זה היו פעילות, בעיקר, נשות ה"ממברס", אשר ביקשו להקים גן-ילדים במושבה. למרות הבטחת הועד, כי גן-ילדים ייפתח לכשיקום "בית- העם", הן לא היו מרוצות מכך. הנשים ביקשו הקצבה של 2 לא"י לחודש, כדי להחזיק את הגן תוך התחייבות שהן תטפלנה בכל הסידורים הקשורים בו. הועד לא נענה לבקשה ואת תשובתו השלילית נימק בכך שמספר הפעוטות הנמצאים במושבה איננו מצריך גן, מה גם שאין בשלב זה גננת היכולה למלא את התפקיד. אגב, תקציב : תקציב שנת 1926, כפי שנקבע על ידי הועד, הסתכם ב- 420 לא"י.
בשלהי 1926 חלו מספר תושבים במושבה במחלת הקדחת. נראה שהמחלה פשטה מן הביצה המקומית. אחד מהחולים, ר' אליהו כ"ץ ז"ל, מהדמויות המיוחדות והאצילות שבין המתיישבים, נפטר כתוצאה מהמחלה והובא לקבורה בתל אביב. הוא היה הנפטר הראשון במושבה.
א. שנתיים של ישיבה ברעננה.
ב. תשלום המס הכללי, כשאר התושבים.
ג. תשלום המסים שנה קודם לכן.
ד. הבקשה תוגש ע"י הפועל עצמו.
לאחר דיונים אושרה ההצעה והפועלים הוכרו כתושבים מן המנין, לאחר מאבק של שנים.
מועצת הפועלים החליטה בשנה זו על הקמת קבוצת "הפועל" במושבה.
עד אז היתה קיימת רק אגודת "מכבי", שהקים זאב ברגמן ז"ל. סניף "הפועל" הוקם ע"י הח' דוד ציפמן שהיה גם המאמן הראשון. אח"כ נשלח מטעם מרכז "הפועל" כמאמן הח' יעקב שגיא (וקסמן). קבוצות "הפועל" הכניסו רוח חדשה במושבה בהציבן קבוצת כדורגל וענפי ספורט נוספים.
החדר הצר שב"בית העם" לא הספיק עוד לצורכי בית הספר המתפתח. שני המורים משה מגד ז"ל וישעיהו ברטוב צפו את גידולו המהיר וביקשו להעבירו למקום אחר, שיהיה מיועד אך ורק לו. בהיות "בית העם" מרכז לפעילות ציבורית תוססת, טענו, נפגעים הלימודים המתקיימים במקום.
ועוד בנושאי פיתוח והרחבה: התוכנית לסלילת הכביש הראשי תל אביב חיפה, שהוכנה בידי הבריטים, הושלמה. לפי תוכנית זו היה תוואי הדרך צריך לעבור בקצהו המזרחי של רחוב אחוזה. או אז התעוררה שאלת סלילת רחוב אחוזה. אך באין תקציב לכך, ירד הדבר בשלב זה מהפרק.