המאבק נמשך: "ילדי הזרים - קורבן למחדלים"
גירוש בסוף שנת הלימודים? אלי ישי לא הסכים להעניק לילדי העובדים הזרים מעמד, ובדיון בראשות נתניהו טרם הוחלט סופית מה יעלה בגורל ילדי העובדים הזרים. אבל בארגוני הסיוע ייצאו להפגין גם היום: "לא ניתן שיגרשו ילדים רק כדי להמשיך ולהביא מהגרים חדשים למען עשיית רווחים"
האם - ומתי - יגורשו ילדי הזרים? גם בישיבת השרים אמש (יום ב') לא התקבלה החלטה בשאלה, ובכל מקרה ברור כבר שהם לא יגורשו במהלך שנת הלימודים הנוכחית, אבל בארגוני הסיוע לזרים לא מתכוונים לשבת ולחכות. כבר הערב הם צפויים לקיים עוד הפגנת מחאה נגד הגירוש בתל אביב.
בתום הישיבה אמש, שבה השתתפו שרי הפנים, הרווחה, החינוך, המשפטים והאוצר, הוחלט שלא להחליט. מלשכת ראש הממשלה נמסר כי הדיונים בנושא יימשכו בימים הקרובים, וכי החלטה תיפול "רק לאחר שקילת כל ההיבטים".
במהלך הדיון פנה שר הפנים אלי ישי, המוביל את מבצע האכיפה, אל ראש הממשלה, ואמר לו כי לא ייתן מעמד לילדי הזרים. "אם אתה רוצה לתת להם מעמד - קח ממני את משרד הפנים", הבהיר לו. שר החינוך, גדעון סער, אמר בצאתו מהישיבה כי "יש להאריך את החלטת הביניים של ראש הממשלה שלא לגרש אותם, עד לסוף שנת הלימודים". עד אז, לדבריו, "יש לקבוע מדיניות כוללת".
בינתיים, עדיין אין לממשלה מדיניות ברורה בנושא, והארגונים קוראים לציבור הרחב להצטרף לפעילותם כדי למחות על כך, ולהגן על ילדי הזרים. "כל החלטה לגרש את הילדים - היום או בתום השנה - היא החלטה בלתי מוסרית ולא אנושית", אומרים בארגון Israeli Children, שאירגן את משמרת מחאה אתמול מול הכנסת, ובסוף השבוע יקיים תערוכת צילום גדולה כדי להגביר מודעות לנושא. "הארכת מועד קבלת ההחלטה לגבי גורלם של הילדים מותירה אותם בחרדה איומה וחוסר ביטחון. זה רק מאריך ומגדיל את סבלם של הילדים".
"הילדים לא צריכים לשלם את מחיר המחדלים שהתרחשו במשך השנים במדינה", מוסיפים בארגון. "אנחנו הבאנו את ההורים שלהם לפה, ויש לנו גם אחריות כלפיהם. לא ניתן שיגרשו ילדים רק כדי להמשיך ולהביא בדלת האחורית מהגרים חדשים למען עשיית רווחים. מי שחושב שגירוש הילדים הוא נסיון אמיתי לפתור את בעיית ההגירה - נותן לגורמים בממשלה לעבוד עליו בעיניים" .
"החלטה בלתי סבירה לחלוטין"
גם במוקד הסיוע לעובדים הזרים הגיבו בחריפות על תוצאות הדיון: "אנו מצרים על ההחלטה האומללה והאכזרית, שאם תיושם, תביא לקריעתם של 2,000 ילדים מהמדינה היחידה אותה הם מכירים. עם זאת, אנו נערכים, בשיתוף עם ארגוני זכויות האדם, להמשך המאבק למען הכרה במעמדם של ילדי מהגרי העבודה. ההחלטה על גירוש מהארץ של 2,000 הילדים נראית בלתי סבירה לחלוטין, במיוחד על רקע המשך הבאתם של אלפי מהגרי עבודה חדשים מדי שנה, על ידי אותה ממשלה עצמה הגוזרת על הילדים מעצר וגירוש מהארץ".
ח"כ ניצן הורוביץ (מרצ), הפעיל נגד גירוש הזרים, תקף את תוצאות הדיון. "ההחלטה על גירוש בסוף שנת הלימודים היא החלטה בזויה שמתעתעת בציבור", אמר. "הממשלה מתעלמת מכך שהילדים הללו נולדו כאן, מדברים עברית ולא מכירים שום שפה וארץ אחרת. הם ישראלים לכל דבר ויש להעניק להם מעמד קבע ולהפסיק לרדוף אותם כמו פושעים".
לפני כשלושה חודשים הגיש ח"כ הורוביץ הצעת חוק שנועדה לאסור כליאה של ילדי פליטים ועובדים זרים, אם טרם מלאו להם 14 שנים. החוק גם מציב סייגים לכליאת ילדים שגילם עולה על 14. אם ההצעה תאושר - לא ניתן יהיה לעצור עובד זר הנמצא בארץ עם ילדים, אלא תינתן להם תקופת ארכה לעזיבה מרצון.
מתנגד בולט נוסף לגירוש הילדים ממשיך להיות שר הרווחה, יצחק הרצוג. עוד קודם לישיבה אמר הרצוג כי לא יתמוך בהחלטה שתוביל לגירוש ילדי העובדים הזרים, וציין כי מדובר בילדים הנמצאים בסיכון ובמצוקה, ולכן "הטיפול בהם צריך להיעשות ללא קשר לזהותם".
ח"כ הורוביץ. "להפסיק לרדוף אותם כמו פושעים"