גם אתם התחלתם לחשוב על העסקת מטפל זר? זו שאלה לא פשוטה…. כן מטפלים זרים, לא מטפלים זרים ואיך בכלל מתחילים בתהליך?
כיצד אדע שבן משפחתי זקוק למטפל זר? ההורה שלי לא מעוניין להכניס הביתה מטפל זר, מה אוכל לעשות? מי זכאי להעסיק מטפל זר? מהי הערכת תלות (“מבחן תלות”) ומי מבצע בדיקה זו?
בן המשפחה שלי מאושפז בבית חולים ועומד להשתחרר, כיצד ניתן לקבל היתר מהיר להעסקת מטפל זר? במה כרוכה העסקת מטפל זר? איך מממנים את ההעסקה של העובד הזר?
החלטנו להעסיק מטפל זר, מה עושים עכשיו? מה עלי לבדוק בבואי להתקשר עם לשכה פרטית/תאגיד? מדוע חשוב לעבוד רק עם לשכה/תאגיד המחזיקים ברשיון מטעם רשות האוכלוסין וההגירה? מה התשלומים שעלי לשלם ללשכה פרטית/תאגיד? מה ההבדל בין לשכה פרטית/תאגיד לבין חברת סיעוד ? מה תפקיד הלשכה הפרטית/תאגיד?
איך מגישים בקשה להיתר להעסקת מטפל זר בענף הסיעוד? קיבלנו היתר להעסקת מטפל זר בסיעוד. הצעד הבא- רישום בלשכה הפרטית/התאגיד. מה התוקף של היתר ההעסקה? מצאנו/נמצא עבורנו מטפל זר מתאים. הצעד הבא- אשרת עבודה/ויזה מה התוקף של אשרת העבודה? מה ההבדל בין ויזה/אשרה לבין היתר/רשיון העסקה? האם אני יכול לעבור עם העובד הזר מלשכה פרטית/תאגיד ללשכה/תאגיד אחר?
מהם שיקולי המפתח בעת בחירת מטפל זר ? מה עלינו לעשות אם מצאנו בכוחות עצמנו מטפל זר וברצוננו להעסיקו? האם ניתן לבקש המלצות על העובד הזר ? האם יש אפשרות להעסיק בו זמנית שני עובדים זרים?
כמה זמן עשוי לקחת תהליך הגיוס של מטפל זר שכבר שוהה בישראל ומחזיק באישורים המתאימים? כמה זמן עשוי לקחת תהליך הגיוס של מטפל זר שנמצא עדיין בארץ המוצא? מהי הגבלת האזור הגיאוגרפי להעסקת מטפל זר? איך נקבע האזור הגאוגרפי בו מותר לעובד לעבוד?
גייסנו מטפל זר. איך כדאי להיערך לקראת הגעתו לבית המטופל? מה צריך לארגן בבית לקראת כניסתו של העובד הזר? האם ניתן להגדיר “תקופת ניסיון” לפני העסקה מלאה? אילו גורמים חיצוניים יכולים לסייע בקליטת העובד?
מדוע חשוב לסכם מראש עם העובד הזה את תנאי השכר ותחומי הטיפול? האם העובד הזר יכול לעסוק גם בהיבטי משק בית? מה צריך לכלול חוזה ההעסקה למטפל זר ?
איך מממנים את ההעסקה של העובד הזר? מה הקשר בין גמלת סיעוד לבין העסקת מטפל זר?
אנחנו זכאים לגמלת סיעוד. איך ניתן להמיר את שעות הסיעוד לתשלום שכרו של העובד הזר? מהם היתרונות והחסרונות של קבלת גמלת סיעוד בכסף?
אילו תשלומים והוצאות צפויים לי בעת העסקת מטפל זר בסיעוד? האם עלינו לשלם עבור העובד הזר דמי ביטוח לאומי? האם עלינו לשלם עבור העובד הזר דמי פנסיה? האם עלינו לבטח את העובד הזר בביטוח רפואי בנוסף לדמי הביטוח הלאומי שמשולמים בעבורו?
מה עושים כאשר העובד הזר יוצא לחופשה שבועית? מה עושים כאשר העובד הזר יוצא לחופשה שנתית? אילו ניכויים מותר לנכות משכרו של מטפל זר ?
איך אפשר להראות לעובד הזר שאנו מרוצים מעבודתו ? העובד הזר לא מבין את ההנחיות שלנו – מה עושים ? איך אוכל לדעת שהכל מתנהל כשורה כשהעובד נשאר עם ההורה שלי?
אילו סימנים קיימים לזיהוי התעללות או הזנחה של המבוגר ? איזו בקרה חיצונית קיימת על עבודת העובד הזר? האם מותר לעקוב ולצלם את העובד הזר בעבודתו ?
מה באפשרותי לעשות במידה ואיני שבע רצון מתפקוד העובד הזר? האם ניתן להקפיא היתר העסקה? מה עלי לעשות במידה ויש לי היתר בהתלייה (הקפאה) וברצוני לחזור ולהשתמש בו? העובד הזר שלנו הודיע על כוונה לעזוב. מה עושים? העובד הזר שלנו נעלם ללא התרעה – מה עושים?
ברצוני לפטר את העובד הזר, כיצד עלי לנהוג? מה עלי לעשות לאחר פיטורי או התפטרות העובד הזר? מטופל אושפז לתקופה לא ידועה. מה קורה עם העובד? בן משפחתנו המטופל נפטר – מה יקרה כעת עם העובד ?
האם מטפל זר זכאי לאותם תנאים של עובד ישראלי? מהן זכויות העובד הזר בזמן אשפוז המטופל בבית חולים?
מהו הביטוח הרפואי המיוחד בו יש לבטח עובדים זרים? היכן ניתן למצוא מידע לגבי זכויות עובדים זרים ?
מהי גמלת סיעוד? מי זכאי לגמלת סיעוד? אם איני זכאי לגמלת סיעוד עקב הכנסות גבוהות, כיצד אוכל לקבל היתר להעסקת מטפל זר? איך מגישים תביעה לקבלת גמלת סיעוד? אם הזקן הוא בן 90 ומעלה- מה נדרש לעשות כדי לקבל גמלת סיעוד? שלחתי לביטוח לאומי את המסמכים לקבלת גמלת הסיעוד, מה השלב הבא? איך מתבצעת הערכת תלות לצורך קבלת גמלת סיעוד ?
הזקן עבר מבחן הערכת תלות, מה קורה עכשיו? מהן 3 רמות הזכאות לגמלת סיעוד? אם אני רוצה להעסיק מטפל ישראלי- מה ההטבות? קיבלתי אישור על זכאות לגמלת סיעוד. מה עכשיו? אני לא מרוצה מההחלטה של הביטוח הלאומי לגבי הזכאות לגמלת סיעוד. מה עושים? מה עלי לעשות אם הוחמר מצבו של הזקן?
מה התוקף של היתר ההעסקה?
היתר להעסקת מטפל זר ניתן לתקופה של עד 4 שנים ונשאר בתוקף כל עוד המטופל ממשיך להתגורר בביתו. יש להגיש בקשת הארכה 60 ימים לפני תום תוקפו של ההיתר הקיים.
מה עלי לעשות אם הוחמר מצבו של הזקן?
1. יש להגיש את טופס התביעה הנ”ל לבדיקה מחדש לצורך הגדלת הזכאות.
את הבקשה יכול להגיש גם אדם אחר המייצג את המבוטח (כגון בן משפחה, האפוטרופוס, העובד הסוציאלי או האחות).
2. לאחר הגשת התביעה, יתואם ביקור של מעריך מטעם המוסד לביטוח לאומי, על מנת לערוך בדיקת תלות לתובע בביתו.
קשישים בני 90 ומעלה המעוניינים להיבדק על-ידי רופא גריאטר במקום על-ידי מעריך שיגיע לביתם, יפנו לרופא לפני הגשת התביעה לבדיקה מחדש.
אני לא מרוצה מההחלטה של הביטוח הלאומי לגבי הזכאות לגמלת סיעוד. מה עושים?
ניתן להגיש ערעור לועדה לעררים על ההחלטה שניתנה לגבי מידת התלות של הזקן בזולת.
o יש להגיש את הערר לסניף המוסד לביטוח לאומי העובד, בתוך 60 ימים מהיום שנמסרה לתובע ההודעה בעניין תביעתו.
o הערר המוגש צריך להיות מנומק ומפורט, בצירוף מסמכים התומכים בטענות העורר (אם ישנם).
o יש לציין אם מעוניינים שהדיון יתקיים בנוכחות העורר (או נציגו), או שהדיון יתקיים ללא נוכחותם, על סמך מסמכים בלבד.
o הדיון בוועדת הערר יערך בתוך 60 ימים מהיום שהתקבלה בקשת הערר ונימוקיה.
o ההזמנה לדיון בוועדה תישלח לעורר 14 ימים לפחות לפני המועד שנקבע לדיון (אלא אם כן העורר הסכים להתייצב לבדיקה בתוך זמן קצר יותר).
o הוועדה, שהרכבה כולל שני רופאים, תבדוק את העורר, אולם היא רשאית (בהסכמתו) לדון בערר על סמך מסמכים בלבד.
o העורר רשאי להיות מיוצג בפני הוועדה על-ידי כל אדם מטעמו, כולל הרופא העובד בו או רופא מומחה בגריאטריה.
קיבלתי אישור על זכאות לגמלת סיעוד. מה עכשיו?
לאחר שאושרה הגמלה לזקן, יבקרו בביתו עובד סוציאלי מטעם המחלקה לשירותים חברתיים או אחות קופת חולים, כדי לבדוק מהם שירותי הסיעוד המתאימים לו.
בהמשך, תתכנס ועדה מקומית מקצועית לענייני סיעוד שתקבע לאחר מבחן הערכת תלות ועיון במסמכים רלוונטיים אילו מן השירותים יינתנו לו.
שירותי הסיעוד יינתנו על ידי חברות וארגונים שהוכרו כנותני שירותים. להלן קישור למציאת נותני שירותים באזור מגוריך.
אם אני רוצה להעסיק מטפל ישראלי- מה ההטבות?
מקבל גמלה ברמה ב’ הזכאי ל-16 שעות שבועיות עשוי לקבל תוספת של 3 שעות שבועיות.
מקבל גמלה ברמה ב’ הזכאי ל-8 שעות שבועיות עשוי לקבל תוספת של 1.5 שעות שבועיות.
מקבל גמלה ברמה ג’ הזכאי ל-18 שעות שבועיות עשוי לקבל תוספת של 4 שעות שבועיות.
מקבל גמלה ברמה ג’ הזכאי ל-9 שעות שבועיות עשוי לקבל תוספת של 2 שעות שבועיות.
מהן 3 רמות הזכאות לגמלת סיעוד?
שיעור הזכאות נקבע על-פי הניקוד שצבר התובע – בהתאם לתוצאות מבחן התלות ולמצבו האישי.
הזקן עבר מבחן הערכת תלות, מה קורה עכשיו?
תוך שבועיים מיום הבדיקה, תישלח אליכם בדואר החלטת הביטוח הלאומי לגבי זכאות / אי זכאות, האם היא זמנית או קבועה, ומה שיעור הגימלה. (ישנן 3 רמות שקובעות את הזכאות המתורגמת לסל שירותים או כסף).
איך מתבצעת הערכת תלות לצורך קבלת גמלת סיעוד ?
הערכת תלות מתבצעת ע”י אנשי מקצוע מטעם הביטוח הלאומי בעקבות הגשת בקשה לקבלת קצבת סיעוד. חשוב לדעת שמבחן התלות בודק את רמת התפקוד בתוך הבית ולא את המחלות מהן סובל הזקן .
אכילה, רחצה, יכולת להתלבש, ניידות, שליטה על הסוגרים.
ניתן ניקוד בהתאם ליכולת הביצוע שלהן: ביצוע מלא = 0 נקודות; ביצוע חלקי = 1/2 נקודה; אי יכולת ביצוע = 1 נקודה.
בנוסף, נבחן הצורך של הזקן בהשגחה של אדם אחר (מידת ההבנה שלו, התמצאותו במרחב, היכולת לזהות קרובים, וכן אירועים ותקריות שקרו בעבר) בעקבות מחלות הפוגעות בכושר השיפוט (כמו: אלצהיימר).
בעקבות התרשמות איש המקצוע, הניקוד הנצבר וסיכום ועדה מקצועית המתקיימת בביטוח לאומי נקבע אחוז הגמלה לזקן עפ”י רמת התלות שלו.
שלחתי לביטוח לאומי את המסמכים לקבלת גמלת הסיעוד, מה השלב הבא?
אם ימצאו כי הזקן עומד בתנאי הזכאות הבסיסיים ויש אפשרות שיקבל גמלה, יתאמו עמו ו/או עם משפחתו מועד לביצוע הערכת תלות בבית הזקן. (בדיקת תפקוד לצורך קביעת זכאות לגמלת סיעוד).
אם הזקן הוא בן 90 ומעלה- מה נדרש לעשות כדי לקבל גמלת סיעוד?
בני 90 ומעלה רשאים לעבור הערכה תפקודית על ידי רופא גריאטר, במקום על-ידי מעריך שיגיע לביתם.
1. יש לתאם עם קופת החולים או בית החולים הציבורי בדיקה על-ידי רופא מומחה בגריאטריה.
2. בעת הבדיקה, יש למסור לרופא את נספח ב’ מטופס התביעה לגמלת סיעוד או נספח א’ מטופס התביעה לבדיקה מחדש (“הערכה תפקודית של רופא מומחה בגריאטריה לבני +90”), כדי שימלא אותו.
3. יש להקפיד שתוטבע על הטופס החותמת של המוסד הרפואי הציבורי שבמסגרתו נערכה הבדיקה.
4. את הטופס שמילא הרופא הגריאטר יש לצרף בעת הגשת טופס התביעה (בנוסף לתדפיס המידע הרפואי מהרופא העובד) ולהגיש או לשלוח לסניף הביטוח הלאומי הקרוב למקום מגוריך.
איך מגישים תביעה לקבלת גמלת סיעוד?
את הבקשה יכול להגיש הזקן עצמו או כל אדם אחר המייצג אותו.
כמו כן, ניתן ומומלץ להיעזר בשירות חברות הסיעוד המורשות מטעם הביטוח הלאומי הנמצאות כמעט בכל עיר.
– תדפיס מידע רפואי מקופת החולים (תמצית התיק הרפואי, אבחנות ותרופות) חתום על ידי רופא/אחות, או (בהתאם לחוזר זה), תדפיס שהופק על-ידי התובע מתיקו האישי באתר קופת החולים.
– סיכום אשפוז – למי שאושפז במהלך 3 החודשים שלפני הגשת התביעה.
– אישורים לגבי כל ההכנסות של הזקן ובן/בת הזוג עבור 3 חודשים רצופים מתוך 4 החודשים שקדמו לחודש שבו מוגשת התביעה, לא כולל קצבאות של הביטוח הלאומי או כל קצבה/רנטה המשולמת בשל רדיפות הנאצים.
– למי שסובל מירידה קוגניטיבית, רצוי לצרף אבחון מגריאטר או מפסיכוגריאטר.
שלב ג’ – את הטופס והמסמכים יש לשלוח או להגיש בסניף הביטוח הלאומי באזור מגורי הזקן.
האם ניתן להצטרף לביטוח משלים של קופ"ח אחרת מזו שאני חבר בה ?
מבוטח אינו יכול להיות חבר בקופת חולים אחת, ולהצטרף לתכנית שב”ן של קופת חולים אחרת.
במידה וברצונך להצטרף לביטוח משלים מסוים, עליך תחילה להיות חבר בקופת החולים המציעה ביטוח משלים זה.
במעבר מקופת חולים לקופת חולים אחרת נשמרות הזכויות שניתנות בשב”ן של הקופה החדשה באותו רובד ביטוחי.
אם איני זכאי לגמלת סיעוד עקב הכנסות גבוהות, כיצד אוכל לקבל היתר להעסקת מטפל זר?
לקבלת היתר העסקת מטפל זר סיעודי יש לעבור מבחן תלות, שירות זה מיועד למטופלים המבקשים להעסיק מטפל זר סיעודי אשר אינם זכאים לעבור מבחן תלות במסגרת בקשה לגמלת סיעוד מהמוסד לביטוח לאומי בגלל גובה הכנסותיהם.
את הבקשה יש לצרף לטופס הבקשה לקבלת היתר להעסקת מטפל זר סיעודי.
o אישור על תשלום אגרת תשלום בסך 290 ש”ח.
o טופס סיכום מידע רפואי שמולא על ידי רופא.
o סיכום מחלה מאשפוז – במידה והיה במהלך שלושת החודשים האחרונים.
o צילום תעודת זהות של המטופל.
לאחר הגשת הבקשה כנדרש נציגים מטעם היחידה יפנו אל המטופל באופן טלפוני לקביעת מועד לביצוע מבחן התלות.
1. הוא תושב ישראל שהגיע לגיל פרישה. גברים בני 67 ומעלה ונשים בנות 62 ומעלה.
2. הוא מתגורר בקהילה (בבית או בדיור מוגן במחלקות עצמאיות).
* סיוע במידה רבה בפעולות יומיומיות – הלבשה, רחצה, אכילה, טיפול בהפרשות, הליכה בבית וכד’.
* השגחה בבית למען בטיחותו ובטיחות הסובבים אותו.
בני-זוג מאותו המין נחשבים כ”זוג” לעניין מבחן ההכנסות (מי שמקיים חיי זוגיות עם בן/בת זוג מאותו מין לא יקבל תוספת ניקוד כ”בודד”, בדומה לבני זוג הטרוסקסואלים).
בהתאם לביטוח סיעוד בחוק הביטוח הלאומי, גמלת סיעוד ניתנת למי שהגיעו לגיל פרישה, מתגוררים בקהילה – בביתם או בדיור מוגן במחלקות עצמאיות – וזקוקים לעזרה בפעולות היום-יום (להתלבש, להתרחץ, לאכול, להלך בבית וכד’), או להשגחה בבית למען בטיחותם (כגון חולי אלצהיימר).
הגמלה ניתנת באמצעות שירותים, אולם במקרים מסוימים ניתן לקבל גמלת סיעוד בכסף לצורך העסקת עובד צמוד.
• עובדת המגיעה לבית המטופל ומתן סיוע בטיפול אישי ותחזוקת הבית.
• מרכז יום לקשיש.
• אספקה חודשית של מוצרי ספיגה חד-פעמיים.
• שירותי מוקד ולחצן מצוקה.
• שירותי כביסה.
הזכאי לגמלה יכול לשלב בין השירותים השונים בהתאם לצרכים שלו.
היכן ניתן למצוא מידע לגבי זכויות עובדים זרים ?
ניתן לפנות לעמותת “קו למעסיק”, המתמחה בזכויות של מעסיקי עובדים זרים בישראל, או לעמותות אחרות העוסקות בתחום זה.
מהו הביטוח הרפואי המיוחד בו יש לבטח עובדים זרים ?
יש לבטח את העובד הזר בכל תקופת שהותו בבית המטופל בביטוח רפואי מיוחד לעובדים זרים.
האחריות לעריכת הביטוח הרפואי חלה על המעסיק (המטופל או בני משפחתו) ולא על העובד הזר או על חברת הסיעוד.
ביטוח רפואי למטפל זר חייב להיערך אצל מבטח בעל רישיון תקף וחייב לכלול סל שירותים מינימאלי שנקבע בצו עובדים זרים. יש לוודא כי למבטח איתו אתם מתקשרים על מנת לנפק ביטוח רפואי לעובד הזר, רישיון בתוקף מאת המפקח על הביטוח במשרד האוצר המאפשר לו לערוך ביטוח בריאות לעובדים זרים.
מהן זכויות העובד הזר בזמן אשפוז המטופל בבית חולים?
בזמן אשפוז, אמור העובד לשהות עם הקשיש 8 שעות ביום. מעבר לכך, צריך לסכם זאת עם העובד הזר ולשלם שעות נוספות בהתאם.
מדובר במשרת אמון – ההעסקה היא במסגרת 24 שעות, אך בפועל מכוונת לחוקי העבודה וכוללת שעות נוספות. צריך לשים לב שבמקרים בהם המטופל לא ישן בלילות יש לאפשר לעובד הזר חלופה של מנוחה והתרעננות.
האם מטפל זר זכאי לאותם תנאים של עובד ישראלי ?
כן. עובדים זרים זכאים למלוא התנאים הנהוגים בחוקי העבודה הישראלים.
כל חוקי העבודה החלים על עובד שהינו אזרח ישראלי, תקפים גם לגבי העובדים הזרים.
בכלל זאת, חופשה שנתית, ימי מחלה, חופש בימי חג, ביטוח רפואי, תנאי מחיה הולמים, ויום חופש שבועי.
יש לתת לעובד הזרים את הזכויות הסוציאליות, להן זכאי כל עובד. רשויות האכיפה של החוק בישראל עלולות להעניש בחומרה מעסיקים שאינם עומדים בתנאי ההעסקה על פי חוק.
בן משפחתנו המטופל נפטר - מה יקרה כעת עם העובד ?
פטירה של המבוגר המטופל כמוה כפיטורין. העובד זכאי לפיצויי פיטורין ולתשלום מלוא זכויותיו הסוציאליות – והשלמת תשלומים שנצברו עבור העובד בהתאם לחוק ולפרק הזמן שבה הוא עבד – פנסיה, הבראה, ימי חופשה שלא מומשו וכיוצא בזאת.
העובד הזר יידרש לשוב אל הלשכה/תאגיד על מנת שתאתר עבורו מטופל אחר.
זכרו כי במקרה של פטירת המטופל, גם העובד הזר חש צער, הלם, כאב ובלבול. מומלץ לשתף את העובד בתהליכי האבל המשפחתיים, לשאול לשלומו ולתחושותיו, ולסייע לו להסתגל למצב החדש.
מטופל אושפז לתקופה לא ידועה. מה קורה עם העובד?
מטפל זר אשר המטופל המבוגר שלו אושפז לתקופה העולה על 30 יום , או הועבר לבית אבות, דינו כדין עובד אשר פוטר. העובד הזר זכאי לפיכך לזכויותיו הכספיות ולזכויותיו הסוציאליות האחרות, על פי חוק (דמי הבראה, פדיון ימי חופשה וכיוצא בזאת).
מה עלי לעשות לאחר פיטורי/התפטרות העובד הזר?
יש ליידע את הלשכה/תאגיד לגבי התהליך. הלשכה/תאגיד חייבת לדווח למשרד הפנים תוך 7 ימים מעת ההתפטרות/פיטורין.
שירות זה הוא באחריות החברה ואין היא רשאית לגבות תשלום נוסף מעבר לדמי ההתקשרות החודשיים שמשפחת המעסיק כבר משלמת.
לשכה/תאגיד מחויבת לפעול למציאת מטפל זר מחליף למשפחה ואין היא רשאית לגבות דמי תיווך/השמה נוספים בגין תיווך העובד הזר החדש. העסקת העובד הזר החדש כרוכה בתשלום אגרה נוספת למשרד הפנים.
ברצוני לפטר את העובד הזר, כיצד עלי לנהוג?
הליך פיטורים של מטפל זר דומה להליך פיטורי עובד ישראלי בהתאם לחוקי העבודה בישראל. משפחה המעוניינת לפטר מטפל זר לא יכולה להפסיק את עבודתו באופן מיידי אלא חייבת לפטר את העובד באופן מסודר בהתאם לחוק. ציות לחוק ימנע תביעות ותשלום קנסות ופיצויים.
חשוב להדגיש כי במידה והקשיש מקבל גמלת סיעוד, חברת הסיעוד מעסיקה את העובד הזר ביחד עם המשפחה וצריכה להעביר לעובד הזר את חלקה בתשלומי הזכויות הסוציאליות שמגיעות לו.
– יש צורך לערוך שימוע ובו ליידע את העובד כי קיימת בעיה עם עבודתו.
– יש לתת לעובד הודעה מוקדמת על הפיטורים לפני שייכנסו לתוקף. ההודעה המוקדמת צריכה להינתן בכתב פרק זמן מראש בהתאם למשך זמן עבודתו של העובד: בטווח של 6 חודשי עבודה ראשונים פרק הזמן הוא יום על כל חודש עבודה, מהחודש השביעי עד סוף השנה הראשונה- 6 ימים+ 2.5 ימים על כל חודש מהחודש השביעי, אחרי שנת עבודה, לפחות חודש.
– בעת הפיטורין יש לשלם לעובד פיצויי פיטורין, ואת מלוא הזכויות הסוציאליות המגיעות לו לפי חוק: פיצויי פיטורין והשלמת תשלומים שנצברו עבור העובד בהתאם לחוק ולפרק הזמן שבה הוא עבד – פנסיה, הבראה, ימי חופשה שלא מומשו וכיוצא בזאת.
– מבחינת העובד הזר, אי חידוש הויזה או מקרה של פטירת המטופל כמוה כפיטורין. הוא זכאי לתשלום על תקופת “הודעה מוקדמת” וכן לתשלום פיצויי פיטורין וזכויות סוציאליות.
– בסמכות בית הדין לעבודה לשלול פיצויים ממטפל זר שפוטר בגלל גנבה, התעללות במטופל, או עברה פלילית אחרת.
העובד הזר שלנו נעלם ללא התרעה - מה עושים ?
מטפל זר נדרש להודיע למעסיקו על עזיבה בכתב 14 יום מראש (אם עבד פחות מ-6 חודשים). אם עבד יותר מ – חודשים אזי נדרשת הודעה מוקדמת של 21 יום מראש, על פי נוהל הודעה מוקדמת של מטפל זר בסיעוד למעסיקו.
במידה והעובד “נטש” ללא התרעה מוקדמת, או יצא לחופשה בחו”ל ממנה לא חזר, את הימים אותם לא דיווח מראש ניתן לנכות משכרו האחרון.
יש לדווח ללשכה/תאגיד על העזיבה המוקדמת. הצעד הבא שנדרש לבצע בסיוע הלשכה/תאגיד, הוא להשתחרר מהיתר ההעסקה, ולאתר מטפל זר חדש.
העובד הזר שלנו הודיע על כוונה לעזוב. מה עושים?
מטפל זר שמבקש לסיים את עבודתו אצל המשפחה חייב לתת למעסיק הודעה מוקדמת לפני עזיבתו בהתאם למשך התקופה שבה עבד אצל אותו מעסיק.
מטפל שמבקש לעזוב מרצונו אינו זכאי לפיצויי פיטורין, אלא אם המטפל אינו יכול להמשיך את עבודתו עקב בעיות בריאותיות שלו או של קרוב מדרגה ראשונה, או כאשר תנאי העבודה שלו הורעו.
המטפל זכאי לתשלום עבור כל הזכויות הסוציאליות שצבר במסגרת עבודתו, כגון ימי חופשה לא מנוצלים, פנסיה, הבראה, שכר אחרון.
כמו כן, מטפל זר המבקש לסיים את עבודתו אצל מעסיק חייב לדווח על כך למשרד הפנים. משרד הפנים יספק לעובד אשרה זמנית לתקופה של עד חודש לצורך מציאת מעסיק חילופי. אם המטפל מוצא מעסיק בעל היתר בתוקף להעסקת מטפל זר במקצוע לשמו הגיע המטפל לישראל, עליו לבקש אישור של משרד הפנים לשינוי האשרה בדרכונו ולרישום שמו של המעסיק בדרכונו, קודם התחלת העבודה החדשה. בהתאם לנוהלי משרד הפנים, מטפל המבקש לעזוב או להחליף מעסיק אינו זקוק להסכמת המעסיק.
• לאחר שנת עבודה – פרק הזמן להודעה מוקדמת הוא חודש ימים לפחות.
עובד שלא הודיע על פי החוק כפי שצוין, יחויב לשלם פיצוי בגובה שכרו על התקופה שלא נתן הודעה מוקדמת כנדרש.
מה עלי לעשות במידה ויש לי היתר בהתלייה (הקפאה) וברצוני לחזור ולהשתמש בו?
שימו לב, ביטול ההקפאה רלבנטי רק במידה וההיתר עדיין בתוקף.
האם ניתן להקפיא היתר העסקה?
כן. המשמעות היא שהמשפחה המעסיקה עוצרת את ההעסקה של עובד זר לתקופה מסוימת עם אפשרות לחדש זאת בהמשך.
בתקופה זו היא אינה רשאית להעסיק עובד זר, אך יש אפשרות להעסיק עובד ישראלי. עבור העסקה של עובד ישראלי , מעניק ביטוח לאומי תוספת של שעות טיפול שבועיות.
יש לשלוח בקשה להקפאת (התליית) ההיתר לרשות לאוכלוסין והגירה ולהעביר עותק לחברת הסיעוד.
מה באפשרותי לעשות במידה ואיני שבע רצון מתפקוד העובד הזר?
חוסר שביעות רצון מיכולותיו או מאופיו של העובד הזר הינו לגיטימי.
לפני נקיטת צעדים נוספים, מומלץ תחילה לבחון לעומק מה הסיבה לאי שביעות רצון? האם חלף מספיק זמן כדי לאפשר את הלמידה ההכרחית? האם הוענק משקל גם להיבטים החיוביים בעבודתו של העובד הזר?
במידה ובכל זאת שוררת תחושה של חוסר שביעות רצון מהעובד, מומלץ לשוחח עמו ולהסביר לו באלו תחומים עליו להשתפר, וכיצד ביכולתו לשפר את תפקודו. בשלב הבא ניתן ליזום שיחה משותפת עם הלשכה הפרטית/תאגיד. חשוב לשמוע גם את העובד הזר, דעותיו ותחושותיו.
לאחר מתן “הזדמנות נוספת” משמעותית, האורכת זמן רב מספיק, ניתן לשקול את החלפת העובד הזר באחר.
האם מותר לעקוב ולצלם את העובד הזר בעבודתו ?
רוב המטפלים עושים עבודתם במסירות רבה, אולם חשוב להיות עם היד על הדופק ולהמשיך לעקוב אחר הטיפול בבן המשפחה.
כאשר מתעורר חשד, חשוב לא להתעלם, להקשיב אל “תחושות הבטן”, ולוודא שבן המשפחה המבוגר מקבל את הטיפול הטוב ביותר שאתם מאחלים לו.
שימוש במצלמות מעקב הוא אחד האמצעים למעקב אחר הטיפול בבן המשפחה המבוגר. במקרה של אדם שנחשב לחסר ישע, ניתן להתקין מצלמות אך לא באזורים בבית בהם המטפל יכול להימצא במצב אינטימי כ- מו בשירותים או בחדר השינה.
בכל מצב של חשד או טרום חשד בנוגע להתעללות או הזנחה במבוגר הקרוב אליכם, יש לברר את הדברים באופן מיידי, בכל דרך שתבחרו. הבחירה בשימוש במצלמות נסתרות היא אינדיבידואלית ואישית. בכל מקרה, אם מתעורר חשש לגבי איכות הטיפול שהמבוגר מקבל, אסור להתעלם או להניח לחשש – חשוב לעקוב ולערב אנשי מקצוע נוספים שיגלו ערנות.
איזו בקרה חיצונית קיימת על עבודת העובד הזר?
המעגל האפקטיבי והחשוב ביותר של בקרה של תפקודו של העובד הזר היא באמצעות המעסיק, המבוגר המטופל, בני הבית ובני המשפחה הקרובים – מאחר והם אלו החשופים מדי יום לעבודת העובד וליחס שהוא מעניק למבוגר המטופל.
עם זאת, ישנם מעגלים נוספים של בקרה היכולים לזהות היבטים לשיפור או מצבי מצוקה הקשורים לטיפול – ביקור עו”ס מטעם הלשכה/תאגיד ו/או סניף הסיעוד במידה והקשיש מקבל גמלת חוק סיעוד.
אילו סימנים קיימים לזיהוי התעללות או הזנחה של המבוגר ?
שינוי ניכר במצב רוחו או בריאותו של המטופל, חבורות או פצעים על גופו, שתיקה בנוכחות המטפל הסיעודי שלו – סימנים מסוג זה ואחרים יכולים להצביע על כך שהמבוגר עובר התעללות ומפחד לספר או להודות בה.
כדאי בכל ביקור, לדאוג להיות עם הקשיש לבד זמן מה, לשאול שאלות הקשורות לשלומו, לבדוק את מצב המקרר, לעקוב אחר מלאי התרופות, לשים לב שכל התרופות שהמבוגר מקבל הן לפי הוראות הרופא. חשוב לשים לב לניקיון הבית, רמת ההיגיינה האישית של המבוגר, הלבשתו בביגוד מתאים לעונה, ובבגדים נקיים ונוחים.
חשוב להיות ערניים ולהקשיב אל “תחושות בטן”. במידה ומתעורר חשש שהמטופל המבוגר אינו מקבל טיפול הולם, רצוי לערב אנשי מקצוע נוספים שיתרשמו ממצבו של המבוגר. כדאי לקבוע ביקור אצל רופא המשפחה, לשתף אותו בחששות ולבקש לבצע בדיקות שגרתיות. הרופא יוכל, במהלך הבדיקה, להתרשם ממצבו הכללי והפיזי של המבוגר.
איך אוכל לדעת שהכל מתנהל כשורה כשהעובד נשאר עם ההורה שלי?
לצערנו, קיימים מקרים בהם מבוגרים המטופלים על ידי מטפלים זרים או ישראלים חשופים להזנחה ולהתעללות.
תפקידם של בני המשפחה הוא להיות עם היד על הדופק. לשים לב לסימני התעללות או הזנחה, לעקוב ולפקח אחר טיב הטיפול ואיכות מערכת היחסים בין המטפל לבין המבוגר המטופל.
גם כאשר בני המשפחה מבקרים ועוקבים אחר מצבו של המבוגר, עדיין המבוגר והמטפל נמצאים ביחד רוב שעות היום לבד, וקשה מאוד לדעת מה קורה בשעות שבהן אין פיקוח על הטיפול.
מבוגרים הנמצאים במצב שבו הם תלויים במטפל הסיעודי וחוששים משינויים, לא תמיד ידווחו לבני המשפחה על מצוקה או בעיות שמתעוררות ביחסים עם המטפל. לעתים מדובר בחולה דמנטי, שגם כאשר הוא מדווח על בעיה, קשה לבני המשפחה לדעת בוודאות למי להאמין.
העובד הזר לא מבין את ההנחיות שלנו - מה עושים ?
רוב מקרי חוסר ההבנה של הנחיות נוגעים לחסמי שפה ותרבות.
זכרו כי לעתים מה שנראה לישראלים קל או מובן מאליו, עשוי להיות מורכב, חדש ושונה עבור מטפל זר המגיע ממדינה אחרת.
בתקופת ההסתגלות או כאשר מתעורר קושי מומלץ להקדיש זמן לחניכת המטפל. ללמד ולהדגים איך נכון לטפל בקשיש מכל הבחינות – סדר יום, בישול והכנת אוכל, הפעלת מכשירים בבית וכו’. מומלץ להציע למטפל לרשום בשפתו את ההנחיות. במידה ועדיין יש צורך, ניתן לבקש מטפל זר אחר אשר דובר השפה, בן משפחה או שכן.
ככל שיותר חלקים בטיפול יהיו בהירים למטפל, ההסתגלות ותחושת הביטחון יתרמו לאווירה הכללית ולקליטה מוצלחת.
איך אפשר להראות לעובד הזר שאנו מרוצים מעבודתו ?
התגמול הטוב ביותר על עבודה מצוינת הוא במילים של שבח, הערכה והכרת תודה.
כל עובד, בכל תפקיד, אוהב לחוש כי עבודתו מוערכת וחשובה, וכי מעסיקיו מודעים למאמצים ולתוצאות של פועלו. ניתן להביע הערכה מילולית בכל זמן, ובכל סיטואציה – ומובטח כי המטפל הזר לא יראה זאת כדבר מובן מאליו.
בנוסף, הבעת הערכה לעבודה טובה יכולה להיעשות באמצעות מתן תגמולים שונים – כגון יותר שעות וימי חופשה למטפל, מתנות קטנות, בונוסים כספיים או העלאה קבועה בשכר.
מומלץ כי הכרת התודה תגיע הן מהמטופל עצמו, והן מבני המשפחה (המעסיקים) של המטופל המבוגר.
כיצד נוכל לשפר קשר בין המטפל הזר לבין המטופל ?
כמו בכל מערכת יחסים בין שני בני אדם גם הקשר בין המטפל לבין המטופל יכול להיות קרוב וטוב מהרגע הראשון או כזה שצריך לאפשר לו זמן והסתגלות.
טיפול באדם קשיש כרוך בהיבטים כמו פערי גיל, פערי שפה ותרבות, או חוסר נוחות בשל האינטימיות הכרוכה בטיפול האישי – ויש לקחת זאת בחשבון. המטפל הזר מגיע ממדינה אחרת, מתנתק מקרובים וחברים ועובד מול אדם קשיש ותלוי, במסגרת של 24 שעות.
הניסיון מראה כי משפחות אשר קיבלו את המטפל הזר לחיקן, שילבו אותו בפעילויות משפחתיות והתייחסו אליו כאל חבר במשפחה המורחבת, תרמו לתחושתו הטובה של המטפל, והגבירו את המוטיבציה שלו ואת החיבור שלו למבוגר המטופל.
לחיזוק הקשר ההדדי, ניתן ליזום פעילויות משותפות מהן שני הצדדים יכולים להפיק הנאה ועניין – כגון צפייה בסרטים, משחקי מחשבה, בישול משותף ועוד. בנוסף, מומלץ לעודד את שני הצדדים – המטפל הזר והמטופל – לדבר בפתיחות על דברים המפריעים להם.
במקרים בהם המטופל אינו מתקשר או מסוגל להשתתף בפעילויות כאלה ואחרות חשוב לדאוג לרווחתו האישית של המטפל ולאפשר לו להתאוורר. התעניינו בכנות בשלומו ושאלו מה יכול להנעים את זמנו.
אילו ניכויים מותר לנכות משכרו של מטפל זר ?
מעביד רשאי לנכות משכרו של מטפל זר תשלומים המחויבים על פי חוק בלבד, וזאת בתנאי שהעובד נתן את הסכמתו בכתב לניכויים אלה. סך הניכויים לא יעלה על 25% משכר העובד.
מעביד אינו רשאי לנכות משכר העובד סכומים בגין אגרות ששילם לרשויות עבור אשרת עבודה לעובד הזר. אגרות אלה חלות על המעביד בלבד.
1. חלקו של העובד בביטוח פנסיוני – מעסיק רשאי לנכות משכרו של העובד את חלקו של העובד בביטוח הפנסיוני (6% מהשכר נכון לינואר 2017).
2. מס הכנסה – ישולם על סמך גובה שכרו של העובד, מינו והתחום שבו הוא מועסק, ככל שהם רלוונטיים לקביעת גובה המס ותוך התחשבות בזיכויים שלהם זכאי העובד (כגון :נקודות זיכוי ממס הכנסה למטפל זר וזיכוי ממס הכנסה בגין הפרשות לביטוח פנסיוני).
4. ביטוח בריאות – הניכוי המרבי משכר העובד הזר לא יעלה על 123.24 ש”ח נכון לשנת 2017 (124.73 נכון לשנים 2014-2016).
5. דמי כיס – מקובל לשלם למטפל זר דמי כיס שבועיים בגובה 100 ש”ח, לקראת היציאה ליום החופשי שלו (גם אם אינו יוצא ליום חופשי). סכום זה מהווה חלק משכר הברוטו של העובד.
– במקרה שהמגורים הם בבעלות המעסיק, המעסיק רשאי לנכות עד מחצית מהסכומים המופיעים בטבלה.
– הוצאות נלוות (חשמל, מים וארנונה): הסכום המירבי שניתן לנכות הוא 79.04ש”ח, נכון לשנת 2017 .
מה עושים כאשר העובד הזר יוצא לחופשה שנתית ?
במסגרת החופשה השנתית, יש עובדים שיבחרו לצאת לחופשת מולדת. חשוב לדעת, שהמשפחה המעסיקה לא יכולה להגביל את יציאת העובדת לחו”ל.
מה ניתן לעשות מעבר להתארגנות המשפחתית להחלפת העובדת?
לבקש מהעובדת שתעזור במציאת מחליפה זמנית.
לפנות למחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית ולהגיש בקשה לנופשון סיעודי.
מה עושים כאשר העובד הזר יוצא לחופשה שבועית ?
במידה ובמדובר בחופשה השבועית, קיימת אפשרות להציע לעובד הזר להישאר לעבוד ביום השבועי שלו בתשלום נוסף. זהו סידור פחות רצוי ומוצע רק באין ברירה אחרת.
רצוי לאפשר לעובד לצאת ליום מנוחה ולהתאוורר מהטיפול. .
ניתן להציע לעובד הזר לצאת ליום מנוחה בימים שישי שבת ולהיערך עם בני המשפחה על מנת להחליף אותו.
אופציה נוספת היא העסקה של עובד ישראלי שיחליף את העובד הזר ביום החופשה. ניתן לעשות זאת באופן פרטי או על חשבון שעות חוק סיעוד (כדאי להתייעץ על כך עם חברת הסיעוד או התאגיד).
האם עלינו לבטח את העובד הזר בביטוח רפואי בנוסף לדמי הביטוח הלאומי שמשולמים בעבורו?
כן. יש לבטח את העובד הזר בכל תקופת שהותו בבית המטופל בביטוח רפואי מיוחד לעובדים זרים. האחריות לעריכת הביטוח הרפואי חלה על המעסיק (המטופל או בני משפחתו) ולא על העובד הזר או על חברת הסיעוד.
האם עלינו לשלם עבור העובד הזר דמי פנסיה ?
כן. העובדים הזרים זכאים ככל עובד אחר בישראל לפנסיה ופיצויים. מאחר ואין קרנות פנסיה לעובדים זרים, הכספים יצברו בחשבון ייעודי ויישמרו בעבור העובד הזר עד למועד שבו יסיים את עבודתו אצל המעסיק, או עד למועד עזיבתו את ישראל, לפי המוקדם מבין השניים.
הכספים יצברו בחשבון הפיקדון לטובת העובד הזר.
האם עלינו לשלם עבור העובד הזר דמי ביטוח לאומי ?
כן. יש לשלם עבור העובדים הזרים דמי ביטוח לאומי אשר מכסה מקרים של תאונות עבודה, הריון ועוד. המשפחה המעסיקה חייבת בתשלום ביטוח לאומי עבור העובד הזר בגובה 2% משכרו.
יש לפנות ישירות לביטוח לאומי ולהסדיר את העברת התשלום. כדאי לדעת שמי שמקבל גמלת סיעוד ומעסיק מטפל זר דרך חברת סיעוד, מקבל פטור מדיווח ומתשלום דמי הביטוח על תוספת השכר שמשלם לעובד הזר.
זאת בתנאי שפתח תיק לעובד הזר בביטוח לאומי והחלק שלו בשכר לא עולה על 3000 ש”ח בחודש. אם השלמת השכר עולה על 3000 ש”ח המעסיק חייב לדווח ולשלם את הביטוח הלאומי על כל החלק שלו בשכר.
אילו תשלומים והוצאות צפויים לי בעת העסקת מטפל זר בסיעוד?
שכר חודשי – על פי החוק,משכורת הבסיס לעובדים הזרים, היא לפי שכר המינימום בישראל.
מהם היתרונות והחסרונות של קבלת גמלת סיעוד בכסף?
אדם הזכאי לגמלת סיעוד ומעסיק מטפל זר צמוד, יכול לבחור בין קבלת הגמלת בכסף לחשבון הבנק שלו או בשירותים באמצעות חברת סיעוד.
בין השירותים הניתנים במסגרת חוק סיעוד ניתן למנות ביקורים במרכז יום, לחצן מצוקה, שירותי כביסה, אספקת מוצרי ספיגה ועזרה של עובדת-בית בפעולות היום-יום.
מהו היתרון בקבלת גמלת סיעוד בכסף במקום בשירותים? היתרון העיקרי הוא שכל הסכום הניתן מביטוח לאומי מועבר ישירות למשפחת המעסיק – וכך המעסיק מקבל סכום כסף גבוה יותר לתשלום למטפל הזר.
מהו החיסרון בקבלת גמלת סיעוד בכסף במקום בשירותים? החיסרון העיקרי בשיטה זו הוא שהמטופל ומשפחתו הם למעשה המעסיקים היחידים של המטפל הזר והם אלה שעובדים בכל הבירוקרטיה סביב העסקתו, טיפול בחוזה ושמירה על התנאים סוציאליים המגיעים לו. כמו כן, במידה ומתעוררים קשיים עם המטפל הזר, המעסיק שהוא האדם הקשיש הסיעודי צריך להתמודד איתם ללא סיוע של חברה. גם נושא הפיקוח והמעקב אחר איכות הטיפול ומצבו של המבוגר המטופל מועבר בעיקר לבני המשפחה ולשירותי הרווחה המקומיים. חסרון משמעותי נוסף הוא שקיים סיכון שהכסף בסופו של דבר לא ישמש לצורך טיפול במבוגר, אלא יופנה למטרות אחרות – ולאור המתואר, גם לא יהיה מי שיעקוב אחרי זה.
מי יכול להגיש בקשה לגמלה בכסף?
1. הוא זכאי לגמלת סיעוד, בכל רמות הזכאות.
2. הוא מעסיק מטפל צמוד 12 שעות ביממה לפחות, 6 ימים בשבוע.
3. המטפל שלו אינו בן משפחה.
4. המטפל שלו מועסק בשכר על פי חוזה כתוב.
5. מי שמעסיק מטפל זר – צריך שיהיה לו היתר מטעם משרד הפנים (רשות ההגירה) להעסקת מטפל זר, והמטפל צריך להיות שוהה כדין בישראל.
הביטוח הלאומי רשאי לשנות את החלטתו, ולהפסיק את מתן הגמלה בכסף, אם לא התקיימו תנאי החוק, או שיתגלו ליקויים בטיפול או התנהלות חריגה.
אנחנו זכאים לגמלת סיעוד. איך ניתן להמיר את שעות הסיעוד לתשלום שכרו של העובד הזר?
לא תמיד הלשכה הפרטית/התאגיד בה נרשמתם מוכרת גם כחברת סיעוד.. במקרים כאלה על המשפחה המעסיקה להירשם בנוסף אצל חברת סיעוד לצורך העברת הגמלה לתשלום לעובד.
2.גמלת סיעוד בכסף: תשלום ישיר לחשבון הבנק של הזקן הסיעודי – מי שזכאי לגמלת סיעוד ומעסיק עובד ל- 12 שעות ומעלה ל- 6 ימים, יכול לקבל את גמלת הסיעוד בכסף ישירות לחשבון הבנק ללא תווך של חברה. יש צורך לעמוד בתנאים מסוימים.
חשוב לציין כי, כאשר חלק מהשכר של העובד משולם ע”י חברת הסיעוד וחלק ע”י הקשיש הסיעודי – כל מעסיק צריך לשלם את הזכויות הסוציאליות בהתאם ליחסיות המשרה (כולל הבראה, פנסיה ועוד).
מה הקשר בין גמלת סיעוד לבין העסקת מטפל זר?
קשיש שנמצא זכאי לגמלת סיעוד פטור מהערכת תלות לטובת קבלת היתר העסקה, המידע מועבר מהביטוח הלאומי לרשות לאוכלוסין והגירה לאחר חתימה על ויתור סודיות.
קשיש שזכאי לגמלת חוק סיעוד יכול לבחור להמיר את זכאותו בשכר עבור העובד הזר המועסק בטיפולו.
במידה והמטופל זכאי לגמלת סיעוד מביטוח לאומי: ביטוח לאומי משתתף בתשלום בהתאם למספר שעות הזכאות לטיפול סיעודי שנקבעו במבחן התלות של הביטוח הלאומי (במקרה של ניצולי שואה, ישנה בד”כ גם השתתפות נוספת בשכרו של המטפל הזר).
מה צריך לכלול חוזה ההעסקה למטפל זר ?
בלשכות / תאגידים ניתן למצוא חוזי העסקה בכל השפות.
המעסיק מחויב להתקשר עם המטפל הזר בחוזה עבודה מפורט בכתב, המפרט את תנאי העסקת המטפל. ההסכם צריך להיכתב בשפה המובנת למטפל הזר. על המעביד למסור למטפל הזר העתק של החוזה. זכרו כי העסקת מטפל זר ללא חתימה על הסכם עבודה הינה עבירה פלילית, שהעונש עליה הוא מאסר וקנס של אלפי שקלים.
• זהות המעסיק וזהות המטפל הזר.
• תיאור התפקיד.
• שכרו של המטפל הזר, על כל מרכיביו, תאריכי תשלום, אופן עדכון השכר, לרבות מרכיביו ומועדי התשלום.
• רשימת ניכויים משכר העבודה.
• תשלומים של המעסיק ושל המטפל הזר, עבור התנאים הסוציאליים למטפל הזר.
• תאריך תחילת העבודה ותקופת העבודה.
• אורך יום העבודה ושבוע העבודה, לרבות יום המנוחה השבועי.
• תנאים לגבי היעדרות בתשלום, לרבות חופשות, ימי חג וימי מחלה.
• חובות המעסיק לגבי הסדרת ביטוח רפואי.
• חובות המעסיק לגבי תנאי מגורים הולמים למטפל הזר.
לאחר החתימה על ההסכם יש לתת עותק אחד למטפל הזר, ועותק אחד לשמור יחד עם מסמכי העסקת המטפל.
האם העובד הזר יכול לעסוק גם בהיבטי משק בית?
העובד הזר רשאי לעסוק בענייני משק הבית של המטופל (כדוגמת כביסה, ניקיונות, ובישול) כל עוד תחומי האחריות הוסכמו עמו מראש, ועבודות משק הבית מסייעות למטופל אשר אינו יכול לעשות זאת בעצמו בשל מגבלותיו הבריאותיות.
חל איסור לנצל מטפל זר לצורך ביצוע עבודות ביתיות שונות לטובת בני משפחה אחרים של המטופל (כגון ניקיון של בית אחר מבית המטופל) זוהי עבירה על החוק.
מדוע חשוב לסכם מראש עם העובד הזה את תנאי השכר ותחומי הטיפול?
תיאום ציפיות ובהירות בנוגע לטיפול, תנאי ההעסקה והשכר תורמים לאווירה נינוחה ולהסתגלות.
חשוב ללמוד כבר בתחילת הדרך מה חשוב לשני הצדדים מבחינת הטיפול ותחומי אחריות ומה השכר הצפוי כולל הזכויות והתנאים הסוציאליים הנלווים.
ההבנה ההדדית של הצד המעסיק והצד המועסק אודות היקף התפקיד, תחומי האחריות, זכויות, הטבות ותנאי השכר, הם בסיס למניעת חילוקי דעות ותחושות כעס לאורך הדרך המשותפת יחד.
אילו גורמים חיצוניים יכולים לסייע בקליטת העובד ?
– מטפלים זרים אחרים שמוצאם מאותה המדינה, ואשר מוכנים להתנדב ולהסביר למטפל החדש אודות היבטים שונים בתפקיד ובסביבה.
– נציג הלשכה הפרטית / תאגיד.
– ארגוני סיוע לעובדים זרים.
– יועצים מומחים של ארגוני סיוע ועמותות שונות.
האם ניתן להגדיר "תקופת ניסיון" לפני העסקה מלאה?
כן. חברות סיעוד מסוימות מציעות למעסיקים תקופת ניסיון של עד 6 ימים לכל היותר, אשר רק לאחריה מתבצע רישום העובד במשרד הפנים.
מה צריך לארגן בבית לקראת כניסתו של העובד הזר?
מרחב מחיה מכבד שמאפשר פרטיות וכולל חדר פנוי הראוי ומתאים למגורים, והינו מצויד במינימום בסיסי של ציוד כדוגמת מיטה, ארון בגדים, כסא.
אפשרות לנעול דלתות בשירותים ומקלחת.
כיוון שרוב העובדים היום שומרים על קשר עם בני משפחתם באמצעות אפליקציות ועזרים טכנולוגיים כדאי לשקול לאפשר חיבור לאינטרנט.
גייסנו מטפל זר. איך כדאי להיערך לקראת הגעתו לבית המטופל?
כניסת מטפל זר לבית משפיעה על כל בני המשפחה רגשית ופרקטית. לכך עשויים להתווסף קשיים מעשיים כגון צפיפות, שינוי סדרים מסוימים בבית, ותחושת חוסר ביטחון (למשל כאשר המטפל הזר נדרש לקחת סכום כסף לשם ביצוע קניות).
חשוב לזכור כי לעתים בן/בת הזוג הבריא/ה של המטופל נדרש גם כן להסתגל למצב ולעתים לוותר על מיקומו המרכזי בטיפול בבן הזוג. לפיכך, חשוב להתייחס בסבלנות לתקופת הקליטה וההסתגלות.
איך נקבע האזור הגאוגרפי בו מותר לעובד לעבוד?
עובד המגיע לישראל לראשונה, האזור הגיאוגרפי לעבודתו יקבע לפי איזור המגורים של המטופל הסיעודי . אזור זה ירשם באשרה של העובד הזר.
לגבי מטפל זר בסיעוד שכבר נמצא בישראל ביום 10.07.2014 (יום כניסת התקנות הרלבנטיות לתוקף), האזור ייקבע בהתאם לאזור המגורים של המטופל הסיעודי האחרון שאצלו הועסק העובד הזר כחוק נכון לאותו מועד.
• רישום האזור באשרת העובד ייעשה לראשונה בעת חידוש האשרה.
• מטפל זר שנקבע כי יעבוד ב”אזור תל אביב” רשאי לעבוד אצל מטופלים סיעודיים המתגוררים בכל חלקי הארץ.
• מטפל זר שנקבע כי יעבוד ב”אזור המרכז” רשאי לעבוד אצל מטופלים סיעודיים המתגוררים במחוזות חיפה וירושלים, וכן אצל מטופלים המתגוררים בפריפריה. הוא אינו רשאי לעבוד אצל מטופל סיעודי המתגורר ב”אזור תל אביב”.
• מטפל זר שנקבע כי יעבוד ב”אזור הפריפריה” רשאי לעבוד באזור הפריפריה בלבד, הן בדרום והן בצפון הארץ. הוא אינו רשאי לעבוד אצל מטופל סיעודי המתגורר ב”אזור תל אביב” או ב”אזור המרכז” ולא במחוזות חיפה וירושלים.
מהי הגבלת האזור הגיאוגרפי להעסקת מטפל זר ?
מטפל זר רשאי לעבור בין מעסיקים רק באזור הגאוגרפי שבו הותר לו לעבוד. מטפל שיעבוד באזור שאינו האזור שנקבע עבורו, מסתכן באי חידוש או ביטול אשרתו.
להלן קישור לטבלת האזורים הגיאוגרפיים הרלוונטיים.
כמה זמן עשוי לקחת תהליך הגיוס של מטפל זר שנמצא עדיין בארץ המוצא?
כאמור, על מנת להעסיק מטפל זר יש לקבל היתר להעסקת מטפל זר מרשות האוכלוסין וההגירה, ובמקביל לפנות ללשכה פרטית/תאגיד לצורך איתור מטפל זר. שני תהליכים אלו המתרחשים במקביל נמשכים בין חודשיים לשלושה חודשים.
משך הזמן המדויק תלוי ביעילות ובמהירות של הגשת המסמכים המבוקשים מצד המשפחה והגורמים המעורבים, ותלוי גם במדינה ממנה מגיע המטפל זר ומשך קבלת הוויזה (אישור הכניסה לישראל).
כמה זמן עשוי לקחת תהליך הגיוס של מטפל זר שכבר שוהה בישראל ומחזיק באישורים המתאימים?
התשובה לשאלה זו תלויה במספר גורמים וביניהם קיום היתר העסקה בתוקף, זמינות עובדים, הסכמה על התנאים הבסיסיים במידה ומדובר במטפל זר אשר כבר שוהה בארץ ויש לו אישורים מתאימים.
במידה והיתר ההעסקה קיים ותקף העסקת מטפל זר יכולה להתחיל תוך מספר ימים מרגע הפניה ללשכה פרטית/תאגיד.
האם יש אפשרות להעסיק בו זמנית שני עובדים זרים?
במקרים מיוחדים בלבד בהם הטיפול בהם אינו מאפשר מנוחה של העובד הזר, ניתן לבקש היתר להיתר להעסקת מטפל זר שני. הכוונה היא למטופלים סיעודיים הזקוקים לרצף טיפולי של 24 שעות ביממה, או שטיפולם אינו מאפשר מנוחה לעובד בשל נסיבות אחרות ייחודיות.
את הבקשה יש להגיש באותה מתכונת של הגשת בקשה למטפל זר ראשון. ועדה מקצועית מייעצת תדון בבקשה ותכריע האם יש הצדקה לאישור העסקת מטפל זר שני.
הבקשה למטפל זר שני תאושר במקרים שבהם, על פי האבחנה הרפואית, יש צורך ברצף טיפולי של 24 שעות ביממה, ואין אפשרות מנוחה לעובד אחד. הבקשה תידחה אם היא מוגשת עקב משקל יתר של המטופל המבוגר, או עקב צורך בעובד נוסף לשעות מסוימות בלבד.
האם ניתן לבקש המלצות על העובד הזר ?
המלצות ודיס-המלצות אודות מטפל זר אשר כבר נמצא בארץ וטיפל במבוגרים אחרים, עשויים לסייע מאד בעת בחירת עובד לבן משפחה. במידה והעובד מציג המלצות כתובות כדאי לבקש מספרי טלפון של המעסיקים הקודמים.
את השיחה עם המעסיקים כדאי לבצע שלא בנוכחותו על מנת שתוכלו להתרשם ולשאול שאלות באופן חפשי.
אפשר לבקש גם מהלשכה הפרטית/תאגיד תעודות ואישורים אודות עברו של העובד המועמד – כדוגמת תעודות השכלה או סיום קורסים מקצועיים, וכיוצא בזאת.
מה עלינו לעשות אם מצאנו בכוחות עצמנו מטפל זר וברצוננו להעסיקו?
אם יש ברשותו ויזה בתוקף, שייך לאזור הגאוגרפי שלך (קישור בהמשך) ואינו שוהה מעל 51 חודשים בארץ, יש לפנות ללשכה פרטית/תאגיד ולבקש לרשום אותו.
לאחר הרישום בלשכה/תאגיד בלבד תוכלו להעסיקו.
העסקת מטפל זר עם ויזה לא מתאימה, או ללא רישום בלשכה/תאגיד הינה עבירה על החוק.
מהם שיקולי המפתח בעת בחירת מטפל זר ?
– מגדר. האם המטפל הוא גבר או אישה.
– שפה ומדינת מוצא.
– מאפיינים פיזיים: למשל במידה והמטופל הינו אדם בעל משקל גבוה, רצוי שהמטפל יוכל להתאים למשרה גם מבחינה פיזית – רצוי לבחור מטפל גבוה וחזק אשר יוכל להתמודד בקלות יתרה עם משימות פיזיות כמו הרמת המטופל.
באופן דומה, ניתן להתאים למטופל מטפל זר שהינו בעל תכונות אופי רצויות (חברותי, שקט, איש שיחה, וכיוצא בזאת).
האם אני יכול לעבור עם העובד הזר מלשכה פרטית/תאגיד ללשכה/תאגיד אחר?
כן, העובד הזר והמעסיק יכולים לעזוב את החברה ולעבור להירשם בלשכה אחרת ללא שום הגבלה ובכל זמן שירצו. המעבר אינו אמור להשפיע על העובד הזר או לגרום לו לנזק כלשהו ביחס לתנאי העסקתו, שכרו או תנאיו הסוציאליים.
מה ההבדל בין ויזה/אשרה לבין היתר/רשיון העסקה?
ויזה/אשרה היא האישור הרשמי שנמצא בדרכון של העובד הזר לשהות בישראל ובמקרה זה לעסוק בסיעוד.
היתר ורישיון מתייחסים שניהם לאישור העסקת העובד על ידי הקשיש ומשפחתו, אישור הניתן על ידי משרד האוכלוסין וההגירה.
מה התוקף של אשרת העבודה?
אשרת העבודה (הוויזה) היא בעלת תוקף של שנה בלבד ויש לחדש אותה בהמשך.
על אישור מכתב ההשמה חשוב לשמור, משום שהוא מהווה אישור על רישום העובד והמעסיק כחוק.
קיבלנו היתר להעסקת מטפל זר בסיעוד. הצעד הבא- רישום בלשכה הפרטית/התאגיד.
יש לפנות לאחת הלשכות המורשות/התאגידים ולהירשם בה לצורך ההשמה של העובד הזר.
עובדי התאגיד ידריכו וילוו אתכם בתהליך הגיוס וההשמה של העובד הזר.
איך מגישים בקשה להיתר להעסקת מטפל זר בענף הסיעוד?
את הבקשה לקבלת היתר להעסקת מטפל זר בענף הסיעוד, יש להגיש לרשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים.
יש לשלם אגרה על סך 300 ₪ (משתנה לפי החלטת לשכת האוכלוסין וההגירה) באמצעות אתר האינטרנט או בנק הדואר. במידה והתשלום בוצע באמצעות אתר האינטרנט יש להדפיס את האישור במועד התשלום ולצרף את אישור התשלום לבקשה. בקשה ללא אישור התשלום לא תידון בוועדה.
שימו לב: מי שהגיעו לגיל פרישה ואינם עומדים בתנאי הזכאות לגמלת סיעוד בשל גובה הכנסותיהם (קישור רלוונטי לנושא בהמשך) ישלמו בנוסף אגרה בסך 290 ש”ח עבור מבחן תלות.
מה תפקיד הלשכה הפרטית/תאגיד?
• מיון עובדים זרים ושיבוצם לעבודה, בהתאם לכישוריהם והתאמה בינם לבין המעסיקים.
• הכשרה והדרכת עובדים זרים בתחום הסיעוד בטרם העסקתם, והדרכה של כל מטפל זר בהתאם לצרכים המיוחדים של המטופל.
• הכנת חוזה העסקה למעסיק ולעובד הזר. חוזה זה יהיה באישור של עורך דין שווידא כי הוא תואם את דיני העבודה בארץ ואת הנהלים וההתחייבות החלים במקרה של העסקת עובדים זרים בתחום הסיעוד.
• סיוע למעסיק בהסדרת תשלומי ביטוח רפואי וביטוח לאומי עבור העובד הזר. עזרה לעובד הזר במידה והוא מעוניין להגיש תביעה לאחד מהגופים האלה.
• סיוע למעסיקים בהגשת בקשה להיתר להעסקת מטפל זר בתחום הסיעוד, ועזרה בהארכת תוקף ההיתרים.
• סיוע בהסדרת אשרות עבודה לעובדים הזרים והארכתן על פי הצורך.
• עזרה למעסיק ולעובד הזר מול חברת הביטוח וגופים רפואיים במקרה שהעובד הזר חלה. אם העובד הזר חלילה מת, החברה תדווח על כך לרשות ההגירה ולשגרירות ארץ מוצאו של העובד בישראל. החברה תסייע גם בכל הסידורים שנדרשים לאחר המוות.
• להבטיח העברת תשלומים מהמעסיק עבור הביטוח הרפואי של העובד הזר. דיווח לממונה בכל מקרה של חריגה מהתשלומים, לרבות שכר עבודה.
• ביקור עובד סוציאלי מטעם החברה בביתו של המטופל, על מנת להבין מהם צרכיו ולהתאים לו מטפל זר. לאחר תחילת עבודתו, יעקב העובד הסוציאלי אחר עבודתו, על ידי שיחות עם העובד הזר וביקורים בביתו של המטופל תוך 30 יום מיום ההשמה. בהמשך, הביקורים יתקיימו לפחות פעם בחצי שנה. לאחר כל ביקור יכין העובד הסוציאלי דוח על ממצאי הביקור, שיתויק בתיקו של המטופל בחברת הסיעוד. אם קיים חשש לאלימות, הטרדה מינית וכדומה, על העובד הסוציאלי לדווח על כך לממונה.
• אם המעסיק מעוניין להחליף את העובד הזר, או במידה והעובד הזר מעוניין להפסיק את עבודתו, על חברת הסיעוד למצוא לעובד הזר מקום עבודה אחר.
מה ההבדל בין לשכה פרטית/תאגיד לבין חברת סיעוד ?
לשכה פרטית/תאגיד הם גופים המוסמכים מטעם רשות האוכלוסין וההגירה להבאה, תיווך, וטיפול בעובדים זרים בענף הסיעוד ותפקידם למלא את הנ”ל.
חברת סיעוד אינה עוסקת בהבאה והשמה של עובדים זרים, במידה ולקשיש שמעסיק מטפל זר יש גמלת חוק סיעוד, חברת הסיעוד אחראית לתשלום היחסי למטפל.
ברוב המקרים חברת הסיעוד עובדת בקשר הדוק עם לשכה/תאגיד ומסייעת למשפחה.
מה התשלומים שעלי לשלם ללשכה פרטית/תאגיד?
הלשכות הפרטיות/תאגידים מורשות לגבות מהמעסיק תשלום חודשי בגין ביקורים רבעוניים בבית המטופל, עזרה בפתרון בעיות בהעסקה של העובדים הזרים, סיוע בהארכת היתרי העסקה לעובדים הזרים, אשרות שהייה בישראל וכדומה.
בשירותים אלה (דמי התקשרות) גובה התשלום החודשי לא יעלה על 70 ש”ח.
בנוסף, הלשכות יכולות לגבות סכום חד פעמי מהמעסיק של עד 2,000 ש”ח עבור השמת העובד אצל המעסיק. הסכום הזה תקף לשנה מיום ההשמה גם אם היו השמות נוספות של עובדים אחרים באותה שנה.
הסכום המקסימלי שמותר ללשכה לגבות ממטפל זר עבור התיווך והבאתו ארצה, הוא 3,688.57 ש”ח (החל מיום 01.01.2014).
מדוע חשוב לעבוד רק עם לשכה/תאגיד המחזיקים ברשיון מטעם רשות האוכלוסין וההגירה?
העסקת מטפל זר ללא רישום בלשכה/תאגיד הינה עבירה על החוק ופתח לצרות.
באתר הרשות לאוכלוסין והגירה ניתן למצוא את רשימת הלשכות הפרטיות/תאגידים המורשים – ראו בקישור הבא.
מה עלי לבדוק בבואי להתקשר עם לשכה פרטית/תאגיד?
ראשית, בדקו ברשימת הלשכות המורשות מטעם לשכת האוכלוסין וההגירה שהלשכה אכן עובדת תחת הרישיון המתאים.
לאחר מכן התרשמו מרצינות החברה דרך בחינת התייחסותה לחובותיה כלפי המעסיקים וכלפי המטפלים הזרים כאחד.
בקשו לקבל המלצות מלקוחות אחרים, ובחנו את מידת השירותיות והבהירות אשר בה התהליך מוצג בפניכם.
בחירה נכונה של הלשכה הפרטית תעניק לכם הרבה שקט גם בנוגע לשאר הזכויות והחובות הכרוכות בהעסקת מטפלים זרים – ובכלל זאת תהליכי חידוש ויזות והיתרי העסקה למטפלים.
החלטנו להעסיק מטפל זר, מה עושים עכשיו?
• התקשרות עם לשכה פרטית/תאגיד המורשה מטעם הלשכה לאוכלוסין והגירה.
במה כרוכה העסקת מטפל זר?
עם קבלת היתר העסקה הנכם הופכים מעסיקים על פי חוק. המשמעות היא שמירה על זכויותיו של המטפל הזר כחוק, רווחתו ועל תנאי המחייה שלו. לצד השכר, אתם מחויבים גם בתשלום אגרות, עמלות, ביטוחים ותנאים סוציאליים.
חשוב לזכור שמדובר למעשה בהכנסת אדם נוסף למגורים קבועים בבית, באופן אשר משפיע על החיים היומיומיים, בהיבטים כמו פרטיות, שימוש במתקני הבית ובמשאביו. אין לשכוח שבין המטפל הזר לבין המטופל המבוגר ושאר בני המשפחה עשוי להירקם לאורך זמן קשר רגשי, מטבע השהות הצמודה והאינטימית זה עם זה. לבסוף, חשוב לזכור גם כי כניסה של מטפל זר לחיים של מבוגר (או זוג מבוגרים) מלווה לעתים קרובות ב-“קשיי קליטה” פיזיים ורגשיים מצד המבוגרים, עמם יש להתמודד.
אדם חולה העומד להשתחרר מבית החולים, המציג אבחנה רפואית מטעם רופא בית החולים המציינת את הצורך ברצף טיפולי וכן את התאריך המשוער לשחרור החולה מבית החולים, יכול לבקש היתר מיוחד להעסקת מטפל זר באופן מהיר יותר מהתהליך הרגיל (התהליך המהיר אורך כחודש). היתר העסקה לפי סעיף זה יינתן לתקופה של שלושה חודשים בלבד.
בכדי לקבל היתר מיוחד להעסקת מטפל זר באופן מהיר, מומלץ להיעזר בעו”ס מהמחלקה בבית החולים שבה האדם מאושפז. יש להגיש לרשות האוכלוסין וההגירה את טופס הבקשה למתן היתר לעובדים זרים, בצרוף מכתב רפואי המציין תאריך שחרור מבית החולים וצורך בטיפול והשגחה 24 שעות ביממה. הבקשה כרוכה בתשלום אגרה.
כאמור, כאשר ניתן היתר להעסקה בהליך המיוחד שצוין לעיל – ההיתר הוא רק להעסקת מטפל זר שכבר נמצא בארץ. לשכות פרטיות (תאגידים) העוסקות בהשמת עובדים זרים בענף הסיעוד מנהלות מאגר של מטפלים זרים שנמצאים בארץ ושנמצאים “בין עבודות” ופנויים לעבודה. לצורך הארכת תוקף ההיתר יידרש המבקש לעמוד בנהלים הרגילים.
מהי הערכת תלות ("מבחן תלות") ומי מבצע בדיקה זו?
2. הגשת בקשה לקבלת היתר העסקת מטפל זר עבור מי שאינו זכאי לגמלת סיעוד.
מבחן התלות נערך בבית הזקן ובודק את רמת התפקוד של הקשיש בפעולות יומיומיות: אכילה, רחצה, יכולת להתלבש, ניידות, שליטה על הסוגרים.
חשוב לדעת שמבחן התלות בודק את רמת התפקוד היומיומי של הזקן בתוך הבית ולא את קיומן של מחלות.
ההתרשמות של איש המקצוע במסגרת בדיקת התלות נכונה גם לגבי הצורך בהשגחה בעקבות מחלות הפוגעות בכושר השיפוט (כמו אלצהיימר).
חשוב להיערך לבדיקה ולהיות נוכחים יחד עם הזקן בעת הבדיקה. אין הכוונה שהזקן צריך לעשות “הצגות” ולהחמיר את תמונת מצבו. מצד שני, אין צורך שהזקן יאמץ את שארית כוחותיו כדי להראות לבודק שהוא מתפקד, בזמן שהוא אינו מצליח בתפקוד בחיי היומיום.
– זכאות להשגחה חלקית, כלומר לפחות חצי נקודה בסעיף “השגחה”, בתוספת נקודה אחת הניתנת לו כבודד.
על-פי החלטת ועדת ערר של המוסד לביטוח לאומי שמאשרת זכאות לגמלת סיעוד בשיעורים 168% ו- 150% או 84% ו- 75% (מופחתים עקב הכנסות) גם ללא מבחן תלות.
בן המשפחה המבוגר עשוי להתנגד לרעיון של הכנסת מטפל זר הביתה וזאת לאור שלל סיבות, ובכללן: אבדן עצמאות, פחד “להינטש” על ידי בני המשפחה, חשש מהעלויות, חשש מפגיעה בביטחון האישי ועוד.
– חשוב לשתף את המבוגר כבר בשלב ההתלבטות והחלטה שלכם (במידה והבקשה לקבל מטפל זר אינה שלו). לשאול לדעתו ולאפשר לו להביע בחופשיות את חששותיו, הרבה פעמים ההתנגדות נובעת מנושאים שניתן למצוא להם מענה בקלות.
– להיות חלק מהתהליך באמצעות שהות של אחד מבני המשפחה לצד המבוגר והמטפל הזר, בכדי לתווך ביניהם ולשדר למבוגר כי הוא אינו ‘ננטש’ על ידי המשפחה.
במקרים בהם המבוגר מפגין התנגדות חזקה לרעיון של היעזרות במטפל זר, יש להעביר לו את המסר בהדרגתיות ובעקביות לאורך זמן, תוך כדי הדגשה נוספת של היתרונות, לצד הדגשת הקושי של המשפחה להמשיך ולטפל במבוגר בעצמה ללא סיוע מקצועי.
טיפול בהורה קשיש במקרים הנ”ל הוא טיפול מורכב מכל הבחינות ומשתנה ממקרה למקרה וממשפחה למשפחה. על מנת לסייע לכל בני המשפחה להתמודד עם הנטל הטיפולי, משפחות בוחרות לגייס מטפל/ת זר/ה שתפקידו הוא טיפול ודאגה לכל צרכי הקשיש. אפשרויות נוספות הן מעבר לדיור מוגן או בית אבות, או העסקת עובדת ביתית עבור חלק משעות היום.
ההורה שלי לא מעוניין להכניס הביתה מטפל זר, מה אוכל לעשות ?
חשוב לשתף ולורם איספום דולור זהו טקסט סתמי שאין שום עניין בכתיבה בו ולכן שמים אותו במקומות שאין רעיון מה להשים במקום עכשיו נעתיק חשוב לשתף ולורם איספום דולור זהו טקסט סתמי שאין שום עניין בכתיבה בו ולכן שמים אותו במקומות שאין רעיון מה להשים במקום עכשיו נעתיק חשוב לשתף ולורם איספום דולור זהו טקסט סתמי שאין שום עניין בכתיבה בו ולכן שמים אותו במקומות שאין רעיון מה להשים במקום עכשיו נעתיק.
זהו טקסט סתמי שאין שום עניין בכתיבה בו ולכן שמים אותו במקומות שאין רעיון מה להשים במקום עכשיו נעתיק חשוב לשתף ולורם איספום דולור זהו טקסט סתמי שאין שום עניין בכתיבה בו.