במהלך הקורס נפגוש את חכמי דור יבנה שהתמודדו עם אתגרי הזמן שאחרי חורבן הבית. אובדן ירושלים והמקדש חייבו לייצר מוקדי ריכוז וגיבוש. כך נוצרה תפילת הקבע, כך נוצרו כלליה הראשונים של ההלכה וכך נוצרו בתי המדרש הראשונים. גם תקוות השיבה לירושלים ולמקדש המשיכה לפעום ולהבעיר בלבבות. האם חכמי ישראל שביקשו למסד את בתי המדרש תמכו במרד בר כוכבא? נתווכח על כך במהלך הקורס.
מדיניות ההפרדה בין המקדש והדת: עיצוב חיי היהודים ללא בית מקדש. זהו הפרק החשוב ביותר מבחינה היסטורית לדורות. יהודים סוללים דרך של הנהגה המשוחררת ממרכז פיזי ומחובר לעולם של בתי כנסיות ובתי מדרשות.
נבחן את פעולותיו של רבן יוחנן בן זכאי ואת היחס אליו מאז ועד היום.
הנשיא שמנסה לייצר יהדות נורמטיבית נתקל בחומת התנגדות מצד חכמי התקופה. הוא פועל בכוח ובנחישות והופך להיות מצד אחד לעמוד היסוד של דור יבנה ומצד שני לדמות מעורערת שמקימה על עצמה אופוזיציה לוחמת מצד האקדמיה.
רבי עקיבא – גדול התנאים. הדמות שלו השפיעה על כל מסורת התורה שבעל פה יותר מכל מי שקדם לו. אני מבקש לעמוד על מפעלו הלאומי, שבו הוא עיצב השקפת עולם כנגד השלטון הרומי. במפגש זה נבקש לעסוק בבירור חלוקת הדעות בין חכמי התקופה ביחס לרומא ולאפשרויות המרד נגדה.
דור יבנה פתח את התקופה של אסכולות בבתי המדרש שהעדיפו להתמקד על דגשים שונים. נכיר את שני בתי המדרש העיקריים: זה של רבי יהושע המדגיש את החידוש והיצירה וזה של רבי אליעזר המדגיש את המסורת וההמשכיות.
הוא היה גיבור – כל העם אהב אותו"
על בר כוכבא או בר כוזיבא המחלוקת בין יהושפט הרכבי וישראל אלדד עסקה בעיקר בניתוח צבאי ומדיני. אני מבקש לעמוד על אותה מחלוקת בעיני מקורות חז"ל, דמויות המובילות את המרד ומשמעות תוצאות המרד במסורת הספרות הרבנית.