בכל שנה נדידת האביב מפתיעה אותנו מחדש.
נכון, אנחנו יודעים מי אמור להופיע, היכן ובאיזה סדר גודל, אבל בכל שנה "מישהו" - מפציץ!
במאי 2015 מחצית מאוכלוסיית איות הצרעים חלפו מעל אילת ביומיים, באפריל 2016 אלפי חטפיות שחורות-לבנות שטפו את הארץ ואביב 2017 שייך, לעת עתה… לסבכים מהמינים סבכי קפריסאי, סבכי שחור-גרון וסבכי רונן, שלושתם סבכיים נאים במיוחד ומרגשים כל צפר שפוגש בהם - ותיק ככל שיהיה.
חמישה עשר סבכיים קפריסאים בקלי"ה ב- 20.2, חודש לאחר מכן 50 סבכים שחורי-גרון בפארק הולנד ו- 14 סבכים רוננים בהר עמשא - המקבץ הגבוה ביותר שתועד עד כה בישראל.
אלו התצפיות עם המספרים הגבוהים, כמובן, אבל למעשה שני המינים האחרונים - שחור-גרון ורונן, נצפו בכל הארץ ובמספרים משמחים במיוחד.
מבחינתו של הצפר יגאל סימן טוב, שעוקב אחר הנדידה ברכסי החוף של תל ברוך וחוף הצוק - אין פה בכלל מקום לדיון: שחורי-הגרון הם הכוכבים של אביב 2017! סימן טוב ספר 148 פרטים בחודש מרץ, רק בתל-ברוך ועוד עשרות באתרים נוספים. ב- 24.3 הייתה לו תצפית עם 32 פרטים כש- 20 מהם נמצאו יחדיו על אותו עץ! באיזה שהוא שלב… הוא פשוט הפסיק לספור אותם (אבל לא להתרגש…).
אתרי הקינון של הסבכי שחור-הגרון מצויים בדרום ומערב טורקיה וכן בדרום יוון - שם מין זה דוגר בבתי גידול המציעים שיחים צפופים עם מעט עצים נמוכים הפזורים על מדרונות טרשיים או בסבך הצומח על רצפת יערות אלונים. מעניין מאוד שבאי קפריסין, המצוי בסך הכל 80 קילומטרים מחופי דרום טורקיה, לא תועד קינון של סבכי שחור-גרון. וזה לא שיש לסבכי הזה משהו נגד איים, עובדה שהם דוגרים בכרתים, באי רודוס ובאיים רבים נוספים בים האגאי.
הסבכי הקפריסאי, לעומת זאת, דוגר אך ורק בקפריסין ולא בשום מקום אחר: מדוע הוא לא קופץ לבקר בטורקיה? פוליטיקה?
שני המינים, סבכי שחור-גרון וסבכי קפריסאי מהווים ביחד "מין-על" (Superspecies) בזכות כמה מאפיינים משותפים: שפם לבן, גרון שחור (מנוקד אצל הקפריסאי) וחלקים עליונים אפורים המנוגדים לשוליים הבהירים של השלישוניות, אברות האמה והסוככות הגדולות.
על פי ההגדרה: לאותה קבוצה שמרכיבה "מין-על" (שני מינים או יותר) היה בעבר אב קדמון משותף שממנו הם התפתחו/התפצלו. אם כך… אז מדוע שגם בני האדם לא יימצאו באותה קבוצה עם הסבכיים? הרי לכולנו היה אב קדמון משותף לא? כולנו היינו פעם דג... ואני לא רוצה לעורר כאן מהומה.
הפתרון לבעיה הוא איתור האב הקדמון האחרון (הכי פחות קדמון…) ולא צריך להתעקש על ארכאופטריקס מלפני 150 מיליון שנה.
הענף שאינו חלק מהנושא המוצג, במקרה הזה תפר ופשוש, מכונה outgroup ונועד לקבל פרופורציה טובה על הנושא עצמו.
כאשר העץ משמש לניתוח תכונות ה-outgroup מסייע גם להבין מהן תכונות המוצא לענף המעניין אותנו, במקרה הזה הסוג Sylvia.
קנה המידה שבצד שמאל מתאר מיליוני שנים.
תנאי נוסף הוא שתהיה הפרדה גאוגרפית בין המינים, או לחלופין חפיפה מינימלית באזורי התפוצה, שזה מתיישב יפה עם שחור-הגרון ואחיו הקפריסאי. ההפרדה בין שני המינים במקרה הזה (או הספציאציה) היא "אלופטרית" - כלומר: שתי אוכלוסיות נפרדות, שאין ביניהן זרימה של גנים (כנראה) מפתחות, כל אחת בנפרד, תכונות המיוחדות לה עד שנוצרים שני מינים שונים זה מזה.
זה לא אומר שמינים שונים לא יכולים להתפתח באותו אזור תפוצה. מצב זה נקרא ספציאציה "סימפטרית" וממש בימים אלה חולפים בארץ שני מיני ברודית (קטנה וגמדית) שהן דוגמה מצוינת לספציאציה סימפטרית.
כמו שציינו קודם לכן, אתר הדגירה של שני הסבכיים שלנו אינם חופפים זה לזה וגם אתרי החריפה אינם משותפים. בעוד שהסבכי שחור-הגרון חורף בעיקר במזרח אפריקה ובאגן הדרומי של הים התיכון, הסבכי הקפריסאי חורף בישראל - בנחלים המתנקזים אל עמק הערבה וים המלח, בסיני ובחופי הים האדום. שני המינים הם נודדים "צנועים" אבל העובדה ששחור-הגרון נודד מרחק הגדול פי 4 מהקפריסאי מתבטא באופן ישיר באורך הכנף. אצל שחור-הגרון, אורך הכנף הממוצע הוא 70 מילימטרים בעוד שאצל הקפריסאי הוא 59 מילמיטרים.
מי שטבע את המושג "Superspecies" היה המדען ארנסט מאייר - מהביולוגים האבולוציוניים המובילים של המאה ה- 20. למאייר הייתה הזדמנות לבחון את הסבכיים כשבשנת 1932 המוזיאון האמריקני להיסטוריה של הטבע (שם מאייר עבד) רכש אוסף נדיר! 280,000 "עורות" של בעלי כנף רבים וביניהם לא מעט סבכיים יפהפיים: סבכי קפריסאי Sylvia melanothorax (בשפת המדע: melas = שחור ו- thorax - חזה) וסבכי שחור-גרון Sylvia Reuppelli (ע"ש המדען אדוארד ריפל).
של מי היה האוסף הזה? של וולטר רוטשילד!
הברון רוטשילד השני - הבנקאי הבריטי היהודי, היה גם זואולוג נלהב שבבעלותו נמצא האוסף הזואולוגי הגדול ביותר שהוחזק אי פעם על ידי אדם פרטי. רוטשילד הסתבך עם המאהבת שלו… היא סחטה אותו, הוא נקלע לקשיים ו… נאלץ למכור את האוסף. זה מעניין מאוד, כיוון שאז, בשנת 1932, רוטשילד כבר היה בן 64!
ועוד נתון מעניין: זאת לא הפעם הראשונה שהצפר יגאל סימן טוב פוגש את רוטשילד באתר הצפרות… בפעם האחרונה זה קרה בגלל דוחל נדיר, כדאי לכם לקרוא.
"תצפית מענגת אתמול בנחל כוס שבירושלים כשעיקר העונג היה הצפה של זיכרונות מאביב הנעורים במקום. הוואדי עם צמחיית הבתה, עצי העוזרר והסחלבים הרבים שבמקום, כולל מספר קבוצות של סחלבי הגליל הנהדרים, וכמובן הרבה תקתוקים של סבכים בעיקר טוחנים כמובן, אבל גם כמות יפה של חורש ובעיקר נחמד היה לפגוש 2+ נקבות של סבכי רונן ומספר סבכים שחורי-גרון.
עלתה לי הנוסטלגיה לראש ונזכרתי בתצפית מיוחדת באזור שלמיטב זיכרוני הייתה עם עדי גנץ ואיתי אורן (עדי לא זוכר, אבל בגילנו זה לא מוכיח כלום).
מצרף תיעוד של התצפית מלפני 30 שנה".
האביב הזה עוד לא נגמר, אין לי ספק שעוד יהיו בו הפתעות ונודדים אחרים, שינסו לגנוב את ההצגה. מי יודע, אולי בעוד שבועיים נזכה ל"מבול" של אירניות? הן לא פחות יפות מהסבכיים, יש הטוענים שאפילו יותר… נחכה ונראה.
דוחל שחור בנאות סמדר!