ח"כ אלעזר שטרן מברך על הקמת מערכת הכשרות של רבני צהר. "הצטרפו למאמץ להגביר כשרות. מערך הכשרות הנוכחי לא מוסיף כבוד ליהדות".
מחקר שוק שבוצע לקראת השקת מערכת הכשרות החלופית של ארגון רבני צהר, מצא כי 80% מכלל הצרכנים הפוטנציאליים נכונים לאכול במסעדה שנושאת תעודת כשרות חלופית.
כמו כן, 58% ממי שכלל אינם אוכלים כשר יעדיפו לאכול במסעדה הנושאת את התעודה החדשה על פני מסעדה שאינה נושאת אותה.
המחקר בוצע על ידי חברת המחקר סי. איי. מידע שיווקי, ממכוני מחקר השוק הגדולים בישראל, במטרה לבחון את פוטנציאל ההצלחה של תעודת כשרות חלופית בקרב צרכנים הנוהגים לפקוד מסעדות ובתי קפה.
המחקר נערך על ידי מיזם "יהדות לכולנו", מיסודו של ח"כ אלעזר שטרן (יש עתיד), ובשיתוף מכון טריגובוף.
ח"כ שטרן מציין כי "אני מברך את ארגון רבני צהר שנרתמו והצטרפו למאמץ להגביר ולהגדיל כשרות בישראל. לצערי מערך הכשרות הנוכחי לא מוסיף כבוד ליהדותה של ישראל. הגיע הזמן שתיווצר אפשרות רחבה לכשרות איכותית, מאירת פנים ושקופה שבנויה להכיל את כל שומרי הכשרות ובתי העסק בחברה הישראלית".
במסגרת המחקר נערכה הבחנה בין ארבעה תתי קהלים שונים: מי שמקפידים לאכול בבתי עסק שנושאים אך ורק כשרות של הרבנות שהיוו 17% מכלל הנשאלים; מי שמקפידים לאכול במקומות עם תעודת כשרות אך לאו דווקא של הרבנות שהיוו 8%; מי ששומרים כשרות אך לא מקפידים לאכול במקומות עם תעודה – 29%; ומי שאינם שומרים כשרות כלל – 40%. קהלי היעד הראשון והאחרון (מי שמקפידים על תעודת כשרות של הרבנות ומי שאינם שומרים כשרות כלל) אופיינו מלכתחילה כבעלי פוטנציאל נמוך לצרוך את המוצר החדש, קרי תעודת הכשרות החלופית, בעוד שני קהלי היעד האמצעיים אופיינו כבעלי פוטנציאל "גבוה" ו"בינוני" (בהתאמה).
מהמחקר – אשר בוצע בקרב מדגם מייצג של 508 יהודים דוברי עברית, לא כולל חרדים, ואשר הושלם לפני כחודשיים – עולה, כאמור, כי 80% מכלל הנשאלים הביעו נכונות לאכול במסעדה או בבית קפה שנושאים תעודת כשרות חלופית ברמת ביטחון גבוהה ("בטוח שכן") או בינונית ("חושב שכן"). בהקשר זה יש לציין כי גם בקרב מי שמקפידים על תעודה של הרבנות, 37% ציינו כי יאכלו בבית עסק שנושא תעודת כשרות חלופית ("בטוח שכן" או "חושב שכן").
בד בבד, 58% מכלל הנשאלים ציינו כי "תעודת כשרות חלופית" תגביר את הרצון שלהם לאכול במסעדה או בבית קפה שנושאים אותה על פני מסעדה או בית קפה אחרים.
המעניין הוא כי גם בקרב מי שאינם שומרי כשרות כלל, אשר אופיינו בתחילת המחקר כבעלי פוטנציאל נמוך "לצרוך" את תעודת הכשרות החלופית, נרשמה הענות גבוהה של 58% שציינו כי יעדיפו לאכול בבית עסק שנושא אותה על פני בית עסק שלא; נתונים דומים נרשמו גם בקרב מי שציינו כי הם מקפידים על תעודת כשרות של הרבנות, מתוכם 53% ציינו כי יעדיפו לסעוד בבית עסק שנושא את התעודה החלופית על פני בית עסק אחר.
מנגד, כשנשאלו על רמת האמינות שיש להם בתעודת הכשרות של הרבנות במסעדות ובבתי קפה, השיבו למעלה ממחצית, 51% כי התעודה אינה אמינה בעיניהם ("לא כל כך" או "כלל לא"), בעוד 23% השיבו כי התעודה של הרבנות אמינה ברמה בינונית בלבד ("ככה ככה"), והשאר, כרבע מהנשאלים בלבד (26%), נתנו אמון בתעודת הרבנות ("די" או "מאוד"). רמת אמינות נמוכה נרשמה גם בקרב מי שמקפידים לסעוד בבתי עסק עם תעודה של הרבנות – מתוכם 62% בלבד הביעו אמון בתעודה, בעוד 38% אינם תופסים את אמינות התעודה כגבוהה ("ככה ככה", "לא כל כך", או "כלל לא").
לפי הסקר, עם אתגר האמון תצטרך להתמודד גם תעודת הכשרות החלופית. בעוד 70% מכלל הנשאלים נותנים את אמונם בתעודה, מתוכם נותנים בה אמון גבוה ("מאוד אמין") – 26% בלבד; בעוד 45% נותנים בה אמון בינוני ("די אמין"); והשאר (29%) לא נותנים בה אמון ("לא כל כך" או "כלל לא").