הזמנים השתנו, כרטיסיות הקרטון נעלמו ובמקומן הגיעו הכרטיסים המגנטיים. אך מתברר שדווקא השיטות הנוסטלגיות היו יעילות יותר.
בילדותנו שילמנו באוטובוס עם כרטיסיית קרטון. לכל נהג היה מחורר עם נקב בצורה מיוחדת - ירח, כוכב או עיגול. מי ששילם בכסף קיבל בנוסף לעודף (30 אגורות מלירה ישראלית אחת) פתקית קטנה שאותה נדרש להציג למבקר.
כינר מיכאלי עלתה לרכבת הקלה בירושלים והעבירה את כרטיס הרב קו שלה במכשיר התיקוף שנמצא בקרון. היא שמעה את המכשיר מצפצף והניחה ששילמה על הנסיעה. ואולם פקחים של הרכבת הקלה שעלו לקרון לקחו את הכרטיס והודיעו לה שעל פי בדיקתם לא בוצע תשלום. כינר המופתעת ניסתה להסביר שאם נעשתה טעות הרי שבוודאי מדובר בתום לב. דבר לא עזר. היא התבקשה להציג את תעודת הזהות שלה ומצאה עצמה מוקפת בשלושה פקחים לבושי שחורים. הקהל מסביב שהחל להעיר ולנסות להתערב, רק הגביר את תחושת המבוכה וההשפלה. הפקחים הסבירו לה שהיא יכולה לערער ונתנו לה קנס בגובה 180 שקלים - פי 27 ממחיר הנסיעה.
דנה מירושלים מספרת כי רכשה מראש כמה כרטיסים וכאשר ניסתה להשתמש באחד מהם למחרת היום, התברר לה שניתן להשתמש בכרטיס רק ביום רכישתו. "בטיפשותי ניגשתי לפקח שאיתרתי כדי לברר מדוע הכרטיס לא עובר", אומרת דנה. "לא עניין אותו כלום והוא פשוט נתן לי קנס של 180 שקלים ועוד 6.60 שקלים על הנסיעה".
עוזיאל ותיק, דובר הרכבת הקלה בירושלים, אומר בתגובה: "סיטיפס הפעילה בחודשים הראשונים את הרכבת בחינם ומאות אלפי נוסעים נסעו ברכבת על חשבונה של החברה. בחודש הראשון להפעלת מערכת הכרטוס נתנו הפקחים התראות בלבד, הוצבו עשרות דיילים והוסבר לציבור כיצד מתבצע הכרטוס ברכבת. כיום כבר ברור כי מי שנוסע ברכבת חייב לשלם ולתקף כרטיסו. פקחי הרכבת הקלה עושים מלאכתם נאמנה בשמירה על החוק ובכל מקרה חריג ניתן לפנות למחלקת פניות הציבור של סיטיפס שם נבחנת כל פנייה לגופה".
ותיק מוסיף כי גובה הקנס נקבע על פי החוק וכי לפקח בשטח אין אפשרות לדעת אם לפניו אזרח הגון או לא. לדבריו, במחלקת פניות הציבור נוטים להקל, במיוחד אם מדובר בפעם ראשונה.
ברשתות החברתיות ניתן כבר למצוא התארגנויות למחאות נגד הרכבת הקלה. מאידך, סקירה קטנה בגני הילדים מלמדת כי הרכבת גם נותנת השראה. בכמה גנים החליטו הגננות להתחפש עם הילדים לכבוד פורים לרכבת הקלה.