Kiriku juurest viib tee saare jõukamasse lääneossa. Siin elasid laevaomanikud ja meremehed, kellel olid suured ja uhked majad, kuid vähe maad.Kõigepealt sõidame mööda Håkabackanist, mis on saanud oma nime sellest, et talvel puhus tuul künkalt lume ära ja koormad jäid kinni nagu haaranuks neid mingi konks või haak (håka - haak). Håkabackanil on olnud Vormsi ainus suitsutare, kuhu taheti asutada koduloomuuseum. Praegu on Håkabackanil Vormsi haigla. Järgmine küla on Borrby, mille asutasid Soomest Borgåst tulnud elanikud. Küla asub künkal, mida nimetatakse kabelikünkaks (Kabolbackan). Borrbys on veel teinegi küngas - Dambackan, mille nimi viitab, et seal on kunagi kohut peetud. Kärrsläti küla elanikud pidasid end Vormsi esimesteks asukateks. 18. sajandi II veerandil oli siin katsutud päikese soojuse abil mereveest soola aurutada. Katse ebaõnnestus, kuid seda meenutab kohanimi Doktors krobba (Doktori nurk) merekäärus. Kärslätti küla rahvas ehitas omal ajal Vormsi suurima palvemaja. Saxby on tuntud tänu majakale ja iga Vormsit külastav turist pidi vähemalt korra ronima majaka tippu. Mööda klibuvalli kulgev tee viib meid edasi Förbysse (Eesküla). See oli rahvarohke küla, mille elanikud tegelesid kartulikasvatusega ja müüsid seda siis Rootsi. Förby reidil toimus põhiline kaupade laadimine suurtele kaubalaevadele. Förbyst viib kõrvaltee Fällarnasse ja teeäärsesse metsa jääb Hoitbergi korallriff. Legend räägib, et Hoitbergil elab väike vanamees, kes valvab saare rahu. Fällarnasse minemata jättes jõuame Suuremõisa (Magnushof), kus on näha kunagise mõisa varemeid ja riismeid vanast pargist. Mõisa esimene omanik oli Magnus Brümmer. 1628. aastal läks mõis De la Gardie'de valdusse, kellelt selle päris Aurora Königsmarck, väga mõjukas daam Euroopa ajaloos. Karl XI mõisa reduktsiooniga võeti mõis Rootsi riigile, kuid silmapaistvalt ilus Aurora võlus selle vene aja algul Peeter I-lt tagasi. 1747 ostis Rootsi major ja vabahärra Karl Wilhelm von Stackelberg mõisa. Legend räägib, et mõisa mängis kaardilauas Stackelbergi pojale maha Aurora Königsmarcki ja Poola kuninga August II poeg krahv Moritz. Stackelbergidega võitlesid vormsilased 150 aastat oma muistsete vabaduste eest ning 1843-1844 saavutati kohtuprotsesside tulemusena paruni eemaldamine maade valitsemisest. 1893 müüdi Magnushof riigimõisaks ja mõisahoonesse asutati aadlitütarlaste sanatoorium. Mõisavaremete lähistelt leiab seikleja Vormsi ainsa valgusfoori. Foori paigaldasid saarele mõne aasta eest "põrnikaklubi" liikmed. Suuremõisast Rumpo poole sõites jääb teest vasakule Prestviken, üks Vormsi kahest järvest, mis nüüd hakkab juba roostuma. Teest vasakul aga paistab Hulloviken (Hullo laht). Nüüd jõuame ristmikule, kust vasakule keerates viib tee meid tagasi Hullosse, paremale minnes aga jõuame Rumposse.