Järelevalve on tõhusam  Päästeameti tuleohutusjärelevalve osakonna projektide ja ehituskontrolli juhi Margus Leisi kinnitusel selgitab päästeamet praegu kirikute tuleohutusalast olukorda, samuti neile esitatud ettekirjutusi, et määrata kindlaks probleemi ulatus ja investeeringute maht. «Kaardistamine on vajalik, et hinnata üldist tuleohutusalast olukorda  Eestis ning kaaluda, milliseid meetmeid on tarvis kasutusele võtta üldise olukorra parandamiseks,» lausus Leis.  Lõuna-Eesti päästekeskuse järelevalveteenistuse juht Viljar Schmidt on sagenenud ettekirjutustest tekkinud probleemi kommenteerinud järgmiselt. «Seadus ei tee vahet annetustest elava kiriku ning näiteks kultuurimaja või koolimaja vahel. Varasematel maakondlikel päästeteenistustel ei olnud haldussuutlikkus nii suur ja sellest tekibki tunne, et nüüd on kontroll läinud tihedamaks. See ei ole läinud  tihedamaks, vaid pigem täpsemaks ja eks mõnes mõttes ka karmimaks.»  Kuigi siiani pole trahvisummad olnud väga suured, valmistab raha leidmine väikestele maakogudustele parajat peavalu. Sootuks tõsisemat probleemi kujutab endast aga signalisatsiooni rajamine. Kuni 300ruutmeetrise pindalaga kirikud võivad piirduda autonoomse alarmsüsteemiga, mis maksab mõnikümmend tuhat krooni.  Suurematelt kirikutelt nõuab päästeamet aga automaatset alarmsüsteemi, mille maksumus on kuni 100 000 krooni. Sealjuures  väikeste maakoguduste aastaeelarve ei pruugi ületada mõndakümmet tuhandet krooni.