Läti saatus otsustati Nõukogude Liidu ja natsi-Saksamaa Ida-Euroopa huvisfääride täpsustamisega, kui kaks suurriiki kirjutasid 23. augustil 1939 alla mittekallaletungilepingu salaprotokollidele, millega Hitler sisuliselt sanktsioneeris Läti, Eesti ja Leedu okupeerimise Nõukogude Liidu poolt viimasele sobival ajal. Selline aeg jõudis kätte 8.  oktoobril 1940, kui Briti ja Prantsuse abi oli juba mõeldamatu, Eesti riiklik iseseisvus hävitatud ja Punaarmee üksused kogunenud riigipiiri taha, mistõttu Läti oli sunnitud kirjutama Nõukogude Liiduga alla vastastikuse abistamise paktile. NSVL sai oma käsutusse sõjaväebaasid ja -lennuväljad ning õiguse paigutada Ventspilsi ja Pitragsi - kahe Balti ranniku strateegiliselt ülitähtsa punkti vahele - rannakaitse patareid, saavutades seeläbi kontrolli Riia lahe üle. Sõja puhkedes pidi Läti territooriumil paiknevatesse  garnisonidesse paigutatama 30 000 punaarmeelast.