Tuletuslik geoloogia. Kõik varasem geoloogia on ju oma olemuselt tuletuslik  ja lähtub nendest teadmistest, informatsioonist ja arusaamadest, mida me praegu (mõne sajandi jooksul) oleme suutnud hankida. On õigus neil, kes väidavad, et Kvaternaar on vaid Neogeenis toimunud olulisemate geoloogiliste protsesside (globaalne kliima jahenemine, kontinentide keskmise kõrguse kasv ja pindala suurenemine, suurimetajate migratsioon Euraasiast Põhja Ameerikasse, jääkilbi moodustumine Gröönimaal ja jäätumise kestmine Antarktikas, külma-lembeste taimede leviku laienemine) jätk ja ei midagi  erilist omaette. Aga õigus on ka neil, kes lähtuvad Kvaternaari kui geoloogilise ajastu väljaeraldamisel sellest, et ainult Kvaternaarile on iseloomulik perioodiline mandrijäätumiste ja jäävaheaegade vaheldumine. Kvaternaari alguseks jõudis 10 miljoneid aastaid varem alanud kliima (perioodiliselt kõikuv) jahenemine tasemele, kus praeguse parasvöötme põhjaosad kattusid külmaperioodil jääga ning soojaperioodil sulasid jälle jääst vabaks. Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa, Siberi ning kõrgemate mäestike jäätumine  toimus korduvalt (6-8 korda) ning seda Gröönimaa ja Antarktika püsiva jäätumise "taustal". Jäätumistega kaasnes maailmamere veetaseme oluline kõikumine (120-150 m), mis oli tingitud suurte veemasside sidumisest liustikesse jääajal, ja sealt vabanemisest soojaperioodil. Ühtlasi kaasnes loodusvööndite edasi-tagasi ümberpaigutumine kuni 1000-1200 km ulatuses.