Asjaajamise haripunktiks sai 1989. aasta lõpp, kui akadeemik Dmitri Lihhatshov, NSVLi Kultuurifondi esimees, viis selle probleemi NSVLi Ülemnõukogu Presiidiumisse. Tulemuseks oli 16-liikmelise (8 liiget Eestist, 8  Venemaalt) komisjoni moodustamine selle küsimuse lahendamiseks. Komisjoni töö kahjuks hääbus: Vene pool lükkas kokkuleppeid edasi ja peatselt algasid poliitilised muutused. Aga tähelepanuväärne oli see komisjon siiski, sest see oli üle paljude aastate esimene kahepoolne, võrdsetel alustel töötav komisjon Eesti ja Venemaa vahelise vaidlusküsimuse lahendamiseks ja andis hea kogemuse sellealaseks tööks.