Pärast nn massiprotsesside perioodi lõppemist võttis kaitsepolitsei juht Johan Sooman suuna poliitiliste kuritegude  ennetamisele, mis tulevikus välistaks riigipöördekatsete kordumise. Ajavahemikus 1930-1933 kasvas kiiresti spionaaži eest arreteeritute arv, tippaastal 1933 avastas politsei 23 spionaažijuhtu ja vangistas 51 oletatavat spiooni. Muudatusi tehti ka kaitsepolitsei isikkoosseisus, et süvendada rahuaja tingimustele ja demokraatlikule riigile omaseid töömeetodeid ja võita avaliku arvamuse poolehoidu.