12.02.2007 08:17   Aas ütles ETV hommikuprogrammile Terevisioon antud intervjuus, et esimese astme kuriteod vähenesid mullu 2005. aastaga võrreldes üle 10%.    Tema kinnitusel on kuritegevus hakanud vähenema majandusliku heaolu kasvades.    "Teiseks 2004. aastal jõustunud uus kriminaalmenetluse seadustik, mis on kaasa toonud selle, et meil on rohkem võimalusi kurjategijad kohtu alla saata või neid muul viisil mõjutada," tõdes Aas.    Negatiivse poole pealt tõi Norman Aas välja järjest suureneva  hukkunute arvu tänavatel ja teedel.  Samuti on oluliselt suurenenud purjus juhtide poolt toime pandud õigusrikkumiste arv - peaaegu 20 protsenti aastas. Tegemist on riigiprokuröri kinnitusel tõusva trendiga.    "See näitab senise liiklus- ja ka alkoholipoliitika läbikukkumist," ütles Aas.    Vaatamata sellele, et politsei on riigi peaprokuröri hinnangul paaril viimasel aastal olnud alarahastatud, ei ole see õnneks väga palju mõjutanud riigi suutlikkust kuritegevuse vastases võitluses.    Kuritegevuse trendide kohta väitis Aas, et kuritegevus suurenes kuni 2002.-2003. aastani ning seejärel stabiliseerus ja 2006. hakkas vähenema - 7 % võrreldes 2005. aastaga.    2006. aastal registreeriti Eestis 51 843 kuritegu, mis on 7% ehk 3752 kuriteo võrra vähem kui eelmisel aastal. Esimese astme kuriteod moodustasid sellest 5% (2688 kuritegu), teatas justiitsministeerium.    Kriminaalmenetlusregistri andmetel tekitati 2006. aastal registreeritud kuritegudega varalist  kahju 467 399 863 krooni ulatuses, mis põhineb kannatanute hinnangul kahju suurusele.    Üle 90% kahjust tekitati varavastaste kuritegudega. Samas tekitati varalist kahju keskkonnavastaste kuritegude peaaegu 10 miljonit krooni, majandusalaste kuritegudega 5,6 miljonit krooni ning üldohtlike kuritegudega 4,7 miljonit krooni.