Kas Eesti erakonnad on valmis pidama riigisisest debatti välispoliitika üle? Meie esitatud mudelist lähtudes saame öelda, et Isamaaliit on selgelt historitsistlik, toonitades parteideülese konsensuse positiivsust ja kasulikkust minevikus ning selle säilitamise vajadust ka tulevikus (Mart Laar, 13.12.2005). Isamaaliidu üldideoloogiline kaaslane Res Publica liigitub samuti historitsismi alla. Selle erakonna liikmete arvates peab välispoliitika olema järjepidev ja ühtne ning  sise- ja päevapoliitikast selgesti lahutatud (Urmas Reinsalu, 8.06.2004). Konsensust on nende arvates vaja ka välispoliitiliste institutsioonide vahel ehk välisministeeriumi, presidendi jpt vahel, et riigisisest ühtsust saavutada (Eiki Berg, 4.11. 2003). Välispoliitika on nende arvates traditsiooniliselt jätkupoliitika, mida ei muudeta iga koalitsioonivahetuse järel (Marko Mihkelson, 13.12.2005). Ka Rahvaliit kaldub konsensuse skaalal suhteliselt selgelt historitsismi. Rahvaliidu liikmed on mitu korda teinud  ettepaneku kutsuda kokku erakondadevaheline välispoliitika ümarlaud, et määrata kindlaks Eesti uued välispoliitilised eesmärgid olukorras, kus me oleme Euroopa Liidu ja NATO liikmed (Toomas Alatalu, 8.06.2004, 7.06.2005). Nad on selgesti väljendanud oma seisukohta, et välispoliitika peab olema järjepidev ja tasakaalukas, valitsema peab riigisisene ühtsus ning välispoliitikat ei tohi lühiajaliste valimiseesmärkide saavutamise nimel ohtu panna (Janno Reiljan, 7.06.2005).