Läänemaal ja Saaremaal, kus pärismaalasi ei juletud alguses kantsiehitusele sundida, ehitati kirikuid, kloostreid, mis olid sakslastele hädakorral kindlustusteks (13., ka 14. aastasajal). Hiärn (op. eit.) leiab, et Eesti alal on palju enam kirikuid kui Läti-Liivi alal ning otsib selle põhjusi Eestimaa rüütlite suuremast usklikkusest! Suurem kartus eestlaste ees ajas rüütleid kirikute ehitusele. Pöide kirik  Saaremaal kannab praegugi veel selgelt kaitsekindluse ilmet.