Eesti kaitsevägi ja kaitseministeerium on koostanud sõjalise kaitse arengukava kuni 2018. aastani, mis seab paika riigikaitse peamised suunad järgmise aastakümne jooksul. Üks valdkond, kus soovitakse kiiret arengut, on meie suutlikkus võimalikud ohud varakult avastada. Moodsad radarid on võimelised avastama vastase lennukeid sadade kilomeetrite kauguselt - see annab ajavaru, et kutsumata külalist väärikalt vastu võtta. Ning rahuajalgi on oluline, et meie õhuruumis toimuvast oleks täpne ja selge ülevaade - õhuterrorismi eest pole kaitstud ükski riik. Ning ka tsiviillennunduses võib ette tulla eriolukordi, kus lennujaama radarid on võimetud, "näevad" need ju vaid lennukeid, mille pardal töötab vastav signaalisaatja ehk transponder. Aga mis esmaoluline - meie radarid on ka kogu NATO "idarinde" silmad ja kõrvad. Meie radarid näevad vägagi sügavale naaberriikide sisse, mis lubab tabada ka naabrite halbu kavatsusi: lennuväe koondamine meie piirile on avastatav juba varakult. Samuti loeb asjatundlik luureohvitser nii mõndagi välja piiriäärsetele lennuväljadele maanduvate transpordilennukite liikluse sagenemisest. Uued radarid ei lase meid üllatada. Uued radarid ei lase NATOt Eesti suunalt üllatada. Nendelt laekuv teave on aluseks NATO lennukite lahingutegevusele ning neilt saadud juhiste põhjal stardivad ka Eesti keskmaa õhutõrjeraketid, mille hankimine on samuti lähiaegade küsimus.