Ervin Pütsepa aastapreemia Teddy Böcklerile  21. IX anti Rotermanni soolalaos üle Ervin Pütsepa aastapreemia. Seekord pälvis selle Teddy Böckleri monograafia Tallinna raekoda.  Juba neljandat aastat järjest annab tuntud väliseesti arhitekti ja kunstiteadlase Ervin Pütsepa mälestusfond kunstiajaloo-alaseid aastapreemiaid. Fondi kureerib Ervin Pütsepa poeg Peeter E. Pütsep  tuntud ja ka Eesti majanduselus tegev Rootsi majandus- ja rahandusekspert. Fondi nõukogusse kuuluvad kunstiteadlased Karin Hallas, Mart Kalm, Ants Juske ja Krista Kodres. Laureaadiks valiti üksmeelselt Eesti arhitekt ja arhi tektuuriuurija Teddy Böckler. Tema 1999. a. ilmunud monograafia Tallinna raekoda on suurejooneline arhitektuuriajalooline ülevaade Eesti pealinna tähtsaimast ühiskondlikust hoo nest. Kunagisele eestlaste turuplatsile rajasid XIII sajandi keskpaiku esimese raehoone juba taanlased, Teddy Böckleri raamat tõestatab veenvalt, et selle algne paigutus polnud mitte Vanaturu kaela poolne, vaid jäi praeguse raekojahoone lääneosa alla. Edasised raekoja ehitajad  ja siin toob Böckler välja veel neli ehitusjärku  kasutasid kõik oma eelkäijate tööd. Ainult nii oli võimalik, et oma praegusel hiliskeskaegsel kujul sai hoone lõpuks valmis vaid kahe aastaga  1402  1404. Muidugi ei lõppenud sellega linna tähtsaima hoone sisustamine ja kaunistamine. Väliselt kirikut meenutav linnademokraatia sümbol sai uute kunstimoodide tulekul juurde nii uusi kaunistusi kui sisustust. XIX sajand demonstreeris oma ajalugu paremaks teha tahtvat meelsust: siis tundusid vana raehoone aknad ebapiisavalt gootipärased ja need tehti teravakaarseteks. Rae koja arenguloo esitab Teddy Böckler nauditavalt selgelt ja suurepäraselt illustreerituna: raamatus on teksti toetamas autori enda rekonstruktsioonijoonised, lisaks aga leiab sealt palju aja loolist dokumentatsiooni ja detailifotosid. Raamatu lõpuosas tutvustatakse ka juba 1952. a. alanud Tallinna raekoja restaureemise kulgu, mille osaline on ka algusest peale olnud Teddy Böckler. Sellisena dokumenteerib vastne pärjatud monograafia huvitavat peatükki ka meie muinsuskaitseajaloos.