Missugune suhe peaks kaplanil kirikuga olema, kes peaks tema huve EELKs esindama, missugustesse kiriklikesse institutsioonidesse peaksid kaplanid  kuuluma - need on vaid osa küsimustest, millest rääkisid Eesti kaplanaatide juhid oma esimesel ümarlaual.Põhjuse kokkutulekuks andis peapiiskop Andres Põderi soov kirjutada lahti EELK kirikuseadustiku osa, mis räägib kaplani ametiülesannetest. Seda tegema volitas peapiiskop staaþikaima kaplani - kaitseväe peakaplan emeerituse Tõnis Nõmmiku.  Peakaplanid olid ühel meelel, et nii kirikukogus kui ka piiskoplikus nõukogus peaks kaplanaadid olema esindatud ühe kohaga. Peakaplani amet peaks olema võrdsustatud  praosti ametiga. Praegu on see kehtiv kaitseväe peakaplani puhul. Kui aga peakaplan ei ole luterlane, siis esindab seda kaplanaati EELK juures vastava kaplanaadi kõrgeimal astmel olev luteri kaplan.  Seni on peakaplanid esitanud EELK-le oma töö kohta aastaaruandeid. Kirikukogu liikmed on vanglate peakaplan Igor Miller ja kaitseväe pea-kaplan Taavi Laanepere.  Eestis tegutseb praegu neli kaplaniteenistust: kaitseväe, piirivalve, vanglate ja politsei kaplaniteenistus. Peakaplanid rääkisid ka alanud  aasta prioriteetidest.  Kaitseväe peakaplani major Taavi Laanepere sõnul on peaeesmärk reservkaplanite ridade täiendamine. «Loodame hakata Kaitseliidu juures kaplanite kursusi korraldama ja ootame sinna nii vaimulikke kui usuteaduse üliõpilasi,» ütles Laanepere. Teiseks nimetas ta kaitseväe sotsiaaltöö arendamist. Kaitseväe sotsiaalteenistuse loomist koordineerib vanemkaplan leitnant Gustav Kutsar.