Viimastel aastatel täpsustusid mitmete muistise dateeringud. Ainuke Läänemaal seni läbi uuritud kivikirstkalme Kasekülas dateeriti kaevamiste ajal I aastatuhande lõppu e. Kr. Praegu arvatakse kalme olevat ehitatud nooremal pronksiajal, s. o. veel 600-700 aastat varem. Täpsustus ka Kaseküla kalmekihi all teada olnud muinasasula vanus. Nüüd teame, et seal elati juba kiviaja lõpul. Kõmsi tarandkalmete ehituasaeg, mille arheoloog Vello Lõugas paigutas 1.-2. sajandisse, on nüüd nihkunud 400-500 aastat varasemasse aega. Veidi vanemaks kui varem peetakse praegu ka allakirjutanu poolt uuritud Poanse tarandkalmeid. Väga põnevaid tulemusi andis Lihula, Kaseküla ja Poanse kalmete inimluude uurimine. Oleme neist varem Lääne Elu veergudel ka kirjutanud. Praegu uuritakse mitmete teiste läbi kaevatud Läänemaa kalmete luumaterjali.