Lapsed ja noorukid ise kõnelevad ajakirjanduses suhteliselt harva, st nad on harva ise artiklite autoriteks ja päevaküsimuste tõstatajateks. Lastega tegelevad spetsialistid on seda kritiseerinud, öeldes, et laste endi häält on meedias vähe. Siiski on koolilaste hääl esindatud nn niðimeedias: koolilehtedes ja internetis. Mõnikord on noortele eraldatud ajalehtedes lehekülgi, rubriike; tele- ja raadioprogrammides saateid. Ajakirjanduses esinemine eeldab aga seda, et inimene suudab oma sõnumi/päevaprobleemi selgelt sõnastada, kuid laste ja noorukite motivatsioon ja/või oskus seda teha on enamasti väike.  Lisaks sellele eeldab avalikkuses esinemine nn mängureeglite tundmist.