Mõistlik menetlusaeg on määratlemata õigusmõiste, mida on püütud sisustada kohtupraktikas. Riigikohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus pole selleks näinud ette kindlaid ajalisi piire, vaid on lähtunud menetluse kestuse hindamisel järgmistest kriteeriumitest: konkreetse vaidluse keerukus ning üksikisikute, täitevorganite ja kohtu käitumine menetluses ning üksikisiku jaoks kaalul olevate õigushüvede tähtsus. Üldistatult võib näiteks märkida, et ebamõistlikuks on peetud kokku  7 aastat kestnud menetlusi, aga ka lühemaid. Menetluse pikkust võib arvestada tsiviilprotsessis alates hagi esitamisest kohtusse, kriminaalmenetluses alates esimesest isikut puudutavast toimingust ning haldusprotsessis võib samuti kõne alla tulla kohtueelse näiteks maksumenetluse arvestamine. Mõistlikust tuleb kontrollida iga menetlusastme puhul eraldi.