Uku Masingu (fotol) 96. sünniaastapäeva tähistati tema sünnikohas Raikkülas ja Tartus, kuhu on sängitatud suurkuju põrm. Uku Masingu Kolleegium esitles äsja trükist tulnud Tooma evangeeliumi tõlget.Kui ma saaksin uueks täheks,  Pagevaks ja valguskiireks,  Oh, kui kergelt elu läheks  Linnuteele tuhmeks viireks!  Näeksin, kuidas hetk on ime,  Tee nii pikk, et pole sihti,  Kuigi syda nukkerpime,  Oidu pyydes nutaks tihti,  Ehk ma mõistaks viimaks kõike…  Mis siis tuleb, eal ei taipa,  Aga viimse leegihõike  Sõlmin taeva pilvevaipa.    Uku Masingu (fotol) 96. sünniaastapäeva tähistati tema sünnikohas  Raikkülas ja Tartus, kuhu on sängitatud suurkuju põrm. Uku Masingu Kolleegium esitles äsja trükist tulnud Tooma evangeeliumi tõlget.  «Inimesed ei ela samas maailmas. See, kes tähtedest teab hädapärast vaid Põhjanaela ja Suurt Vankrit, ei ela sama taeva all tollega, kes on võimeline märkama, et on süttinud noova. /…/,» on katkend dr Toomas Pauli artiklist «Juhatus Uku Masingu juurde», mille autor kirjutas oma õpetaja 75. sünnipäevaks, ent mis ilmus alles 1989. a.  Toomas  Paul, Uku Masingu Kolleegiumi auliige, tunnistas Eesti Kirikule, et ei leidnud toona avaldamise võimalust EELK Konsistooriumi väljaandes, kuna Masing ei olnud piisavalt populaarne, küll aga võttis kirjutise vastu Akadeemia peatoimetaja Ain Kaalep. On öeldud, et Masing oli oma ajast ees, et kaasaegsetel oli teda vahel raske mõista, et ta jäi kohati arusaamatuks ka oma luteri kirikus.  Viimasel aastakümnel on Uku Masingu «avastamises» suuri edusamme ette näidata, tema kirjatööde  publitseerimisega on süstemaatiliselt tegev Uku Masingu Kolleegium.  Läbi laulude  Tartus tähistati Masingu sünniaastapäeva kolleegiumi koosolekuga ning õhtuga Jaani kirikus, kus Masingu tekstidele laulsid Anne Maasik ja Heikki-Rein Veromann.  Anne Maasik meenutas Eesti Kirikule, et puutus Uku Masingu luulega esimest korda kokku nõukogude ajal Vanemuises töötades: «Siis ei olnud tema luulekogusid veel saada, aga Jaan Toomingal oli. Valisin algul  lihtsamaid tekste, näiteks d˛unglilindudest.» Maasik kinnitas, et Masingu luuletused on hästi lauldavad ja nad kannavad väge, mis annab impulsi nii kuulajale kui esinejale.  Uku Masingu Kolleegiumi vanem dr Kalle Kasemaa andis Eesti Kirikule ülevaate kolleegiumi töösuundadest ning hetkeseisust. Korraliselt kohtuvad kolleegiumi liikmed kaks korda aastas, tavaliselt Masingu sünni- ja surma-aastapäeval. Põhikirjaliselt peetakse olulisemaks Masingu pärandi korrastamist ning kirjastamist, ka seistakse hea näiteks Masingute korteri majandamise eest Tähtveres.  Johannes Esto kirjastuses anti äsja välja Tooma evangeelium, mille Uku Masing tõlkis kopti keelest 1971. a. Lähitulevikku jäävad kopti keelest Filiphose evangeelium ja manilaste laulud ning ladina keelest raamat Hironymose kuulsatest meestest.  Kirjastus Ilmamaa annab välja Masingu «Luule» 6. köite, millega saavad avaldatud kõik Masingu tervikkogud, toimetamise ja avaldamise järge aga jäävad veel ootama lahtistel lehtedel luuletused,  millest Kasemaa hinnangul saaks mitu raamatut.  Eriti mahukas teos, artiklikogu «Masing ja Piibel» pakub 500 leheküljega Masingu kirjutisi nii Vana kui ka Uue Testamendi teemadel ajavahemikul 1930-1982. Kokkuvõtmist ning toimetamist ootavad Masingu kirjatööd folkloori alal. Kasemaa sõnul on rohkelt tehtud, ent tohutu tööpõld seisab ees, et Uku Masingu pärand tulevastele põlvedele säilitada.  Laupäeval Raikkülas  Andres Lepiku ning Margus Mikomägi suur projekt «Uku Masingult ja Uku Masingule» - laulud, lood ja luuletused sellistelt tuntud esinejatelt nagu Kärt Johanson, Sofia Joonas, Anne Maasik, Tõnis Mägi, Vaiko Eplik, Aivar Tommingas, Heikki-Rein Veromann, Jaak Johanson, Mart Johanson, Riho Sibul ja Kalev Kask - pidi algselt toimuma Masingu sünnikoha lähistel Paka mäel. Muutunud ilmastikuolude tõttu lauldi Raikküla rahvamajas.  Idee autoriteks ning teostajateks olnud teatri taustaga Andres Lepik ning Margus Mikomägi kinnitasid Eesti Kirikule, et etendus kulges loodetud headuses: «Õhus oli väge ning masinglikku vaimsust.»  Aasta pärast on meestel plaanis Uku Masingu sünniaastapäeva juba märkida näidendiga ja ehk siis õnnestub kasutada loodus- ning muinsuskaitse all olevat Poku mäge, mis väidetavalt oli muinaseestlastel koosolekute pidamise paik ja kust on murtud paasi Rapla kiriku  ehitamiseks.  Elas üks kord - raske uskuda  Võimatu on Uku (kuni 1937. aastani Hugo-Albert) Masingu pärandi tähtsust üle hinnata. Pigem tõrgub mõistus faktist, et üks inimene nii mahuka tööga valmis on saanud, et Looja kellegi meie keskelt nõnda erikülgse andekusega üle kallas. Ehk nagu keegi tabavalt täheldas: raske uskuda, et ta elas üks kord.  Usundiloolane, teoloog, luuletaja, tõlkija, filoloog, kunstnik, äärmiselt mitmekülgsete vaimuannetega inimene Uku Masing (1909-1985)  õppis 1926-1930 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, mille lõpetas Vana Testamendi ja semi filoloogia magistri kraadiga, 1933-1940 oli samas usuteaduse õppejõud, 1937. aastast võrdleva usundiloo professor.  Õpetas Tartu Ülikoolis ja hiljem Usuteaduse Instituudis (Usuteaduslik Kõrgem Katsekomisjon) heebrea, süüria, araabia ja sumeri keelt, Vana Testamendi teoloogiat, Iisraeli rahva ajalugu, usundipsühholoogiat, polüneesia usundit, eesti-soome muinasusundeid, taoismi, budismi, maia kultuuri ja usundit, juudi  müstikat, Liivimaa kirikulugu…  Masing luges vabalt ladina, kreeka, sanskriti, tiibeti, pärsia, kopti, kõiki semi, germaani, romaani, slaavi, soome-ugri, samojeedi ja polüneesia keeli, türgi keeltest oskas jakuudi ja tšuvaši, kaukaasia keeltest vainahhi, draviidi keeltest tamili ning jaapani keelt.