Eesti  üliõpilasseltside tegevust äsjamöödunud aastail jälgima hakates kerkib esile kõigepealt ü l i õ p i l a s s e l t s i mõiste küsimus. Tartu Ülikooli juures teotseb praegusel momendil 9 seltsi ni­melist intiimüliõpilasorg-i: Eesti Üliõpilaste Selts, EÜS Ühendus, ÜS Liivika, EÜS Põhjala, Eesti Naisüliõpilaste Selts, ENÜS Ilma­tar, EÜS Veljesto, ÜS Raimla, ÜS Concordia; lisaks veel Eesti Akadeemiline Kogu Kaleva, mida võiks pidada seltsidele lähedaks. Seltsitüüpi org-i eriilme määramisel on tavaliselt lähtutud pea­punktidest, mis kujundavad nende korporatsioonidest erinemise alused: "seltside püüd on areneda koos ajaga", balti üliõpilastraditsioone vähem respekteerides; koondumisideaalis seltsid edustavad eriti seotust ühiskondliku eluga", nõudes oma liikmeilt ümb­rusega kaasaelamist ja taunides enesessesulgunud eraldumise; kas­vatusideaalis seltsid pooldavad individualiteedi vaba kasvamist", vähe rõhku pannes liikmestiku assimileerimisele ühtlaseks massiks; uute liikmete kasvatamisel "seltsid püüavad kahandada vahet noor- ja tegevliikme vahel"; peale selle olevat "aumõiste seltsides enam indi­viduaalne, korporatsioonides valjult traditsiooniline, tunnustades "au­tasu printsiipi" ja lõpuks olevat "koondumisalus seltsidel koopera­tiivne, sidudes liikmeid ühistööks, kuna korporatiivne printsiip taot­leb ka töötamist üksteisele". Need on I. Tõnisson'i järgi (Üliõpilase käsiraamat, lk. 154-155) põhimõttelised alused, "kuus kardinaalpunkti", mis iseloomustavad üliõpilasseltse, kuid seegi korporatsioonide ja seltside vahede loendus olevat vaid "ajalooline abstraktsioon", kuna "tegelikus elus kunagised teravad vastolud tüüpide vahel üha vä­henevad". Üldiselt puudub seltsidel välismärk (välja arvatud ainult seltsi ruumes kantavate värvidega Eesti Üliõpil. Selts ja Harjumaa Üliõpilaskogult pärandatud värvipaelaga Concordia). Ja kõigi põhi­mõtteliste vahede kõikudes ongi see välismärgi küsimus lõppeks ikkagi seltside ja korp!-ide kõige kindlamaks vahemüüriks. Üliõpilasseltside eeliseseisvusaegadest pärandunud tähtsaks tunnusjooneks tuleks aga küll pidada neile omast alkoholi keeldu seltsiruumes, millest loomulikult tugevasti on tingitud kogu siseelu ilme. EÜS on ainuke, kus tarvitatakse alkoholi seltsiruumes, mis muidugi on pärandus endistest aegadest, mil see otsis kinnitust ja tunnustust korporatsioonina. Nagu üksikute seltside all hiljem näeme, on üli­õpilasseltsides alkoholi tarvitamise suhtes, välja arvatud mööduvad üleminekuajad teatavais organisatsioonides (vt. alamal Ühenduse, ENÜS-i, Liivika puhul; Raimlas on vilistlaste korraldatud pidus­tusil alkoholsete jookide tarvitamist), ikka oldud eitaval seisukohal. Ka EÜS-i juhtiv element on olnud alati avalikel esinemistel karskusmeelne.