Kolm Balti riiki annekteeriti 1940. aastal N. Liiidu poolt "tollase rahvusvahelise õiguse järgi", seejärel vallutasid Eesti, Lätja Leedu alad natsid, 1945.aastal asendus Saksa okupatsioon Punaarmee tulekul Nõukogude  okupatsiooniga. Eesti taastas iseseisvuse 1991.aastal - see oli juhuste kokkulangemine. Baltimaad soovivad, et Venemaa käituks nagu Saksamaa - vabandaks ning maksaks totalitarismi ohvritele hüvitist. Venemaa on aga N. Liidu suhtes nostalgiline, seega tundub idee utoopiline. Venemaa eelistab hoopis kaevata nõukogudeaegsete vene keelt kõnelevate migrantide õiguste rikkumise üle, kuna viimased peavad Eesti kodakondsuse saamiseks läbima eesti keele eksami. Kõik eelpool öeldu on pärssivaks teguriks Eesti ning Läti  piirilepete allkirjastamisel Venemaaga. Ehkki kokkuleppele jõuti juba aastate eest, jõuavad Eesti ja Venemaa allkirjastamiseni tänavu 18. mail, Lätiga leppe sõlmimine lükkus teadmata ajaks edasi, kuna Läti esitas Venemaale lisatingimusena deklaratsiooni, milles sooviti kunagistele GULAGis viibinuile kompensatsiooni, mida Venemaa keeldub rahuldamast. (The Economist, 6.05)