Kairouani linna  (60 km kuulsast Sousse'i kuurordist) rajasid 670. aastal araablased. See oli esimene islamilinn Tuneesias. Kairouan asus tähtsate kaubateede ääres. Linna loomise kohta on huvitav legend: araabia väejuht leidnud allikast (see on praegugi Kairouanis olemas) kuldse kannu, mis oli mitme aasta eest Meka allikal kaduma läinud. Tänu sellele sündmusele kuulutati linn pühaks. IX sajandil sai Kairouan riigi pealinnaks, tänu millele tehti linn väga kauniks ja sellesse ehitati juurde palju olulisi hooneid. Maailma  islamiusuliste religioosses hierarhias on see linn praegu tähtsuselt neljandal kohal (esikolmikus on Meka, Medina ja Jeruusalemm). Linna suurim mošee on nime saanud araabia väejuhi Okba inb Nafi järgi, kes legendi kohaselt allikast kuldse kannu leidis. Mošee on kõige vanem ja eristiililisem mošee terves Aafrikas. Tuneeslased usuvad, et rännak Mekasse on võrdne seitsme külastuskorraga Kairouani mošeesse. Mošee siseõue ehivad Roomast ja Bütsantsist toodud kaunid sambad. Mošee on külastajatele avatud argipäeviti  10:00-14:00.