1930. aastatel oli tähtsaim ülesanne kindlustada majanduse arengu jätkumine, sellele vaatamata, et majanduskriisi tõttu  ilmnesid negatiivsed suundumused. Majanduse stabiilsuse tagasid tööstuse ratsionaliseerimine, jõumajanduse arendamine, eelkõige laiaulatuslik elektrifitseerimine ning teedevõrgu korrastamine. Põllumajanduses pöörati tähelepanu tööde mehhaniseerimisele ja asundustegevusele. Assigneeringuid krediitideks suurendati 50% võrra, mis oli suureks abiks paljudele Eesti peredele, kes said igapäevast leiba oma väikestelt põldudelt. Alustati laiaulatuslikke maaparandustöid, et võtta kasutusele soostunud alad. Uudismaa  harijaid oli 1936. aastaks registreeritud üle 13 000 perekonna.