Tuleval esmaspäeval asub planeeti Merkuur uurima esimene kosmoselaev viimase enam kui kolme aastakümne jooksul, kui Ameerika Ühendriikide kosmoseagentuuri (NASA) uurimislaev Messenger möödub "esimesest kivist Päikesest" ligikaudu 200 kilomeetri kauguselt.  Messengerist saab esimene kosmoselaev, mis jääb Merkuuri orbiidile tiirlema.  Merkuuri on varem külastanud vaid üks uurimissond - Mariner 10 lendas sellest mööda kolmel korral, viimati 1975. aastal.  Järgmise nädala alguses leiab aset esimene Messengeri kolmest möödalennust Merkuurist -  nende abil muudab kosmoselaev oma liikumistrajektoori ja jääb 2011. aasta märtsis lõplikult planeedi orbiidile tiirlema.  Pärast Messengeri starti 2004. aastal on merkuurilaev kursimuutmiseks juba lennanud korra mööda Maast ja kaks korda Veenusest.  Messenger teeb esmaspäevase möödalennu käigus umbes 1200 fotot ning suurt osa neile jäädvustuvast Merkuuri pinnast näeme me esmakordselt, kuna Mariner 10 pildistas vaid 45% planeedist.  Veenuse, Maa  ja Marsi kõrval on Merkuur ainsaks Päiksesüsteemi planeediks, millel on rauarikas tuum.  Ent Merkuuri tuuma mass moodustab planeedi kogumassist koguni 2/3, mis teeb Merkuurist meie tähesüsteemi kõige tihedama planeedi.  Taolise hiigeltuuma moodustumise selgitamiseks on välja töötatud mitmeid teooriaid - ühe arvamuse kohaselt aurustas Päike suure osa kivisest välispinnast varsti pärast planeedi teket.  Teise teooria kohaselt tekkis  Merkuur kusagil mujal Päikesesüsteemis, näiteks Marsi lähistel, ning kaotas kokkupõrkes mõne teise taevakehaga oma ülemised pealiskihid, paiskudes ühtlasi oma praegusele asukohale.  NASA ekspertide arvates võivad Messsengeri uuringud tuua esile uusi vihjeid Merkuuri päritolu kohta.  Samuti loodavad uurijad saada uusi teadmisi Merkuuri magnetvälja, planeedi tuuma ning muidugi ka pinnastruktuuride kohta.    Vaata ka: