Kollapalavik on levinud Aafrika ja Lõuna-Ameerika troopilise kliimaga maades. Selle põhiliseks tüsistuseks on maksakahjustus, mistõttu suremus on 15%.  Käesoleval ajal kasutatava 17D kollapalaviku vakstiini puudused seisnevad selles, et see sisaldab jääkainetena väikeses koguses allergeense toimega munavalku ja želatiini ning põhjustab 20% vaktsineeritutel gripisarnaseid haigusnähte ja vistseotroopset haigust sagedusega 1 juht 250 000 vaktsineeritu kohta koos 64% suremusega ja ajupõletikku  sagedusega 1 juht 125 000 vaktsineeritu kohta koos 1-2% suremusega. Munavalgu allergia poolt põhjustatud anafülaksiat tekib 1 juhul 55 000 vaktsineeritust.  Ameerika teadlased on kasutanud uue kollapalaviku vaktsiini XRX-001loomisel koekultuuri, mistõttu see ei sisalda vana vaktsiini allergeene. Uuel vaktsiinil on kaks varianti - suure annuseline ja väikeseannuseline (erinevus on 10-kordne). Immuunsuse kujundamiseks on vaja süstida kaks annust. Selgus, et suure-annuselise vaktsiini efektiivsus on 100% ja  väikese-annuselisel vaktsiinil 88%. Kaitsval tasemel immuunsus kujuneb välja 10. päevaks pärast teise annuse süstimist. Uus vaktsiin on oluliselt ohutum võrreldes vana vaktsiiniga: põhilised kõrvalnähud olid süstikoha punetus, valulikkus ja turse ning üldnähtudest väsimus, halb enesetunne, peavalu ja iiveldus.  Seega on uus kollapalaviku vaktsiin kõrge efektiivsusega ja minimaalsete kõrvaltoimetega ohutu vaktsiin, mida vajavad eeskätt kollapalaviku riskipiirkondadesse reisivad inimesed.  (NEMJ  2011;364:1326)