Rahvapärasele areaalsele läbikäimisele lisaks on Eesti suhetel Soomega ka laiem mõõde. Eesti ja Soome ajalood on pikka aega käinud eri radu. 13. sajandist sattus Eesti enam saksa mõjude alla, Soome jäi seevastu rootsi kultuurisfääri. Seetõttu on Soome ka klassikalisem põhjamaa, Eesti aga osati kontinentaalsele Euroopale omase kultuurimäluga. Siinkohal on erinev ka rahvapärane kultuurimälu pikka aega domineerinud võõreliidi suhtes. Eestis  ei kohanetud baltisaksa aadelkonnaga peaaegu lõpuni ning see jäi endast kujutama distantsil olevat võõrast meelt ja keelt. Rootsi riiklik edumeelsus pakkus soome rahvale paremaid võimalusi kaasaegseks kultuuriliseks iseseisvumiseks ja rahulikuks arenguks. Soomluse eripärade säilitamise aluseks on küllap metsik loodus ja hõre asustatus, mis on euroopa kultuuritulva rahulikult seedida lasknud. Eestlastel seevastu sajanditepikkune vaikiv vastuseis võõrvõimule ja seda õigustada püüdvale ideoloogiale, muu hulgas  ka kristlusele.