Mõistes, et Hitlerit suudab pidurdada ainult jõud, alustasid lääneriigid olukorra stabiliseerimiseks läbirääkimisi NSV Liiduga. Kuid Nõukogude valitsus kasutas olukorda ja esitas hoopis suuremaid nõudmisi, kui lääs arvestas. Nimelt taotleti, et kolme suurriigi vahel sõlmitakse 10-15 aastaks kokkulepe igasuguse, ka sõjalise abi andmiseks üksteisele juhul, kui Euroopas toimub agressioon ühe lepinguosalise riigi vastu. Lisaks taotles Moskva, et kolm riiki kohustuksid  osutama abi Läänemere ja Musta mere vahel asuvatele NSV Liidu naaberriikidele, kui need langevad agressori ohvriks. Nõukogude valitsus taotles Nõukogude-Briti-Prantsuse sõjalise koostööpakti sõlmimist, kuid Briti valitsust see idee esialgu ei vaimustanud.