Miks laulukoor peab end ülemaaliste laulupidude algusajaga üheealiseks ja mitte vanemaks, pole õnnestunud ammendavat vastust leida. Teada on, et 1861. a. olevat kalevivabriku omanik Johann Christoph Wöhrmann viinud viis meest ja ühe naise Riiga, kus toimusid kuus päeva kestnud saksa laulupäevad. Ilmselt Riias kogetust innustust saanutena, sütitasid laulupeolised Sindis samuti inimesi laulusetsidesse koonduma. Juba 1862. a. oli Sindi laulukoor kutsutud 6 km  kaugusel olevasse Taali mõisa, kus toimus suurejooneline mõisniku suguvõsa pidu. Sindi laulukoori vanema Hilda Maaritsa käsikirjaliste andmete põhjal võib kinnitada, et aastal 1867 juhatas kooliõpetaja Hansen 27 liikmelist segakoori. Hansen, kes oli samal ajal ka vallavanem, korraldas rahva muusikahuvi virgutamiseks kontserdi, kandes ise laulukoori esinemisega kaasnevad kulud.