Veiseliha Veiseliha turgu mõjutasid 2003. aastal esinenud Lõuna-Euroopat tabanud põud ning hullu lehma tõve juhud.  Viimastel aastatel on Eestis hoogustunud lihatõugu veiste kasvatus. 21. juulil 2000. aastal loodi Eesti Lihaveisekasvatajate Selts ning alates 2001. aastast tehakse lihatõugu veiste  jõudluskontrolli.  Lihaveisekasvatusega tegeletakse kõigis 15 maakonnas, kusjuures ligi pooled karjadest on koondunud Hiiu, Saare ja Lääne maakonda. 31. detsembril 2007. aastal oli Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti registris üle 22 777 lihaveist. Enamlevinud tõugudeks on hereford, järgnevad limusiin ja aberdiin-angus. Üle poole lihaveisekasvatajatest peavad suhteliselt väikeseid karju, kus on kuni 10 lihaveist.  Veiste, sealhulgas lehmade arv on Eestis aasta-aastalt langenud. 2007. aasta lõpu  seisuga oli veiseid 242 000.  Kuna veiseliha tootmine on sõltuvuses piimalehmade arvust, siis vähenes 2007. aastal veiseliha toodang 13 300 tonnini.  Viimastel aastatel tõusnud veiseliha kokkuostuhinnad ning mullikate müügivõimalused välisriikidesse on seda tootmisharu hakanud uuesti elavdama. Positiivselt on mõjutanud veiseliha tootmist ammlehma toetus, mida makstakse lihatõugu veiste kohta.