Ainus viis kaua elada  Eakamad inimesed võivad innustuda kõigest, mis puudutab nende noorust ja ammumöödunud aegu. See on  loomulik, sest kui tänased toimetused kipuvad ununema, on turvaline klammerduda tuttava külge.   Me ei tea vananemisest kuigi palju. Meie ühiskond pigem vaikib vanad maha, kui suhtub neisse tähelepanu ja hoolivusega. Ometi on üks tark inimene öelnud, et vananemine on ainus viis kaua elada. Me lihtsalt ei mõista vananemise loomulikku protsessi, veel vähem oskame valmistuda selleks, et meie vanematest võivad saada hallipäised lapsed.  Märgates muutust vanema põlvkonna esindajate käitumises, oleks  mõistlik esmalt pöörduda perearsti ja siis neuroloogi poole. Et aidata mälu kadumise käes vaevlevat inimest, peaksime kõigepealt ise saama teadmisi probleemi olemusest. Siiski, kui inimene ise ei soostu arsti juurde minema, peaks seal käima pereliikmed. Asjatundlik neuroloog saab anda näpunäiteid mälu abistavate võtete ning soovitatava käitumise kohta, sest just lähedaste käitumine määrab suuresti dementsusega inimese elukvaliteedi.  Vanadel inimestel on sotsiaalsed ja muud inimlikud vajadused. Selleks,  et eakas inimene säilitaks võimalikult kaua oma sotsiaalsuse, on oluline kontrollida, kas tema kuulmine ja nägemine on piisavalt hea ja vajadusel pöörduda arsti poole. Ka hammaste seisukorda oleks mõistlik kontrollida, sest peale mõju eneseväärikusele sõltub hammastest nii mälumisvõime kui kõne arusaadavus.  Me ei peaks keskenduma sellele, mida inimene ei suuda, vaid sellele, mida ta veel suudab. Dementsus sulgeb inimese tema sisemaailma ja mida kaugemale areneb dementsus, seda nõrgemaks muutub side  välis- ja sisemaailma vahel.  Et hinnata, kas inimene tunneb end hästi või halvasti, tuleks teda jälgida ja tähele panna tema näoilmet, liigutusi, kehahoiakut. Dementsusega inimese ennastkehtestav, soove väljendav hoiak ja lõdvestatud keha annavad tunnistust tema heast enesetundest. Sama räägib tema soov suhelda, huvi väljendamine ümbritseva ja oma välimuse vastu, abivalmidus, humoorikus, tundlikkus teiste inimeste emotsioonide suhtes jm.  Seevastu ei räägi heast enesetundest üksildus, kurbus ja  lein või alatasa vihameelne olek. Samuti on väljendatud meeleheide, ükskõiksus, igavus või ärevus märgid halvast enesetundest. Ka füüsiline ebamugavus (nihelemine, mõne piirkonna masseerimine, puudutamine), valu või apaatia ning endassetõmbumine annavad teada häiritud heaolust.  Kui allesjäänud mälu- ja toimetulekuressursid ei leia rakendust, hääbub inimene kiiremini. Dementsusega inimesel on seljataga pikk väärikas elu ja on oluline, et me ei suhtuks temasse kui lapsesse. Iga inimene on ainukordne ja  nii peab ka dementsusega inimese hooldus lähtuma tema individuaalsusest.