Süda on meis kõigis - väike vapper lihas rinnasügavuses. Just seetõttu südame tervis kui ressurss puudutabki absoluutselt igat inimest. Süda töötab järjekindlalt, ilma et teda ennast näha oleks või käega otse puudutada saaks. Näha ja tunda saab üksnes südame tööd. Pulssi katsudes või unearterilt tukseid vaadates on näha, kuidas südamelihas oma kokkutõmmete mõjul vere mööda veresoonestikku ringi käima paneb, mööda  kogu keha laiali ajab.  Süda on seega kehasisene jõuvarude jaotuspunkt ja ühenduses vereringega kogu organismile toitainete transportimise süsteem.    Seetõttu on süda erilise tähtsusega lihas, mille töövõimest sõltub kogu organismi olukord ning inimese üldine töövõime. Tugev süda ja võimsad veresooned annavad parema võimaluse ise olla koormuste valitseja ja elus ettetulevate raskuste peremees.  Sel kombel mõjutab südame seisukord elu kvaliteeti igal inimesel ja järelikult on südame tervis  eriliselt kuldaväärt ressurss. Südame töövõimele jagub kasvuruumi igas eas.     Liikumine ja toitumine otsustavad südame tervise  Vähene liikumine ja lihaskonna vähene rakendamine hoiavad südame töö "loiul" režiimil. Kui keha saab teha suuremat tööd, teeb rohkem tööd ka süda. Sobiva mahu ja õige koormusega töö tuleb kasuks nii südamele kui veresoonestikule, mis samuti harjuvad vajadusel keha külluslikumalt verega varustada. Rohke istumine ja kehaliselt passiivne elu on aga ohuks  mõlemale. Südamel ei tohi lasta liikumist "unustada". Südamelihas jääb liigvähesest tööst samuti lõdvaks ja "närtsib". Vähese liikumisega seonduvad paljud haigused Teadlased on kindlaks teinud üle 20 haiguse ja nende eelastme, mis käivad kaasas liigvähese kehalise aktiivsusega. Haiguslikele arengutele tõukab eeskätt just liikumise-toitumise omavaheline kooskõlastamatu suhe. Eriti see, kui süüakse-juuakse rohkem kui organism tegelikult vajab ja kehale tegutsemiseks toiduenergiat tarvis läheb! Kui liigutakse vähe,  hakkabki tasapisi toiduenergiat üle jääma ja keha energiamahutitesse hakkab ülearust kütust kogunema. Üleliigseks osutunud toiduenergia ladustub ja jaotub üle kogu keha erinevatesse organitesse laiali, mis rasvakihina hakkab paistma naha altki. Suurem jagu on selleks ajaks juba paigas siseelundite sees ja ümber ning jagunenud laiali veresoontessegi.    Liigvähene liikumine on taustategija enamikule tänapäeva levinumale haigusele. Sellega seonduvad kõrgvererõhutõbi, 2-tüüpi suhkrutõbi,  südame pärgarterite ateroskleroos, ajuinsult, vere kõrged kolesteroolinäidud, sapikivitõbi. Liikumise puudujäägist on mõjutatud lihas- ja luukadu ehk sarkopeenia ja osteoporoos, mitmed vähkkasvaja vormid, näiteks jämesoole- ja rinnavähk. Küllusliku liikumisega saab hoida kõrgel vaimset töövõimet ja hingelist tasakaalu. Eluaegse järjekindla liikumisega saab vältida nii Alzheimeri tõbe, depressiooni, masendust, unehäireid ja vanusega seonduvat ajutegevuse nõrgenemist.    Südamele tervislikult  elamine  Eelnevast jutust peaks välja kooruma, et südame ja veresoonte tervis on nii isikliku kui ühise elukorralduse küsimus. Millised on meie võimalused? Kuidas elada südametervislikult? Oluline on kujundada nii eneses kui ka kogu ühiskonnas tervislikkusele suunatud mõtteviis.  Loomulikust loomulikum on käia palju jala ja jätta auto näiteks üksnes pikkade teekondade tarbeks. Kehal ja hingel on hea olla, kui vahelejätmatult iga päev ja sedaviisi päev päeva kõrval, saavad keharakud töökat "õhutamist".  Igal päeval juba näiteks pool tundi-tunnike kärmemat kõndimist rahuldab täiskasvanud inimese terviseliikumise esmase vajaduse. Sealjuures on loomulikust loomulikum ka süüa üksnes näljatunde mõjul, teadlikult, mitte aga isust, harjumusest, igavusest, traditsioonist, välisest mõjutusest.    Südametervis toidust    Rasv  Südametervisest rääkides, räägitakse alati ka rasvast. Seetõttu ilmselt kõik teavad, et rasvase toidu söömine ei ole südametervise seisukohast hea.  Toidus lisanduv rasv koosneb erinevatest rasvhapetest. Kui toidus sisalduvas rasvas on rohkem polüküllastumata rasvhappeid, võib seda rasva pidada hoopis südamesõbralikuks rasvaks. Palju leidub polüküllastumata rasvhappeid kalas ja õlides.  Halvaks rasvaks võib pidada hoopis küllastunud rasvhappeid. Reeglina on see toiduainetes peidetud kujul, pealevaatamisel ei saa arugi. Näiteks saiakesed, kartulikrõpsud, šokolaad jt tooted. 100g kartulikrõpsudes leidub umbes 7 teelusikatäit rasva…  Enne kui  toidu suhu paned, mõtle mida see sisaldab. Toiduainepakenditel on kõik see info kenasti välja toodud - toiteväärtuste all.    Sool  Soola kasutame igapäevaselt. Samuti sisaldavad enamik töödeldud toiduainetest soola. Organism vajab päevas 3-5g soola, kuid liigne sool on aga vererõhu tõusu põhjuseks. Seetõttu vaata hoolikalt, kui palju sisaldavad söödavad toiduained soola ning võimalusel vali vähesoolasemad tooted.    Suhkur  Liigselt tarbitud suhkrutest saadav energia, mida  organism ei jõua ära tarbida, muutub keharasvaks. Mida rohkem on liigset suhkrut, seda kiiremini lisanduvad kilod ja sellest tulenevalt ka juba tervisehädad.    Eesti riigi tasemel käivitati 2005. aastal südame- ja veresoonkonnahaiguste ennetamise riiklik strateegia 2005-2020. See keskendub tingimuste loomisele, et suureneks kehaliselt aktiivsete inimeste osakaal, väheneks ebatervislik toitumine ja suitsetamise levik.  Südame- ja veresoonkonnahaiguste toitumisalasteks riskifaktoriteks on vähene  puu- ja köögiviljade ning marjade tarbimine, soola ja küllastunud rasvade liigtarbimine, kiudainete vähesus toidus ja tasakaalustamata toitumisest tingitud ülekaalulisus    Kas olen oma südame vastu hea?