Kui kahe Eesti suurpanga SEB ja Swedbanki juhid ennustasid laenuraha kallinemist, näeb Nordea Markets ka vastupidist võimalust.    "Eeldades turgude rahunemist ning usalduse taastumist, on alust oodata riskipreemiate vähenemist pikemas perspektiivis ning ühes sellega Euribori tasemete langust," on Nordea Marketsi vanemmüügijuht Gunnar Mäemets optimistlik.    "Näeme võimalust ka Euroopa Keskpanga baasintressi  langetamiseks aasta perspektiivis 25 baaspunkti võrra," märgib Mäemets. Ta lisab, et lähitulevikus mõjutavad Euribori enim finantsinstitutsioonide teated oma majandustulemustest, sh investeeringute ja varade ümberhindamistest.    Pankadevahelise laenuturuna sisaldab Euribor lisaks Euroopa Keskpanga baasintressi komponendile ka riskipreemiat omavahelises laenamises. Viimase nädala sündmused pole usalduse taastumise osas paremuse märke näidanud ning kuue kuu Euribor on tõusnud 6 baaspunkti.    Aasta pärast võib Euribor olla praegusest madalam Mäemetsa arvamust jagab ka portaali tarkinvestor.ee asutaja Kristjan Lepik, kes usub, et aasta pärast on Euribor praegusest allpool.    "Ma olen siiski seda meelt, et praegune tõus on ajutine ning aasta pärast on Euribor tuntavalt madalamal, ma näen võimalust isegi alla 4 protsendi taseme vajumiseks," arvas Lepik optimistlikult.    "Turg on praegu küll üsna teistsugusel arvamusel, kuid Euroopa majanduskeskkond jahtub ilmselt piisavalt  tugevalt ning see sunnib Euroopa Keskpanka intressimäärasid alandama," selgitas Lepik. Tema sõnul on Euroopa Keskpanga peamine eesmärk küll inflatsiooni kontrolli all hoida, kuid koos globaalse majanduse jahtumisega alaneb surve inflatsioonile.    "Pangad üritavad praeguses keskkonnas laenudelt kõrgemaid marginaale küsida, kuid Euribori jahtumine tasandaks seda," märgib Lepik.    Sampo Panga finantsdirektori Ivar Pae sõnul on Euribori tõusu tänavu mõjutanud peamiselt kaks tegurit:  esiteks kõrgenenud inflatsiooniootused ja teiseks, võib-olla peamiseks, rahvusvaheline krediidikriis, mis on mõjutanud pankadevahelist rahaturgu.    "Seetõttu nii kaua, kuni puuduvad selged väljavaated krediidikriisi lõppemisele ja selle mõjudele pangandusele ning finantsvahendusele laiemalt, on raske oodata Euribori langust," ei anna ta eriti lootust Euribori kiireks alanemiseks.    Pikemate tähtaegadega laenud võivad kallineda Pae lisas, et mis puudutab eraisikute ja ettevõtete  intressimarginaale, siis kahe-kolme aasta perspektiivis on ette näha mõlema tõusu.    "Krediidikriisi tõttu on laenu- ja kapitaliturgudel pankade finantseerimise kulu oluliselt suurenenud, mis otseselt kandub edasi laenuvõtjatele," nentis ta.    "Eriti kallinevad just pikemate tähtaegadega laenud, kus on praegu näha olulist marginaalide tõusu. Hõlpsa ja pika krediidi aeg on läbi," teatas Pae.    taust    Viimase aja tormid maailma finantsturul löövad valusa hoobiga kõiki  äri- ja eralaenajaid, kirjutas eilne Äripäev.  "Näen selget suunda intressimäärade tõusule. Kuna rahaturg on praegu äärmiselt volatiilne, siis on raske öelda, millisel hinnatasemel toimub stabiliseerumine. Samuti olen seisukohal, et praegused pankade riskimarginaalid on liialt madalad, arvestades Eesti majanduskeskkonna tõusnud riskantsust," teatas SEB Eesti juht Ahti Asmann.  "Marginaal kasvab, kuna raha kättesaadavus rahvusvahelisel turul on halvenenud kõigi pankade jaoks," ütles Swedbanki Eesti  juht Priit Perens.    Piret Reiljan, aripaev.ee    NB! Kliki ka nendele artiklitele: