Kui arvestada viimast nõuet ja lugeda jäävaheajaks praegusest soojemat aega, on Eestis viimasel aastamiljonil olnud vähemalt seitse jääaega, kuid kindlaid tõendeid siia kuhjunud setete näol on vaid viimasest kolmest, milliseid kutsutakse Sangaste, Ugandi ja Järva jääajaks. Neist esimesi eristab Karuküla ja viimast Prangli jäävaheaeg. Kilingi-Nõmme lähedalt ligikaudu hektarisuuruselt alalt leitud Karuküla moreenialuseid soo- ja järvesetteid on kirjeldanud paljud uurijad. Selgunud on, et see jäävaheaeg  oli niiske ja suhteliselt jahe. Seevastu noorem, Prangli, oli nüüdisajast märksa soojem. Näiteks Rõngu ümbruses, kus Vaeva talu maadel paikneb selle jäävaheaja üks paremini uuritud läbilõikeid, kasvas kliimaoptimumi ajal rohkesti tamme-segametsi ja sarapuud ning koguni valgepööki, mille levila Eestisse praegu ei ulatu. See, Lääne-Euroopas Eemi jäävaheajana tuntud aeg, oli tõeline paradiis. Jaanuari temperatuurid olid Eestis 5-7 kraadi praegusest kõrgemad ja küllap uitas siin ka ürginimene, sest jahiloomi oli  rikkalikult. Tõsi, suusatada poleks tollal ehk tõepoolest saanud.