Ehkki Järvamaad käsitlevates artiklites (Vassar 1972; Tõnisson 1999) pole mainitud põhjusi, mis tingisid maakonna jagamise kolmeks, võivad sellise jaotuse aluseks olla looduslikud olud. Teatavasti moodustus üks kihelkond Amblast ja Järva-Madisest. Asustus Järva-Madise kihelkonnas jääb selle Ambla-poolsele servale  ning on võrdlemisi tõenäoline, et nimetatud kihelkonnad võisid kokku kuuluda. Ambla kihelkonna muistiserikkast Käravete piirkonnast on Järva-Madise kihelkonna Sääskülani umbes 8 km. Kahe kihelkonna vahel pole ka suuremaid looduslikke tõkkeid - ei metsi ega soid. Teisest naaberkihelkonnast - Järva-Jaanist - jääb Järva-Madise asustus märgatavalt kaugemale ning vahepealsed alad on muistisetühjad ja kaetud valdavalt metsaga.