Kolmjalg ehk triskelion ise on inimkonna üks iidsemaid sümboleid üldse. Kõige vanemad dateeritud kolmjala kujutised pärinevad Põhja-Itaalia koopamaalingutest. Nimetatud kujutist või sellele lähedasi sümboleid (näiteks neljajalgset svastikat) on leitud nii muistsest Roomast, Indiast, Pärsiast, Tiibetist, Hiinast, Jaapanist, Kesk- ja Lõuna-Ameerikast kui ka paljudest teistest piirkondadest. Vana-Kreekas oli kolmjalg kasutusel vähemalt alates 8. sajandist e.Kr., seda  eeskätt müntidel, vähemal määral keraamilistel esemetel (vaasidel). Hilisemal ajal oli kolmjalg püha sümbolina kasutusel näiteks Sitsiilias ja mitmel pool Skandinaavias. Ka Eestis võib kolmjala motiivi kohata, sh. Valjala kiriku kuulsas laemaalingus. Mänksid arvavad oma kolmjala pärit olevat Skandinaaviast, kus triskelion oli üle taevalaotuse liikuva päikese sümbol.