* Importvõid Voimix ja Rama kallinevad, kodumaine või mitte    * Eeldatav kolmekordne suhkru hinna tõus on müüt    Eesti astumise järel Euroopa Liitu (EL) kallineb toidukaupadest igal juhul ainult suhkur, eeldusi kallinemiseks on ka importvõil.    Ülejäänud toidukauba hinna tõusu oodata ei ole, sest suur osa Eestis müüdavast toidukaubast on kodumaist päritolu ning hinnatõusu määrab konkurents ja tarbijate ostuvõime.    EL ei maksa  praegu eksporditoetusi ühelegi tootele, mis Eestisse tuuakse, välja arvatud suhkrule, riisile ning nendest valmistatud toodetele. Seetõttu hakkab alates liitumisest suhkru hinda mõjutama tollimaks kolmandatest riikidest, näiteks Ukrainast importimisel.    EL-is lisandub importsuhkrule piiril tollimaks 0,42 eurot (6,57 krooni) kilogrammilt. Suhkrupeedi ja pilliroosuhkru poolfabrikaadi importimisel on tollimaks 0,34 eurot (5,32 krooni) kilogrammilt. Piiratud koguse ehk Eestile EL-ilt eraldatud kvoodi  raames on võimalik aastas importida suhkrut ka 0,01-eurose (0,15-kroonise) tollimaksuga kilogrammilt.    Pärast Eesti liitumist EL-iga prognoositakse suhkrukilo hinna tõusu 1112 kroonini. See aga ei juhtu automaatselt, sest hulgimüüjad jõuavad ilmselt enne liitumist laod täis osta.    Põhiliselt tuuakse suhkur Eestisse Saksamaalt, Ukraina suhkru kogused on iga aastaga vähenenud ning praegu on need marginaalsed.    Igal suvel tõuseb suhkru tarbimine umbes 30 protsenti. See on  seotud mooside keetmisega, mitte ühinemisega EL-iga, ütles Montemari OÜ tegevdirektor Eve-Liin Salumäe. Suhkru hüppelist müügikasvu ei ole meil toimunud.    Ka AS Budampexi hulgilaost öeldi, et kiloste suhkrukottide läbimüük ei ole kasvanud. Paaril viimasel kuul ostetakse aga rohkem 25 või 50 kg suhkrukotte.    Eestlased on Salumäe sõnul traditsiooniliselt sellised, kes ostavad varud viimasel minutil. Montemari hulgiladu ootab suurt suhkruostubuumi kevadel. Inimestel on säilinud  väike lootus, et suhkru hind ei tõuse. Meie arusaamise järgi see aga tõuseb, ütles Salumäe, kelle sõnul maksab EL-is kilo suhkrut hulgimüüjatele ligi 11 krooni.    Kodumaise või hind ei tõuse    Või hind tõuseb liitumise järel suhkrust vähem, sest seda toodetakse ka Eestis. EL-i riikides on võikilo keskmiseks hinnaks 51,35 krooni, Eestis umbes 35 krooni . EL-i astudes hakkab või hind Eestis EL-iga ühtlustuma, kuna või kokkuostuhind EL-is mõjutab Eesti töötlejahinda.    Meie kui piimamehed loodame, et EL-is või müügihinnad paranevad, ütles E-piima juhatuse esimees Jaanus Murakas. Euroopas on rasvasisaldus võil 82 protsenti. Eestlane on harjunud 72-protsendilise rasvasisaldusega Taluvõiga, mille kilo maksab kauplustes umbes 35 krooni.    Kui Eesti võitootjad pääsevad ühisele turule, loodavad nad Muraka sõnul müüa võid Euroopasse kõrgema hinna eest. Kui eestlaste eelistus jääb samaks, müüakse väiksema rasvasisaldusega võid odavamalt kui 50 krooni.  Raske on  spekuleerida, milliseks kujuneb või hind. Arvata võib, et see ei jää praeguse 35 krooni peale, lisas Murakas.    Uuring näitab suhkru hinna tõusu    Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas valmis professor Urmas Varblase juhtimisel 2002. aasta kevadel uurimus toiduainete hinnamuutuste kohta enne ja pärast EL-iga liitumist.    Suhkru hind on kõige tõsisem probleem, mille puhul Eesti valitsusel tasub kaaluda erinevaid käitumisvariante, tõdes Varblane. Ainsa erandina tõuseb  EL-iga liitumise järel järsult suhkru hind, sest EL-iga liitumise järel kaob EL-i ekspordisubsiidium ning väljastpoolt EL-i pärit suhkrule kehtestatakse tollimaks. Uuringu andmeil kallineb suhkru kilo EL-i ekspordisubsiidiumide kaotamisega 4,3 kroonilt 10 kroonile. Varblane ei täheldanud niisuguse hinnatõusu ohtu ühegi teise toote puhul.    Peamiselt soodustab hinnatõusu subsiidiumide kaotamine. Ühtse välistollimäära rakendamise mõju on väike, kuna pärast 2000. a tollide kehtestamist  kolmandatele riikidele on meie impordipartneriteks kujunenud EL-i liikmes- ning kanditaatriigid.    Uuringu tulemustest selgub, et põllumajandustoodete hindu mõjutab eelkõige nõudlus. Hinnad ei saa niisama tõusta, sest tarbijate ostujõud on peamine jõud, mis hinnatõusu võimalikkuse ja ulatuse määravad. Eestlaste tulutase moodustab ligikaudu poole Euroopa Liidu keskmisest, mistõttu hindade tõus Eestis Euroopa Liidu tasemele ei saa hüppeliselt toimuda. Samas annab täiendava surve hindade tõusule tootjate  investeerimiskohustus oma seadmete nüüdisajastamiseks.    Soomes hinnad langesid    Soomele tõi liitumine Euroopa Liiduga 1995. aastal kaasa toiduainete hinna languse. Automaatselt samasuguseid arenguid Eestis eeldada ei saa, sest Soome väliskaubanduspoliitika oli enne liitumist meie omast tunduvalt protektsionistlikum. Soome turg oli importtoodangu eest tollimaksudega tugevamini kaitstud kui Eesti.  Tööstuskaupade puhul on Euroopa Liidu imporditoll keskmiselt 4 protsenti,  põllumajandussaaduste puhul 9 protsenti. Peaaegu kõikidel kaupadel saab olema tollimaks, vahet ei ole, kas see tuuakse maale Muuga sadamas või Portugalis.    Kui toorainena vajatakse kaupa, millest on EL-is puudus või mida mingil põhjusel siseturult üldse saada ei ole, saab importöör Brüsselist oma riigi ametnike kaudu taotleda erisusi. Kui ühe firma taotlus ametnike poolt Brüsselis edukalt ära kaitstakse ning heaks kiidetakse, on kõikidel importööridel võimalik sama kaupa eritingimustel Euroopa Liitu  tuua.    Erisusi on EL-i firmad taotlenud näiteks erinevate kemikaalide, plastide, loomanahkade, paberi, metalli ja tekstiili importimiseks.    Eesti firmad on saanud eritingimuste taotlusi teha juba käesoleva aasta maist. Seni ei ole seda võimalust teadmatusest kasutatud.    Impordimaksu ei võeta ka EL-iga vabakaubanduslepingu sõlminud maade kauba importimisel EL-i. Sellisteks maadeks on näiteks EFTA riigid Norra, Island ja Lichtenstein.    Kõige rohkem kaotavad kalatööstused    Kolmandatele riikide toodangule kehtestatavatest imporditollidest kaotavad kõige enam kalatööstused, kelle eksport Ukraina suunal kannatab vabakaubanduslepingu kaotamise tõttu.    Venemaa suunal soodustab EL-iga liitumine eksporti, sest tõenäoliselt kaovad praegused topelttollid.  Teoreetiliselt on Venemaal võimalik ka topelttollid säilitada, kuid need saaks rakenduda pärast liidu laienemist ainult liikmesriikidele.    EL peab läbirääkimisi Venemaa ja  Ukrainaga Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, kus arvestatakse ka Eesti kaubandushuvidega. Teatud erisusi on võimalik Eestil saada ka pärast liitumist kaubandussuhetes Venemaa või Ukrainaga, kuid need sõltuvad erisuste taotlemise kriteeriumidest ja turusituatsioonist.    Euroopa Liit maksab eksportööridele toetusi    Pärast Eesti liitumist Euroopa Liiduga on põllumajandustootjatel, kes EL-ist välja ekspordivad, võimalik taotleda eksporditoetusi põllumajanduse registrite ja  informatsiooni ametilt (PRIA).    Eksportöör peab dokumentaalselt tõestama, et kaup EL-ist välja läks, sest liidus on eksporditoetuste ümber palju pettusi avastatud.    Eksporditoetuste alla kuuluvad kõik põhilised toiduainete kaubagrupid.    EL-i riikidega kauplemisel ei ole eksportööridel enam tollideklaratsiooni täita vaja. Kaup liigub peatusteta läbi Euroopa. Eksportöörid peavad kord kuus täitma aruande, kus on kirjas, kui palju nad teatud riikidesse kaupa saatnud on.    Piiripunktid jäävad EL-is isikute kontrollimiseks, pisteliselt kontrollitakse ka kahtlasi kaubavedusid või teostatakse veterinaarkontrolli.    Toivo Tänavsuu, Anti Ronk  EPL