Aaduots ja Heigiots ning nimi pajumetsa järgi Viinistu küla kulgeb enamasti mööda rannajoont ning on kokku 5 versta pikk. Ott  Sandrak tegi põhjaliku ülevaate variantidest, mille järgi võis küla nime saada. Kõige tõenäolisemaks peab ta võimalust, et nimi on tuletatud puu järgi, nagu paljud teised ümberkaudsed rannakülad: Pärispea ja pärnad, Tammispea ja tammed, Kasispea ja kased. Viinistu keskel oli kunagi pajumets, soome murdekeeles tähendab sõna "viini" ka paju. Küla on mingil ajal kutsutud Viinistpääks.    Viinistu täpset vanust ei teata, esmakordselt on seda kirjasõnas märgitud 1372. aastal. Kuna naaberküla Pärispea on  vanem, 1259. aastast, on põhjust arvata, et ka Viinistu on üks vanimaid külasid, Pärispea järel vanuselt teine.    Pärimuse järgi asutasid Viinistu Suursaarelt tulnud vennad Aadu ja Heiki. Seetõttu jaguneb küla kaheks: Aaduotsaks ja Heigiotsaks.    Kihelkonnamängus viis tee algul Aaduotsa - läbi rahvasuus pilamisi Plevna linnaks kutsutud piirkonna Sadamneemele. Sealt saab minna Haldi saarele, mille nimi võib olla tulnud saksakeelsest sõnast "halt" ehk "peatus" - saare all seisid omal ajal  talviti purjelaevad. Viinistu kalur Hartvig Niiholm tutvustas saare läheduses meres olevaid suuri kivisid Kabelipaasi, Karja Mihkli kaksikuid ning Haldikari. Merd mööda Turbuneeme sadamasse sõitjad pidid neist kindlasti mööduma vasakult.