Kõigepealt saab servituuti seada mitte ainult kahe naaberkinnistu vaid kõigi kinnistute suhtes, mis on omavahel seotud. Näiteks on uuselamurajoonis lubatud rajada kolm kuni viiekorruselist korterelamut. Samas naaberelurajooni elanikud soovivad, et uue arenduspiirkonna rajamine ei rikuks nende merevaadet ja tahavad sõlmida kokkuleppe, et rajatavasse piirkonda on võimalik rajada ainult kuni kahekorruselisi hooneid. Sellise kokkuleppe saabki teha nähtavaks kinnistusraamatus kogu uue elurajooni kinnistuid koormava negatiivse servituudiga. Seatud servituut tagab seda, et kokku lepitud kõrgust ei ületata ja mistahes uude elurajooni rajatava korteri või elamu võõrandamisel kohustub uus omandaja selle piiranguga arvestama. Teiseks on võimalik kinnistuomanikel täpsustada maatükkide sihtotstarbelist kasutamist. Omanikud võivad näiteks omavahel kokku leppida, et koormatava kinnisasja omanik ei tohi oma maale rajada teatud sihtotstarbega, näiteks meelelahutuse funktsiooniga või korrakaitse asutuse hoonet või ei tohi koormataval kinnistul tegeleda alkohoolsete jookide müügiga. Kolmandaks on võimalik negatiivse servituudiga välistada teatud hilisemate naaberkinnistute omanike pretensioonide tekkimine ja nõuete esitamine. Kui kinnistu omanik soovib ehitada oma maatükile tööstushoone, mille kasutamine tekitab müra ja suitsu, on tal kokkuleppega võimalik seada naaberkinnistule servituut, mille sisuks on mürast ja suitsust tuleneva nõudeõiguse välistamine.