Algul tekitas pahameelt, et nii palju Rootsi raha võis minna välismaalastele. Isegi kuningas Oskar II ei olnud rahul, et ka välismaalased ja mitte ainult rootslased võisid Nobeli auhindu saada.  Eeskujuks oli Taani, kus septembris 1901 loodi Carlsbergi fond, mis on võrreldav Nobeli fondiga, kuid toetab ainult Taani teadust ja kultuuri. Läks vaja kaunis palju juriidikat, enne kui kõik probleemid lahendusid. Alles 29. juunil 1900 jõuti nii kaugele, et Rootsi kuningas kinnitas Nobeli Sihtasustuse (Nobelstiftelsen) põhikirja ning määruse auhindade jagamiseks. Esimesed auhinnad anti kätte Stockholmis täpselt viis aastat pärast Nobeli surma, 10. detsembril 1901. Tseremoonias ei osalenud Oskar II, teda asendas kroonprints, hilisem kuningas Gustaf V.