On käsitletud ka eestlaste jaoks positiivseid "teisi". Nii on Karjahärm vaadelnud ülalmainitud artiklis  nooreestlaste euroopluse kujutamist positiivsena. Euroopa, mis vastandus nii saksa kui ka vene mõjudele, oli nooreestlaste jaoks ihaldusväärne samastumisobjekt ning tähendas eelkõige mitmekülgset euroopalikku kõrgkultuuri ja silmapaistvaid kunstnikke-kirjanikke. Nooreestlased soovisid mitmekesistada Eestisse jõudvaid Euroopa kultuuriruumi mõjusid, et vähendada saksa ja vene kultuurilist mõju ning saavutada eestlaslik-euroopalik kõrgkultuur (Karjahärm 1994: 1805.1808). Rahvustest mainib Karjahärm prantslaste  ja skandinaavlaste, viimastest eriti norralaste positiivset kujutamist (Karjahärm 1994: 1805.1808). Rein Ruutsoo on rõhutanud Soome ja soomlaste kui omamoodi alter ego tähtsust eestlaste rahvusteadvusele 19. sajandi ärkamisajal ning nõukogude ajal (Ruutsoo 1995).