Margit pakkus välja valdkonna, eks arutlegem siis.  Kõigepealt põllumajandus. Maad meil on, vaba rahvast samuti. Isegi töövahendeid saaksime piisavalt et kogu töövajadus ära katta, seisavad ju praegu paljud traktorid suvel pärast oma töö tegemist tööta.  Ka ei tohiks meil meie piirkonda sobivate taimede ja nendega  toidetavate loomade omahind minna ületamatult kõrgeks.  Oleks nagu kõik korras. Aga seda ei tehta. Miks?  Osalt oleme tõesti võõrdunud maaelust ja maatööst kaasnevalt. Inimeste hulgas on ikka mingi jaotumus huviti ja oskuseti, iga tahtja lihtsalt ei saa hakkama. Ehk on tõesti just osa võimekatest lahkunud tulusamatesse riikidesse ja liiduvabariikidesse ning meie tööpakkumisel pole enam omade seas katet.  Teine põhjus võib olla kliki vastutöötamine. Kõigepealt on meil lapsed võõrutatud töötamisest, nagu  hinnatum oleks see kes suudab teise kulul elada. Väikesed lapsed ei tohi isa silma all ühtki põrisevat töövahendit juhtida. Mõneti õige sest igale jobule topitakse tööle asudes esimese asjana nina alla ohutustehnika paberid 'loe läbi ja kirjuta alla'. Talus isa mingit korrapärast õpetust ei jaga, ainult vahel kogetu põhjal mõne asja eest hoiatab. Kuid see on häda alla poole. Koolides on lastel isegi keelatud labida ja rehaga mingit koolile vajalikku ühistööd teha! Ei saanud meiegi kedagi sundida,  kasutasime tavalist võtet 'kas tahate tundide asemel pargis lehti riisuda?' Kõik vastasid kooris 'jaaaaaaaa!' Riisuti, tehti lõket, küpsetati kartuleid, kõik olid rahul, keegi kuskile Tõnisele ega Andrusele ei kaevanud.  Ent selline aiatöö või muu ühistöö nagu minu ajal on täna mõeldamatu. Isegi maal on vähe kodusid kus lapsi mingile tööle rakendataks. Ehkki suvel tahavad lapsed ise küll kuskile malevasse minna, lõbusam ja raha tuleb samuti.  Edasi tulevad tõsisemad põhjused. Mainisin eespool küll et  peaksime omahinna poolest teistega suutma võistelda ent raskusi tekib juba oma turu kaitsmisel rääkimata väljatundimisest. Ega keegi ometi mõtle et vransseed ja toj...