Kui nõukogu otsustab ühehäälselt anda läbirääkimisteks mandaadi, võib kandidaatriigi ja kõikide liikmesriikide vahel läbirääkimised avada. Iga kandidaatriigi jaoks koostatakse raamistik, milles määratakse kindlaks ühinemisläbirääkimiste üldsuunised. Enne kui tegelikud läbirääkimised algavad, määratlevad komisjon ja kandidaatriik koos nn sõelumise teel, kui hästi on kandidaatriik ühinemiseks valmis. Iga kandidaatriik koostab võetavate meetmete tegevuskava selle kohta, kuidas ja millal ta viib riigi- ja õigusasutused ELiga ühinemiseks vajalikule tasemele. EL määrab ühinemispartnerluse või Euroopa partnerluse vahendi abil kindlaks reformid ja kohandused, mille kandidaatriik peab ühinemiseks teostama. Läbirääkimised toimuvad ministrite ja suursaadikute tasandil. Need keskenduvad sellele, millistel tingimustel ja millal võtab kandidaatriik vastu kõik kehtivad ELi õigusaktid (tuntakse ka acquis' nime all, mis tähendab prantsuse keeles "miski, mille suhtes on kokkuleppele jõutud" ja mille üle läbirääkimisi ei peeta) ning rakendab ja kohaldab neid. Ühinemisläbirääkimisi silmas pidades on ELi õigusaktid jaotatud teemade järgi 35 peatükki. Kogu protsessi vältel hoiab komisjon korrapäraste aruanneteja strateegiadokumentide abil nõukogu ja Euroopa Parlamenti kursis kandidaatriikide ettevalmistustega. Euroopa Komisjon jälgib ka võrdlusnäitajatega seotud tingimustele vastavust ja kandidaatriigi edusamme ELi õigusaktide kohaldamisel ja asjaomaste kohustuste täitmisel.