Hädasti on vajalik samuti kodade ühiskondlike kohuste toonitamine ja nende vastastikune koostöö leplikkuse vaimu ja rahvaterviku loomise ots­tarbel. Kui jääb edasi kestma iga koja omaette töötamine, kus ei nähta kaugemale oma otsestest huvidest, kus esinetakse kodade poolt avalikkusele ja valitsusasutustele risti vastukäivate seisukohtadega, muutuvad kojad ikka ägedamaiks klassivõitluse organeiks. Kui tulevad poliitilised erakonnad, kasutavad need kodasid oma tööriistadeks ja asi  halveneb veelgi. Seepärast on hädavajalik kodade süsteemi korralik väljatöötamine, kus I astme kodade ja nende suuremate erialade korralduste ühiskodade (kojad sektsioonidega: käsitöökoda, insenerikoda jt.) kõrval oleks maksvusel ka kodade II aste - ühiskogud, kus oleksid esindatud mitut eriala puutuvad kojad (näit. riigi majandusnõukogu). Sellised koostööorganid teostavad rahvakihtide koostööd ja toonitavad ühiskondlikku sõltuvust ning vastastikust kohustust. See kõik vajab aga põhjalikku kaalumist, eeltööd  ja selgitust.