Riigikogu stenogrammid lubavad järeldada, et kõik Eesti erakonnad kalduvad liberalismi. Seda võib seletada sellega, et avalikus diskursuses presenteerivad erakonnad ennast kui demokraatia eestkõnelejad ja seetõttu rõhutavad vajadust  avalikkust rohkem kaasata välispoliitika kujundamisse. See seab nii Rahvaliidu kui ka Keskerakonna, kes eelnevate alakriteeriumide kohaselt pigem historitsismi kaldusid, liberalismi poolele. Keskerakonna hoiak ei ole siiski eriti selge. Aga kui arvestada, et muudel puhkudel on Keskerakond rahva kaasamist küsimuste arutamisse harilikult toetanud - ükskõik mis kaasamise ajend ka ei ole (Ain Seppik, 7.06.2005) -, kalduvad nad sellel skaalal pigem liberalismi poole. Rahvaliitu on võimalik selgemalt määratleda,  kui ta liberaalsele poolele asetada. Nende esindajad on korduvalt toonitanud vajadust kokku kutsuda välispoliitika ekspertide ümarlaud, kus analüüsitaks Eesti välispoliitilist olukorda ning mis võiks välispoliitika elluviijaile vajalikku ekspertnõuannet osutada (Toomas Alatalu, 8.06.2004, 7.06.2005). Nad on avaldanud kahetsust, et Eesti ajakirjandus ei kajasta üldse välispoliitika sisulist poolt või teeb seda pealiskaudselt. Seega peaks ajakirjandus nende arvates välispoliitikat tunduvalt sügavamalt ja  analüüsivamalt kajastama ja sel moel rahvast rohkem kaasama (Toomas Alatalu, 5.06.2003, 13.12.2005).