Eestis ei saa aga Saksamaa süsteemi üle võtta, sest sealsed võrdlusparameetrid on meile tundmatud. Seega oleks sordiaretajatel, jahutootjatel ja teistel nisuga tegelejatel tarvis koos maha istuda ja mõelda, kuidas Eestimaal kasvatatud nisu klassifitseerida. Esiteks on selleks tarvis täiendavaid uuringuid teha ja põhjalikumalt andmeid koguda. Teatud andmebaas on Jõgeva Sordiaretuse Instituudis aga juba olemaski. Kogu süsteemi  väljatöötamiseks võib aga kuluda vähemalt kaks aastat," rääkis Ingver. Tema pidas ka koostöös sordiaretuse instituudi teaduri Reine Koppeli ja direktor Mati Koppeliga ettekande "Nisu kvaliteet erinevates riikides".