Alates 2010. aasta sügisest on käinud tants ja trall Tallinna tehnikakõrgkooli (TTK) rakendusarhitektuuri õppekava ümber, et seda üliõpilastele võimalikult meelepäraseks teha.   Probleemid said alguse möödunud aastal, kui kool taotles taas haridus- ja  teadusministeeriumilt magistriõppe avamise võimalust. TTK rektor Enno Lend ütles, et magistriõpet on taotletud alates 2002. aastast, kuid kõik taotlused on tagasi lükatud, kuna need ei olnud vastavuses kõrgharidusstandardi kriteeriumitega. Rektori sõnul ei ole tehnikakõrgkoolis magistriõppe avamine tegelikult otstarbekas, sest see tähendaks sisuliselt õppekavade dubleerimist. Nimelt on Eesti kunstiakadeemias avatud arhitektidele magistriõpe, kuhu on võimalik suunduda ka TTK lõpetanud üliõpilastel.    Kooli jaoks negatiivne üleminekuhindamise otsus    Möödunud aasta oktoobris leidis Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuuri hindamiskomisjon tehnikakõrgkoolis toimunud üleminekuhindamise käigus, et arhitektuuri ja ehituse õppekavagrupis, kuhu kuulub ka rakendusarhitektuuri õppekava, vastab õppe läbiviimise kvaliteet vaid osaliselt nõutavale tasemele. See tähendab, et koolile anti tähtajaline (3 aastat) õigus selles õppekavagrupis õppetööd läbi viia.    Komisjoni otsusest selgub, et ainus,  mis ei vastanud nõutavale tasemele, oli rakendusarhitektuuri õppekava. Puudusteks on märgitud, et õppekava ei ole kooskõlas arhitektiõppe raamnõuetega, mille järgi toimub õpe ülikoolis ning selle kestvus on viis aastat. Praegu kestab TTKs saadav rakenduslik arhitektuuriõpe neli aastat, mis on hindamisotsuse kohaselt tunnustatud arhitektuurikoolide hulgas pigem erand kui reegel. Lisaks oli komisjoni hinnangul eksitav õppekava eesmärk, millest jääb mulje, justkui saadaks selle läbimisel iseseisvaks arhitektiks.  Komisjoni ettepanek oli sõnastada väljund ümber kas selliselt, et TTK koolitab bakalaureuse tasemel arhitekte või et rakendusarhitektuuri õppekava loob eeldused arhitekti kolmanda taseme kutsekvalifikatsiooni taotlemiseks.    Haridus- ja teadusministeeriumi kõrghariduse osakonna juhataja Mart Laidmets ütles, et peamiseks probleemiks oli asjaolu, et õppekava nimetus ja sisu ei olnud vastavuses.    "Kunagi oli tehnikakõrgkooli asemel tehnikum, mis muutus hiljem rakenduskõrgkooliks. Siis  nimetati õppekava ümber arhitektuuriks, mis ei ole tegelikult korrektne, sest arhitektiks õpitakse ikkagi kunstiakadeemias. Tehnikakõrgkool peab nüüd seda õppekava täiendama, et see vastaks nõuetele. Uus hindamine on kolme aasta pärast, selleks ajaks peavad nad väärikalt esinema," rääkis Laidmets.    Eriala taheti viia tehnikaülikooli    Tallinna tehnikakõrgkooli siseselt kuhjunud probleemid rakendusarhitektuuri õppekavaga viisid selleni, et kooli siseselt tekkis initsiatiivgrupp, kuhu  kuulusid endine rektor, endine arhitektuuri- ja keskkonnatehnika teaduskonna dekaan ning mõned õppejõud. Grupp hakkas ette valmistama võimalust viia õppekava üle Tallinna tehnikaülikooli (TTÜ). Paraku ei kaasatud grupi töösse ei haridusministeeriumi ega tehnikakõrgkooli juhtkonda, vaid võeti ühendust otse TTÜ rektoriga, kes lõpuks informeeris ministeeriumi. Mart Laidmetsa sõnul taheti TTÜsse üle minna põhjusel, et siis oleks kergem teha ka magistriõppekava.    "Liiga palju oli kiirustamist ning  teatud protseduure ei järgitud. Väga palju põhines emotsioonidel. Tegelikult olid initsiatiivgrupi mõtted õiged, aga lahendus ei olnud kõige parem. Pakuti laiapiirilist lahendust, mis ei olnud piisavalt konkreetne," selgitas Laidmets. Enno Lend ütles, et üleminekuhindamisel tekkinud probleemid ja grupi pakutud lahendused ei olnud omavahel vastavuses.    Jätkub koostöö kunstiakadeemiaga    Nüüdseks on suuremad pinged TTKs vaibunud. Haridusministeeriumi toel loodab tehnikakõrgkool saada juurde  arhitektuurieriala magistrikohti Eesti kunstiakadeemias (EKA), kus ka seni on TTK lõpetanutel olnud võimalus õppetööd jätkata. Mart Laidmets ütles, et praegu on olnud kahe aasta peale kuus kohta, kuid võiks olla viis kohta aastas.    "Juurdepääs magistriõppele on olnud kesine, seni on EKAs olnud riigi tellimusena kaks kohta. On mindud maaülikooli õppima, kus ei ole küll päris arhitektuuri eriala.    Samuti on mindud välismaale. Igal aastal on lõpetanutest 16-18 protsenti läinud  magistriõppesse, kuid väidetavalt tahaksid kõik minna edasi õppima," tõdes Enno Lend. Ta lisas samas, et rakenduskõrgkooli põhieesmärk ei ole tagada mitte õppetöö jätkamine magistritasemel, vaid ette valmistada tööturule minemiseks.    Praegu valmistavad tehnikakõrgkool ja kunstiakadeemia ette koostöölepingut, mille järgi peaks olema kõrgkooli tudengitel võimalus jätkata haridusteed kunstiakadeemias ning samuti on EKAs õppijatel võimalus soovi korral üle minna TTKsse õppima.    Enno Lend rääkis,  et tehnikakõrgkool jätkab läbirääkimisi ja ideede arendamist ka TTÜga, et leida ühiselt võimalusi pakkuda sellist õppekavalahendust, mida vajab turg ehk tööandjad. Laidmetsa sõnul väidab Eesti Arhitektide Liit, et vaja on nii rakenduslikku kui akadeemilist õpet saanud arhitekte.    Koostöö toimub ka kunstiakadeemia ja TTÜ vahel, palju EKA õppejõude tuleb tehnikaülikoolist. Laidmets leidis, et koostöö erinevate kõrgkoolide vahel on väga loomulik protsess, sedasi tagatakse õppekavade hea kvaliteet  ning välditakse õppekavade dubleerimist: "Suurim eesmärk on see, et tudengid ei kannataks".   Kommenteeri