Kareda küla puhul on keskusena määratlemist põhjendatud kalmete  suure hulgaga, mis viitab rauaaegsele asustusele, kuid kahe ülejäänud keskuse - Reinevere ja Kettise - kohta põhjendust ei ole. Koguteosest Eesti esiajalugu võib siiski välja lugeda, et arvamus põhineb Henriku Liivimaa kroonikal, kus korduvalt mainitakse Kareda küla ning kohalike ja vallutajate kohtumisi seal (Jaanits & Laul & Lõugas & Tõnisson 1982: 403). Vaadeldes muististe rohkust Kareda piirkonnas, võib sellega nõusse jääda - kindlasti oli antud piirkonna puhul tegemist juba rauaajal eksisteerinud suure keskusega.