Et leida ühtlaselt voolavat päikeseaega, võetakse aluseks fiktiivne keskmine päike, mis liigub piki taevaekvaatorit ühtlase nurkkiirusega ja teeb ühe aastaga täispöörde. Selle täispöördeks kuluva aja järgi on määratletud troopiline aasta, mis on seega aeg, mille jooksul Päike jõuab uuesti kevadise võrdpäevsuse punkti. Troopilise aasta pikkus on 365 d 5 h 48 min 46 s ehk 365,2422 d. Kuna kevadise võrdpäevsuse  punkti suund pretsessiooni tõttu muutub, erineb troopiline aasta sideerilisest aastast, mille jooksul Päike teeb täistiiru taustatähtede suhtes. Sideerilise aasta pikkus on 365,2564 d. Enamik kelli näitab keskmist päikeseaega, mis vastab Päikese tinglikult ühtlasele aastasele liikumisele. Tõelise päikeseaja ja keskmise päikeseaja erinevus on kõige rohkem 16 min.