Kui laamad liiguvad üksteise  poole, siis on võimalikke variante kaks. Kui ühe laama serv on teisest suurema tihedusega, siis liigub ta kergema laama alla ehk sukeldub vahevöösse  tekib subduktsioonivöönd. Nii on see siis, kui põrkuvad raske ookeaniline (valdav kivim basalt ja sarnased) ja kergem mandriline laam (valdavalt graniit ja sarnased). Just subduktsioonivöönditega on seotud enamik tugevaid maavärinaid ning kui uudistes tuleb juttu mõnest eriti tugevast ja hävitavast maavärinast, siis väga suure tõenäosusega on ta seotud just ühe  laama teise alla sukeldumisega.