Egiptus on üks maailma kõige mõistatuslikuma ajalooga riike. Kui paljud kultuurid on jätnud siia oma salapäraseid jälgi. Alustades püramiididest ja Sfinksist, mille vanuse üle siiamaani vaieldakse ja ei jõuta otsusele, kas need loodi 4. dünastia vaaraode poolt kusagil 2700 eKr või on nad hoopis eelmise, meist oluliselt vanema, targema ja praeguseks kadunud tsivilisatsiooni kätetöö. Kaunitest legendaarsetest kuningannadest  Nofredetest ja Kleopatrast, kellest viimane oli hoopis Ptolemaioste ehk siis kreeka väejuhi järeltulija ning hoopiski mitte egiptlanna nagu arvatakse. Aleksandria raamatukogust, kust nii Aristoteles kui Sokrates olevat käinud oma filosoofilisi teoseid, mis panid aluse Euroopa teaduslikule mõttele, vanadelt Egiptuse kirjarullidelt ümber kirjutamas. Siinai kõrbest, kus ristuvad islami ja kristluse pühapaikadesse viivad palverändurite teed ja kus peituvad nende mõlema maailmareligiooni sünnilood. Lisaks iidsele  tarkusele, astronoomiale, matemaatikale ja filosoofiale on see maa andnud meile ka ühe peenematest naudisklemise kunsti. Sest just vaaraode Egiptus viis söögi-, joogi-, riietus-, ja eluhoonete kujundamise kunsti esmakordselt maailma ajaloos tõepoolest kunstina võetavale tasemele.