15.07.2011 13:51   Henriksson kavatseb keemilise kastreerimise seadustamise teema tõstatada sügisel parlamendis, kirjutab Iltalehti.    Soome  justiitsminister rõhutas, et meditsiiniline sekkumine võib aga kõne alla tulla ainult seksuaalkurjategijate puhul, kes sellega ise nõus on.    Henrikssoni väitel on seksuaalkurjategijate seksuaalvõimekuse meditsiiniline kärpimine andnud riikides, kus see kasutusel on, positiivseid tulemusi.        Seksuaalkurjategijate keemilise kastreerimise teema on päevakorral ka Eestis, kus  justiitsministeerium on saanud vastava eelnõu väljatöötamiseks teiste ministeeriumide toetuse.    Justiitsminister Kristen Michal on märkinud, et eelnõu väljatöötamist toetavad põhimõtteliselt nii haridus- ja teadusministeerium, sotsiaalministeerium kui siseministeerium ning on teinud justiitsministeeriumile ka oma ettepanekud.    Justiitsministeerium kavatseb eelnõuga laiendada seksuaalkurjategijate ravi, sealhulgas keemilise kastreerimise kohaldamise võimalusi karistussüsteemi osana.    Ravi sihtrühmana peab justiitsministeerium silmas laste vastu seksuaalkuriteo toime pannud inimesi, kelle uue kuriteo risk on keskmine või kõrge, ning mida ilma ravita vähendada ei saa.    Põhjamaade kogemuse kohaselt võiksid Eestis tulevikus vastavat kompleksravi saada aastas paar seksuaalkurjategijat ning ülejäänud seksuaalkurjategijate puhul peab ministeerium mõistlikuks kaaluda intensiivsemalt seksuaalkurjategijate raviprogrammide läbiviimist.    Praegu määravad kohtud Eestis  seksuaalkurjategijad käitumiskontrolli alla, panevad neile kohustuse alluda ravile või osaleda sotsiaalprogrammis. Nii vanglas kui kriminaalhoolduses viiakse selleks läbi spetsiaalselt seksuaalkurjategijatele mõeldud rehabilitatsiooniprogrammi.