Bristoli ülikooli teadurid tegid ajakirja Early Human Development järgmises numbris tutvustatava uuringu käigus kindlaks, et igast sünnituse järel hällisurma tõttu lapse kaotanud kümnest naisest keskmiselt peaaegu iga üheksas suitsetas raseduse ajal ning hällisurmariski tõstab olulisel määral iga tund, mille käigus imik päevas passiivse suitsetaja rolli satub.  Hällisurm ehk imikute äkksurma sündroom (SIDS) on äkiline ja ootamatu imiku surm, millele ei eelne mingisuguseid haigussümptomeid ja mille põhjus ei selgu ka lahangu käigus.  Bristoli ülikooli teadlaste uuring põhineb 21 erineva suitsetamise ja hällisurmade seose rahvusvahelise teadusliku uuringu käigus kogutud andmete analüüsil.  Suitsetamise ja hällisurma tõenäosuse vahelist seosest on teadlased ja arstid teadlikud juba mõnda aega, ent värske uurimistöö aitab selle ulatust senisest paremini mõista.  Viimastel aastatel on hällisurmade hulk arenenud riikides mõnevõrra vähenenud ning selle peamiseks põhjuseks peetakse lapsevanemate kasvanud teadlikkust sellest, et sülelaps tuleks magama panna seliliasendis.  Vales asendis magamisest põhjustatud SIDSi juhtumite vähenemine on kaasa toonud olukorra, kus ema suitsetamine raseduse ajal ning imiku passiivne suitsetamine põhjustavad hinnanguliselt juba kuni 5/6 hällisurmadest.  Uurimistööd juhtinud Peter Fleming märkis, et last ootavad naised peaksid senisest paremini mõistma, kui suurde ohtu nad oma lapse elu seavad.  Suurbritannia teadlaste analüüs näitas, et sünnijärgselt suurendab passiivne suitsetamine imiku äkksurma tõenäosust lineaarselt - näiteks  kaheksa tundi päevas passiivse suitsetaja rollis olev sülelaps sureb SIDSi tõttu mittesuitsetavate vanemate lapsest kaheksa korda suurema tõenäosusega.  Ekspertide sõnul näitavad viimase aja teaduslikud avastused üheselt, et suitsetamine on nüüdseks peamine hällisurma ennetatav riskifaktor ja kui homsest päevast alates ükski naine enam raseduse ajal ei suitsetaks, vähendaks see hällisurmade arvu vähemalt 60% võrra.  Asjatundjaid muudab murelikuks tõik, et olukorras, kus avalikes kohtades suitsetamine on aina enamates riikides keelatud, kipuvad inimesed senisest rohkem suitsetama koduseinte vahel, seades nii tõsisesse ohtu oma laste  elu ja tervise.  Esialgu pole veel täpselt teada, kuidas suitsetamine imikutel SIDSi tõenäosust tõstab, ent juhtivate teooriate kohaselt pärsivad tubakasuitsus sisalduvad ühendid lootel ja ka juba sündinud lapsel kopsude ja hingamise eest vastutavate ajupiirkondade normaalset arengut.