III  THESEUS  Theseus oli Ateena linna heeros. Tema isa oli Ateena kuningas AIGEUS ja ema Troiseni kuninga tütar AITRA.      Canova. Theseus lapiidide pulmas. Kunstiajaloo Muuseumi paraadtrepil, Viin.    Theseuse sündis siia ilma nii. Aigeus oli juba keskikka jõudnud, kuid tal polnud ikka veel oma naisega lapsi. Kord võttis ta ette matka Delfisse, et küsida sealselt oraaklilt, miks  see nii on. Oraakli vastus oli segane: "Enne kojujõudmist ei tohi sa mingi hinna eest veinilähkrit avada."    Koduteel otsustas mees oma hea tuttava Troiseni kuninga Pittheusi poolt läbi astuda, et koos Delfi oraakli mõistatuse üle aru pidada. Kui Pittheus kuulis, mida oraakel sõbrale oli öelnud, avas ta salaja sõbra veinilähkri, jootis ta purju ja viis ta ööseks oma tütre Aithra magamistuppa. Mõne päeva möödudes ilmnes, et neiu ootab last.    Aigeus rõõmustas sedavõrd, et otsustas lapse  ilmaletulekuni Troisenisse jääda. Aga Ateenast tulid halvad teated. Kuninga lihane vend koos poegadega tegi ettevalmistusi paleepöördeks. Tuli kiiresti koju tagasi pöörduda. Enne lahkumist peitis Aigeus oma mõõga ja sandaalid ühe rahnu alla ja ütles Aithrale: "Kui peaks juhtuma, et me ei kohtu, ja kui sa sünnitad poja, näita talle seda rahnu ja võtku ta need sandaalid ja see mõõk isa mälestuseks endale."    La Hire. Theseus koos emaga isa mõõga ja sandaalide jälil. Budapest.    Kui Theseus suureks kasvas, rääkis ema pojale ära, kes tema isa on. Ta näitas noormehele rahnu, mille all olid peidus isa sandaalid ja mõõk. Theseus soovis isa oma silmaga näha. Teel Ateenasse tappis Theseus mitmed röövlid ja koletised, mistõttu linna sisenemisel tervitati teda kui kangelast. Aigeus, kuulnud nii vapra heerose saabumisest, palus noormehe enda poole lõunasöögile. Kui Theseus söögilauas  liha lõikamiseks oma mõõga tupest välja võttis, tundis Aigeus oma sõjariista ära. Isa ja poeg sööstsid teineteise embusse.    Ajalooliselt oleme Theseuse looga ajajärgul, mil tänapäeva Kreeka territooriumil oli valitsevaks kreeta-mükeene kunst. Kreeta saar oli siis nii majanduslikult kui kultuuriliselt väga kõrgel tasemel. Just enne seda, kui Theseus isa juurde saabus, oli Ateena sattunud sõltuvusse Kreetast. Kreeta kuningas MINOS sai Poseidonilt kingiks imelise sõõrmeist tuld purskava härja. Minose  naine PASIPHAE armus härjasse sedavõrd, et sigitas loomaga MINOTAUROSe - härja pea ja inimese alakehaga koletise, keda hoiti spetsiaalselt tema jaoks ehitatud labürindis.    Ühel päeval oli Theseus ääretult üllatunud, et terve Ateena linn on nii elevil. Ta kuulis, et valitakse välja seitset väärilist noormeest ja seitset kaunimat neidu, et need laeva peale panna ja Kreetasse Minotaurosele toiduks saata. Heeros tõttas isa juurde, kes kostis, et parata pole midagi, sest selline olevat kuningas  Minose käsk, vastasel juhul saab Ateenast Kreeta koloonia.      Kreeta härg Knossose palee seinal.    Theseus otsustas sama laeva peale minna ja Kreetas ära käia. Aga kui ta Kreetale jõudis ja kui Minose tütar ARIADNE teda nägi, armus neiu heerosesse. Neiult kuuliski meie kangelane labürindist, milles hoiti hirmsat Minotaurost - Ariadne poolvenda. Ariadne andis ateenlasest  armsamale lõngakera, et mees labürindist tagasitee leiaks. Lõnga otsa kinnitasid nad labürindi ukselingi külge ja Ariadne jäi oma väljavalitut valutava südamega ootama, sest senini polnud ükski inimene labürindist elusana tagasi pöördunud. Oodata tuli tal kaua, sest kahevõitlus Theseuse ja Minotaurose vahel kestis pikki tunde. Lõpuks oli võidukas noormees labürindi uksel. Kujutage ette Ariadne rõõmu! Kiiruga päästsid nad seitse Ateena noormeest ja seitse neidu ja tõttasid sadamasse, et siis kõik koos Kreetalt  kibekähku põgeneda.    Peatunud hingetõmbeks Naxose saarel, pani Theseus toime esimese inetu teo. Kui Ariadne oli sügavasse unne vajunud, andis ta kõigile kaaslastele märku laevale asuda. Purjed tõsteti üles ja mindi merele ilma Ariadneta, kes nii siiralt ateenlasi aidanud oli. Kuid Theseuse seesugune tänamatus ei jäänud taevaste jõudude poolt karistamata.    Enne Kreetale purjetamist oli Theseus isale lubanud, et kui kõik laabub hästi ja ta jääb ellu, tõmbab ta Ateenale lähenedes masti valge  purje. Kui aga peaks juhtuma, et ta Kreetal hukkub, käsib ta kaptenil laevale musta purje üles tõmmata. Ateenale lähenedes oli aga Theseuse rõõmujoovastus nii suur, et ta unustas purjed vahetamata. Juhtuski nii, et vana Aigeus, näinud ülevalt Ateena akropolilt musta purjega laeva randumas, viskus ahastuses Akropoli kaljult alla. Sellest ajast peale kannabki Egeuse meri Theseuse isa Aigeuse nime. Theseusest endast sai aga Ateena ja kogu Atika kuningas.      Theseus hülgamas Ariadnet. Pompeji seinamaal.    Kord läks Theseus oma sõbra lapiidide1 kuninga Peirithoose pulma. Pulmapeole olid kutsutud ka kentaurid - hobuse kere ja inimese ülakehaga olendid. Söönud teist ja paremat ning joonud rohkem kui sobinuks, muutusid kentaurid ülemeelikuks ja kippusid naispulmalistele liiga tegema. Üks kentaur üritas röövida isegi pruuti. Sellist asja ei saanud rahulikult pealt vaadata ei lapiidid ega nende sõber Theseus. Ägedas võitluses, mida nimetatakse KENTAUROMAHHIAks, jäid võitjaks lapiidid ja Theseus. Seda võitlust on kunstis antiikajast alates meelsasti kujutatud (Zeusi templi lääneviil Olümpias, Theseioni friis Ateenas, Rubensi maal jt.)    Mõne aja pärast kutsus Herakles Theseuse sõjaretkele amatsoonide vastu. Tal oli vaja Amatsoonide maal ära käia, et kätte saada sealse kuninganna Hippolyte vöö. See tal õnnestuski. Theseus aga,  võlutuna Hippolytest endast, võttis ta kaasa Ateenasse ja tegi temast oma naise. Neil sündis poeg, kellele pandi nimeks HIPPOLYTOS. Kuid vapper Hippolyte ei saanud ka Ateenas rahulikult pealt vaadata, kui linna ründasid vaenlased. Ja juhtuski nii, et ühes lahingus sai ta surmavalt haavata.      Theseus Hippolytet endale saamas. Punasefiguuriline vaasimaal.    Pärast pikka leina  otsustas Theseus veel kord abielluda. Et Kreeta kuninga Minosega diplomaatilisi suhteid taastada ning ka oma süüd Ariadne hülgamises leevendada, kosis ta Kreetalt Ariadne õe PHAIDRA. Theseuse poeg Hippolytos ei soovinud isa pulmas osaleda ja tahtis mõnd aega kodust ära olla.    Kui aga Phaidra ühel hommikul Hippolytost Akropoli palestras sportimas nägi, armus ta imekaunisse noorukisse meeletult. Nüüdsest hakkas ta Hippolytosele külge lööma, kuid edutult. Ühel päeval, mõni tund enne suurte  spordivõistluste algust, tunnistas daam Hippolytosele, et ei suuda temata elada. Noormees vastas, et nendevaheline suhe on mõeldamatu, sest Phaidra on tema võõrasema. Meeleheitel naine lõpetas elu enesetapuga. Ta jättis ka mehele hüvastijätukirja, milles luiskas, nagu oleks Hippolytos tema au kallale kippunud. Maruvihane Theseus needis ära oma poja. Tema palvete peale saatis Poseidon spordivõistluste ajal staadionile härja Hippolytose hobust ehmatama. Perutav hobune paiskas noormehe vankrist ja lohistas ta surnuks.      Rubens. Hippolytose surm.    Lesestunud Theseus soovis peagi jälle abielluda. Ta suundus koos sõbra Peirithoosega Spartasse ja röövis sealse kuninga tütre HELENA, keda peeti ilusaimaks naisolevuseks surelike keskel. Paraku ei saanud ta tütarlapsega kohe abielluda, sest tüdruk oli üksnes 12 aastat vana. Tuli oodata, et ta saab täisealiseks, mistõttu Theseus peitis teda  maal ühes talle kuuluvas talus. Aga tüdruku kaksikutest vennad, keda hüüti DIOSKUURIDeks2, uurisid välja, kus õde asub, ja viisid Theseuse äraolekul Helena koju tagasi. Dioskuurid võtsid kaasa ka Theseuse ema Aithra, kes Helena kasvatajannana sattus hiljem koos neiuga Troojasse.    Theseust tabas peagi veel hirmsam ebaõnn. Ateenas haaras võimu tema poliitiline vastane ja sangar pidi Atika pealinnast põgenema. Ta palus varjupaika Skyrose saarel, kuid sealne valitseja, soovides uue Ateena  juhtkonnaga heas läbisaamises olla, tõukas Theseuse kõrgelt kaljult alla.    Ateenlased ei unustanud oma heerost. Kui Theseuse kukutanud valitseja suri, toodi sangari maised jäänused Ateenasse ja talle püstitati Akropolile tempel - THESEION. See Theseion, mis praegu kaunistab Ateena Akropoli, pärineb aga Periklese ajast 5. saj. e. Kr. Kristlased muutsid selle hoone kirikuks ja tänu sellele on see kõige paremini säilinud antiiktempel Kreekas.      Theseus tapmas Minotaurost. Mustafiguurilne vaasimaal.    Theseuse lugu, eriti tema suhted Ariadne ja Phaidraga, on kujutatud paljudes kunsti-, kirjandus- ja muusikateostes. Stseen Minotaurose tapmisest on sagedane motiiv antiikaja vaasimaalidel. Üks kuulsamaid mustafiguurilisi vaase, millel näeme just seda stseeni, asub praegu Louvre'is. Teine niisama kuulus punasefiguuriline vaas paikneb Vatikani muuseumis Roomas.    _____  1lapiidid - mägirahvas Tessaalias; Tessaalia asub Kirde-Kreekas 2Dioskuurid - Kaksikud; Ilusa Helena vennad Kastor ja Polydeukes (lad. Pollux)