Värske teadusliku uurimistöö valguses näib olevat mõistlik silmad sarnaselt paljudele lõunaeurooplastele ning ladinaameeriklastele keset päeva pooleks tunniks looja lasta, sest see paistab vähendavat südame-veresoonkonna haiguste tekke ja südamesurmade riski.  Päevamagamise ning paranenud südametervise seos on ilmnenud ka paljudes varasemates uuringutes, ent neis ei ole arvesse võetud muid  riskitegureid, nagu näiteks füüsilise aktiivsuse taset, toitumisharjumusi ja vanust.  Nüüd analüüsisid aga Ateena meditsiinikooli teadurid aastail 1994-2005 23.681 20-86 aastase mehe ja naise päevarütmi ning eluviise laiemalt. Enamik uuringus osalenutest olid 50ndais eluaastais meesterahvad.  Ajakirjas Archives of Internal Medicine tutvustatud teadustööst selgus, et vähemalt aeg-ajalt lõunauinakut tegevad inimesed surid võrreldes seda mitte kunagi tegevate eakaaslastega vaatlusperioodi ajal südamehaiguste tõttu keskmiselt 34% väiksema tõenäosusega.  Tõsised unimütsid, kes magasid päeval vähemalt kolmel korral nädalas ning kelle uinak kestis 30 minutit või veelgi kauem, läksid aga südameprobleemide tõttu hauda keskmisest 37% väiksema tõenäosusega.  Enim vähendas regulaarne siesta südamsurma riski töötavatel meesterahvastel, kel see tõenäosus vähenes koguni 64% võrra.  Mittetöötavate meeste südamesurmade risk alanes 36% võrra.  Kuna vaatlusperioodi vältel suri südameprobleemide tõttu vaid 48 naisterahvast, kellest ainult 6 töötas, ei saanud uurijad nende puhul sarnaseid üldistusi teha. Üldiselt näib aga, et lõunauni avaldab samasugust mõju nii meeste kui ka naiste südametervisele.  Kreeka teadlaste  hinnangul vähendab lõunauinak südamehaiguste tekke ja südamesurmade riski alandades stressi ja selle kahjulikku mõju organismile. Stress võib ekspertide hinnangul suurendada südamehaiguste tekke riski otseselt (stressihormoonid) või kaudselt (vähenenud füüsiline aktiivsus, ülesöömine ja suitsetamine).  Varasemates uurimistöödes on stressi seostatud tohutu hulga terviseprobleemidega,  nagu näiteks südamehaigused, vaimse tervise häired, kõrgenenud viirustõbedesse haigestumise risk, kõrge vererõhk ning diabeet.  Kreeka teadlased märkisid, et tõenäoliselt stressirohkemat elu elavate töötavate meeste uinakutest tulenev suurem südamekasu võrrelduna mittetöötavate meeste sama näitajaga, kinnitab kaudselt tuvastatud seose seotust stressiga.  Leid näitab, et lõunaeurooplaste madala suremuse taga südame-veresoonkonnahaigustesse ei ole ainult nõndanimetatud Vahemere tüüpi toitumine, vaid muude faktorite kõrval ka sisesta traditsioon.  Lisaks soojema kliimaga Lõuna-Euroopa ja Ladina-Ameerika riikidele on tööl lõunauinakute võimaldamine muutumas aina popimaks ka paljudes lääneriikides. Selle mõju on ka uuritud ning üldiselt leitakse, et lühike päevauni muudab töötajad produktiivsemaks ja loovamaks.  Kuna Eestis peetakse kahjuks senini pigem au sees end surnuks töötavat inimest (erilist arusaamatust tekitavad minus inimesed, kes räägivad oma peatsest töökurnatuse tõttu teise ilma minekust väikese või suurema uhkusega), siis meil lõunauinakute kultuur vist niipea (kui üldse) juuri alla ei aja.  Seega oleks mõistlik vähemalt sedagi meeles pidada, et töö pole siin ilmas sugugi mitte kõige  tähtsam asi. Ega's ilmaasjata öelda, et surmatunnil ei mõtle ükski normaalse mõistusega inimene, et tööl sai kahjuks liiga vähe aega veedetud.