Kaheksa inimest otsustas oktoobris pöörduda tarbijakaitseametisse, et kaevata reklaami eksitava sisu või kõlbmatuse üle.    Seda, millised reklaamid täpselt kodanikele ebasümpaatsed olid, tarbijakaitseamet enne kaebuste menetlemise lõppu avalikustada ei taha.    Võin praegu öelda vaid nii- palju, et kaheksast kaebusest viis puudutas eksitavat reklaami, üks hasartmängu, üks  tubakatoodete ja finantsteenuste reklaami, ütles tarbijakaitseameti pressiesindaja Kristina Vaksmaa.    Kõikide nende kaebuste puhul on menetlemine pikemaks veninud, sest oodatakse järelepärimistele vastuseid, seepärast ei tahaks reklaami sisust rohkem rääkida, lisas ta.    Praeguseks on teada, et tarbijat häirinud finantsteenuste reklaam oli Hansapanga õppelaenureklaam ja see kaebus osutus alusetuks  inimene sai ise reklaamist valesti aru.    Varasemast ajast on nimetada  näiteks erakutsekooli reklaam, kes end kõrgkoolina välja kuulutas, või näiteks + Elektroonika reklaamitud toode, mida kusagilt polnud võimalik osta.    Vaksmaa sõnul puudutavad tarbijakaitseametisse laekunud kaebused enamasti eksitavat reklaami. Paraku on ka enamik säärastest kaebustest põhjendamatud ehk teisisõnu: tarbijad on ise valesti aru saanud ning tegelikult on reklaam korrektne.    Eksitavate reklaamide puhul on enamasti tegu vale hinnainfoga  väljakuulutatud hinnaga kaupa  tegelikult osta ei saa. Mitteametlikel andmetel oli üks selline reklaam, mille üle kodanik eelmisel kuul kaebas, sideteenuseid pakkuva ettevõtte oma. Sageli ollakse rahulolematud turismiteenustega, näiteks kui pakettreisi leping sisaldab infot mitmesuguste ekskursioonide kohta või lubab häid majutustingimusi, kuid tegelikult inimene seda kõike ei saa.    Tavaliselt selgitab tarbijakaitseamet reklaami pärast esitatud kaebuste põhjendatust kuu aja jooksul.    Mis ajab inimese segadusse     sooduspakkumistest saadakse valesti aru (tarbija ei saa aru, millistele kaupadele pakutakse soodustust ja millistele mitte);   valesti tõlgendatakse hinnakirju või -pakkumisi;   reklaamitud toodetel ei ole lubatud omadusi ehk seda, mida reklaamitud tootekomplekt sisaldab, on vääriti mõistetud (nt reklaamitakse arvutikomplekti ning tarbija avastab hiljem, et kaasa ei antud tarkvara. Tegelikult aga ei ole reklaamis tarkvara lubatudki).    Tarbijat eksitanud reklaamid     Suvel reklaamis Eesti Hotelli ja Turismimajanduse Erakool end kõrgkoolina, kuid tegelikult tegutses kutseõppeasutusena.   + Elektroonika kodulehel oli väljas toote reklaam, mida tegelikult üheski selle firma kaupluses ei müüdud.   Konsultatsioonifirma OÜ Corp Estonia reklaamis end kui kümme aastat Eesti turul tegutsenud ettevõte. Tegelikult oli firma äriregistri andmetel tegutsenud vaid kaks aastat.   Lada Eesti reklaamis sõiduauto pikaajalist garantiid, mida oli võimalik  saada vaid teatud lisatingimuste täitmisel.   Oktoobris esitati tarbijakaitseametile 162 avaldust, neist 70 kaubanduse ja 68 teenuste kohta. Esimestest omakorda 66 olid seotud tööstuskaupadega (sh jalatsid  15; arvutid- ja arvutitarvikud  11, telefonid ja muud sidevahendid  9; rõivad  6) ja neli avaldust puudutas toidukaupu.    Teenuste kohta tulnud avaldustest oli:   7 seotud telefoniteenustega;   6 autoteenindusega;   6 turismiteenustega;   6  transporditeenustega;   5 ehitusteenustega;   5 kaabelleviteenustega;   ülejäänud avaldused jagunesid muude valdkondade vahel.   Kaheksa kaebust tuli reklaamide kohta.    Allikas: tarbijakaitseamet  Agne Narusk  EPL