Nõnda. Kui me nüüd kõik ülaltoodud andmed kokku paneme, siis on tulemuseks kolm üsnagi omapärast ehitist - kolm mitmesaja meetri pikkust noolsirget tunnelit, mille lae keskpaigas on tunneli suunaga samas sihis kulgev pilu, ning mis laskuvad Giza platoolt vähehaaval allapoole, Niiluse oru ja ühtlasi idakaares asuva silmapiiri suunas. Ning lisaks sellele on need tunnelid veel väga konkreetselt orienteeritud.  Menkaura püramiidi puhul otse itta, Hufu püramiidi puhul suvise pööripäeva päikesetõusu ja idasuuna vahelisele nurgapoolitajale ning Hafra püramiidi puhul talvise pööripäeva päikesetõusu ja idasuuna vahelisele nurgapoolitajale.  Olles tuttav mitmete kirjutistega, kus on juttu teatavate kindlate astronoomiliste tähtpäevade päikesetõusudele ja/või päikeseloojangutele orienteeritud megaliitehitistest, tekitab minus mõistagi kahtlust seisukoht, mille puhul neid püramiidide juurde kuuluvaid rajatisi pelgalt  teedeks peetakse.  (Võrdluseks võiks ehk siinkohal tuua Iirimaal asuva Newgrange - ümara künka kujulise megaliitehitise, mille kaguküljelt suundub künka sisemusse tunnel. Sellesse tunnelisse ja ühtlasi tunneli lõpus asuvasse kambrisse paistab päike ainult ühel korral aastas - talvise pööripäeva päikesetõusul.)