Vasalemma paekivi kaevandatakse Vasalemmas, Rummus ja Padisel Harjumaal. Tegemist on ilusa valkjashalli tooni, hea töödeldavuse ning marmorilaadse struktuuri ja  tekstuuriga detriitse lubjakiviga, mis koosneb okasnahksete varrelülidest ja jämedakristallilisest kaltsiitsest tsemendist. Seetõttu on see paekivi tuntud ka Vasalemma marmori nime all. Vasalemma kivi on tekkinud Ordoviitsiumi ajastu (408-439 milj.aastat tagasi) troopilises meres. Vasalemma kivi varud on piiratud. Nõukogude ajal kasutati seda dekoratiivset paekivi massiliselt killustiku tootmiseks.    Vasalemma kivi on kasutatud teadaolevalt üle 700 aasta, vareseim kasutus seostub Padise kloostriga.  Vanemad ehitusdetailid on teada ka Harju-Risti kirikust. Alates 18.sajandist on teada ka Vasalemma kivi kasutusest kaugemal  Läänemaal ja Hiiumaal. Alates 18.sajandi lõpust kuni 20.sajandi keskpaigani on Vasalemma kivi väga laialdaselt kasutatud hauatähiste ja ristide valmistamiseks. Tallinna ehitustel hakati Vasalemma kivi laialdasemalt kasutama alles 19.-20.sajandil. Vasalemma paekivi on veetud ka Venemaale ning hästi säilinud ilusaid ehitusdetaile võib näha veel tänapäeval Peterburis.    Vasalemma paekivist toodetakse täna piiratud mahus põrandaplaate ning muid ehitusdetaile.    Vasalemma paekivi võib vaadata muuhulgas järgmistel objektidel: