Postimees, 22. mai 1938    Kunagi kavatseti Haapsalus asutada murtud karkude muuseumi. Tõepoolest sümboliseerivad murtud kargud Haapsalu kuurordlikku olemust niivõrd hästi, et sobiksid vapikilpi. Tervis, püüd jõule ja ilule - see on Haapsalu suvitusolu sihiks. Tervismuda,  päike ja tohutu veeküllus on tagatiseks tervise saavutamisel. Aastasadade jooksul on tuhanded veeloomakesed surres sadestunud Haapsalu lahe põhja, tekitades radioaktiivsete omadustega meremuda. Tänavu pakutakse Haapsalus tervismuda kõrval veel tervisvett, mille ravivad omadused avastas sajandi eest esimene Haapsalu supelarst ja mudaravila asutaja dr. Hunnius. Tervisveel, mis valmistatakse radioaktiivsest mereveest, on seltersi maitse ja mõjuvat suurepäraselt seedimisorganitele. Kuid Haapsalu on ka midagi muud  kui mudalinn. Pehmed tuuled, soe merevesi lahekatlas ja idülliline loodus kutsuvad kõiki inimesi maitsma mõnusat puhkust igapäevasest tööst. Turisti silm tabab vana lossi, mille ringmüür on üks pikemaid põhjamail, rootsi elanikkonnaga Vormsi saart ja paljusid saarekesi lahes. Oma hubasusega väike Haapsalu on köitnud omal ajal suure Venemaa vägevaid tsaare, alates Peeter Suurest, kelledest mitmed Haapsalus suvitasid; andnud inspiratsiooni helimaestro Tshaikovskile ja kodumaa laulikuile. Valge daami ilmumine  pimedail sügisöil ja müüdid Ungru krahvidest on tekitanud müstifikatsiooni Haapsalu ümber. /.../