Wisconsin-Madisoni ülikooli viiruseksperdi Yoshihiro Kawaoka uuringud näitavad, et linnugripi alamtüvi H5N1 on muteerunud inimestele ohtlikumaks, kuigi ei ole veel omandanud vormi, mis võiks põhjustada globaalset pandeemiat.  Kawaoka sõnul on tal koos kolleegidega õnnestunud avastada spetsiifiline muutus, mis võimaldab linnugrippi põhjustaval viirusel edukalt kasvada ja paljuneda ka inimese ülemistes hingamisteedes.  Lindude keskmine kehatemperatuur on 41C, inimesel aga 37C ning inimese ülemistes hingamisteedes on temperatuur veelgi madalam - keskmiselt 33C.  Seetõttu oli linnugrippi põhjustaval viirusel  siiani ülemistes hingamisteedes "kanna kinnitamine" ülimalt raske, ent paraku on nii Euroopas kui Aafrikas praegu leviv H5N1 muteerunud moel, mis võimaldab sel inimese jahedamates ülemistes hingamisteedes kenasti hakkama saada.  Ta lisas ajakirjas PLoS Pathogens avaldatud artiklis, et kõige lähemal on hõlpsalt inimeselt inimesele nakkavasse vormi muteerumisele praegu just Aafrikas ja Euroopas levivad H5N1 viirused.  Kawaoka tunnistas, et ei taha inimesi kohutada, sest nad ei saa enese  kaitsmiseks eriti midagi teha, ent samas peavad maailma teadlased olema informeeritud sellest, millised muutused linnugripiga toimuvad.  Teises samas ajakirjanumbris tutvustatavas eraldiseisvas uurimistöös avastasid Umea ülikooli uurijad, et praktiliseks ainsaks inimesel märkimisväärselt linnugripi sümptomeid alandavaks ravimiks olev Tamiflu (oseltamiviir) ei lagune kanalisatsioonisüsteemis ning võib seega vabasse loodusesse sattudes kiirendada ravimile resistentsete viirusvormide teket.  Rootsi teadlaste korraldatud eksperimentide käigus ilmnes, et Tamiflu ei lagune kanalisatsioonis  ei iseeneslikult, tavakasutuses olevate keemiliste meetodite ega ka reovee puhastamiseks kasutatavate mikroobide toimel.  Seega tuleb pidada väga tõenäoliseks võimalust, et inimeste ravimiseks kasutatav oseltamiviir satub looduslikku veeringlusesse ning see jõuab näiteks metsikute rändlindude organismi kogustes, mis kiirendab seal oluliselt Tamiflule resistentse H5N1 teket.  Tamiflud kasutatakse praegu kõige laialdasemalt Jaapanis (näiteks gripihooajal 2004/2005 haigestus 16 miljonit jaapanlast ja  neist 6 miljonile kirjutati välja oseltamiviiri) ning seal esineb juba praegu suhteliselt palju antud ravimile suuremas või väiksemas mahus tundetuid viirusvorme.  2007.a. septembrikuus kirjutas rahvusvaheline teadlasterühm ajakirjas Lancet, et H5N1 laastab inimorganismi oluliselt laiemalt ja rängemalt kui seni üldiselt arvati.  Kahe linnugrippi surnud patsiendi keha uurides leidsid eksperdid, et viirus tekitas nende kopsudes väga ulatuslikke kahjustusi ning seda leiti muuhulgas ka ajust,  seedeelundkonnast ja suguorganitest.  Üks linnugripiohvritest oli surma ajal rase ning lahkamisel selgus, et H5N1 oli nakatanud  ka ta veel sündimata lapse.  H5N1 tõttu on alates 2003. aastast haigestunud 329 inimest, kellest 201 on haigusesse surnud.    Vaata ka: