Niisiis suutis väike ja algul arenguraskustes heidelnud postsovetlik riik ületada tohutuina paistnud takistused. Kuid kardetavasti ei ole sammud, mis laienenud Euroopal Liidul tuleks astuda selleks, et korrata Eesti saavutusi, seal eriti teretulnud. Riigiasutuste kasvav jõudlus, innovatiivse arvutivõrgu tõttu kahanev paberimaht ja väiksemad korruptsiooniahvatlused tähendaksid ka kitsamat ja kasinamat avalikku sektorit. Ja sama kehtib ka  erasektori kohta. Eriti märgatav on see Eesti puhul olnud just panganduses. 1990. aastate teisest poolest alates teostatakse 98 protsenti kogu Eesti pangatehingutest internetis, niisiis vajasid pangad üha vähem tellereid ja vähem harukontoreid. Paljud pangandusala töötajad koondati, ning kui meil ei oleks parajasti olnud püsiva majanduskasvu periood, mis möödunud aastal jõudis 11 protsendi tasemele, oleks lugu olnud päris hull. Ent kahtlemata tasub märkida, et meie majanduse kõrgele kasvutempole andis toitu just  nimelt kasvav tootlikkus.