Teadusajakirjas Nature tutvustatavast uuringust selgub, et inimtegevus on muutnud suure osa põhjapoolkerast ning ekvaatorist vahetult lõunas asuvad piirkonnad varasemast niiskemaks ning ekvaatorist vahetult põhjas asuvad alad vihmavaesemaks.  Uurimistöö läbi viinud Francis Zwiers Kanada kliimamodelleerimise ja -analüüsi keskusest ja ta kolleegid kinnitavad, et see on juba mõjutanud põllumajandust ning inimeste heaolu.  Tegemist on esimese korraga, kus teaduslikult tõestatakse, et inimtegevus on sademete hulka ja intensiivsust olulisel määral mõjutanud.  Selgitamaks välja inimtegevuse võimalikku osalust sademetesüsteemi muutumisel  kõrvutasid uurijad 20. sajandil aset leidnud muutusi sademete hulgas ja intensiivsuses 92 erineva kliimamudeli tulemustega, mis olid jaotatud kolme gruppi - esimene sisaldas andmeid ainult hinnangulistest kasvuhoonegaaside emissioonidest, teine vaid looduslikke faktoreid (vulkaaniline tegevus jms) ning kolmas mõlemaid.  Kõige paremini vastasid tegelikkusele kliimamudelid, milles arvestati nii inimtegevuse kui looduslike faktorite mõjusid.  Tegelikud muutused on olnud kliimamudelites ennustatutest suuremad, mis näitab, et tõenäoliselt on neis inimeste tegevuse osa alahinnatud.  Ajavahemikul 1925-1999 on enamikus Euroopast ning suures osas Põhja-Ameerikast 40 kuni 70 °N vahele jäävatel aladel keskmine aastane sademetehulk tõusnud 62 millimeetri  võrra.  Teadlaste hinnangul võib sest tõusust 50%-85% kirjutada laialdase fossiilsete kütuste põletamise ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside emissioonide kraesse.  Samamoodi usuvad uurijad, et enamik sademetehulga tõusust aladel 0 kuni 30 °S on samuti põhjustatud inimtegevusest.  Varasemates sarnastes uurimistöödes ei ole sademetehulga muutumise muster sama selgelt välja joonistunud, sest sademete hulka ja aktiivsust on analüüsitud globaalselt, mistõttu on piirkondlikud tõusud ja langused  jäänud kahe silma vahele.  Üks piirkond, mis on viimase sajandi vältel oluliselt kuivemaks muutunud, on juba niigi äärmiselt vihmavaene Sahara kõrbe ja vihmametsade vööndi vahele jääv Saheli piirkond Aafrikas, kus on uurijate kinnitusel nüüdseks sedavõrd kuiv, et seal ei tasu põllumajandusele ja karjapidamisele eriti mõeldagi.  Senisest kuivemaks on muutunud ja muutub tõenäoliselt edaspidigi valdav osa Põhja-Aafrikast, Indiast, Kagu-Aasiast, Mehhikost ja Lõuna-Ameerika põhjaosast.      Vaata ka: