Mida kujutab endast rahvusvaheline koolinoorte olümpiaad?  Rahvusvahelised olümpiaadid toimuvad enamikus ainetes igal aastal, mõnes aines (nt geograafia) üle aasta. Üldreeglina rahvusvahelised olümpiaadid roteeruvad osavõtvate riikide vahel, st toimuvad igal aastal erinevas riigis. Sõltuvalt ainest koosnevad riikide võistkonnad 4-6 õpilasest, kellega koos sõidavad olümpiaadile ka nende juhendajad. Enne rahvusvahelisele olümpiaadile  sõitmist toimub paari nädala jooksul võistkonna ettevalmistamine. Tavaliselt toimub rahvusvaheline olümpiaad mitmes voorus, nt teoreetilise ja eksperimentaalvooruna. Võistluspäevade vahel on puhkepäevad, mil olümpiaadist osavõtjatele korraldatakse kohapeal ekskursioone, et tutvustada korraldajamaad. Erinevalt spordivõistlustest, kus üldiselt jagatakse medaleid kolmele esimesele kohale, autasustatakse rahvusvahelise aineolümpiaadi parimaid järgudiplomite ja -medalitega, mida jagatakse kuni 50% osavõtjatest.  Täpne auhinnasaajate arv ning väljaantavate kuld-, hõbe- ja pronksmedalite arv on paika pandud iga konkreetse rahvusvahelise olümpiaadi ametlikus statuudis.