Herbert Lieberg'i lahkumisel jäi Kaarma koguduse õpetaja koht vakantseks. Kuna koheselt ei leidunud tema asemele teist õpetajat, sai Kaarma koguduse hooldamise enda peale Püha koguduse õpetaja, Saaremaa kirikuloo üks legendaarsemaid mehi - Harri HAAMER [49] . Harri Haamer sündis 08. juulil 1906. aastal Saaremaal, Kuressaare linnas riigiametnik Aleksander Haameri teise pojana. Vanemad ootasid teiseks lapseks küll tütart,  isegi nimi - Harriet - oli juba valmis mõeldud, aga sündis poeg, kes sai nimeks Harri [50] . Esimeseks vaimseks suunajaks oli Harrile vanaema, kes lastele esimesed  piiblitunnid pidas. Juba kuue aastaselt tahtis Harri alustada kooliteed. Selleks oli andnud tõuke naabritüdruk, kes sel sügisel õdede Tomsonite eralasteaeda läks [51] .  Tõelist kooliteed alustas Harri ikkagi seitsme aastaselt Niidi-Riksi kolmeklassilises eraalgkoolis nagu seda kooli hüüti koolmeistrite Klaviira Niit ja Alise Riks järgi. Haridustee algust aga varjutas I Maailmasõda, mis puhkes 1914. aasta juulis ning mille tõttu Harril jäigi Niidi-Riksu kooli viimane klass lõpetamata. Sõja pimedad ja rasked ajad, nälja ja nutuga, jätsid oma tumeda märgi Harri lapsepõlve. Kuid ometi ilmnevad just siis Harri juures tema suur töökus ja organiseerimisvõime [52]  (nt venelastest sakslaste kätte langenud vangide toitmine [53] ). Varsti jätkas Harri jälle kooliteed. Algul venekeelses Kuressaare Aleksei gümnaasiumis ja olukordade muutudes Kuressaare saksakeelse õppekeelega gümnaasiumis. Kuigi õppetöö oli võõrkeelne, püüdis Harri olla igati usin õpilane. Keele ja meele väänamine aga tõid peagi enesega kaasa olukorrad  mis ühel Eestimaa pojal südame täis tegid. Õnneks lõpetas Eesti Vabariigi sünd selle peagi. 1918. aasta novembris moodustati Kuressaare Eesti gümnaasium ja nii sai ka Harrist eesti koolipoiss [54] .