Tsivilisatsiooninähtused pole iseenesest ühe maa rahvusliku omapäraga kuigi suures seoses. Masinad ei tunne rahvuse ja riigi piire, teisest küljest võib tehnika laiemas tähenduses olla niihästi  ülesehituse kui hävituse teenistuses. Maailmasõja ajal võisid nii sakslased kui nende vastased üksteist tulistada ühest ja samast Kruppi tehasest päritolevaist kahureist. Tsivilisatsioon on rajatud kvantitatiivsele printsiibile, teda mõõdetakse numbritega (rekordid tehnikas, spordis; tailorism-stahhanovlus), ta hindab ühiskonda eeskätt tema tootmisvõime seisukohast, käsitab ühiseluvorme kui kasulikkuse ja kohanemisprintsiipide rakendamisnähtusi. Ta kipub mehaani­list leidma ka sealt, kus tegemist on puhtorgaaniliste  või mingite eriliiki nähtustega, nagu näit. keele alal, milles ta näeb vaid tööriista ja kus ta ideaaliks on esperanto-mehaanika.