Eesti astumisel Euroopa Liitu on tegemist sama sügava pöördega kui see, mis toimus meie taasiseseisvumisel. Seetõttu on äärmiselt oluline see, kuidas see vormistub. Milliste probleemidega ei tuleks nü ;üd ka kokku põrgata, me võime kinnitada - "see valik oli meie endi tahte väljendus". See toonane kindel tahe legitimeerub  ka meie tänaseid jätkvalikuid. Nn. materiaalsed kaalutlused või välispoliitilised kokk ulepped, kuidas neid ka nimetada, moodustavad ikkagi ühe osa ühinemisprotsessist. Selle kõrval on oluline osa uuel Eesti sisesel ja Euroopa perspektiivis "meie-tunnet" kujundavail ühiskondlikel organiseerimismudelitel. Eesti liikumis el Euroopa poole saavad järgneval pooltosinal aastal väga olulist osa etendama need universaalsed "meie" moodustumise protsessid, mis panevad inimesi efektiivselt ühiskondlike uuenduste  poole liikuma ja tagavad stabiilsust.