Esimese raseduse puhul ei pruugi sellel olla märgatavat mõju, kuna sensibiliseerumine leiab üldjuhul aset alles raseduse lõppjärgus või sünnituse ajal. Kuid kui ema rasestub uuesti reesuspositiivse lapsega, võivad need antikehad liikuda läbi platsenta ning loodet rünnata, põhjustades vastsündinu hemolüütilist tõbe, aneemiat ja kollatõbe, mis võivad lõppeda  lapse surmaga. Hinnanguliselt sureb Suurbritannias reesuskonflikti tõttu raseduse ajal või esimese nädala jooksul pärast sünnitust umbes 50 last.