Suurimad muudatused tõi Euroopasse siiski Prantsuse revolutsioon, kus absoluutne monarhia, aristokraadid ja katoliku kirik loovutasid võimu kodanikuõigustele ning vabariigile. Napoleoni võimulepürgimine, mis tipnes monarhia taaskehtestamisega, ning järgnenud riigipöörded lõid tingimused modernse Prantsusmaa tekkimisele. Revolutsiooni toodud muutused põhjustasid  meelepaha, aga ka inspireerisid uute eesmärkide poole pürgijaid levitama oma valgustusideaale üle Euroopa. Valgustatud mõtlejad uskusid, et süstemaatilist analüüsi saab kasutada kõikides inimtegevuse valdkondades, alustades riigivalitsemisest ning lõpetades indiviidiga. Scharnhorst oli kindlasti üks nendest valgustatud mõtlejatest. Tema juhtimise all studeeris Berliini Sõjateaduste Ühing tähelepanelikult kõiki reforme, mida Prantsuse revolutsionäärid ja Napoleon läbi viisid. Wilhelm Rüstow on öelnud, et  preislased võtsid üle ja viisid Prantsuse revolutsiooni põhimõtted ellu isegi täpsemini kui prantslased ise. Järelikult mõistis Scharnhorst hästi, milline võimas jõud on vaba ühiskond.