Geostrateegia eirab samuti kommunikatsioonirevolutsiooni, mis on võimaldanud ühiskondlikel rühmadel väljuda  riiklikust kommunikatsioonisfäärist ja on radikaalselt vähendanud informatsiooni hinda. Maailm ei pruugi olla lapik, ehkki Thomas Friedman nii väidab1, aga ta on varasemast lapikum ning ühiskonna mõjutamisel on poliitiline eliit palju piiratum kui paarikümne aasta eest, mis annab mõista, et ühiskonnad või ka riigid ei pruugi enam reageerida geostrateegia diktaadile sel moel, nagu selle kuulutajad väidavad. Kommunikatsioonirevolutsiooni valdkonnad, mille geostrateegia on omaks võtnud, on seire ja sõjaline tehnoloogia, mis on kahtlemata olulised, aga kas neid saab vabalt kasutada ka ühiskondlikest eeldustest hoolimata? Lühiajaliselt kindlasti, aga ajapikku süvendab tuginemine otsesele ja varjatud sunnile lihtsalt veelgi enam ühiskonna ja eliidi lõhet, õõnestades seeläbi rahvusriigi aluseid.