Pärast 1992. aasta rahareformi oli palgatase kõrgeim rahanduses, madalaim aga põllumajanduses. Palgad olid väikesed ka riigieelarvelistes asutustes (haridus, tervishoid jt.). Kuna neis töötab ligi 1/6 hõivatud elanikkonnast, on järgnevatel aastatel olnud pingelise riigieelarve tõttu seda  mahajäämust raske likvideerida. 1995. aasta IV kvartalis oli riigi keskmine brutopalk 1994. aasta IV kvartaliga võrreldes 1,29 korda suurem. Põhitegevusalade lõikes oli brutopalga kasv sama aja jooksul riigi keskmisest suurem tervishoius ja sotsiaalhoolekandes (kasv 1,47 korda), hariduses (kasv 1,45 korda), metsamajanduses (kasv 1,36 korda) ning kinnisvara-, üürimis- ja äriteeninduses (kasv 1,34 korda).