15. juunil lähetati Kasahstanist orbiidile seniehitatutest kõige tundlikum kosmiliste kiirte detektor. Selle ülesandeks on muuhulgas leida antimateeria jälgi. Pamela nimeline seade kaalub 470 kilo ja selle ehitasid üheskoos Saksa, Vene, Itaalia ja Rootsi teadlased. Kolme aasta kestel mõõdab see kosmiliste osakeste laengut, energiat, liikumishulka ja muid suurusi. Komilisi osakesi suudab see jälgida supernoovadest, aga ka tähtedelt, mis teevad  antimateeriat. Mateerial ja antimateerial on sama mass, kuid vastupidine laeng. Arvatakse, et antimateeriat on sama palju kui tavalist mateeriat. Kui vastandmateeria osakesed kohtuvad, nad annihileeruvad. Küsimus on, miks siis universum ikkagi eksisteerib. Osa teadlasi arvab, et asialgne antimateeria asub kusagil universumi äärealadel. Teised on jälle seda meelt, et tavalist ainet oli veidi üle, ja sellest on meie maailm tehtud. Pamela otsib raskemaid antimateeria osakesi, mis võiksid leiduda varastes  tähtedes. Nende omaduste põhjal võib otsustada, kumb hüpotees on õige.  Allikas: New Scientist