Ajakirjas Nature Neuroscience tutvustatavast teadustööst selgub, et ravimite ja geneetilise manipulatsiooni abiga on võimalik äädikakärbestel homoseksuaalset käitumist sisse ja välja lülitada vaid loetud tundidega.  Illinoisi ülikooli uurija David Featherstone ja ta kolleegid  avastasid äädikakärbestel geeni, mida nad hakkasid kutsuma soopimeduse geeniks (genderblind - GB).  GB ülesandeks on glutamaadi transportimine gliiarakkudesse ehk rakkudesse, mis tegelevad närvirakkude varustamisega ning osalevad ka nende signaaliedastuse protsessides.  Kui gliiarakkude normaalne glutamaaditase muutub, häirub seeläbi inimeste ja loomade käitumises võtmerolli mängivate  neuronite sünapsite moodustumine.  Kõigil GB mutatsiooniga isastel äädikakärbestel ilmnes uurijate kinnitusel homoseksuaalne käitumine.  Featherstone märkis, et mõju oli üsna dramaatiline - kõik sellised isased äädikakärbsed käitusid sookaaslaste suhtes nii, nagu need oleksid emased ja üritasid nendega isegi paarituda.  Teadaolevalt mõjutavad seksuaalset orientatsiooni veel paljud geenid, ent enamik neist määrab kindlaks vaid selle, kas meie aju  areneb geneetiliselt mehe või naise ajuks.  Uurijad tunnistavad, et esialgu pole veel pisiasjadeni selge, miks teeb mehe aju asju omasoodu ning naise aju töötab naistele omasel moel.    Kontrollimaks, kas äädikakärbeste seksuaalne orientatsioon oleneb tõepoolest gliiarakkudesse jõudva glutamaadi kogusest ning sest tulenevast sünapsite tugevusest, muutsid teadlased kärbestel GBst sõltumatute geneetiliste vahenditega ning erinevate ravimite abil sünapsitugevust.  Mõlemal viisil suutsid nad äädikakärbestel homoseksuaalset käitumist sisse ja välja lülitada vaid loetud tundidega.  Featherstone  tunnistas, et avastus oli talle suureks üllatuseks, sest seni on üldiselt arvatud, et seksuaalne orientatsioon on ajus juba sündides muutmatult kindlaks määratud.  Uurija tunnistas, et antud leid muudab fundamentaalselt seda, mida antud käitumise bioloogilistest põhjustest arvatakse.  Uurimisrühma hinnangul on äädikakärbeste ajus kaks erinevat tüüpi "aistinguahelat" - üks vallandab heteroseksuaalse ja teine homoseksuaalse käitumise.  Edasised eksperimendid näitasid, et "geilüliti" näib mõjutavat  seda, millistena äädikakärbsed tajuvad feromoone ehk looduslikke ühendeid, mis mõjutavad olulisel määral loomade seksuaalset käitumist.  Teadlased pole aga samal ajal sugugi ühte meelt ses küsimuses, kas ja mil määral mõjutavad feromoonid inimeste seksuaalset käitumist.    Ent näiteks 2005. aastal ajakirjas Proceedings of the National Academy of Sciences tutvustatud Karolinska instituudi uurijate teadustöös tehti kindlaks, et seksuaalse käitumise eest vastutav ajupiirkond lülitus küll sisse meessuguhormooni testosterooni nuusutanud homoseksuaalsetel meestel ja heteroseksuaalsetel naistel, ent mitte heteroseksuaalsetel meestel.    Vaata ka: