Punabaaside loomisega alanud eelmäng ja sellele järgnenud okupatsioonidelained lõid parandamatu haava Eesti iseseisva majanduse arengusse. Osa  baltisaksa ärimehi vastas 1939. aastal Natsi-Saksamaa kutsele ja suundus oma uuele kodumaale. 1940. ja 1941. aastal Eestit tabanud arreteerimised lõppesid äriliidritele Venemaa surmalaagrites. Need, kes sellest pääsesid, võtsid 1944. aastal ette põgenikutee, valdavalt Rootsi või Saksamaale. Eesti taasiseseisvumine jäi aga neilgi enamasti nägemata, sest ooteaeg venis liialt pikale.