Karskustöö Üliõpilaskonnas (ja karskuskõnede kaudu väljas­poolgi) on olnud endiste aegade pärimusena lähedane eesti üliõpi­lasseltsidele iseseisvusajalgi. Üliõpilasseltside (peamiselt äsjaasutatud Ilmatari ja  Veljesto liikmed olid need, kes koos ülikooli õp­pejõududega ja viimaste (eriti soomlaste) õhutusel asutasid Eesti Üliõpilaste Karskusühenduse sügisel 1920 ning kes aastate viisi on pidanud võitlust Üliõpilaskonna karskendamise nimel. Seltside liik­mete eestvõttel ja nende ideoloogiale lähedal seisvate maakondi, ko­gude ning organiseerumatute kaasabil (korporantide vastu hääleta­des) tehti 1923. a. märtsis Üliõpilaskonna Edustuses otsus, mille järgi "T. Üliõpilaskonna Edustus tunnistab karskuspõhimõtet,  mille järele tema oma avalikel esinemistel, võõraste vastuvõtmistel, bankettidel jne. ei luba alkoholi." Ka peale seda, kui aastast 1924 ala­tes E. Ü. Karskusühendus on poolintiimorganisatsioon (klubilise küljega) ja sellesse kuulumine intiimorganisatsioonidest palju aega nõudvana raskendatud, on just üliõpilasseltsid see osa organiseeritud eesti üliõpilaskonnast, millest on kõige enam aktiivseid tegelasi E. Ü. Karskusühenduses. Rääkimatagi sellest, et aastate viisi ka meie noorsookarskusliikumise juhtideks  on olnud üliõpilasseltside tegelased. Seltside võitluses korporatsioonidega on kogu aeg üheks olulisimaks loosungiks olnud alikoholipahede üliõpilaskonnast kõrvaldamise nõue, oli see siis seltside protesteerimisel Üliõpilaskonna Edustuse soome lauljate-külaliste alkoholiga kostitamise vastu Üliõpilaskonnas mais 1921, kui ka hiljem, kus seltside rühmast Edustuses on alati valvatud Üliõpilaskonna "kohaliku keeluseaduse" täitmise järele ja on esinetud karskusmõtteliste ettepanekutega (näit. a. 1926 märtsis  Üliõpilaskonna Karskustoimkonna asutamise esildusie). Tartus 24.-26. VII 1926 korraldatud 3. ülemaailmalisest karskuskongressist on osa võtnud esindajatena 5 eesti üliõpilasseltsi (ja 1 korp!). Alates aastast 1930 on üksikuis väikeseltsides neisse rohkearvuliselt kogunenud täiskarsklaste liitumiseks karskustoimkonnad (Liivikas, Ühenduses, Veljestos). Radikaalsed üliõpilasseltsid on kord valimiste-eelses programmis esinenud nõudega, keelatagu joomine üliõpilasorg-ides, mille hiljem on omaks võtnud ka osa  naiskorp!-e. Filoloogilistest ringkondadest (Akad. Emakeele Seltsist ja Akad. Hõimuklubist) lähtunud ideelise liikumisena on nimede eestistamine ja Akad. Nimede eestistamise Toimkond olnud just seltsides eriti populaarne ja toetatav, näit. a. traditsionaalsel nimedemuutmispäeval 1. V 1924 on 29-st akadeemilisest nime eestistajast seltside (Veljesto, EÜS, Põhjala, Concordia) liikmeid 13 (võrdluseks: korp!-ide liikmeid 1 ja maakondlikest kogudest -6), 6 aastat hil­jemini (1. V 1930) kuulub 13-st nime eestistajast 6  seltsidesse (EÜS, Veljesto, Concordia), 1 korp!-i ja 1 maakondi, kogusse.