Ahjud ja kaminahjud.  Ahju ehitust planeerima hakates tuleks esmalt jõuda selgusele, kui võimas ja millist tüüpi ahi vastaks vajadustele. Kas valida tellis, pott, plekk, voolukivi või hoopis mõni moodulahi? Plekkahjusid iseloomustas varem tihti vilets ehituskvaliteet, kuna kest varjas sisu. Kaasajal on levinud enamasti retrohõngulised ümarad plekkahjud. Voolukivi ja glasuuritud pottahjude kahjuks räägib tihti hinna ja võimsuse suhe. Sama võimsuse juures, võrreldes tellisahjuga, on hind kuni 100% kõrgem. Levinuim ja ehitusel enim võimalusi pakkuv ongi tellisahi. Tellisahju ehitamiseks kulub olenevalt suurusest (võimsusest)    ca. 200 - 800 põletatud tellist ja 100 - 300 tulekindlat šamott-tellist, mis teeb kaaluks 1500 - 6000 kg. Mida suurem, massiivsem    ahi, seda rohkem salvestab ta sooja,    seega jahtub ehk    kütab kauem. Rusikareegel: 1tonn  ahju    massi = 1kWh. Näiteks: 4-tonnine ahi on 4kWh. Korralikult ehitatud ahi peaks ühtlaselt soe püsima vähemalt ööpäeva. Mõõduka välistemperatuuri korral köetakse nädalas vaid 3-4 korda.Kaminahjuks teeb tavalise ahju    eelkõige otsetõmbesiiber (suvesiiber) ja keskmisest suurem klaasiga uks. Tänu otsetõmbesiibrile on võimalus tuld nautida ka suvel, ilma et ahju lõõrid liigselt soojeneksid. Kui  tavapäraselt teame punasest tellisest laotud "puhta vuugiga" tellisahju, siis tänu kvaliteetsete    viimistlusmaterjalide valikule on võimalik ahi kujundada just selliseks, et see harmoneeruks elamu siseviimistluse ja sisustusega. Võimalik on kasutada katteks näiteks looduskivi, krohvi, keraamilist plaati või laduda välisvooder antiikse välimusega käsivorm-tellistest. Erinevate komponentidena saab ahjule lisada küpsetusahju, puude panipaigad ja mõnusat sooja istumist pakkuvad soepingid. Ahju ehitust  tellides tuleks esmalt tutvuda pottsepa eelmiste töödega.