Toimunud  kirjavahetus võimaldas tihti luua pilti ühest või teisest Eestisse akrediteeritud välisriigi esindajast, tema poliitilisest orienteeritusest. Eesti Riigiarhiivis on Eesti Sõjavägede Staabi II osakonna juhataja kolonel Richard Maasingu poolt koostatud ja sõjaminister kindralleitnant Nikolai Reegi poolt viseeritud huvitav kokkuvõte Saksamaa sõjaväelise esindaja Soomes ja Balti riikides kolonel Horst Rössingi ja kolonel Richard Maasingu neljasilmavestlusest (ERA, f 495, n 12, s 167, lk 216-220). Selles küllaltki  avameelses vestluses on kolonel Rössing öelnud, et (Saksamaa) diktaatorliku valitsuse paheks on otsuse olenevus ühest isikust (üks mees võib saata terve rahva hävinemisele...). Kolonel Rössing pidanud Saksamaal käinud Halifaxi ja Edeni poolt end solvatuna tundnud Hitlerit võimeliseks andma käsu suureks rünnakuks läänes, mis kol. Rössingi arvates oleks saatuslik Saksamaale. Rössing arvanud, et autoriteetsed ringkonnad on teinud vea, sõlmides lepingu Nõukogude Liiduga. Ta öelnud: Selle lepingu tulemusena me  kaotasime Itaalia, Jaapani ja Hispaania aktiivse abi ning Ühendriikide ja teiste neutraalsete riikide lugupidamise... Vastupidiselt oma eelmistele teadetele öelnud kolonel Rössing, et sõda peab lõppema 1939. a. jõuluks; pikenev sõda võiks lõppeda väga ebasoodsalt Saksamaale. Kuulujuttude kohta Hollandi ja Belgia neutraliteedi võimalikust rikkumisest öelnud Rössing: Ainult kõige lootusetumas olukorras võime me omale lubada Hollandi ja Belgia neutraliteedi rikkumist. Me teame, et niipea kui me rikume nende  neutraliteeti, astub Ameerika sõtta meie vastu ja sellest me püüame igal tingimusel hoiduda.