1853. aastal asutasid Friedrich Peyer im Hof, Heinrich Moser ja Conrad Neher Šveitsis Reini jõe ülemjooksul vankritehase, millest lootsid suurt tulu. Tootmist käivitades polnud neil aimugi, et nende firmast saab üks maailma hinnatumaid käsirelvade tootjaid. Mõned aastad pärast omaaegsete tehnika tipptasemele vastavate vankrite ja raudteevagunite tootmise algust võtsid kolm ambitsioonikat ärimeest ette üsnagi riskantse sammu: Šveitsi kaitseministeerium kuulutas Šveitis armee  tarbeks välja uue kaasaegsetele sõjapidamisviisidele vastava püssi konstrueerimiskonkursi, milles otsustas osaleda ka Šveitsi vankritehas - sellist nime kandis firma tollal. Neli aastat hiljem võisid Šveitsi vankritehase omanikud kiidelda valitsuse auhinnaga, mille oli neile toonud Prelaz-Burnandi püss. Olles saanud valitsuselt tellimuse 30 000 püssi peale, muutis firma oma nime Schweizerische Industrie-Gesellschaftiks (Šveitsi Tööstuskompanii), lühendatult SIG, millega saigi ülemaailmselt tuntuks.