Teatud, rahva kultuuri all selles mõttes, kui seda kunsti kohta arvesse tuleb võtta, mõistan ta väliste eluvormide kogusumma, mis teatud rahvas ise loonud, ja vaimse sisu, mis neis aval­dust leiab, niisiis tema kombed, liikumisvõimalused, majade ja linnade sisseseade, riided, kehahariduse, peenen­duse määra, mis kõigile neile asjule osaks saanud, tarviduste suuruse ja vormi ja vaimu, milles neid rahuldatakse. On  selge, et nii keeruline ainestik kui teatud aja kultuur, mis sisaldab nii palju ja nii mõndasugust, ka õige mitmel viisil võib mõjutada kunstniku tegevust, kuid kahtlemata kõige tähtsam kultuuri mõju kunsti seisab selles, mida kutsume eluvormide peenenduseks, ja kultuurvahendite tõstmise ja mitmekesistumise rikkuses. Eluvormi peenenemise ja mitmekesistumise läbi suureneb nimelt kõigepealt teatava rahva ja aja siseelu rikkus, ja seega tõuseb üheltpoolt tema vastu­võtlikkus kunstilistele muljetele, kasvavad aga  ka teiseltpoolt nõuded, mis teatav rahvas ja teatav aeg kunstile ja kunst­nikule asetavad, ja ühes nõuetega kasvab siis ka mõõdupuu, millega kunstniku saavutusi mõõdetakse. Ning siiasamasse kuulub minu meelest ka viis, mil teatud aja kultuur kunstisse mõjub ja t e e, mil ta mõjub. Kõigepealt on siis tähtis, kas on tegemist palju nõudliku või vähe­nõudliku kultuuriga kui soovitakse määrata kul­tuuri mõju kunsti.