Üksnes niisugune kõigist ettekirjutustest ja vormidest keelduv, empiiriliselt uuriv esteetika, mis oma ülesannet üht­lasi nii laiaulatuslikult mõistab, suudab meid viia täielikule arusaamisele  kunstist, kunstiloomingust ja maitsest - seda tahame veel üksikasjalisemalt käsitleda oma algvaatlustes, kus kavatseme suurema karvapealsusega kindlaks teha esteetika suhet kunstnikule kui ka esteetiliselt maitsvale publikule. Katse, kuivõrd see meil korda läheb, võtame järgnevates arutustes kõigepealt oleviku kunsti kallal ette, s. o. püüame tungida meile kõige lähemal seisva kunsti sisusse. Ükski, kes jälgib tähelepanelikult meie ajajärgu kunstilist liikumist, ei suuda kahelda, et just meie kunsti asjus oleks  tarvis meele tuletada, milles peituvad igasuguse kunsti viimsed juured, mida peame üldse nimetama kuns­tiks, vastandina teistsugusele kujutusviisile, ja mil kombel viimsete ja jäädavate igasuguse inimliku kunstitegevuse motiivide uurimine võib hõlbustada kunsti lahushoidmist teistest elualadest.