Tekstülesandelised probleemid on ühed enam lahendatavad probleemid koolitundides (Jonassen, 2003). Nii on ka läbi viidud rohkem uuringuid, otsimaks nende lahendamiseks sobivaid meetodeid (nt Zweng, 1979; Sherrill, 1983; Hegarty jt, 1995; Lucangeli jt, 1998; Jonassen, 2000; Jonassen, 2003; Jonassen, 2004). Oma olemuselt on nad väga sarnased algoritmiliste probleemidega: tuleb leida valemid või protseduurid, mille korrektsel rakendamisel saadakse lahend. Erinevus seisneb eelkõige probleemi esitusviisis. Nimelt on algoritmilistel probleemidel vajalikud lähteandmed õpilasele ette antud, kuid tekstülesandelistel probleemidel tuleb need leida probleemsituatsioonist (Sherrill, 1983). Enamasti on situatsioonis rohkem infot kui probleemi lahendamiseks vaja ja sõltuvalt probleemi keerukusest võib seal olla ka märkimisväärsel hulgal segavat infot. Hästi tuntud on tekstülesandelised probleemid matemaatikas ja füüsikas, kus on laialdaselt kasutusel valemid. Samas võib neid kohata kõigis loodusainetes. Bioloogias on klassikaliseks tekstülesandeliseks probleemiks lahknemisseaduste põhjal lahendatavad geneetikaülesanded. Need on heaks näiteks, kus probleemi lahendamiseks ei tule kasutada valemit, vaid kindlaid protseduure.