Töötute kvalifikatsioon on ühiskonna keskmisest madalam. See tähendab muuhulgas ka seda, et potentsiaalsete ettevõtjate  osakaal töötute hulgas on allpool ühiskonna keskmist. Miks otsida ettevõtjaid sealt, kus neid on tõenäoliselt kõige vähem?    Fundamentaalne ja ainuõige, kuid üsna aeglane viis ettevõtjate osakaalu suurendamiseks ühiskonnas on kodanike ettevõtjaks kasvatamine ja koolitamine. See on pikaajaline protsess, mis algab ühiskonna hoiakute ümberkujundamisest ja lõpeb kogu haridussüsteemi põhjaliku reformimisega. Iga inimene peaks mõistma, et riigi ja kodanike majanduslik edu sõltub ettevõtjatest. Juba  lasteaiast alates peaks me seda oma lastele selgitama ja alates algkoolist õpetama. Ettevõtja staatus peaks olema au küsimus.    See, kes teab, kuidas asju teha, saab alati tööd, kuid see, kes teab, miks teha, saab tema ülemuseks. Võimalikud tööandjad on pigem tänased töövõtjad, kes ebakindlatel aegadel ei julge ega taha ettevõtlusega alustamise riskantset sammu ette võtta. Just neid inimesi on vaja innustada ja julgustada.    IBM-i värske uuringu kohaselt usuvad ettevõtete juhid, et üle kõige  aitab üha komplekssemaks muutuvas maailmas edukalt toime tulla loovus. Pidades seda tähtsamaks kui otsusekindlust, distsipliini, moraali või isegi selget visiooni.  Nagu masu on näidanud, ei ole olemas kindlat pikaajalist strateegiat, mis võiks muutmatul kujul äriedu tuua. Küll aga valitseb üsna selge arusaam, kuidas kõige tõenäolisemalt sünnivad edukad firmad.    Enamasti omandatakse teadmised palgatöötajana mõnes firmas ja seejärel asutakse tegutsema ettevõtjana sarnases valdkonnas. Teadmisi  ja oskusi tasub seejuures omandada eelkõige turuliidri juures - need on kõige väärtuslikumad.