Reaalne võimalus Eestis  head filmi teha ei puudunud ettevalmistatud tegijate pärast, vaid neid tegijaid ei saanudki tekkida turu väiksuse tõttu. Ega ilma asjata kirjuta juba avanumbris Estonia Filmi juhatuse liige Jaan Lintrop teemal "Kino kulturkapitaali seaduseelnõus". Väiksel maal nähakse juba siis, et riik peab leidma mingid hoovad kinematograafia edendamiseks ja püsimajätmiseks. Ajakirja teises, viimaseks jäänud numbris, jätkab juttu Eesti filmitööstuse teemal Peeter Parikas. Teema, kas Eesti film on võimalik, läbib edaspidi  muide kõiki filmiajakirju, kuni 1930. aastate alguseks koos helifilmi tulekuga saab selgeks, et vähemalt mängufilmil Eestis tulevikku ei ole.