Raba hõlmab 90% soo pindalast. Levinumateks rabatüüpideks on puis ja älveraba, leidub ka lagedat älveraba. Eriti vesine ja laugasterohke on Meelva lõunaosa, olles kohati läbimatu.  Laukad on koondunud kolme suuremasse rühma ja on enamasti pikliku kujuga. Kaldad on siin järsud ja põhi mudane. Laugaste keskmine sügavus on 2 m, enamus on siiski madalamad.  Meelva maastikukaitseala 3887 hektarist on madalsood 1205 ha, siirdesood 25 ja rabalasundit 2657 ha. Madalsoolasund levib õhukese turbakihiga äärealadel (puu- tarnaturvas), siirdesoolasundi moodustab puu- sfagnumiturvas. Rabalasund on kogu soo ulatuses puiduvaene, domineerib fuskumiturvas, leidub ka meediumi- ja kompleksturvast. Lasundis on villpea ja puuturba vahekihte. Kaitseala lääneosas on turba all 0,5 m paksune järvemudakiht.  Turbakihi paksus on keskmiselt 4m ja maksimaalselt 7 m.