Tööelu ja- koha inspireerivamaks muutmist (ikka lootuses konkurentsivõimelisem olla) kultuuriga on aeg-ajalt ühes ja teises vormis ikka tehtud. Rootsi loomeettevõtte TILLT astus siit paar julget sammu edasi. Sõna otseses mõttes tootmisliinile. Ja et sammudest kõlab vastu klientide rahulolu, siis võib järeldada, et sammumine oli õiges suunas.    Järgnev kõlab esmamuljena küll pisut kummastavana, aga loomemajandusliku mõttelaadi iseloomustamiseks sobib suurepäraselt.  Seega, rutiinne töönädal … kunstietenduses!?    TILLT on võtnud südameasjaks kultuur ja töökeskkond nii era- kui avalikus sektoris kätt- ja peadpidi kokku vedada. Eesmärk ei ole varustada töötajaid suure hulga kultuuriinfo või üritusturundusliku meelelahutusega, vaid pakkuda meetodeid kultuuri kui tööriista rakendamisel tööelu produktiivsemaks korraldamiseks.    Mis siis toimub?    Tuleb laulja, näitleja,  maalikunstnik, fotograaf, tantsija, helikunstnik või muu kultuurivaldkonna professional ja elab sisse asutuse igapäevaellu. Ta osaleb koosolekutel, tootmis- ja arendustegevuses ning vaatleb ja tõlgendab seda oma loomingulise prisma kaudu. Ta on loovkonsultant, kes pelgalt ei istu ja ei vaatle, vaid mõjutab protsesse oma loomingulise tegevusega.    See tähendab, et pikema või lühema aja jooksul tiksub töörütm koostöös kunstnikuga. Jälgitakse neid loomingulisi protsesse, mis avalduvad kunstniku kohtudes  töökoha eluoluga. Milline loovisik just konkreetsesse ettevõttesse kõige paremini sobib, selgitatakse välja asutuse vajaduste ja profiili analüüsi põhjal.    Sellise pealtnäha kentsaka ideestiku abil püütakse kultuuris peituv loomepotentsiaal tööle panna ettevõtte arendustöö ja muudatuste vaevalise teekonna hüvanguks. Too loovisik registreerib organisatsioonis toimuvaid muutusi ja arenguid ning vormib need kõigile mõistetavasse keeled. Selgelt väljendatavat kasu on olnud nt tööaja kasutamise,  töökohustuste selgema määratlemise, avastamata probleemide ja muidugi uute ideede osas.    Kõik selle nimel, et paraneks ettevõte konkurentsivõime    Helikunstnik Jesper Norda töötas Volvos tehnokraatide ja käitumispsühholoogidega ning töötas välja uued auto hoiatussignaalid. Bodil Karlsson Volvost võttis selle kokku tõdemuses, et Jesper tõi kunsti otse tootmisliinile ja osundas seeläbi valgetele laikudele meie arenduskaardil.    Klientide seas on teiste hulgas olnud ja  sellised tuntud Põhjamaade ettevõtted nagu Paroc, Volvo, AstraZeneca, Santa Maria, ABB, ICA. Ka paljud avaliku sektori organisatsioonid on sellist lähenemist kasutanud.    Astra Zeneca müügidirektor Lars Olemyr: See pooleldi totakas mõte kaasata kunstnik tootmisprotsessi tasus end meie puhul igatahes ära luues tublisti lisaväärtust.    Eelmise aasta seisuga käis 150 ettevõttes 1100 nn kultuurisaadikut kõnetades selliselt 50 000 inimest. Finantsiliselt on saavutatud alustamisajaga (2001)  kaheksakordne käibekasv.    Esteetika ja ärielu lõimimise tulemusel saavad tulemused peaasjalikult nähtavaks järgmistes valdkondades: töökeskkond ja tervis; loovus ja motivatsioon; koostöö ja meeskond; sündmused ja avamised; kommunikatsioon; väärtushinnangud ja osavõtlikkus.