Veeldatud maagaasi peetakse üheks võimaluseks energiatarnete mitmekesistamisel ja gaasituru liberaliseerimisel, vähemalt neis riikides, millel on juurdepääs merele ja mis impordivad enamuse tarbitavast maagaasist torujuhet pidi.  Kapitalimahukus on üks põhjuseid, miks veeldatud maagaasi osakaal moodustab umbes kümnendiku maailma gaasitarbimisest ja veerandi rahvusvahelisest gaasikaubandusest. Teiseks takistavaks teguriks on ajamahukus -  investeerimisotsusest kulub vähemalt neli aastat veeldamistehase valmimise ja projekti käivitamiseni.  Kapitalimahukus tähendab seda, et LNG projekte rahastatakse laenudega ning seetõttu eelistatakse veeldatud maagaasiga kauplemisel pikaajalisi tarneleppeid. Vaid väike osa gaasist müüakse hetketehingutes.  Ülemaailmne finantskriis ja kildagaasi tootmise kasv USAs on kahandanud veeldatud maagaasi hetketehingute hinda. Tulemuseks on suur hinnalõhe võrreldes pikaajaliste lepingutega müüdava gaasiga,  maagaasi ülepakkumine ning mitmete LNG projektide ajutine külmutamine Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Venemaal.      Veeldatud maagaasi kaubandus on jagunenud kahe peamise turu vahel. Neist suurima, Vaikse ookeani turu olulisemad importijad on Jaapan (ühtlasi maailma suurim LNG sisseostja), Lõuna-Korea, Taivan, India ja Hiina. Kaks viimast on ka kõige kiiremini kasvavad LNG turud maailmas. Regiooni suurimad tootjad on Indoneesia, Malaisia  ja Austraalia.  Atlandi ookeani turu suurimad importijad on Euroopa riigid, peamiselt Hispaania ja Prantsusmaa, samuti Türgi ja Mehhiko. Piirkonna üks suurimaid LNG sisseostjaid USA on viimase kahe aastaga vähendanud LNG tarneid pea poole võrra tänu kodumaisele kildagaasile. Regiooni suurimad tootjad on Nigeeria, Alzeeria ning Trinidad ja Tobago.  Katar, Omaan ning teised veeldatud maagaasi tootvad Lähis-Ida riigid suudavad LNG tarnetega varustada nii Euroopa kui Aasia maid, st osalevad tootjaina  mõlemal turul.  LNG kaubanduse mulluseks aastaseks juurdekasvuks mõõdeti napilt 5%. Globaalsest majanduslangusest põhjustatud nõudluse järsku kahanemist, peamiselt Jaapanis, Koreas ja Taivanil, kompenseeris impordi suurenemine Euroopasse ja Hiinasse.  Uue majanduskasvu ootuses ennustatakse 2010. aastal LNG kaubanduse kasvuks üle 10%, millest lõviosa läheb Aasia ja ülejäänu Euroopa riikide arvele. Kuni viimaste arenguteni USAs toetas ennustusi uute tootmisvõimuste rajamine Lähis-Idas,  Põhja-Aafrikas, Indoneesias ja Venemaal.      Nüüd on aga asjaolud muutunud ja noodsamad uued tootmisvõimsused võivad kujuneda hoopis probleemiks, kui loodetud nõudluse kasv jääb tulemata, sest mullune kogemus USAs on kallutanud investoreid ettevaatlikusele.  Veel 2008. a. kevadel, vahetult enne finantskriisi, olid veeldatud maagaasi tootjad ja tarnijad veendunud LNG nõudluse tõusus USAs, rajades sinna uusi taasgaasistamise terminale ning  ehitades uusi gaasitankereid ja veeldamistehaseid. Kuid 2009. aasta rahanduskriisi mõjul Aasias ja kildagaasi osakaalu suurenemise tõttu USAs kokku kuivanud veeldatud maagaasi tarbimine tõi kaasa LNG ülepakkumise ja märgatava hinnalanguse hetketehingutes. See oli küll meeltmööda tarbijaile Euroopas ja Aasias, kel avanes võimalus osta gaasi odavamalt. Kuid LNG tootjaile mõjus niisugune areng olulise tagasilöögina. Investeeringuteks võetud laenud vajavad tagasimaksmist, millele toodangu hinnalangus just kaasa ei  aita.  Tootjariikide valitsuste närvilisus ilmnes 16. märtsil, kui Alzeeria naftaminister tegi maagaasi eksportivatele riikide foorumile ettepaneku kärpida gaasitootmist.  Tootjaile peaks rahustavalt mõjuma LNG tarbimise eeldatav kasv lähiaastail. Põhjuseks maagaasi eelised teiste fossiilsete kütuste ees: võrreldes naftaga on maagaasil teatav hinnaeelis, võrreldes kivisöega saastab maagaasi põletamine vähem keskkonda.  LNG sisseostmist kavatsevad suurendada Jaapan, Korea ja Taivan. Jaapanis  on juba valminud või valmimas kuus uut maagaasil töötavat elektrijaama. Ka Koreas ja Taivanil toetavad LNG sisseostmise laiendamist peamiselt energiatootjad.  Alates 2006. aastast veeldatud maagaasi sisseostmist viiekordistanud Hiinas on hetkel ehitamisel neli uut taasgaasistamise terminali. India, Pakistan, Bangladesh ja Taigi on suurendamas veeldatud maagaasi importi, seda vaatamata kodumaise maagaasi tootmise laiendamisele. LNG impordiplaanidest on teatanud ka Singapur, Filipiinid ja Vietnam.  Euroopas on 15 LNG taasgaasistamise terminalile (neist 6 Hispaanias, 2 Prantsusmaal, Suurbritannias ja Itaalias, 1 Belgias, Kreekas ja Portugalis) lisandumas vähemalt 10 uut (neist 3 Hispaanias ja Suurbritannias, 2 Itaalias, 1 Hollandis ja Prantsusmaal). Eestile lähima taasgaasistamise terminali ehitamist on alustatud Poolas Świnoujście sadamas.      Vaatamata suhtelisele kulukusele kasvab järgnevail aastail  LNG osakaal ja seeläbi ka mõju rahvusvahelisel gaasiturul.  Esiteks hakatakse veeldatud maagaasiga kauplemisel eelistama hetketehinguid pikaajalistele tarnelepetele. Üheks põhjuseks on kasvav hulk taasgaasistamise terminale, mis võimaldavad importida osa tarbitavast maagaasi sesoonselt. Sama eesmärki teenib ka veeldatud maagaasi taasgaasistamise tehnoloogia vahetult LNG tankerilt lossimisel.  Teiseks mõjutab LNG osakaalu suurenemine maailma gaasiturul maagaasi hinna kaudu pikaajalisi  tarneleppeid. Näiteks on Gazprom juba muutnud lepinguid kolme suurima partneriga, kohustudes tulevikus müüma 15% tarnitavast maagaasist hetketehingute hinnaga.  Maagaasi hetketehingute hind hakkab mõjutama ka gaasi hinna seotust nafta hinnaga. Saksamaa föderaalkohus (Bundesgerichtshof) tunnistas 24. märtsil ebaseaduslikuks maagaasi jaemüügi lepingute sätted, mis lubavad jaemüüjail korrigeerida gaasi hinda lõpptarbijaile vastavalt nafta hinna muutustele. Kohtu avalduses öeldakse, et need sätted panevad tarbijad  põhjendamatult ebasoodsasse olukorda, sest neilt võetakse võimalus asendada kallis kütus odavamaga. Kohtu otsusel ei pruugi olla kiiret ja vahetut mõju pikaajalistele tarnelepetele, küll aga mitu kaugemat järelmist. Esiteks saavad sisseostjad siit tugevamad argumendid läbirääkimisteks tulevikus, teiseks on tarbijail nüüd alus taotleda õiglasemat gaasi hinda ja kolmandaks sekkuvad poliitikud kui maagaasi hinna seotus nafta hinnaga peaks osutuma inflatsiooni tagantõukajaks, majanduskasvu või tööhõive piduriks.  Hetketehingute osakaalu kasv maailma gaasiturul tähendab ka maagaasi ületootmise jätkumist, mis hoiab maagaasi hinna lähima kolme aasta jooksul madala, kuid võib suurendada energiahindade kõikumist kaugemas tulevikus.  Veel üks huvitav aspekt. USA ekspertide väitel innustab ületootmisest tingitud nafta ja maagaasi hetkehindade suur erinevus turule tooma uusi tehnoloogiaid, mis võimaldavad maagaasist toota vedelkütuseid. Energiakontsern Shell peaks tuleval aastal käivitama tehase, mis suudab toota  maagaasist 7 miljonit tonni sünteetilist vedelkütust aastas.    ***    Valdavalt metaanist koosnev maagaas veeldatakse jahutades temperatuurini vahemikus -161°C … -163°C normaalrõhule lähedasel rõhul.  Veeldatud maagaasi maht on ca 600 korda väiksem sama koguse maagaasi mahust normaalrõhul ja -temperatuuril ning tihedus on ca 45% vee tihedusest. Seega saab ühest tonnist ehk ca 2,2 m³ veeldatud maagaasist taasgaasistamisel 1320 m³ maagaasi.  Veeldatud maagaasi transporditakse  spetsiaalsete tankeritega. Enne torujuhtmeid pidi tarbijateni tarnimist veeldatud maagaas taasgaasistatakse.  Veeldatud maagaasi ei tohi segi ajada Eestiski laialt kasutusel oleva nn vedelgaasi (balloonigaasi) ehk naftatootmisel ja -töötlemisel tekkinud propaani või propaani ja butaani segu kokkusurumisel saadud energiakandjaga.    http://www.postimees.ee/?id=244716