XX sajand oli maailma ajaloos üks kõige traagilisemaid lehekülgi.  Seda kõikide Maa rahvaste jaoks.    Sellel sajandil elas inimkond üle kaks seni kõige rängemat relvakonflikti kahe maailmasõja näol.  Ja kui Esimene maailmasõda on sisuliselt selgeks vaieldud, siis Teine maailmasõda tekitab jätkuvaid pingeid. Seda mitte sellepärast, et fakte ei teata. Hoopis sellepärast, et Teise  maailmasõja tagajärjed ning mõjud kestavad veel inimteadvuses ning poliitilisel kaardil. Teise maailmasõjaga on seotud paljude rahvaste mitmed identiteedipunktid ja see ajaloosündmus mängib rahvusliku uhkuse pillikeeltel.    Rääkides Teisest maailmasõjast, tuleb tunnistada, et paljuski on siin seotud kokkuleppe küsimustega. Näiteks seegi, mida lugeda Teise maailmasõja alguseks. Ning on saanud tavaks, et sõja alguseks peetakse Poolasse tungimise päeva, millal Saksa sõjajõud 1939. aasta 01. septembril  ületasid selle riigi piiri.  Kui nüüd siin vaid fakti ennast vaadata, siis pole tõesti kahtlust, et kokkulepetest tulenevalt loetakse Teise maailmasõja alguseks Saksa invasiooni Poolasse.    Kuid teha eeltoodust lihtsustatud järeldused naga seda püüab teha venemaa, et just seepärast algas Teine maailmasõda - see on lapsik.  Sõda alustatakse planeerimisest, koostööpartnerite otsimisest, ühissammudest majanduses, -retoorikas, muudes poliitilistes tegevustes. Ning siin on avalikkuse ees veel  palju suletud kaarte.  Sõja lõpp aga saabub alati kaks korda - siis kui rahu sõlmitakse sõdivate riikide vahel ning siis kui leppimine kinnistub inimhingedes läbi siira kahetsuse ning andestuse.    See, et Teine maailmasõda inimhingedes veel kestab, selle süü lasub tänapäevalgi puhtalt venemaa peal.  Ent ka sõja alustamise probleemistik on seotud venelaste varjamisega, faktide/tagajärgede mittetunnistamise ning jätkuva kiusu ajamisega.       Alustame siis uuesti algusest.  Siin piisab mõnedest faktidest, et aju hakkab koheselt paratamatuid seoseid tekitama. Tegemist pole ammendava loeteluga.    Alustame klassikaliselt tunnustatud faktidest, et 01. september 1939 -   tungis kallale Poolale.  Paar nädalat hiljem e. 17. septembril tungis oma sõjajõududega Poolasse  .  Pooled kohtusid Poola territooriumil ning ei hakanud sugugi mõõku ristama vaid korraldasid suisa ühisparaadi. Nüüd otsustasid sakslased pisut  puhata ning uusi plaane haududa. Venemaa aga ei peatunud.    30. november -   tungis kallale Soomele.  1940 -   okupeeris Eesti, Läti, Leedu ning võttis Rumeenialt ära Bessaraabia alad ja Põhja-Bukoviina.    Seejärel anti teatepulk üle Saksamaale.  09. aprillil alustas   sõda Norra ja Taani alistamiseks.  10. mail alustas   lahingutegevust Prantsusmaa alistamiseks, kusjuures vägedega liiguti üle Hollandi, Belgia ja Luksemburgi, mis loomulikult endale neelati.  Samal ajal varustas saksa sõjamasinat mitmet laadi toormega just ei keegi muu kui venemaa.