Reformierakonna välispoliitika eesmärk on Eesti julgeoleku ja heaolu kasvu kindlustamine.    Eesti on praeguseks kõige  paremini lääne majandus- ja julgeolekuruumi lõimunud riik Põhjamaades. Lisaks liikmelisusele Euroopa Liidus ja NATOs on Eesti viimastel aastatel saanud ka Schengeni viisaruumi ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmeks. 1. jaanuaril 2011 ühineb Eesti ka eurotsooniga.    Kõik need ja paljud teised Eesti välispoliitilised sammud on oluliselt suurendanud meie julgeolekut ja parandanud heaolu, kuid see ei vabasta meid kohustusest töötada iga päev selle nimel, et Eesti rahvas ei peaks  enam kunagi välispoliitilistel põhjustel kannatama.    Eesti julgeoleku ja heaolu kasvu kindlustamiseks peab Reformierakond oluliseks lähtuda Eesti välispoliitikas järgmistest põhimõtetest:    1. Eesti võtab jätkuvalt aktiivseid hoiakuid Euroopa Liidu, NATO, ÜRO, Euroopa Julgeoleku- ja koostööorganisatsiooni (OSCE), Euroopa Nõukogu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide poliitikate kujundamisel. Eesti teeb ettevalmistusi eesistumisperioodiks Euroopa Liidus 2018. aastal. Samuti peab Reformierakond oluliseks Eesti pääsu ÜRO Inimõiguste nõukokku 2012. aastast ning ÜRO Julgeolekunõukokku 2020. aastast.    2. Oleme kindel partner NATOs, mis on Eesti peamine julgeolekutagatis. Jätkame tõhusat tööd Eesti julgeoleku kindlustamiseks NATO strateegilise kontseptsiooni elluviimisel, panustamisel olulistesse NATO missioonidesse. Missioonide kõrval peame Eesti olulisimaks panuseks NATO küberkaitse arendamist, milles soovime olla üheks juhtriikidest. Julgeoleku lahutamatuks osaks on ka võitlus rahvusvahelise terrorismiga ning energiajulgeoleku suurendamine. Terrorismivastast võitlust Afganistanis peame üheks NATO olulisimaks missiooniks turvalisema homse kujundamisel ning narkokaubanduse leviku tõkestamisel. Otsuse selle missiooni lõpetamiseks vajalike tingimuste täitmise kohta peavad NATO liikmed tegema ühiselt.    3. Aktiivne äri- ja kultuuridiplomaatia, Eesti ettevõtjate, ekspordi ja kultuuritegelaste toetamine Välisministeeriumi ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse välisesinduste koostöös. Selleks tuleb sõlmida võimalikult paljude riikidega topeltmaksustamise vältimise ning investeeringute kaitse lepingud, laiendada aukonsulite ja kultuuriatašeede võrgustikku ning kasutada Eesti huvides rohkem koostööd teiste EL riikide diplomaatiliste esindustega.    4. Toetus Euroopa Liidu ja NATO senise laienemispoliitika jätkamisele. Kõigil Euroopa riikidel peab tingimuste täitmisel olema võimalik liituda nii Euroopa Liidu kui NATOga. Nii tuleb Euroopa Liidu liitumiskõnelusi jätkata Lääne-Balkani riikidega, Islandi ja Türgiga. Samuti tuleb valmis olla kõneluste alustamiseks organisatsiooni mittekuuluvate Ida-Euroopa riikidega. Ka tuleb jätkata NATO avatud uste poliitikat nii Balkanil, Lõuna-Kaukaasias, Ida-Euroopas kui ka Põhjamaades.    5. Turvalisuse suurendamine Euroopa Liidu piiridel. Reformierakond peab tähtsaks EL naabruspoliitikat ja idapartnerlust. Eesti saab panustada oma reformikogemuse jagamise ning Lennart Meri nimelise Idapartnerluse Koolituskeskuse loomisega Eestisse. Peame oluliseks Euroopa uute demokraatiate toetamist. Samuti on oluline rahvusvahelise õiguse põhimõtete kaitsmine Euroopa Liidu vahetus naabruses, mistõttu ei ole alternatiivi Gruusia territoriaalsele terviklikkusele. Ka tuleb tagada Moldova territoriaalne terviklikkus ning leida lahendus Transnistria külmutatud konfliktile.    6. Tihedad suhted kõigi oma naabritega. Reformierakond peab tähtsaks Läänemere strateegia võimalikult head kasutamist Läänemere piirkonna arenguks, muuhulgas uute transpordi- ja energiaühenduste loomisel. Peame tõhusaks ja hoidmistväärivaks NB 8 ehk Põhjamaade ja Balti riikide igakülgset koostööd. Lisaks tihedatele ja headele suhetele Euroopa Liitu ja/või NATOsse kuuluvate naabritega, on Eesti huvides ka heanaaberlikud suhted Venemaaga.    7. Aktiivne tegevus Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD), mis ühendab endas maailmas kõige paremini hakkama saavaid ning demokraatlikke väärtusi järgivaid riike. Eestile annab OECD liikmelisus võimaluse osaleda arenenud riikide parimate praktikate analüüsis ja juurutamises.    8. Inimõiguste ja heade valitsemistavade rahvusvaheline edendamine.  Eesti näeb arengukoostöösse ja humanitaarabisse panustamises olulist välis- ja julgeolekupoliitika vahendit. Selleks tuleb Eestil anda oma võimetele vastav panus maailma vaesuse vähendamisse ning õigusriigi ja heade  valitsemistavade põhimõtete kinnistamisse arengukoostöö sihtriikides.    9. Tugi demokraatlikke väärtusi järgivate riikide ja organisatsioonide senisest tihedamale koostööle. Seejuures on eriti oluline Euroopa Liidu-NATO, Euroopa Liidu-USA ja Eesti-USA suhete arendamine.    10. Eesti kodanikele viisavaba pääsu saavutamine enamatesse riikidesse. Viimastel aastatel on Eesti saavutanud oma kodanikele viisavaba pääsu USAsse, Kanadasse, Türki, Ukrainasse, Gruusiasse, Moldovasse, Lääne-Balkani maadesse ja paljudesse teistesse riikidesse. Eesti kodanike vabama reisimise huvides jätkame tööd selle nimekirja pikendamiseks, taotledes viisavaba pääsu järjest enamatesse riikidesse, muuhulgas näiteks Brasiiliasse ja Taisse.    11. Eesti huvide paremaks esindamiseks ning Eesti kodanike tõhusamaks kaitseks Eesti välisesinduste võrgustiku arendamine. Esindatuse tugevdamiseks maailmas avame saatkonna Kasahstanis ja peakonsulaadi Austraalias, rakendame peakonsulaadi Shanghais ja valmistame ette saatkonna avamist Indias. Lähiaastatel tuleb panustada suhete tihendamisse kõigi Euroopa Liidu strateegiliste partneritega, sealhulgas Hiina, India ja Brasiiliaga.