Ajakirjas PLoS One tutvustatavast Kanada uurijate teadustööst selgub, et kaks korda nädalas jõusaali külastamine annab sulle üheaegselt nii tugevad kui ka noored lihased.  Enam kui 65-aastasi inimesi hõlmanud uuringus ilmnes, et regulaarne lihastreening näib tagasi pööravat lihaste loomulikku vananemist.  Teadlased palusid 25 tervel enam kui 65-aastasel inimesel kaks korda nädalas ühe tunni jooksul ja kuue kuu vältel jõusaalis trenni teha.  Spordiprogrammis kasutati standardseid jõusaalivahendeid, millega anti ühe harjutuskorra raames igale lihasgrupile koormust keskmiselt 30  korral.  Eakate sportijate vormi ja saavutusi võrreldi 20-35 aastaste füüsiliselt aktiivsete inimeste samade näitajatega.  Kui enne eksperimendi algust tehtud mõõtmised näitasid, et vanemad osalejad on noorematest keskmiselt 59% nõrgemad, siis kuue kuu möödudes jäi nende lihasjõud alla vaid 38% võrra.  Katses osalejatelt võeti ka tillukesi koeproove, et uurida regulaarsest trennitegemisest põhjustatud muutusi rakkude "elektrijaamadena" toimivates mitokondrites.  Mitmetes varasemates teaduslikes uuringutes on leitud vihjeid selle kohta, et eakatel inimestel ilmneva lihasmassi vähenemise ja lihaste töövõime halvenemise (need protsessid algavad tegelikult juba keskmiselt 35. eluaastast) üheks peamiseks põhjuseks on häired mitokondrite normaalses töös, mistõttu uurijad soovisid kindlaks teha, mil moel mõjutab sportimine geeniaktiivsust mitokondrites.  Uuringuandmed näitasid, et kui üldiselt inimese vananedes geenide võime funktsionaalseid valke toota väheneb, siis regulaarne füüsiline aktiivsus tõstis selle katsealustel taas tasemele, mis on omane noortele inimestele.  Uurimistöös kaasa löönud McMasteri ülikooli meditsiinikeskuse teadur dr Simon Melov tunnistas, et geeniaktiivsuse sedavõrd suur  muutus oli talle suureks üllatuseks.  Ta lisas, et "geneetilise näpujälje" nii laialdane noorenemine näitab, et füüsiline aktiivsus pole oluline mitte vaid tervise seisukohast, vaid võib sõna otseses mõttes vananemisprotsessi peatada ja selle isegi tagasi pöörata.  Nüüd tahavad uurijad leida vastust küsimusele, kas jõutreeningul on mõju ka organite kudede geeniaktiivsusele ja teha kindlaks sellegi, kas mitokondrite töövõimet ning vananemist mõjutavad ka näiteks sellised kestvusalad, nagu jooksmine  ja jalgrattasõit.    Vaata ka: