Anno 1994, kolm aastat pärast "Kokkusaamise" õnnestunud lavastust toodi Tallinna Draamateatris vaatajate ette Kõivu 1987. aastal kirjutatud (Saluri: 20) "Filosoofipäev", lavastajaks, nagu ka "Kokkusaamise" puhul, Priit Pedajas, keda on tituleeritud Kõivu nähtamatuks kaasautoriks (Palu: 52). "Filosoofipäeva" tegevus toimub Läänemere kaldal 1793. aasta juulikuus. Kanti majas, möödaminnes Preisimaa Siberiks ("Kolm näitemängu": 265) nimetet Königsbergis, saab kokku hulk inimesi, nende seas noor Johann Gottlieb Fichte, ammu surnud Leibniz ja veel sündimata Martin Heideggeri vaim. Neist viimase eksistentsiaalsed mõttekäigud kõlavad Kanti teenri suu kaudu. Ainsa naisena satub seltskonda mesmeristi patsient, kes oskab käsitseda pistoda ning peab end Suure Prantsuse revolutsiooni ühe liidri Jean-Paul Marat' palgamõrvariks Charlotte Cordayks. See, et too noor naine ajab Kanti segamini Marat'ga, polegi tegelikult nii juhuslik, kuna on kahtlustatud, et Königsbergi mõttetark mitte ainult ei tundnud Suure Prantsuse revolutsiooni suhtes varjamatut sümpaatiat, vaid tema ratsionalistlikud ideed olevatki olnud üheks pöördeliste sündmuste käivitajaks. Sel tegevushetkel sedastab Kant, et kokkusaamine on muutunud "mingiks hullumajataoliseks etenduseks" ("Kolm näitemängu": 294). Selline märkus annab tunnistust selle kohta, et Kõiv tunneb hästi Peter Weissi pika pealkirjaga näitemängu "Jean-Paul Marat' jälitamine ja tapmine Charentoni varjupaiga näitetrupi ettekandes härra de Sade'i juhtimisel", mille eestikeelne tõlge ilmus juba 1966. aastal. Kõivu näidendis loovad tekstuaalsed viited Pariisi veretööle anakronistlikke rööbitusi bolševistliku revolutsiooni ja selle veelgi verisemate järelsündmustega. Ent samavõrd on Poola jagamist puudutavaist arvukatest märkustest võimalik leida kaasaegseid poliitilisi kokkukõlasid. Veelgi hilisemaid aegu meenutab aga too lähedal asuvast vanglast kostev kurvameelne laul, mille keelt saksa keele kõnelejatel on raske tuvastada ("Kolm näitemängu": 341), kuigi ilmselgelt on tegemist mõne kohaliku murde või murrakuga.