-  Eesti poole võrra Euroopa Liidu keskmisest tasemest (suhtena SKT-sse) väiksemad sotsiaalkulutused - Eurostati andmeil Eestis ligi 13 protsenti SKT-st Euroopa Liidu ligikaudu 26 protsendi vastu - tähendasid tegelikult, et ostujõu pariteedi alusel hinnatuna  jäid  ­sotsiaalkulud inimese kohta Eestis tasemele 25-30 protsenti Euroopa Liidu keskmisest. Ometi ei kutsunud sotsiaal­se turvalisuse madal tase ühiskonnas esile märkimisväärset rahulolematust. See näib tõestavat indiviidi enda vastutusele rajatud lähenemisviisi põhjendatust, võrreldes liigselt solidaarset turvalisuse tagamist rõhutavate Põhjamaade ja teiste Euroopa Liidu sotsiaalriikidega. Läänemere regiooni kujundamise majanduslikku mõtet nähtigi selles, et tööjõuintensiivsed tootmisetapid liiguvad kõrge palga- ja sotsiaalkulude tasemega riikidest piirkondadesse, kus ei eeldata keskpikas perspektiivis kõigi avalike teenuste pakkumist ja nendega seotud kulude kandmist (Akerholm 2005).