Viimastel aastatel on Eestis tehtud mitmeid katseid riigi ja ühiskonna tulevikku moderniseerida ja planeerida, et üldise majanduskonvergentsi kasutamise läbi ka ise edu saavutada. Sellel eeldusel on Eestis loodud mitmeid esmapilgul erinevaid kontseptsioone, mis on suunatud peamiselt tulevikuvisiooni kirjeldamisele ja Eesti  omanäolisuse säilitamisele Euroopa Liidus. Tuntumad kontseptsioonid on Eesti edu 2014, Teadmistepõhine Eesti, Säästev Eesti 21, Ühiskondlik kokkulepe ja muud. Esiletõstmist väärib neist Säästev Eesti 21 kui ratsionaalselt koostatud dokument, mis ka 2005. aasta septembris Riigikogus heaks kiideti. Dokumendis on riikliku arengustrateegia eesmärkidena kirja pandud Eesti kultuuriruumi elujõulisuse säilitamise teed, käsitletud heaolu kasvu võimalusi, ühiskonna sidususe suurendamise vajadust, ökoloogilise tasakaalu probleemi. Eesti kultuuriruumi säilimise ja eesti rahvuse jätkusuutlikkuse eelduseks on dokumendis nimetatud eesti traditsioonil ja keelel põhinevat ühiskonnaelu korraldust (Säästev Eesti 21: 13). Nimetatud strateegilises dokumendis puudub aga seos Euroopa Liidu tulevikuga.