Omaette uurimisteema võiks olla üldse suurte katastroo-fide etteaimamine. Polnud ju Hiroshima ja Nagasaki suurimad.    Juba    ainuüksi    Dresdeni    pommitamine USA-Suurbritannia lennuväe poolt nõudis 1945. a. veeb-ruaris 120 000 sakslase elu, rohkem kui oli vahetuid ohvreid Hiroshimas ja Nagasakis kokku! Hamburgis nõudis analoogne operatsioon 1943. a. augustis 40 000 sakslase elu. Nende arvude üle me väga ei imesta, sest iga Teise maailmasõja päev nõudis umbes 25 000 inimelu. Inimohvri-te poolest ajaloo suurim katastroof oli siiski Hiina 1556. a. maaväring, kus ohvreid oli 830 000. Gangese üleujutus  nõudis 1737. a. 300 000 ohvrit. Ka Jaapani pinnal oli varem olnud suuremaid katastroofe, näiteks Tokio maavärin 1923. a. Ohvreid oli siis 143 000.