Kreeka mütoloogias eristatakse peamiselt kaht suurt ajajärku: arhailine, eelklassikaline, eel-Tessaalia ehk eel-Olümpiline (so enne Olümpost Tessaalias) ja klassikaline. Esimene ajajärk kestis teadmata ajast kuni II a-nde alguseni (umbes ∞ - 2000). Teine ajajärk - klassikaline või heroiline ehk kangelaste, Olümpose ehk Tessaalia ajajärk - II at. Tõsi küll, ahhailased tulid Kreekasse (või rändasid sisse) just III lõpus või II alguses, aga, üheltpoolt, neil arvatavasti juba olid omad müüdid, teisalt aga eksisteerisid Vahemere regioonis enne seda muistsed kultuurid oma mütoloogiaga: Egiptus, Sumer, Akkad, Kreeta, Süüria (Alalah, Byblos, Ugarit). Nagu kirjutab J.Puhvel: "Kreeka kultuuri ja müüdi kolme peaosist võib kirjeldada kui substraati (egeuse, pelasgi, minoa), superstraati (indoeuroopa kreeka) ja adstraati (kestvat immutist Väike-Aasiast ja kaugemailt idamailt). Substraat ja varane adstraat võisid olla laias laastus ühtlased <...> Sellele alusele ladestus põhjast aegamööda indoeuroopa-keelsete kreeklaste asutus, alates umbes 2000 e.m.a. ja lõppedes doorlaste tulekuga umbes 1200 e.m.a."