Kui kõnnime tänaval, siis ujutatakse meie visuaalne süsteem üle igasuguste erinevate objektidega (autod, ratturid, kaaskõndijad, tänavasildid jne jne). Et mõttekalt toimida, peame valima oma käitumise jaoks kõige olulisemad keskkonnaärritajad - näiteks kui kõht on tühi, siis oleks otstarbekas keskenduda söögikoha leidmisele. Seda valikufunktsiooni täidabki tähelepanu - ta aitab meil keskenduda olulisele, et kõht saaks täis! Ahvide ja inimeste ajus on näidatud, et kui mingi objekt satub tähelepanu alla, siis seda objekti ajus representeerivate neuronite laenglemisaktiivsus tõuseb. Lisaks sellele tõuseb tähelepanu toimel objekti ajus representeerivate neuronite omavaheline sünkroonsus. Seega - tähelepanu mõjutab objektidele antavaid ajuvastuseid. See on oluline, sest kui objekti esindavad neuronid ajus laenglevad hoogsamalt ja sünkroonsemalt, siis saavad nad rohkem mõjutada järgmisel tasemel istuvaid neuronigruppe - sageli reageerivad need kõrgemad neuronigrupid korraga ainult ühele madalamale neuronigrupile, nii et "winner-takes-all": kui tähelepanu on hamburgeri ajukujutisel, siis me hot-dogi ja pitsat (täna) ei osta. Järelikult on tähelepanupoolne võimendamine ajus väga tähtis. Aga kust tulevad need tähelepanuga seotud signaalid ajus - kes valib välja, milliseid objektirepresentatsioone ajus toetada?