08.10.2009 20:53   "Välistan, et keegi meid ründab. Välistan meil sellise situatsiooni, mis toimus Gruusias," rääkis Laaneots ETV otsesaates "Kahekõne". Tema sõnul jääb meie idanaaber Eesti jaoks julgeolekuriskiks. Võidakse luua ja võimule upitada selliseid parteisid või valimisliite, mis oleksid Venemaa-meelsed, ja keda saaks manipuleerida.    Laaneotsa arvates on venelastel sügavalt juurdunud suurriiklik mõttelaad. "Nad on olnud impeerium: olid tsaariajal impeerium, nad olid suur ja võimas impeerium Nõukogude liidu päevil. Ja see nostalgia võimsuse järele - isegi nii palju neil ei ole vaja rikkust, heaolu,  kui just seda, et nad domineeriks, et nad võimsad oleks - see on ka praegu väga tugevasti vene mentaliteedis ja seda igati soosib ka tänane Venemaa võim," rääkis ta.    Laaneots toonitas, et Eestis on võõrkeelseid elanikke ligi 32%, selgelt Eesti-vastased on neist aga väike vähemus. Just selles osas on Laaneotsa hinnangul oluline venekeelse elanikkonna integreerimine, milles ajateenistusel kaitseväes on suur roll.    Vastates saatejuht Priit Kuuse küsimusele, kas ta on näinud NATO  kaitseplaani, sõnas kaitseväe juht, et Eesti rahva umbusklikkus sel teemal ajab teda alati naerma.    "Jah, ma olen seda näinud ning võtmeküsimus siin on, mida ja kui kiiresti otsustab Põhja-Atlandi nõukogu - NAK. Selle rakendamiseks peavad poolthääle andma kõik riigid. See võib võtta aega minuteid, päevi, nädalaid - seda ma ei oska prognoosida," märkis kaitseväe juhataja. "Poliitiline tasand on oluliselt komplitseeritum kui sõjaline," rõhutas ta.    Laaneotsa sõnul ei oska ta öelda, kui kaua  ajaliselt suudaks Eesti ise vastu seista, sest see sõltub agressiooni liigist.