On varajane rääkida midagi lähemat iseseisvusaegse raa­matu mõjust, kuid üldjoonedki on endisega võrreldes lausa raba­vad. 1918.-1934. a., s. o. 17 omariiklusaasta jooksul on ilmunud rohkem kui 383 a. jooksul enne seda, nimelt 9282  raamatut (1351 177 lk.) ja 7213 broš. (131 153 lk.), kokku 16495 trükiteost (1 482 330 lk.). 1535.-1917. a. aga ilmus 8371 rmt. (1 122 939 lk.) ja 6132 broš. (124 448 lk.), kokku 14503 trükiteost (1 247 387 lk.). Veel järsemat vahet näeme, kui vaadelda neid kahe ajastu raa­matuid sisuliselt. Kõigepealt toob iseseisvusaeg juurde uue võimsa haruna teadusliku raamatu, mis aasta-aastalt tugevneb ja hakkab ka avalikus teadvuses nõudlema auväärset kohta ilu­kirjanduse kõrval, mis pikka aega püsis võistlejata  pjedestaalil. Raamatu lõpus vastav tabel näitab, kuidas iseseisvusajal kõik alad rühivad väljaarenemise poole ja kuidas just need alad, mis rahvuslikus arengus ja ühiskondlikus ning majanduslikus võit­luses on tähtsad, olid enne kängus ja nüüd teevad kiire hüppe üldise arenguga käsikäes.