Korraldajad vahistati, ent seejärel rahva  nõudmisel nad vabastati. See oli tähelepanuväärne märk võimude peataolekust, sest ametlikus propagandas käsitati Vabadussõda kui kodanlaste klassisõda kommunistide vastu, kodanlikuks nimetati ka Eesti riigilippu, mille heiskamine tõi seni kaasa vanglakaristuse - repressioonideks leidus ajendeid piisavalt, sest kodanluse hävitamine oli Nõukogude Liidus tunnistatud lausa konstitutsiooniliseks eesmärgiks.