Formentori neem (poolsaare kõrgeim koht: 334m)    Formentori poolsaar sirutab end kirdesse, üha Vahemere keskosa poole, jättes oma teekonnal kiiluvette ohtralt tillukesi rannikumere laidusid. Maastik on siin põnev:  400 meetri kõrgused konarlikud kaljud vastanduvad nende jalamil lainetavale klaarile sinisele veele. Kaljudest kasvavad välja männid, mis ümbritsevad ka paljusid liivarandasid. Vahetult enne maanteetunnelit asub Mallorca üks kõige kuulsamaid botaanilisi leiukohti, kus rähanõlval kasvavad sõrmkübarad, baleaari alpikannid, lohevõhad ja pojeng Paeonia cambessedesii. Viimase näol on tegemist Baleaaride endeemiga, mis on saanud nime Jacob Cambesedesi (1799 - 1863) järgi, kes oli üks esimesi neid saari uurinud  botaanikuid.    Palma de Mallorca  Baleaaride pealinn Palma de Mallorca asub otse Palma lahe ääres. 2.saj. roomlaste poolt rajatud linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Bellveri kindlus; Almudaina palee ning kitsaste ja käänuliste tänavatega vanalinn, mis hakkab elama õhtu saabudes. Palma au ja uhkus on 13-17. sajandil ehitatud majesteetlik gooti katedraal, kus muuhulgas võib näha Salvador Dali raudskulptuuri ja külastada religioonimuuseumi.    Mallorca lääne- ja põhjaosa    Andratx  Omaaegne Vahemere piraatide meelispaik on täna kohalike Mallorca elanike lemmikpiirkond elamiseks. Tähelepanu väärivad nii kaunis rand, uhked majad kui hästi korrastatud surnuaed.    La Granja (Esporles)  13.sajandil tsisterlaste kloostrina tegutsenud ja hiljem eravaldusse läinud suursuguses maamõisas asub täna etnograafiamuuseum. Kompleksi kuuluvad nii kaunis aed koos elumajaga kui kõik maamajapidamiseks vajalikud kõrvalhooned. Külastamiseks on avatud ruumid elumajas ja  kõrvalhoonetes, välja on pandud kõik farmeri eluks vajalikud toidunõud, tööriistad ja riided. Võimalik on maitsta ja kaasa osta erinevaid kohalikke tooteid (juust, maiustused, vein jms.).    Valldemossa     See seletamatu atmosfääriga linnake on inspireerinud mitmeid kunstnikke, kirjanikke ja heliloojaid. Lühemat või pikemat aega on seal peatunud Georges Sand, Ruben Dario,  Miguel de Unamuno ja Azorin. Kuid see idülliline mägiküla sai kuulsaks siis, kui helilooja Frederic Chopin ja tema armuke, kuulus prantsuse kirjanik, kelle varjunimi oli George Sand, veetsid seal 1838. - 1839. aasta talve. Chopin oli tiisikushaige ja sai arsti poolt soovituse veeta talv mahedas Vahemere kliimas. Chopin ja Sand leidsid asupaiga Valldemossa kloostris, kust mungad olid välja aetud 1835. aastal ja kus kunstnikupaaril õnnestus üürida kaks kongi. Sealset rahu ei olnud kauaks, kuna külarahvale oli  peagi selge, et Chopin ja temaga koos elav naine ei olnud abielus. Ja veel hullem oli see, et nendega koos elasid ka selle ebamoraalse naise kaks alaealist last. Nii oligi peagi selge, et need jumalakartmatud välismaalased olid kuradiga mestis, sest nende kongist paistis valgus veel kaua pärast keskööd! Et George Sand öistel tundidel kirjutas, ei tahtnud keegi aru saada. Samuti ka mitte sellest, et Frederic Chopin võis öises vaikuses komponeerida. Sellest ajast pärinevad mõned tema prelüüdid, kaks poloneesi,  üks skertso, üks masurka ja kaks nokturni. Linna tähtsaimate vaatamisväärsuste hulka kuuluvad La Cartuja klooster, kirik ja sadam.    Soller  Prantsusepärane armas väikelinn Soller paikneb mägede vahel viljakas orus, kus kasvatatakse põhiliselt tsitrusvilju ja oliive. Linnas on säilinud palju 18. ja 19. sajandil ehitatud luksuslikke maju. Omaette vaatamisväärsus on Solleri sadamapiirkond Port de Soller. Sollerist vaid kiviviskekaugusel asub saare kõrgeim mäetipp Puig Major. Solleri võib  sõita rongiga, mis teatud tuuridel teeb turistide jaoks peatusi eriti ilusates paikades. Palmast Solleri sõites viib otsetee läbi tunneli, kuid palju maalilisem on sõit üle Alfabia mäekuru, kus tee keerleb nagu lõpmatu madu läbi 64 juuksenõela kurvi. Solleri sadamast võib teha vaatamisväärseid paadiekskursioone piki kaljust põhjarannikut kuni La Calobra kuristiku suudmeni. Sinna viib ka maantee, mis Solleri juurest tõuseb mäestiku suunas, läbib selle, ja Gorg Blau kuristiku veereservuaari lähedalt viib lõputult  keereldes La Calobra laheni. Sealt viib kõnnitee edasi läbi kahe lühikese tunneli järskudest nõlvadest ümbritsetud orgu, kus mägiseina lõhena läbiv kuristik avaneb merele. See on haruldane, võimas, looduslik amfiteater.    Pollensa  Tramuntana mäeaheliku jalamil asuv linnake on kuulsa Hispaania poeedi Miguel Costa i Llobera sünnilinn. Läbi linna jalutades võib näha kauneid purskkaevusid, kirikuid, kloostreid ja Rooma silda. Linna uhkuseks on aga 365 trepiastmega trepp, mida ääristab  küpressiallee ja mis viib üles Calvari mäele, kust avaneb imekaunis vaade ümbrusele. 5 km kaugusel Pollensast asub väike ja vaikne Port de Pollensa rand.    Alcudia  Alcudia linn asub Pollensa ja Alcudia lahtesid eraldaval poolsaarel Mallorca põhjaosas. Alcudia tähtsaimaks vaatamisväärsuseks peetakse väikest amfiteatrit Pollensat ja kolme väravaga linnamüüri, Püha Sakramendi kirikut ja kabelit. Omaette nähtus on soisele maa-alale ja merre rajatud sadamapiirkond Port d'Alcudia, mis oma kanalite ja  sildadega meenutab väikest Veneetsiat.    Mallorca kesk- ja idaosa    Inca  Saare põhilise nahatööstuskeskusena tuntud Inca linnas on lisaks seal valmistatavatele nahkesemete kauplustele-muuseumitele ka mitmeid ajaloolisi vaatamisväärsusi, näiteks Santa Maria la Majori kirik, mis oli originaalis ehitatud gooti stiilis, kuid 18. sajandil ehitati ümber barokkehitiseks. Vaatamist väärivad ka barokkstiilis Sant Francesc'i ja barokkportaaliga Santo Domingo kloostrid, samuti Incast mõne  kilomeetri kaugusel, 1000 m kõrgusel asuv Puig d'Inca kabel.    Manacor  Kuulsate Majorica pärlite tootmiskeskus Manacor on ka oliivipuidust mööbli ja suveniiride valmistamise keskus. Siit võib leida mitmeid mööbli- jt puitesemete muuseume-kauplusi. Manacoris väärivadkülastamist gooti stiilis kirik, raekoda ja kauni sammaskäiguga 17. sajandist pärit klooster.    Arta  Väike linnake, kus on säilinud möödunud aegade hingus. Linna uhkuseks on mäe otsas asuv 13.saj. pärit San Salvadori  kirik. Meeldejääv vaade ümbruskonnale. Läheduses on mitu atraktiivset koobast: võimalus valida D'Arta, Del Drac'i või Del Hams'i koobaste vahel.       Üldinfo  Mallorca saar on üks neljast saarest Baleaaride saarestiku autonoomses piirkonnas. Baleaaride saarestik kuulub Hispaania Kuningriigi koosseisu. Kohalik baleaari keel on katalaani keele haru.    Mahe vahemereline kliima, ilus loodus ja hotellide rohkus on kaasa aidanud selleks, et  saarel luua üht Euroopa tähtsaimat suvitusparadiisi.    Pealinn  Palma de Mallorca, u 300 000 el.    Pindala  3640 km². Mallorca on Baleaari saarestiku (kogupindala 5040 km²) suurim saar Vahemere lääneosas. Saarestikku kuuluvad veel tuntud puhkekeskused Menorca (702 km²), Pitiuusi saared Ibiza (572 km²) ja Formentera (82 km²) ning mitmed pisikesed asustamata saared. Hispaania rannikul asuv Barcelona jääb 193 km kaugusele.    Kõrgeim mäetipp  Puig Major, 1445 m    Rahvaarv  Baleaaridel elab kokku 785 000 in, neist 638 874 elab Mallorcal.    Vahemaad Palma de Mallorcast  Lennujaam 11 km  Playa de Palma 12 km  Magalluf 17 km  Valldemossa 18 km  Santa Ponca 22 km  Peguera 27 km  Soller 30 km  Cala Millor 71 km     Lennuinfo