Lätlaste poliitiline orientatsioon sakslaste tugevnemisel Riias oli nende seisukohalt tark ja avaldab kaalumist ning diplomaatilist oskust. Kuni 1208. a. ei arvelnud sakslased lätlastega: sinnamaani oli sakslastel  tegemist peaasjalikult üksi liivlastega, osalt ka eestlastega (saarlastega), siis semgallidega ja leedulastega. Osa Lätist (Autine, Beverin, Trikatua) kuulus 1208. aastani Liivi-Eesti võimupiirkonda, oli teatavas rippuvuses nii poliitiliselt kui ka majandusliselt Eesti-Liivi valitsusest, nagu seda selge sõnaga tõen­dab ka L. H. kroonika.