Ajakirja Cell Metabolism viimases numbris tutvustatavast Lõuna-California ülikooli uurijate teadustööst ilmneb, et bakteritega mitte kokku puutuvad äädikakärbsed ei ela kauem kui nende lugematu hulga tavaliste bakteritega igapäevaselt ühist ruumi jagavad liigikaaslased.  Leid seab kahtluse alla pikka aega püsinud arusaama, et isegi "igapäevased" ja kahjutud bakterid sunnivad organismi nendega tegelemiseks energiat raiskama ja see muutub isendi vananedes ja bakterihulga kasvades aina raskemaks, kurnab organismi ja muudab selle haavatavamaks.  Katsetes kasutati kuute 25-liikmelist äädikakärbeste gruppi, kellest poole moodustasid isendid, kes olid veel enne sündi bakteritest puhastatud ja keda kasvatati seejärel steriilses bakterivabas keskkonnas ning teise poole äädikakärbseid, keda polnud mingisugusel erilisel moel "töödeldud". Kord nädalas eemaldati igast grupist üks kärbes, kellele tehti seejärel bakterkontroll.  Nagu arvata võiski, suurenes normaalsete isendite sees ja nende peal elavate bakterite hulk kärbeste vananedes pidevalt.  Steriilsetelt kärbestelt leiti samuti aeg-ajalt pisut baktereid, ent nende koguhulk oli võrdlusgrupi liikmetega võrreldes mikroskoopiline.  Vastupidiselt uurijate ootusele ei ilmnenud aga kahte gruppi kuulunud isendite elupikkuses erinevusi, mis näitab, et organismis sees ja selle pinnal elavate bakterite hulgal ja neile reageeringuna toimuvatel immuunsüsteemi protsessidel ei ole vähemalt äädikakärbeste puhul prognoositavale elueale mingisugust mõju.  Leidu üksmeelselt üllatavaks pidavate  ekspertide arvates ei saa aga kärbestel tehtud uuringu tulemusi automaatselt inimesele üle kanda.  Inimese soolestikus elutsevate bakterite populatsioonid ei kasva inimese vananedes sama dramaatiliselt ning bakterite hulga kõikumisel võib seedeelundkonna tervisele olla siiski märkimisväärne mõju.  Kuna inimene vajab normaalseks seedimiseks teatud tüüpi baktereid, ei saa antud küsimuses selguse toomiseks ka mingil moel inimestel äädikakärbeste uuringut korrata.    Uuringu läbi viinud teadlaste hinnangul on avastusest siiski kasu ka inimeste vaatenurgast ning seda ennekõike pikaaealisusega seotud faktorite senisest parema  mõistmise näol, sest immuunreaktsioonid bakteritele on kahel liigil väga sarnased ning nii kärbestel kui ka inimestel muutuvad need organismi vananedes nõrgemaks.    Vaata ka: