Kord majas korda pidamata  Võõrale torkab gümnaasiumihoones esimesena silma potilillede rohkus. Neid on igal pool ja igas  suuruses. Alates tups-rohtliiliate puhmastest trepikäsipuu ääres, tulipunaste õitega pelargooniumidest aknalaudadel, ja lõpetades hiiglaslike sõnajalgade ning laeni ulatuvate filodendronitega. Oma üllatuseks saan teada, et filodendronid õitsevad ja kannavad isegi vilju. Söödavaid, muide. Lilled on kunstiõpetaja Heljo Kalluse hobi. Tema nende eest hoolt kannabki. Koolivaheajal Pärnu kunstiõpetajate konverentsil ja sealsetes koolides käinud õpetaja ütles, et kuskil polevat olnud nii ilusaid lilli kui Ülenurmel.  Teisena märkan Ülenurme koolis tavatult palju pikki poisse. Selliseid üle kahe meetriseid. Tänavu küünivad kõige pikemad 2 meetri 10 sentimeetrini, aga koolis on käinud ka üks 2 meetri ja 14 sentimeetri pikkune noormees.  Kolmandana tajun, et maja on koolimaja kohta harjumatult vaikne. Kuigi ka seal on nõukogude ajal ehitatud koolile iseloomulikud koridorid, mis võimendavad iga kilget ja jooksumatsu, ei kuule vahetunnis kõrvulukustavat lärmi. Heitnud pilgu aulasse, kus politseinikud näitasid  gümnaasiumi vanema astme õpilastele õpetlikku videot, üllatas mind seal valitsev haudvaikus. Pärast üritust oli politseinikel Ülenurme noorte kohta palju kiidusõnu: viisakad, arukad, sümpaatsed.  Ülenurme koolihooned asuvad üks ühel, teine teisel pool suurt maanteed. Õpilased peavad kas bussilt tulles või bussile minnes ületama kuuerealise ristmiku, kus kuni viimase ajani polnud isegi ohutussaarekesi. Et koolitee oleks ohutum, kinkis kool igale õpilasele aastapäeva puhuks helkuri. Kooli pildiga  erkkollased plastkolmnurgad andsid lastele kätte selleks puhuks kooli liiklusüritust korraldama kutsutud politseinikud. Pisike asi, aga kokku läksid need vallale maksma 10 000 krooni.  Direktor Olev Saluveerelt saan teada üllatava seiga: Ülenurme koolis pole õpetajatel korrapidamise kohustust ehk kord on majas korda pidamata. Õpilased on harjunud ise üksteist jälgima ja korrarikkujaid korrale kutsuma. Direktor ütleb, et liigsest reguleerimisest pole kasu. Reeglitest hiilitakse mööda, reguleerimata on parem.  Lapsed ei ole ju pahad.  Sel sügisel juhtunud koolimajas iseäralik lugu. Keegi oli fuajees asuvale õlimaalile viltpliiatsiga sodinud Autoriks Vares ja Põder. Õpetajad olid nördinud, midagi niisugust polnud varem juhtunud. Õpilased võtsid süüdlaste väljaselgitamise oma südameasjaks ja saidki sodijatele jälile. Selgus, et Vares ja Põder olid hoopis Tartu Kunstikooli õpilased. Meil läks kohe süda kergemaks, et ei olnud meie omad, ütleb gümnaasiumi õppealajuhataja. Maili Mesipuu.