Ungari üleminek läänelikule demokraatiale oli üks endise Idabloki sujuvamaid. 1988. aasta lõpus avaldasid partei ja riigiametnike hulgas  leiduvad aktivistid ja Budapesti intellektuaalid järjest kasvavat survet muudatuste teostamiseks. Mõnedest said reformisotsialistid, teised alustasid liikumisi, millest hiljem kasvasid välja parteid. Noored liberaalid moodustasid Noorte Demokraatide Liidu (Fidesz); nn. demokraatliku opositsiooni tuumik moodustas Vabade Demokraatide Liidu ning rahvuslik opositsioon Ungari Demokraatliku Foorumi. Kodanikualgatus jõudis tasemeni, mida polnud nähtud 1956. aasta revolutsioonist alates.    1988. aastal  vahetati Kádár kompartei peasekretäri kohal välja ja Poliitbüroo uueks liikmeks sai reformikommunistide juht Imre Pozsgay. 1989. aastal võttis parlament vastu "demokratiseerimispaketi", mis sisaldas ametiühingute pluralismi, ühinemisvabadust ja ajakirjandusvabadust, uut valimisseadust; 1989. aasta oktoobris tehti põhjalikult ringi riigi põhiseadus. Veebruaris 1989 toimunud Keskkomitee pleenum kiitis mitmeparteisüsteemi põhimõtteliselt heaks ning nimetas 1956. aasta revolutsiooni Pozsgay suu läbi, kelle  reformiliikumine kogus jõudu, samal ajal kui kompartei liikmeskond järsult vähenes "rahvaülestõusuks". Kádári peamised poliitilised rivaalid ühinesid, et juhtida riiki sujuvalt demokraatia suunas. Aprillis 1989 kirjutas NSVL alla lepingule viia oma väed 1991. aasta juuniks riigist välja.    Rahvuslik üksmeel jõudis haripunkti juunis 1989, kui maeti ümber Imre Nagy, tema võitluskaaslased ning sümboolselt ka kõik teised 1956. aasta revolutsiooni ohvrid. Rahvuslik ümarlaud, kuhu kuulusid nii uute parteide  kui ka taastatud vanade parteide nagu Väikeomanike Sotsiaaldemokraatliku Partei, Kommunistliku Partei ja erinevate sotsiaalsete gruppide esindajad, kogunes 1989. aasta hilissuvel, et vabade valimiste ettevalmistamiseks ja üleminekuks demokraatlikule poliitilisele süsteemile viia Ungari põhiseadusesse sisse vajalikud muudatused.    Oktoobris 1989 toimus viimane Kommunistliku Partei kongress, mille käigus reorganiseeriti kompartei Ungari Sotsialistlikuks Parteiks. Ajaloolisel istungjärgul 16.-20.  oktoobrini 1989 võttis parlament vastu seaduse, mis võimaldas mitmeparteilisi parlamendivalimisi ja presidendi otsevalimist. Ungari Rahvavabariigist sai seadusandluse toel Ungari Vabariik; riigis tagati inim- ja kodanikuõigused ja loodi institutsionaalne struktuur, mis tagab riigis võimude lahususe kohtu-, täitev- ja seadusandlikus sfääris. 1956. aasta revolutsiooni aastapäeval 23. oktoobril kuulutati Ungari Rahvavabariigi asemel ametlikult välja Ungari Vabariik (seda tegi vabariigi presidenti kohusetäitja  Mátyás Szűrös). Muudetud põhiseadus kaitses "kodanliku demokraatia ja demokraatliku sotsialismi väärtusi" ning kohtles võrdset nii riiklikku- kui eraomandit.    Ungari viis läbi ulatuslikud majandusreformid ning tugevdas sidemeid Lääne-Euroopaga. 2004. aasta mais sai Ungarist Euroopa Liidu liige.