Nägu jooniselt näha, on vastajad testimise alguses kriitilisemad vastavat  kohvibrändi esimesena ja teisena testides, siis, kui maitsetaju on veel värske. Murdepunkt on testitud kolmandana kohal, kus hinnangud muutuvad tunduvalt positiivsemateks. Võib eeldada, et maitsetaju ja eristamisvõime antud punktist alates väheneb.    Kompromissiks võrdleva ja monaadtesti vahel on järjestikune monaadtest (sequential monadic), kus valim jaotatakse võrdseteks sama struktuuriga alavalimiteks. Iga alavalim testib tooteid erinevas järjekorras. Iga alavalim võib testida kõiki testtooteid  ja võib ka ainult osa neist. Oluline on, et lõppkokkuvõttes oleksid kõik testitud tooted võrdväärsetes tingimustes nii vastajate arvu kui järjekorra poolest. Sellise valimi ülesehitusega saab vähendada toodete mõju üksteisele ja teha tulemusi paremini võrreldavateks.    6. Kus testida, kas vastajate kodudes (in-home) või testimiskeskuses, nt uuringufirma ruumid, muud saalid (in hall)?    In-hall test kiirem ja odavam viis. Testi läbiviimist saab alati kontrollida.    In-home test tarbijale jäetakse toodet teatud ajaks koju proovimiseks. Selline test nõuab rohkem aega ja raha, kuid on reaalsusele vastavam inimene testib toodet loomulikes tingimustes ja siin avaldub ka teiste pereliikmete mõju.    Neid kahte testimisviisi võib ka kombineerida.    7. Testis kasutatav küsimustik.    Kindlasti tuleb küsimustik hoolikalt läbi mõelda, et kõigile küsimustele objektiivsed vastused saada. Kas antud küsimus "töötab", kas see annab tõesti seda,  mida tahetakse teada saada? Eksisteerivad aastate jooksul läbiproovitud küsimustestandardid koos vastustevariantidega ja seda iga juhtumi jaoks: toote kontseptsioon, nimi, pakend, sensoorsed omadused (maitse, lõhn, värv, soolasus, gaseeritus, magusus, kibedus jne.), hind, reklaam.    Test võib ennustada tootestrateegia "õigsust"    Üks näide Emori poolt reaalselt läbiviidud tootetesti kohta.    Kindlasti ei jäänud teil märkamata selle aasta kevadel Unileveri uue  margariinibrändi Rama Cream Plus (koor) Eesti turule ilmumine. Selle eesmärgiks oli Rama brändi positsiooni tugevdamine nn võisegmendi arvelt.    Toote turule toomisele eelnes põhjalik kvantitatiivne tootetest kõigis kolmes Balti riigis. Testi põhilisteks eesmärkideks oli kaardistada tarbijate huvi ja hinnangud uue toote suhtes ning toote seostatavus võiga (või maitsega ja või omadustega).    Uuringu sihtrühmaks olid nooremad naised, Rama ja/või teiste margariinibrändide kasutajad (konkreetsetes  proportsioonides). Toodet testiti konkreetse margitootena (mitte pimedalt) ja see oli monaadne in-hall test. Vastajad hindasid oma muljeid tootest selle kontseptsiooni (tootepildiga ja toodet kirjeldava tekstiga plakati) põhjal ja seejärel toodet ennast toote pakendit (peamiselt kujundust), sensoorseid omadusi ja hinda.    Saadud testi tulemused said kinnitust toote strateegia õigusele ja suurema kindluse tootega turule sisenemiseks. Hinnatest andis vihjeid tarbijate poolt aktsepteeritavatest  hinnapiiridest. Seega tootel on potentsiaali.    Tanja Kriger, Emori projektijuht Avaldatud: Toiduäri, 12 / 2000