497 km kaugusel Antalyast paiknev Kappadokia on looduslikult, ajaloolislt ja usuliselt ainulaadsemaid kohti Anatoolia keskosas. Miljoneid aastaid tagasi tegutsenud vulkaanide laavast kujunesid uued pehmest kivimist mäed. Erineva kõvadusega pinnast on keskkond aja jooksul vorminud kummalisi hiiglaslikke kaljumoodustisi, mida võib pidada looduse imeliseks kapriisiks. Kappadokia ajalugu ulatub tagasi 19. sajandisse e.m.a. Seda piirkonda on asustanud assüürlased, hetid, pärslased, roomlased, bütsantslased ja türklased. Kappadokia kujutab endast hiiglaslikku allmaalinnade labürinti. Viimased elanikud hülgasid selle paiga alles 1923. aastal. Siin leidsid oma jälitajate eest pelgupaiga esimesed kristlased, kes panid aluse kristlikule kogukonnale ja esimestele kloostritele. Kui Constantinus Suur kuulutas 330. aastal ristiusu ametlikuks religiooniks, elasid Kappadokia elanikud endist viisi kristliku kogukonnana, propageerides oma askeetlikku eluviisi. 7.-8. sajandil sundisid araablaste kallaletungid kristlasi end varjama ja jätkama koobaslinnade ehitamist. Tänaseks on säilinud ligikaudu 600 pehmesse kivisse uuristatud pühakoda, mille seinu katavad suurepärased 11.-12. sajandi freskod. Freskodel kujutatakse kristluse ajaloo mitmesuguseid sündmusi ja piiblistseene. Tänapäeval on Kappadokia üks Türgi enam külastatavaid paikkondi. Kappadokias on ka Göreme ja Zelve vabaõhumuuseumid, mis hämmastavad oma võrreldamatute varakristlike pühamute ja kloostritega ja Kaymakli - koobaslinn kogupindalaga 4 km², mis vapustab oma keeruliste labürintkäikudega.