Iowa riikliku ülikooli teadurid jälgisid esmakordselt maailmas, kuidas Aafrika savannis elavad  lääne-aafrika shimpansid (Pan troglodytes verus) kasutasid väike-võsabeebideks (Galago senegalensis)  kutsutavate pisiimetajate (parempoolsel pildil) küttimiseks spetsiaalselt selleks eesmärgiks puuokstest loodud umbes  60 cm pikkuseid odasid.  Shimpansid puhastasid puuoksad liigsetest harudest, kasutasid mõnel puhul oksa teravamaks muutmiseks hambaid ning torkisid oma relvaga puuõõnsustes, kus võsabeebidel meeldib päevasel ajal magada, kuni mõni tilluke imetaja sel viisil otsa leidis ning hiljem nahka pisteti.  Puuõõnsusi torkides nuusutasid ja lakkusid shimpansid aeg-ajalt odaotsa, üritades ilmselt sel viisil kindlaks teha, kas see on verine ning kas saakloom on läbi puuritud.  Kuigi teadlaste poolt nähtud  22 jahikatsest lõppes edukalt vaid üks, on selline küttimisviis nende sõnul siiski oluliselt energiasäästlikum kui pisiimetajate tagaajamine tavaviisil.  Uurimisrühma kuulunud primatoloog Jill Pruetz märkis ajakirja Current Biology tänases numbris, et relvakasutust ei jälgitud mitte täiskasvanud isenditel, vaid noortel ahvidel ja üllataval kombel pidasid sel viisil jahti ka noored emasloomad.    Ta lisas, et leid võib mõjutada seda, millisena me kujutame ette tööriistakasutuse arengut meie enese liigil - kui seni on arvatud, et selle peamiseks edasiviivaks jõuks olid täiskasvanud meeste poolt jahil kasutatud relvad, siis nüüd ilmneb, et antud küsimuses ei tohiks eirata ka naiste osa.    Inimese lähimad tänapäeval elavad sugulased shimpansid on küll teada-tuntud tööriistakasutajad (nende võimet termiite oksa abil pesast välja "õngitseda" kirjeldas primatoloog Jane Goodall juba 60ndatel aastatel) ning paljud  shimpansiliigid on väga osavad kütid ja toituvad muuhulgas ka väiksematest pärdikutest, ent kunagi varem ei ole jälgitud, et nad kasutaksid regulaarselt saakloomade tabamiseks omaloodud relvi.