Eesti välispoliitikale vahetult enne Molotovi-Ribbentropi pakti oli iseloomulik see, et silmnähtavale  Saksamaa-kursile vaatamata olid eriti just Päts ja Laidoner opositsiooni juhi Tõnissoni toel arendanud "tagaukse välispoliitikat" ehk N Liidu suunda, mistõttu Eesti ei jääks mingil juhul üksi, ilma mõne suurriigi toeta. Julgeolekupoliitikat ei ehitataks neutraliteedile ega ka suhetele Läti või Soomega. Eesti oli - nagu Soomegi - saanud vihjeid võimalusele sõlmida suhteid N Lii­duga ja hankida endale julgeolekut N Liidu abiga. Neist võrsuvatest kontaktidest võis arendada ja luua lepingul põhinevad suhted N  Lii­duga. Eestis teati, et Soome lükkas 1938. aastal ja 1939. aasta kevadel N Liidu vastavad ettepanekud tagasi.- Leping Nõukogude Liiduga -