Kuni  autoritaarajani moodustasid Riigikantselei sekretariaadi kulud riigieelarve kuludest ligikaudu 0,05 protsenti. 1931. aastal said Riigikantseleist regulaarselt palka ligikaudu 80 inimest. Töötajaid oli riigivanema büroos 11, riigisekretäri büroos 16 inimest, allasutustes jagunes töötajate arv järgmiselt: Riigiraamatukogus 6, Riigiarhiivis 8, Riigi Statistika Keskbüroos ca 40 inimest, lisaks veel abitööjõud. 1931. aastaks oli riigisekretäri palk võrreldes 1919. aastaga mõnevõrra suurenenud, ulatudes ligikaudu 350 kroonini  kuus (võrdluseks olgu toodud, et riigivanem sai keskmiselt 735 krooni ja pearaamatupidaja 185 krooni kuus).