Sõruotsast on saanud turismimaastikul oluline koht alles viimastel aastatel. Enamikule on see lihtsalt sadam, kust peetakse ühendust Saaremaaga. Ajaloolaste arvates võib aga 1254.  aasta Hiiumaa jagamise dokumendis nimatatud Sarwot seostada Sõruga. Arvatavasti hiljemalt 16. sajandil seisis siinsel kaldapealsel ka väike kabel. Järgmine pühakoda kerkis hollandlasest laevaehitaja ja ettevõtja Erasmus Jacobsson Bloedyseli algatusel 1690. aastail ja kaotas kirikuna tähenduse alles 19. sajandi lõpus - pärast Emmaste kiriku valmimist 1867. aastal. Igal juhul on sadamakoht Soela väina Hiiumaa-poolses küljes olnud muistsetest aegadest peale, ehkki sadamaehitusest kaasaegsemas tähenduses võime  rääkida alles 19. sajandi lõpust - 20. sajandi algusest alates. Sel ajal hakkasid talupojad rohkem tegelema laevaehituse ja meresõiduga ning kasvas ka Tsaari-Venemaa sõjanduslik-merenduslik huvi siinsete alade vastu. Nõnda langesidki tähtsamad süvendus- ja ehitustööd Sõru sadamas Esimese maailmasõja eelsesse aega.