Augusti seisuga oli pikkadelt reisidelt Eestisse toodud 56 nakkushaigust, kuid tegelikult võib nakkusi olla kümme korda rohkem, sest kergemate juhtudega arsti poole ei pöörduta.    Meelis (nimi muudetud) sattus perega Egiptusest naastes Merimetsa haiglasse tilgutite alla, kirjutab Eesti Päevaleht. Kaugelt maalt kaasa toodud haigus oli löönud seedimise sassi ja palaviku üles nii mehel kui ta kümnekuusel pojal.  Esimene atakk oli juba Egiptuses ära. Kuna kraadiklaasi kaasas polnud, ei oska öelda, kui kõrge palavik võis olla, seletas ta.    Meelis pidas kõhutõve põhjustajaks tänaval söödud pesemata maasikaid ja ootas, et haigus mõne ajaga möödub. Eestisse naastes läks seis aga hullemaks ning mees ja poiss tuli haiglasse paigutada. Üks samalt reisilt tulnud inimene oli haiglas juba ees.    Tervisekaitseinspektsiooni epidemioloogianõuniku Kuulo Kutsari sõnul kasvab nakkusjuhtumite arv seoses sagenevate  reisidega eksootilistesse riikidesse. Reeglina on need riigid hügieeniliselt ja nakkushaiguste esinemise poolest riskimaad, selgitas ta. Turistid ostavad toitu kohalikult turult või tänavakaubandusest, joovad vett kohalikest veeallikatest, reisijad ise ei pea kinni hügieeninõuetest.    Tavaliselt on reisil saadud nakkushaigusteks A- viirushepatiit, malaaria ja salmonelloos. Kuid reisijatel esineb ka kõhulahtisust ja toidumürgitust, mille korral nad ei pöördu arsti poole või siis ei korralda  arst nende laboratoorset uurimist, lisas Kutsar.    Ehkki reisi korraldaval firmal on kohustus nakkusohust teatada, siis enamik reisibüroosid turiste ei hari. Isegi kui reisile suunduja küsib asjakohast teavet, ei pruugi reisikorraldajad seda anda, vaid saadavad küsija infot otsima näiteks inspektsiooni või nakkuskabinetti, kinnitas Kutsar. Ka Egiptuses haigestunud Meelise sõnul polnud neil reisibürooga terviseküsimustest juttu, kuid tema sõnul pole see ka vajalik.    Delfi.ee