07.07.2010 14:53   "Auditeeritud omavalitsustes ei olnud enamasti määratletud, mille poolest on ühingus osalemine omavalitsusele oluline, ning sageli ei osatud veenvalt põhjendada, miks on otsustatud ühing asutada," leitakse auditis ja lisatakse, et mitmel juhul oli oluline argument soov võtta laenu, ilma et omavalitsuse laenukoormus suureneks.    Puuduste tõttu leiab riigikontroll, et avalikud huvid ei ole omavalitsuse osalusel  tegutsevates ühingutes hästi kaitstud.    Audit tõi välja, et sageli ei järgi ühingu juhtorganid neile ette nähtud kohustusi ning jätavad kasutamata õigused, mis neil ühingu tegevuse suunamiseks ja kontrollimiseks seaduse järgi olemas on.    "Nõukogud ei ole enamasti kontrollinud ühingu raamatupidamist, vara olemasolu, juhatuse tegevuse vastavust seadustele jne või tutvunud ühingu dokumentidega. Viimast ei ole enamasti teinud ka valla- või linnavalitsused, kui selleks on seaduse järgi  võimalus olnud," märgitakse auditis.    Probleemiks on auditi järgi ka see, et nõukogud, mis peaks ühingute tegevuste ja seatud eesmärkide täitmise järele valvama, on sageli moodustatud poliitilistel alusel ja selle liikmetel puuduvad vajalikud erialaoskused. Paljudel juhtudel on puudulikult korraldatud ühingu nõukogu ja valla- või linnavalitsuse teavitamine ühingu majanduslikust olukorrast.    Riigikontrolli arvates aitaks omavalitsuste liigset kulutamist ja võlgu elamist talitseda  Riigikogus alatest 2008. aasta oktoobrist menetletav kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus. Ehkki aasta alguses jõuti menetlusega teise lugemiseni, on see aga praeguseks katkestatud.    Riigikontroll auditeeris omavalitsuse kontrolli all olevas 17 äriühingus ja sihtasutuses omaniku- või asutajaõiguste teostamiseks seadusejärgsete vahendite kasutamist ning selgitas ühingus osalemise eesmärke.