Eesti keele rääkimist kajastavate näitajate alusel tulevad piirkondlikud erisused selgelt välja. Muukeelse rahvastiku osatähtsus on kõrgeim Ida-Virumaa makonnas. Seal räägib emakeelena eesti keelt vaid 18% elanikkonnast. Kui Ida-Viru maakonnas oskas eesti keelt rääkida vaid 22% muukeelsest elanikkonnast, siis Harjumaal oli muukeelse elanikkonna eesti keele oskust iseloomustav näitaja Ida-Virumaa omast kaks korda suurem (45%). Kõige suurem  oli aga eesti keelt oskavate inimeste osatähtsus muukeelses elanikkonnas Viljandimaal (75%). Kultuuritöötajate osatähtsus kogu tööhõives on suurim Harjumaal, muuseumiskäikude arvu poolest aga on Harjumaa keskmiste seas. Enim käidi muuseumis saartel ja Lääne-Virumaal, kõige vähem Rapla-, Ida-Viru- ja Võrumaal. Kõige madalamad olid Eesti kultuuriruumi näitajad Ida-Virumaal, kus enamik näitajaid on näidikulaual punased.