Taasiseseisvumispäeval, 20. augustil avati Tarvastu kirikus mälestustahvel Tarvastu kihelkonnast pärit Vabadussõjas langenutele.  Öölaulupeo «Märkamisaeg» ülendatud meeleolu ei lakanud Tarvastu kirikus, kus paljude kutsutute ja huviliste juuresolekul avati mälestustahvel viiekümne viiele Tarvastu  kihelkonnast pärit langenule. Avakõne pidasid põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder ja Tarvastu vallavanem Alar Karu.  Hetkele lisasid emotsionaal­set värvingut Tarvastu gümnaasiumi noored Alo Mattiiseni ärkamisaegsete lauludega Karin Taukari dirigeerimisel, pidulikkust ja pühalikkust Kaitseliidu Sakala maleva Karksi-Nuia malevkonna pealik leitnant Valdur Kilk, kes pärast kõnet langenutele au andis. Sõna võttis ka Viljandi muuseumi direktor Jaak Pihlak.  Mälestustahvli õnnistas kirikuõpetaja  Anna-Liisa Vaher, kohal viibis ka Viljandimaa praost Marko Tiitus. Õpetaja Vaher ütles Eesti Kirikule, et mälestustahvli saamise eest tuleb suur kummardus teha Tarvastu vallavalitsusele, kes finantseeris kogu üritust. Eelkõige on tehtu aga muidugi tänu tublidele eesti sangaritele. Õhkkond kirikus oli nostalgiline ning väga positiivne. Inimesed elasid toimuvale südamest kaasa, mälestustahvli avamisele oli tulnud ka langenute omakseid.  Järgnenud koosviibimisel pastoraadis kõneles Jaak Pihlak Vabadussõja  tagamaadest, sõna võttis ka praegu pensionil olev Sakala maleva propagandajuht Priit Silla.  Juba aastatel 1883-1923 Tarvastu kogudust teeninud praost Mihkel Jürmann oli välja otsinud 41 Vabadussõjas langenud koguduseliikme nime ja kirikusaali seinale kinnitanud raamitud tahvli.  Eesti Vabariigi 90. aastapäeva eel tekkis praegusel õpetajal vallavalitsuse liikmetega ühel koosolekul viibides mõte: langenud kangelaste nimed tuleks kivisse raiuda. Töö telliti kohalikult kiviraidurilt Kalev Pehmelt. Appi  tuli Tarvastust pärit genealoog Tiina Tafenau, kes kõik nimed välja otsis ja üle kontrollis. Esialgsele nimekirjale lisandus veel 14 nime. Plaan avada tahvel vabariigi aastapäevaks nihkus töö mahukuse tõttu edasi ja nii tähistati ühtlasi Eesti riigi taasiseseisvumispäeva.  Rita Puidet