Riigikontrolli hinnangul on nimetatud nõude loovutamise finantseerimise leping oma sisult krediidileping, sest diskonteerimismäärale vastav finantseerimiskulu jääb Eesti Kontserdi kanda. Sellega on võetud riigile kuni 20 miljoni krooni ulatuses täiendavaid kohustusi  (tasumiseks 8 aasta jooksul). Riigikontroll leiab, et sisuliselt on tegemist laenu võtmisega, mis riigieelarve seaduse § 29 lõike 3 kohaselt on keelatud. Juhul kui Eesti Kontserdil oleks olnud laen ette nähtud riigieelarves, oleks tulnud ehitustööde rahastaja leidmiseks korraldada riigihangete seadusega ettenähtud hankemenetlus.