Keskmise rauaaja alguse ehtevorme, mis levivad Eestisse maa­teede kaudu, on rohkel arvul ka Soomes, nii labidasjalgsed sõled, nõelakojaga ja rõngasgarnituuriga ambsõled, paksenevate otstega kaelavõrud jt. Hilisemad vormid enam sellises ulatuses Soome ei tungi - ühendus on väga  nõrgaks muutunud. Eriti huvitav on Virumaa eritüübi, lamedate, emailiga ilustatud hoburaudsõlgede levik Soomes, mis tähistab peamiselt Kokemäe jõge pidi Hamesse suundu­vat ühendusteed. Teine asustuse levikusuund Hamesse on Lääne-Uusimaalt Karjaa-Lohja veeteed kaudu. Nähtavasti neid kahte teed kaudu, mis märgitud juba varemini alanud asustuse levikuga, tungivadki uued siirdujad Virumaalt Häme südamaadele. Nende tihe side laplastega, mille algus veel Virumaal asudes ulatub kindlasti ajaliselt kaugele tagasi,  kestab edasi, nagu näeme ka ajaloolisel ajal. Et järjest põhja poole ja sisemaale tõmbuvaid laplasi kergemini oma majandusliku ekspluateerimise all hoida, samuti, et osa saada väga soodsatest Rootsipoolsetest ühendustest ja pääseda Virumaal tekkivast majanduslikust ummikust, mis ühtlasi tähendas vaesumist - need on siirdumise põhjused. Juba varemini samas suunas siirdu­nud kaasmaalased ja tihedad majanduslikud ühendused mõjusid samuti soodustavalt. Kalmevorm - kivikalmed ilma korrapärasema seesmise ehituseta  - ei räägi siirdumise vastu, sest ka Eestis hakkab selgejooneline tarandehitus kaduma samal ajal. Küll aga sattusid uudisasukad, nagu kogu Soomegi sellal, õige tugeva Rootsipoolse mõju alla, mis seletatav ühepoolsete, väga intensiivset laadi ühendustega. Α. 600 paiku algab aga ühtlasi kujunema soome oma ilmega kultuur.