"Lapsepõlvele" järgnesid 1853. a. "Poisikesepõlv" ja 1854. a. "Noorus". Esimeses on kujutuse psühholoogilise külje areng juba märksa omapärasem, kuigi teos ise on vähem täiuslik ja selge; nende psühholoogilise arenguga liituvad ka loodusekauniduse meel ja selle edasianne, näh­tavasti nimetatuist esimese teose kirjutamispaiga, loodusli­kult ilusa Kaukasuse kaudne vastukajastus, kuna "Noorus" tekib juba keset Sevastoopoli piiramise kahurimürinat, mis on vist mõjustanudki kirjelduste-kujutuste abstraktsust ja  kuivust, psühholoogilise analüüsi teoreetilist suunda.