TV3 programmidirektor Mikko Silvennoinen: ''Eesti on suur televisioonimaa''     Kümme aastat Soome telekanalis Nelonen teleajakirjaniku ja produtsendina töötanud Mikko Silvennoinen asus tänavu jaanuaris Eestis tööle rahvusvahelisse meediakontserni MTG kuuluva TV3 programmidirektorina. Mikko on lõpetanud bakalaureusekraadiga California State University Long Beach kommunikatsioonieriala.    Kuidas sa Eesti elu-oluga kohanenud oled?    Olen suhteliselt kiiresti sisse elanud. Arvasin, et õpin eesti keele kiiremini ära, aga see ei ole nii lihtne, sest minuga kiputakse inglise keeles rääkima! Saan eesti keelest paremini aru, kui ma seda rääkida oskan.    Mind üllatab see, kui kiiresti Eestis asjad käivad. Kiirus on ühtaegu nii hea kui halb. Töö kvaliteedile võib see näiteks halvasti mõjuda, kui sul aega pole. Seepärast planeeritakse Soomes kõike pikka aega ette. Selleks, et Soomes midagi aastal  2013 eetrisse saada, peab juba praegu planeerima hakkama. Eestis võib aga teha plaane järgmiseks nädalaks!    Tore on see, et Eestis on igal pool WiFi. Üldse saan ma siin palju rohkem e-maile, kui Soomes, kus saadetakse palju SMS-e.       Millised on sinu plaanid TV3  positsiooniga Eesti telemaastikul?    Minu eesmärgiks on muuta TV3 Eesti vaadatuimaks telekanaliks vanuserühmas 18-49. See on lahing, mille kavatsen võitluses Kanal 2-ga võita. Mõnes mõttes me juba olemegi selle eesmärgi saavutanud, aga kasvuruumi veel on. Reitingute osas peab muutma mõtteviisi ja rääkima just sellest vanuserühmast, sest see sihtrühm on reklaamitellijate jaoks oluline. Eesti telekanalid tahavad meeldida kõigile, ka lastele ja pensionäridele, aga TV3 eesmärgiks on aktiivne  elanikkond. Lapsed ja pensionärid on nice to have.      Räägitakse, et Eesti on nii väike, et siin pole mõtet niššidesse minna.    On küll mõtet! Selle vabanduse taha, et Eesti on liiga väike, pole mõtet varjuda. Väiksuse juttu räägivad enda kohta ka soomlased, keda on üle 5 miljoni ja hollandlased, keda on 16 miljonit.      Programmidirektor annab telekanalile näo, sinu roll on võrreldav peatoimetaja omaga ajalehes. Mida sa plaanid TV3 programmis muuta?    Omasaadete osakaal TV3-s kindlasti kasvab. Alles jäävad tugevamad draamaseriaalid, juurde tuleb reality show'sid ja docu-reality show'sid. Nende kahe erinevus seisneb selles, et reality's ehk tõsieluseriaalis osalejad võistlevad omavahel, neid hääletatakse vaatajate või žürii poolt välja ja võitja on see, kes lõpuks alles jääb. Docu-reality ehk dokumentaal-tõsieluseriaal meenutab oma stiililt ja ülesehituselt rohkem doksaadet. Soomes on väga populaarsed reisigiidide tööd näitavad docu-reality'd, näiteks Türgis töötavate soome giidide elu ja tööd soome turistidega kajastavad saated. Mulle endale meeldivad ka tõsieluseriaalid, mis on üles ehitatud seebiooperi põhimõttel, aga kus midagi ei teeselda (docu-soaps).    Kui Kanal 2 trumbiks on nende Reporter, siis TV3 tugevuseks saavad tõsielusaated. Põhiline on leida õiged inimesed reality-show'desse - mitte wannabe'd, kes ise tahavad televisiooni saada, vaid näiteks tõesti Eesti parim reisigiid.      Kas inimesed tõesti eelistavad kohalike nägude vaatamist Hollywoodi staaridele?    Jah, nii see on. Kohalikus toodangus on tohutu potentsiaal. Hollywood ei tee ju saateid Tallinnast või Tartust või Pärnust. Seepärast peamegi meie oma vaatajatele lähedal olema.    See on muide trendiks ka mujal maailmas, et kohalik teletoodang on Hollywoodi positsiooni  kõigutamas. Vanad hitid nagu "Meeleheitel koduperenaised" on siiani väga edukad, aga Hollywood ei ole suutnud luua midagi samaväärset uut ja innovaatilist.    Hollywood tahab oma käivet hoida ja ostab kohalikke produktsioonifirmasid üle. Eestis kuulub produktsiooniäri veel eestlastele, aga Soome ja Rootsi suurimad telesaadete tootjad kuuluvad juba Hollywoodile. Ilmselt muutub ka Eestis see olukord.      Vaatajate harjumusi on muutnud telesaadete salvestamise ning hiljem vaatamise võimalus. Kui palju see sinu tööd mõjutab?    Minu tööd see otseselt ei mõjuta, mina olen programmijuht ja mind huvitab see, et inimesed mu saateid vaatavad - teles, on-demand või YouTube'is - ükskõik, kus. Pealegi toimub enamus ajanihkes vaatamisi 24 h jooksul peale saate eetris olemist.  TV3 Play peegeldab muide väga hästi saadete reitinguid ja annab meediaagentuurile rohkem võimalusi reklaamipaigutuseks.      Aga reklaamid ju keritakse edasi ja ühel hetkel hakkab see telekanali reklaamikäivet mõjutama?  Mina arvan, et edasikerimine on parem, kui reklaamipausi ajal üldse teleka eest ära minemine. See on väljakutse reklaamide tootjatele - kuidas teha reklaami nii, et selle sõnum jõuaks kohale ka 16 korda kiiremini  vaadates?      Mis on väikeste telekanalite tulevik Eestis?    Neil on juba 11% vaatajaskonnast.      Mis sa arvad, miks MTV ei pidanud Eestis vastu?    Sest nad ei olnud piisavalt huvitavad. MTV tundub lahe meie - keskealiste - jaoks, aga me ise ka ei vaata seda, rääkimata siis neist, kes on sündinud 90ndatel - nende jaoks on muusika internetis.      Kuidas hindad telesaate edukust?    Vaatajate arv on muidugi oluline, aga sama tähtis on vaatajate reaktsioon ja sellele järgnev word-of-mouth. Mu töö on edukas, kui suudan pakkuda vaatajatele sotsiaalset valuutat (social currency) ehk jutuainet. See on suur edu, kui kõik räägivad Facebookis Superstaari saatest.      Kuidas sa seda monitoorid, mida inimesed sotsiaalses meedias räägivad?  See on lihtne, kasutan otsingut. Hoopis tähtsam küsimus on, kuidas see kõik rahaks teha.      Millised on product placement'i võimalused ja tulevik?    Product placement'i (tooteasetus telesaatesse reklaami eesmärgil) reguleerib Meediateenuste seadus, mis ütleb, kus seda tohib teha ja kus mitte - näiteks meelelahutussaates tohib, aga uudiste- või lastesaates mitte. Põhimõtteliselt on selline võimalus, et paralleelselt telesaatega võib kuulutada telekanali Facebooki lehel: "T-särk, mida näete saatejuhi seljas, on 100-le esimesele tellijale sellise-ja-sellise hinnaga". Ma otsin parajasti partnerit, kellega see teoks teha teha.    Product placement on väljakutse tervele teletööstusele. Uus trend selles valdkonnas on embedded product placement, mis tähendab vanadesse saadetesse uute reklaamide "istutamist". Näiteks saab vana, aga populaarse jalgpallimatši videos vahetada ära väljaku ääres asuvad reklaamid. Või mõnes seriaalis kuskil plakatil korraks näha oleva reklaami. Tuntuim sellise teenuse pakkuja on  Mirriad. Võimalik, et ka TV3 võtab selle võimaluse kunagi kasutusele.      Eesti suurtes telekanlites sisuliselt puuduvad sitcom'id (situatsioonikomöödiad). Kas näed siin varianti midagi Eestis katsetada? Sarju, mis ennast mujal edukalt tõestanud, ju jätkub - Modern Family, Big Bang Theory, 30 Rock jne.    Jah, Modern Family tuleb TV6 ekraanile.      Kes TV6 uueks programmijuhiks saab?    Konkurss oli väga edukas, me saime üle 100 CV. Otsus uue programmijuhi osas tehaks varsti.      Milline on TV6 positsioon Eesti turul, kas see on väikestest telekanalitest suurim?    See on hoopis suurtest telekanalitest väikseim!      Millised on eestlased telekavaatajatena?    Eesti on suur televisioonimaa! Eestis on palju kanaleid ja eestlased vaatavad päevas ca 4 h telekat, peaaegu sama palju, kui USA-s ja kindlasti rohkem kui Põhjamaades või Lätis-Leedus.          Millega sa vabal ajal tegeled?    Jalutan koeraga.      Kas su elukaaslane ja koer kolisid koos sinuga su uue töö tõttu Helsingist Tallinna?    Jah, me elame nüüd kõik Kalamajas.        Kommenteeri intervjuud  Best Marketingi Facebooki lehel!       Intervjueerisid: Silja Oja & Hando Sinisalu, Best Marketing  Ühe küsimuse esitas ka: Liis Luuri, MediaCom  Kuupäev: 25. märts 2011