1532.1536. a. pidas endise saksa ordu kõrgemeistri ja pärastise preisi hertsogi Albrechti noorim vend Brandenburi markkrahv Villem Kolovere lossi vägivaldselt enda käes. Riia peapiiskop Toomas oli ta 1529. a.  nimetand oma abiks ja järglaseks. Kui aga Saare-Läänemaa piiskop Georg von Tiesenhausen 2. oktoobril 1530. a. Kuresaares suri, siis lootis ta oma sugulase Georg von Ungerni toetusel saada iseseisvaks piiskopiks. Toomhärrad aga valisid häälte enamusega piiskopiks Reinhold von Buxhoevdeni, kelle paavst 1532. a. kinnitas. Et Villem oma kavatsusest ometi ei loobund ja Saaremaa Reinholdile truuks jäi, siis tõusis sellest Läänemaa piiskoppide sõda. Suuri lahinguid selles ei löödud, vaid vastaste sõjasalgad röövisid  ja laastasid maad. Muuseas häviteti Virtsu loss 1532. aastal. Viljandi maapäev nõudis 1534. a. Villemi lahkumist Läänemaalt, samuti oli ka ordumeister Hermann v. Brüggeney tema vastu. Alles Saksa keisri vaheleastumine lõpetas vaenu ja Reinhold sai Kolovere lossi Russovi lisanduse järgi ordumeister Volter von Plettenbergi tõsise manitsuse peale" jälle tagasi, kuigi viimane juba 28. veebruaril 1535. Võnnu lossis suri, Villem aga alles 1536. aastal Saare-Läänemaa piiskopi toolist lõplikult loobus.