Honduras pole nii tööstuslik kui tema naaberriigid ning riigi elanikkond on läänemaailmas üks vaesemaid. Välisabi ja -investeeringud on võimaldanud ehitada tehaseid, kus töödeldakse põllumajandussaaduseid, valmistatakse rummi, toiduõli, tsementi, paberit. Mägedes leidub tohututes kogustes erinevaid metallimaake, eriti hõbedat, tsinki, pliid ja kulda. Maapõuevarade kättesaamiseks ja nende töötlemiseks on rajatud maa-aluseid kaevandused. Enamik honduralastest peab kas ise põldu või töötab mõnes suures istanduses, kasvatades banaane, kohvi, eksootilisi puuvilju ja lilli, mis kõik välismaale müüakse. Kunagi oli Honduras maailma juhtiv banaanitarnija ja praegugi moodustab see põllumajandussaadus peaaegu 14% riigi sissetulekust. Enamikus mägipiirkondades pole põllupidamiseks sobilikke maalappe, kuid sealsetele mägijõgedele rajatud hüdroelektriijaamades toodetakse 80% riigi elektrienergiast.