Kõrts on endisaegne alkohoolsete jookide müügi-, kooskäimise ja ajaviitekoht, kus said ööbida ka reisijad. Ehkki kõrtsid olid mõeldud esmajoones reisijatele ja voorilistele puhkekohaks, kus ka hobused said ulualla, kujunesid need siiski peamiselt joomakohtadeks.  Kõrtsides oli lubatud müüa tubakatooteid, leiba ja tavalisi toiduaineid, nagu sai, vorst, heeringad, suhkur ja kompvekid. Kõrtsmikult sai osta ka hobumoona, s.t heinu ja kaeru.  Kõrtsitoas jorutati, räägiti, mis tembu keegi teinud, klaariti maailma asju, siunati saksu, hoobeldi, kuraasitati ning noriti tüli. Kiideti oma rikkust, oma hobuseid, naisi, jõudu ning tehti teisi maha. Kõrts oli kohaliku ajalehe eest. Enne vallaametnike valimisi peeti kõrtsides kihutuskoosolekuid, kus valijate jootmisega osteti  hääli. Taluteenijate palkamiseks peeti küünla-, vastla- või maarjapäeval perepäevi ehk mokalaatu.