Küla on oma nime saanud tsaar Peeter I-lt, kes käinud siia suviti puhkamas ja randade ilu nautimas (ljubovatsa). Samuti oli Peeter I Põhjasõja ajal Lüübnitsa mäe pealt vaatepunktist ümbrust vaadanud ja ilusa vaate pärast külale nime pannud.  Esmakordselt on küla mainitud Pihkva linna ja maakonna meessoost hingede loendus-raamatus 1582.aastal. Väga võimalik, et küla eksisteeris sadamana juba varem. Elanikud tegelesid maaharimise kõrval kalapüügi ja -töötlemisega. Kohustuseks oli püüda kala ka Petseri kloostrile. Peamiseks tööstuskalaks oli tint, mida kuivatati suurtes kuivatusahjudes ja müüdi Tartus  ja Pihkvas. Lüübnitsas oli üks suuremaid piirkonna kalakuivatusahjusid. Kaupmehed ostsid kala koha peal kokku ja eksportisid edasi.  Tänapäeval tegelevad külaelanikud kalapüügi ning köögiviljakasvatusega. Kevadel võib näha kala nöörile aetuna kuivamas. Kuivatatakse särge, hauge ja latikat. Rohkesti kasvatatakse sibulat ja sügisel paeluvad suured kuldkollaste sibulate peenrad aedades või sibulakuhjad hoovides kuivamas. Traditsiooniks on saanud augustis toimuv sibula- ja kalalaat.  Küla lähedal asub  10,8 hektari suurune ja kuni 3,3 meetri sügavune Lüübnitsa umbjärv, mida ümbritseb lage ja kõva karjamaa. Küla lähedale Lämmijärve kaldale on ehitatud vaatetorn. 12,5 meetri kõrgusest vaatetornist avaneb kaunis vaade ümbrusele - Lämmijärvele ja seal asuvale kahele Venemaa saarele - Kolpinole ja Mtešile, ümbruskonna küladele - Beresjele, Lüübnitsale ja Audjasaarele ning moodustatavale sookaitsealale pindalaga 1550 ha. See on erilise taimestikuga sooala, mis on eriti värvirikas kevadel ja sügisel.