Saaremaa muuseum ei olnud nõus korraldama äsja ilmunud ja sõjajärgsest metsavendlusest pajatava raamatu "Elmar Ilp. Veri mu kätel" esitlust, kuna peab teose kontseptsiooni kaanetutvustuse järgi vastuvõetamatuks.    Raamatu kirjastaja, Eesti Ajalookirjastuse toimetaja Valdek Kiiveri sõnul saatis ta möödunud nädalal Saaremaa muuseumi teadusdirektorile Olavi Pestile raamatu lühitutvustuse ning tundis huvi võimaluse vastu korraldada muuseumis teose avalik esitlus, kirjutab Meie Maa.    "Kuna varasemad kontaktid muuseumiga on olnud igati korrektsed - muu hulgas võimaldas muuseum tuua raamatus vastutulelikult ära mitmeid ajaloolisi fotosid muuseumi kogudest -, oli seda enam üllatav äraütlev vastus eeltoodud ettepanekule," rääkis Kiiver. Nimelt ei olevat muuseumi hinnangul ürituse korraldamine muuseumi ruumes ega selle territooriumil võimalik raamatu kontseptsiooni vastuvõetamatuse tõttu. Lisaks andvat muuseum esitlusega teosele paratamatult teatava hinnangu.    Saaremaa  muuseumi teadusdirektori Olavi Pesti väitel keeldunud ta metsavendluse-teemalise raamatu esitluse korraldamisest kaanetutvustuse põhjal. Raamatu tagakaanele on trükitud Martin S. Kulli nime all tekst, mille esimene lõik kõlab järgmiselt: "Aastatel 1945-1950 terroriseeris Saaremaad metsavend Elmar Ilp, keda paljud peavad tänaseni suureks vabadusvõitlejaks. Tegelikult oli ta aga kõige kohutavam röövel, sadist ja sarimõrvar, kes Eestimaa pinnal iial kõndinud. Ühele oma toonastest kaaslastest on Ilp tunnistanud, et  ta on tapnud enda arvestust mööda vähemalt 100 inimest."    "Käsikirja ma ei ole lugenud, kuid kaanetutvustuse järgi tundub raamatu sisu väga kallutatud ja me ei ole nõus kontseptsiooniga ning keeldusime esitlusest, sest muidu heidaks see Saaremaa muuseumile varju, nagu me pooldaksime seisukohta, et Elmar Ilp oli mõrtsukas," põhjendas Pesti äraütlemist. Ta kahtlustab, et raamatu väljaandjad on seadnud kommertseesmärgi ja reklaamiga üle pingutanud.    Maaleht