Virtsu kalatehas on rajoonis  suurimaks tööstusettevõtteks. 1944. a., kohe pärast Eesti NSV vabastamist, moodustati Virtsus kalavastuvõtupunkt, mille asukohaks oli endine mõisa magasiait. Kuid need ruumid jäid peagi kitsaks ega suutnud toodud kala mahutada. 1949. a. alustati uute tootmishoonete ehitamist, mida tehas praegu kasutab. 1957. a. rajati kalavastuvõtupunkti baasil Virtsu kalatehas.    Palju on selle aja jooksul muutunud. Tehasel on soolamistsehh 74 statsionaarse tsementbasseiniga. Seal on peaaegu kõik tööd  mehhaniseeritud. 1958. a. lasti käiku suitsutamistsehh, võimsusega 1 tonn kala vahetuses. Konservitsehh laseb samal ajavahemikul välja 5000 tingkarpi. On veel poolautomaatne sulgemismasin, soustivalamisagregaat, jahutuskapp, praadimisvorm jne. Tehasel on ka uus külmhoone, üldmahuga 300 tonni.    Mineviku on läinud kalade käsitsi paatidest väljatõstmine. Nüüd teevad seda kolm spetsiaalset kalapumpa, mille koguvõimsus on 30 tonni kala tunnis. Pole ka enam vaja kalu paadisillalt rullikutega soolamisbasseinide  juurde viia. Neli linttransportööri asendab siin inimesi.    Veega varustab tehast 173 meetri sügavune puurkaev. Vajaliku veesurve saamiseks ja iga tsehhi veega kindlustamiseks ehitati puurkaevule 24 meetri kõrgune veetorn, kus on 25 m2 mahuga veepaak.    1959. a. valmis uus administratiivhoone ning endist ruumi hakati kasutama tehase laboratooriumi bakterioloogilise kabinetina.    Kui 1955. a. võeti Virtsu kalavastuvõtupunktis kala vastu ainult 2,1 tuhat tsentnerit, siis seoses  kalatööstuse rajamisega ulatus see arv 1959. a. 27,4 tuhande tsentnerini. Võrreldes 1946. aastaga, on kalureilt vastuvõetud kalakogus rohkem kui 30-kordselt suurenenud.    Uued ülesanded seadis kalatehase ette alanud seitseaastak. Tehase kogutoodang suureneb 1965. aastal, võrreldes 1958. a., 1,5 kordselt. Seda ei saavutata mitte niivõrd uute tootmispindade käikulaskmisega kuivõrd olemasolevate ratsionaalsema kasutamisega, kusjuures otsustavaks teguriks on tööviljakuse tõstmine.    1959.  a. algul ühendati kalatehas Kingissepa kalakombinaadiga. Seega on tagatud soolamis-, suitsutamis- ja konservitsehhidele pidev toormaterjali saamine ning tehasel on kõik eeldused tootmisvõimsuste täielikuks ärakasutamiseks.    Lähemal ajal valmib seal uus elektrijaam, mis annab voolu ka väljapoole tehast - Virtsu asula elanikele.    Tänavu lastakse käiku veel teine külmhoone, üldmahuga 150 tonni, mis võimaldab kümneid tonne kala säilitada värskena ja kvaliteetsena.