Kampinost ja Harzi kritiseeriti ja tehti maatasa algusest peale, nähtust üritati küll keelata, küll maha vaikida (vt Harzi kohta ptk "Karpaadi ilvesed"). Viha Kampinose ja Harzi vastu paiskub välja isegi kuivakeelsetest teaduslikest dokumentidest, kommentaaride lahtrist. Numbrite ja diagrammide vahele tuuakse pikk emotsioonidest segane tekst, kus korduvad laused: "nagu meie kõik teame", "nagu on kõigile teada" jms, kuid mingeid süüdistusi kinnitavaid fakte ega numbreid ei järgne. Nimekad Šveitsi teadlased kirjutavad (või tsiteerivad kedagi teist ilma viitamata?): selle asemel, et tappa ülemäärased loomad, saadavad loomaaiad nad Kampinose parki. 30 aastaga olevat Euroopas esinenud küllalt juhtumeid, kui loomaaiad ilvesed ise loodusesse lasid: kui 180 km kaugusel polnud ühtegi ilveste populatsiooni, kahtlustati, et need olid loomaaiailvesed. Ka teatud osa Šveitsisse ümberasutatud ilvestest oli ebaametlikult sinna toodud ning sama palju just loomaaedadest, kuid see olevat teine asi. Kuna Kampinoses "ei õpita 1970ndate vigadest", tulevat selliseid praktikaid igati taunida ja neile ühiste jõududega rahvusvahelisel tasemel lõpp teha (salaküttide vastu ei tõsta samad teadlased häält pooltki nii kategooriliselt). Kõik jutud Kampinose ja Harzi ümber on ametialane võimuvõitlus ja vastaste nägelemine, kuhu loomad üldse ei puutu, kuid võivad kannatajaks jääda.