Põhjasõjast kurnatud maal tuli toibuda  kõigepealt majanduslikult. See oli esijoones seotud rahvaarvu juurdekasvuga ja seal, kus külad ja mõisad maha põletatud või muul kombel hävinenud, uute ehituste ehi­tamisega. Et mõisa majapidamise ülesvirgumine oli seotud pärisorjade teopäevadega, siis võis see otsekohe mõjustada talupoegade orjuse jne. koormiste kasvu. Seega oli olemas juba rahva majandusliku seisundi halvenemise baas, mida veel enam soodustas talupoegade õiguslik ja majanduslik kokkuvarisemine Eesti- ja Liivimaa aadli ja Vene võimu vahel  sõlmitud kapitulatsiooni punktide järgi, kuna üldse olukorrad Venes eneses eriti just 18. sajandil ja Vene keskvalitsuse suhtumine Eesti- ja Liivimaa aadlisse mõjustasid talupoegade õigusliku ja majan­dusliku olukorra kiiret pahenemist.