Eesti keele arengukava üks teese on ka väljaspool Eestit elavate Eesti kogukondade keele ja kultuurihuvi säilitamine, selle toetamine. Eesmärgiks võiks olla, see ei ole nüüd valitsuse poolt niimoodi fikseeritud, aga võiks  olla töö selle nimel, et maailmas oleks ülejärgmisel aastakümnel 1,5 eesti keelt kõnelevat inimest. See tähendab, et ka need meie sõbrad, kes tahavad eesti keelt õppida kõigis maailmapunktides, üldharidussüsteemis või siis kõrgkoolides, saavad seda teha. Eesti keeles suhtlemise võimaluse loomine ja hoidmine muudes riikides on samamoodi hool, mida peab kandma riik. Kui rääkida nendest kõige rohkem sekkumist nõudvatest teemadest, siis eesti keele roll üldharidussüsteemis on olnud kõige rohkem kõneks. Võime  öelda, et eestikeelses koolis on ka eesti keele taseme hoidmine oluline, lapsed ei loe enam seda kirjandust, sellises keeles kirja pandud kirjandust ses mõttes, et laste kirjandusliku keele tunnetus, eesti keele tunnetus kirjandusliku keelena on muutunud, võrreldes senisega, ja selletõttu väga oluline, et eesti keelt kasutataks ka Interneti keskkonnas, et eesti keeles teksti mõistmine ja eesti keeles eneseväljenduse oskus oleks kooli tähelepanu keskpunktis, et see kusagile ei kaoks.