Skandinaavia ajalehtedes diskuteeritakse endiselt aktiivselt EL põhiseadusliku leppe ratifitseerimise üle. Taanis käivad tulised vaidlused põhiseadusliku leppe rahvahääletuse üle, mis toimub 27. 09.2005. Ka Rootsis on teema aktuaalne. Rahvas on mures, sest leiavad, et poliitikud soovivad võtta neilt otsustamisõigust. Rootsi press arvab aga, et rahavahääletuse korraldamine Rootsis oleks viga, sest sellega tõstataks küsimus ka EL  liikmelisuse üle. Otsuse peaks tegema Rootsi parlament, seda aga peale järgmisi parlamendivalimisi. Kõigepealt oleks vaja põhiseaduslikku lepet üleriigiliselt tutvustada ning selle üle arutleda, alles siis tuleks langetada otsus (Mats Hallgren, SvD, 26.02) Leitakse, et rahvahääletuste korraldamine on pigem Taani traditsioon, Rootsile on aga omane esindusdemokraatia ning seega peaks parlament selle tähtsa otsuse langetama. Taani ajakirjandus loodab, et taani rahvas hääletab "jah" ning rahvahääletusega kaasnevas diskussioonis arutletakse pigem Taani tulevikku üle EL-s, kui hääletustulemuste üle (Juhtkiri, Berlingske Tidende, 01.03). Samas on Taanis aktiivsed ka EL-i vastased, kes töötavad "ei" nimel, kuna põhiseadusliku leppega jääb iga riigi sõnaõigus EL-s veelgi väiksemaks (Ole Bang Nielsen, Berlingske Tidende, 01.02). Rootsi ajakirjandus leiab, et käesolev aasta on EL jaoks otsustav aasta, otsustatakse Türgi liitumise ja põhisedusliku leppe ratifitseerimise üle. Tagasilöögiks võib saada nii mõne riigi eitav tulemus rahvahääletusel kui ka ebaõnnestunud läbirääkimised Iraaniga (Ingrid Heström, Dagens Nyheter, 26.02). Aktiivne diskussioon Taanis leiab vastukaja ka Norras: automaatset "jah-i" rahvahääletuselt tulla ei pruugi, Taanil on ennegi teistest erinevalt otsustanud, näiteks eurotsoonist väljajäämisega. (Juhtkiri, Aftenposten, 01.03).