Seesugune Viljandi ja Paide-Rakvere karistussalkade algav tegevus ajas muidugi rahva Sakalast ja Järvast-Virust pagema põhja poole: tee oli lõuna ja ida poole  kinni, võis põgeneda üksi Harju sihis. Kui põgenejate parved kogu­nesid Harjusse, seal astub Tallinnast välja varsti peale 10. no­vembrit Dreylöwen oma suurte väeosadega, ja armu ei anta eestlastest põhimõtteliselt kellelegi, kes nüüd Harju piiri nagu mõrda aetud.