Passiivne suitsetamine ohustab mitmete erinevate viimasel ajal läbi viidud teaduslike uuringute andmeil lisaks inimestele ka koduloomi, kellel see tõstab märkimisväärselt riski haigestuda erinevat tüüpi vähkkasvajatesse.  Hiljuti avalikustatud Tuftsi veterinaariakolledzhi teadurite uuring  näitas, et vähemalt ühe suitsetajaga perekondades elavatel kodukassidel diagnoositakse võrrelduna mittesuitsetavates peredes elavate kassidega märkimisväärselt sagedamini suuvähki.  Peamiseks põhjuseks, miks kassid on passiivse suitsetamise poolt sedavõrd kergesti haavatavad, on nende harjumus oma karvu lakkudes puhastada - nii satuvad tubakasuitsust pärinevad ja kehakarvadele kogunenud vähkitekitavad ained kassidele suhu, kus tekitavadki vähkkasvajaid.  Suitsetava peremehega elavatel kassidel tekib  keskmisest kaks korda sagedamini ka lümfisõlmevähki, mis tapab 12 kuu jooksul pärast moodustumist kolm neljandikku haigestunud kassidest.  Koertel, ennekõike pikaninalistel tõugudel, põhjustab passiivne suitsetamine nina- ja põsekoopavähki, mis viib nad reeglina hauda vähemalt ühe aasta jooksul.  Keskmise ja lühema ninaga koertel tekitab passiivne suitsetamine ennekõike kopsuvähki, sest lühemas nasaalkäigus ladestub vähem vähkitekitavaid aineid ning need jõuavad suuremas koguses kopsudesse.  Suitsetajate peredes elavad linnud on samuti keskmisest kõrgemas kopsuvähiohus ning lisaks ähvardab neid surm  kopsupõletiku läbi, sest lindude hingamiselundkond on ülitundlik igat tüüpi õhureostusele.  Asjatundjate kinnitusel pakub koduloomadele mõningast kaitset see, kui kodus suitsetatakse ainult selleks otstarbeks eraldatud ruumis, kuhu koduloomad ei pääse, ent ka tegelikult oma lemmiku tervisest hoolivad inimesed peaksid siiski suitsetamise päriselt maha jätma.