Kostja on tsiviilasja menetluses korduvalt rõhutanud, et MTÜS-i 1. juulil 2009 jõustunud § 19 lg 1 p 4 kohaselt kuulub üldkoosoleku pädevusse õigusvaidluse pidamise otsustamine ning selles tehingus või vaidluses  mittetulundusühingu esindaja määramine. Sama paragrahvi teise lõike kohaselt ei tohi nimetatud küsimuste otsustamist anda põhikirjaga juhatuse või muu organi pädevusse. Selle sätte eesmärgiks on kaitsta mittetulundusühingut selle esindajate omavolilise tegevuse eest ning tagada, et mittetulundusühing osaleks menetluses üksnes üldkoosoleku otsuse alusel. Seega eeldab mittetulundusühingu esindaja esindusõigus kahte komponenti: nii üldiseid juriidilise isiku esindaja volitusi tulenevalt tsiviilseadustiku üldosa seaduse  (TsÜS) §-st 34 ja MTÜS § 27 lg-st 1 kui ka täiendava üldkoosoleku otsuse olemasolu, millega konkreetselt seda juhatuse liiget volitatakse esindama mittetulundusühingut kohtuvaidluses tulenevalt MTÜS § 19 lg 1 p-st 4. MTÜS § 27 lg 6 kohaselt ei ole juhatuse liikmel õigust esindada mittetulundusühingut tehingute tegemisel, mille puhul vastavalt seadusele otsustab esindaja määramise eraldi üldkoosolek. Ilma sellise üldkoosoleku otsuseta ei saa juhatuse liiget pidada volitatud isikuks TsMS § 217 lg 4 ja TsÜS §  34 lg 4 mõistes, kuna MTÜS § 19 lg 1 p 4 ja § 27 lg 6 on TsÜS § 34 ja TsMS § 222 suhtes juhatuse liikme esindusõigust sätestavateks erinormideks. Ringkonnakohtu seisukoht, nagu polnuks maakohus kohustatud selgitama välja, kas Harry Podneks on hagi esitama volitatud üldkoosoleku otsusega, on otseses vastuolus MTÜS § 27 lg 6 imperatiivse nõudega ning riivab hageja kui menetlusosalise õigusi.