Tsaaritari käsul, kuberneri tahtel saagu linn!  Aastal 1783  moodustati tsaarinna Katariina II käsul Tartumaa lõuna-ja kaguosast uus maakond, mille keskuseks pidi saama Vana-Koiola riigimõis. Peagi andis tsaarinna Riia kindralkuberner Georg von Brownile loa osta linna rajamiseks Võru eramõis. 21. augustil ilmus kindralkuberneri dekreet, et rajatava linna asukohaks saab Võru mõis ja linn hakkab kandma Võru nime. Linna algaastaid meenutavad luteri kirik ja õigeusu kirik, mõlemad on pühendatud Katariinale.  Oma mälestustes Võru linnast sajandi algul kirjutab toona koolitöö  kõrvalt orkestris moosekandina elatist teeninud Artur Adson: "Elu ning selle veetmist provintsilinnas peetakse tavaliselt väikekodanlikuks. Viimast on meilgi 1905.a. revolutsioonist peale ja mõningal määral vene pahempoolse kirjanduse mõjul ägedasti halvustatud. Ometi ei ole see väikekodanlus kõigile ta vigadele vaatamata, iganeski teostanud selliseid vägivallaakte ega veerema pannud sääraseid hävituslaineid nagu seda on teinud ta sõimajad maailmaparandajate leerist vabaduse, vendluse ja võrdsuse lipukirja  all." ("Väikelinna moosekant", lk.9, "Orto", Vadstena 1946)