18 varem läbi viidud kliinilist uuringut analüüsinud Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri ja Euroopa Onkoloogiainstituudi eksperdid avastasid, et päikesevitamiiniks kutsutava D-vitamiini regulaarne tarvitamine näib olulisel määral vähendavat enneaegse surma tõenäosust.  Enam kui 57.000 ravimiuuringus osalenud ja vähemalt 6 aasta vältel jälgitud  inimese terviseandmete liitmine näitas, et igapäevaselt vähemalt 500 IU (ca 12,5 μg) D-vitamiini tarvitanutel on võrrelduna võrdlusgruppi kuulunud inimestega keskmiselt 7% madalam surmarisk.  Enamikes vaadeldud uuringutes osalesid 65-aastased ja vanemad inimesed ning neis analüüsiti D-vitamiini tarvitamise mõju luutugevusele ja luumurdude ennetamisele.  Paljud teaduslikud uuringud on  tuvastanud seose D-vitamiini vaeguse ning vähki, südamehaigustesse ja diabeeti suremise tõenäosuse suurenemise vahel.  Esialgu ei tea teadlased veel, kuidas D-vitamiin täpselt enneaegse surma riski alandab, ent muuhulgas on on laboriuuringutes tähele pandud, et D-vitamiin võib aeglustada või koguni peatada teatud rakukogumite kasvu, mis selgitaks antud vitamiini vähivastast toimet.  Ka on D-vitamiinil leitud olevat immuunsüsteemi tugevdav mõju.  Üldiselt soovitavad asjatundjad täiskasvanutel  talveperioodil tarvitada päevas 1000 IU (25 μg) D-vitamiini ning eakamatel inimestel jääda selle doosi juurde ka suvel.  Kahes teises hiljuti avalikustatud teaduslikus uuringus leiti D-vitamiinil olevat veelgi positiivseid tervisemõjusid - see vähendas regulaarselt tarvitatuna märkimisväärselt hingamisteede nakkustesse haigestumist ning alandas eakatel inimestel ohtu jääda oma igapäevategemistega jänni ja sattuda seetõttu hooldekodusse.  2006.a läbi viidud Kanada McGilli ülikooli uurijate teadustööst ilmnes, et kui naine tarvitab raseduse ajal liiga vähe D-vitamiini, on tal keskmisest suurem risk tuua ilmale alakaaluline laps.  D-vitamiin tekib nahas päikesevalguse toimel ning seda leidub suuremates kogustes kalamaksaõlis, rasvastes kalades, kanamunas, nisuidudes ja päevalilleseemnetes.    Vaata ka: