20.05.2010 11:22   Rask meenutas eelmise aasta lõpus tehtud riigikohtu otsust, mis tunnistas riigilõivuseaduse põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, mis nägi ette, et miljonikrooniselt tsiviilhagilt tuleb maksta 75 000 krooni riigilõivu.    "Kaldun arvama, et nimetatud /.../ menetlus riigilõivude küsimuses ei pruugi jääda viimaseks," ütles Rask täna  parlamendi ees kohtute tegevusest ülevaadet andes.    Raski sõnul on probleem isegi tõsisem kui mõnede sätete vastuolu põhiseadusega, sest eelmisel aastal märgatavalt tõusnud riigilõivumäärad kohtusse pöördumist takistada ka muudel juhtudel.    Ta märkis, et 75 000 krooni on umbes kuus Eesti keskmist palka ja 17 miinimumpalka. Euroopa Kohus on leidnud, et neljakordse miinimumpalga nõudmine sissetulekuta inimeselt rikub inimõigusi ja põhivabadusi.    Seadus lubab  vähekindlustatutele anda lõivu tasumiseks menetlusabi, kuid Raski sõnul ei ole see oma olemuselt mitte abi, vaid pigem laen. Ta lisas ka, et lõivust vabastamise ja abitaotluste läbivaatamine suurendab oluliselt kohtute töökoormust.    Raski sõnul on lõivud riigile tuluallikaks ning mõistlikus määras vajalikud mõttetute ja pahatahtlike kohtuvaidluste ärahoidmiseks, kuid praegu on liigkõrged lõivud muutunud inimestele kohtusse pöördumisel ületamatuks takistuseks ning piiravad seega nende põhiõigusi.