poolavalikke ettepanekuid koostööks Nõukogude Liiduga, kuid ei saavutanud erilist toetust." (Sealsamas, lk 194) Viimane tähelepanek on täiesti  loomulik ja mõistetav, sest eesti rahvast oli läbi kogu ise­seisvuse aja ja eriti alates 1934. aasta Pätsi ja Laidoneri diktatuurist kasvatatud riigikaitse tahte vaimus, mille järgi vaenlane oli N Liit. Ka Saksa-vastasus elas eestlastes, kaasa arvatud armeeringkondades, jõuliselt edasi, nagu tõdeb Tuomioja.