Võro keel pole mingi nüüd sündinud või sünnitatud. Ta on juba mitu  aastatuhandet olnud iseseisev keel iseseisva rahvaga. Võro keele sarnased jooned praeguse riigisoomega on sedavõrd suured et ületavad selgelt juhuslikkuse. Nii ei saa ka väita et mõni soome jutlustaja või elumees on kunagi Võromaal oma keele peale surunud.  Seni teadaoleva põhjal on Eestiala asustusajalugu selline et eestlased ja võrokõsõ saabusid eri ajal eri rühmadena ja erinevat teedpidi. Võrokõistõ tõenäoseim tee oli lõunapoolt Võro (/Pihkva) järve. Üle Lämmijärve tulekut peetakse vähemusutavaks.  Algselt olime (kasutan meievormi siiski tingimisi sest ise olen päritolult Vaigakandi eestlane ehkki elan praegu Võromaal) soomlastega lähedasemad kui eestlased. Ja pole kirjalike tõendite puudumise tõttu teada kas algsem oli võrokõistõ või suomalaiste hõim. Oletatakse aga üksmeelselt et 3000-4000 aastat tagasi oli põhjahõimlasi arvuliselt vähem kui lõunahõimlasi (st meid). See tõdemus lubab vabalt oletada et tegelikult olid siinse läänemeresoome hõimu peategelased hoopis võrokõsõ!  Ent tõestada  seda ei saa ja vaevalt kuskilt ajalookäsitlust pöörav kasetohukiri mingis tollases eelvõro või eelsoome keeles-kirjas päevavalgele ilmub.  Et eestlased pole võro keelt keelelistest andmetest hoolimata eri keeleks tunnistanud on poliitiline põhjus. Rahvast on alati petnud eluvaldkondi korraldav riik nn riiklik terviklikkus. Seetõttu oleme olukorras kus dansk, norsk ja svensk on eri keeled tänu nende riikidele, võro keel aga on keelmeeste vaikival nõusolekul (peni ei tohi ju oma peremeest hammustada!)  allutatud eesti keele murdeks. Kuigi keeleline vahe on võro ja eesti keelel selgelt suurem. Dansk petab meid ära oma ülimalt moonutatud häälduse (kokutavad ja neelavad sõnalõppe) tõttu ent keel ise erineb norskist vaid tühiselt, mõne kokkuleppelise tähevahetuse kujul (nt ld:ll, ds:ss). Svenski ja norski vahe on suuresti erinevates lõppudes, nt -a:-e.  Selge on niipalju et võrokõsõ on praegu Eesti euroliiduvabariig...