Kumb on kahjulikum - kuiv või niiske õhk?  Kuna puit on väga sõltuv ümbritseva keskkonna niiskusastmest (puit on pidevalt "elav", kuna ta sisaldab ligniini, ainet, mis trahheiidide kaudu imab niiskust ning paisub, kuivades aga tõmbub uuesti kokku, kaotades olenevalt liikidest 14-45% oma algsest niiskusest), siis on väga oluline teada, kuidas käituvad puitdetailid meie kodus.  Sarnaselt  temperatuuri muutustele kõigub väga suures vahemikus ka õhuniiskus. Millegipärast kardetakse pigem suviselt sooja õhu rõskust kui talvise õhu kuivust.  Kuigi eluruumides peaks suhteline õhuniiskus aastaringselt olema 40-60%, muudavad talvised kütmised õhu oluliselt kuivemaks. Kasutades lisaks vesiküttega radiaatoritele ka elektrilisi puhureid või küttekehasid, võib talvine niiskusesisaldus õhus langeda isegi alla 20%! Siis aga tuleb olla ettevaatlik - liigne kuivus mõjub halvasti inimese nahale ja  limaskestadele. Tulemuseks on kihelevad silmad, veritsev nina, rahutu uni.  Seega võib iga talvel puitpõrandasse tekkivat pragu võtta kui hoiatust liiga madalast õhuniiskusest. Lihtsaim viis asja parandada on kasutada õhuniisutajat.