Lugedes uudiseid Aasiast läbi Euroopa Ameerika mandrini, siis üha enam leiab meediamaastikult sõnumeid, mis osutavad hulleima majandusolukorra möödumisele. USAs hüppas töötus märtsis 8.5%ni ning tegi 25aasta uue rekordi, kuid eile  avaldatud töötuskindlustuse esmaste taotlejate arv langes aprilli eelviimasel nädalal 14 000 võrra. Võibolla väikest lohututst pakkuv uudis, kuid see ei ole ainus.    Positiivsetele märkidele viitavad sõnumid on täna nii olulised, et need jõuavad üsna kiiresti teiste riikide meediakanalitesse. Näiteks  kirjutab z24.nl täna, et ameeriklaste usk nende majandusse näitab üha kasvavat trendi, jõudes aprillis 65.1 punktini, mis on kõrgeim pärast Lehman Brothersi kokkukukkumist 2008. septembris. Michigani Ülikooli andmed paljastavad veel, et 53% küsitletuist usub, et kuigi töötus kasvab endiselt, on usk majandusse saavutanud kõrgeima taseme pärast eelmise aasta septembrit, jõudes 63.1 punktini.    Lisaks Hollandi väljaandele vahendab Norra e24.no First Securitieses töötava Bjørn Roger Wilhelmseni seisukohta, et 30.aprilli andmed töötuskindlustuse esmataotlejate arvu vähenemine võib tähendada USA majandusallakäigu lõppu. Wilhelmsen tõdeb küll, et töötus USAs kasvab endiselt, kuid juba on näha langevat trendi, mis süstib First Securitiese analüütikute seas optimismi. Nimelt toob Wilhelmsen välja, et kui töötus on saavutanud tipu, siis läheb ümmarguselt 2 kuud, mil majandus hakkab langusest toibuma. Optimismi üks põhjuseid on eratarbimine, mis 1.kvartalis näitas USAs kasvutrendi ning Wilhelmseni sõnul saavutab töötus tipu 4 kuud eratarbimiskasvu möödumisest. Ehk siis see on kohe käes.    Euroopast on positiivseid uudiseid raskem leida, kuid näiteks Saksamaal on samuti usk majandusse  tõusutrendil. Kõige valusma hoobi on Euroopas saanud õhku müünud majandused - Island, Iirima, Austria ja Rootsi, kus kõigis olid lambakasvatajad üleöö saanud börsimaakleriteks ja pankuriteks (võtsin selle kujundi ühest netikommentaarist, kus isiklikule kogemusele tuginedes kirjeldati olukorda Islandil). Suured majandused nagu Saksamaa ja Prantsusmaa on alati maadelnud suure tööpuudusega ning tänane olukord on isegi parem kui 2-3 aasta eest (vt.  seda tabelit). Norra olukord on hoopis eraldi nähtus, sest tööpuudus on seal vaid 2.8% ning Rogalandi maakonnas kõigest 1.9%. Peaaegu sama olukord on Hollandis, kus tööpuudus virvendab 3% ringis. Belgias seevastu näitas 1.kvartali majandus 2008.aasta 4.kvartaliga võrreldes kasvu 0.1%, tõustes 1.7% pealt 1.6% peale. Need on esimesed positiivsed märgid Euroopast, kuid kahjuks tuleb tõdeda, et Oderi jõest idas midagi sellist veel näha ei ole.    Aasias mängib oluliseimat rolli Hiina, kus alates märtsi lõpust oli näha esimesi paranemise märke ning mis mõnede uudiste kohaselt peaks endaga kaasa tõmbama ka naaberriigid nagu Lõuna-Korea ja Jaapani. Eesti meediast on meieni juba jõudnud maailma meediakanaleid  vallutanud uudis, et Jaapani taastumisele võib oluliselt kaasa aidata Hiina majanduskasvu languse pidurdumine ja kergele kasvutrendile asumine. Hiina sisetarbimise õhutamine peaks aitama kaasa ka Jaapani ekspordi taastumisele ning selles vaimus kantud uudiseid võisime täna terve päeva BBCst kuulata.    Lõuna-Koreas näitas majandus 1.kvartalis eelmise kvartaliga võrreldes 0.1% kasvu, mille taga oli valitsuse abipaketi edukas rakendamine. Eksport kukkus küll 19%, kuid see oli parem kui turul oodati.  Singapuris on eksport küll endiselt languses, kuid ettevõtted  usuvad, et eeloleva 6 kuu jooksul olukord paraneb. Eksport langes märtsis 11%, kuid olemas on selged paranemismärgid. Indoneesia, kel on samuti Hiinaga tihedad kaubandussuhted, näitab ka olulisi paranemise märke. Eksport oli märtsis küll miinuses 29%, kuid see oli  parem kui oodati - 40%. Mitte-nafta toodete eksport Hiina tõusis näiteks veebruariga võrreldes 52%, Jaapanisse 22%. Lisaks on Indoneesias pankadel rauad lahti ning laenumahud teevad  uusi rekordeid.    Nii nagu 1997.aasta Kagu-Aasia majanduskriisi ajal, nii on ka Hiina täna osutunud naaberriikide jaoks kui mitte päästjaks, siis oluliseks tugilüliks majandsuraskustest väljatulekul. Veelgi optimistlikum  olles, siis näiteks Hiina keskpanga president Zhou Xiaochuan ütles 25.aprillil Washingtonis esinedes, et Hiina majandus on ootustest tegelikult veelgi paremas olukorras. Zhou on ennegi paistnud silma julgete avaldustega ning kuigi Hiina märulipolitsei on raskete aegade ootustes lisaharjutusi tegemas, siis üldine olukord on Hiinas stabilseerumas ning juba paranemas.    Kui Ida- ja Kagu-Aasia riigid on näitamas mitte hapraid, vaid slegeid  paranemismärke, siis India saavutas märtsis  suurima ekspordilanguse - 33%. FT sõnul on üheks selle põhjuseks nõrk kaubandus Hiinaga.    Meediast positiivseid uudiseid otsides leiab neid näiteks nüüd mai alguses rohkem kui veebruaris ning paljud institutsioonid on juba nentinud, et hulleim on tõenäoliselt möödas. Ida-Euroopas, k.a. Eestis, ei taha aga positiivsed uudised kuidagi pinnale tulla. Selles  valguses leidsid Postimehe lugejad hiljuti, et majandusraskused kestavad vähemalt 2 aastat. Ida-Euroopale on pakutud 1997.aasta Kagu-Aasia majanduskriisi ning sedasi hinnates võib tõesti leida, et tänased majandusraskused annavad tunda veel ka 5 aasta pärast. Nagu see oli Tais, Lõuna-Koreas ja Hong Kongis omal ajal. Aasias on aga täna märksa soojem kui mujal.    Panin seekord viited ka, sest muidu võibolla tundub, et kirjutan ainult õhust. FT artiklid ei pruugi võibolla avaneda, sest seal peab  registreerima ja suurema huvi korral maksma, kuid kui tõesti sisu vastu huvi on, siis võin need täies pikkuses kommentaaridesse panna. Üldiselt on mul kõik olulised uudised, mis ma päeva jooksul loen, arvutisse koos lingiga salvestatud, sest väga tihti ei leia uudiseid hiljem otsides enam netist üles. Näiteks Zaobao uudis Hiina keskpanga presidendi kohta on vale. Pealkiri on õige, kuid sisu on hoopis muu kui see oli 3 päeva eest. Originaal on juba minu arvutis. Viiteid on aga väga tülikas panna.