Kui rootsi aja algul viidi Eestimaal läbi uus  administratiivne jaotus, siis Läänemaa ranniku aladest koos Haapsalu linnuse ja linnaga moodustati omaette üksus  1628 läks koos rea mõisatega Haapsalu läänis müügi teel Rootsi riigimarssal krahv 1652 läks Haapsalu linn koos muude sama lääni valdustega üle tema pojale 1665. a. sunnitud need valdused pantima oma väimehele krahv Otto Wilhelm von Königsmarckile. Pandivahetuskord muutus pärisomandiks. 1680. aastail Eesti- ja Liivimaad tabanud mõisate reduktsioon, mille tagajärjel ka Rootsi kõrgaadlikke valdusse langenud Balti väikelinnad jälle otseselt Rootsi keskvalitsuse alluvusse üle läksid, Haapsalut ei tabanud, sest nimetatud linn koos rea ümbruskonna mõisatega olid omal ajal Jakob De la Gardiele müüdud, mitte doneeritud. Ka Königsmarckidele olid valdused hiljem müügiteel üle läinud