Arhiivinõukogusse kuuluvad:  1) riigisekretär -- arhiivinõukogu esimees;  2) riigiarhivaar;  3) Justiitsministeeriumi, Kaitseministeeriumi, Kultuuriministeeriumi, Siseministeeriumi ja Välisministeeriumi kantslerid või nende poolt volitatud isikud;  4) Eesti Panga esindaja Eesti Panga presidendi ettepanekul;  5)  Riigikogu Kantselei esindaja Riigikogu Kantselei direktori ettepanekul;  6) Tartu Ülikooli esindaja Tartu Ülikooli rektori ettepanekul;  7) kohaliku omavalitsuse üleriigiliste liitude esindaja liitude ühisel ettepanekul;  8) Rahvusraamatukogu esindaja Rahvusraamatukogu peadirektori ettepanekul;  9) muud riigisekretäri poolt nimetatud asjatundjad, sealhulgas üks linna- või vallaarhivaar ja üks maa-arhivaar.    Riigisekretär kutsub arhiivinõukogu kokku vähemalt üks kord kuue kuu  jooksul või vähemalt viie liikme nõudmisel.    Arhiivinõukogu ülesanded on:  1) vaadata läbi arhiivinduse arengu põhisuunad;  2) vaadata läbi arhiivindust, asjaajamist ja dokumentide säilitamist käsitlevate õigustloovate aktide eelnõud ja anda nende kohta arvamus;  3) anda arvamus avalike arhiivide asutamiseks ja tegevuse lõpetamiseks;  4) viia läbi avalik konkurss avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 50, 764; 97, 1664; 1996, 15, 265; 45, 850; 1997, 1,  4; 29, 447) ja selle alusel sätestatud korras riigiarhivaari kandidaadi väljaselgitamiseks, arvestades arhivaarile esitatavaid kutsenõudeid;  5) vajadusel arutada riigi ametiasutuste asjaajamise korraldamist ja teisi arhiivindust puudutavaid küsimusi.    Arhiivinõukogu võtab otsused vastu poolthäälte enamusega ja on otsustusvõimeline, kui nõukogu koosolekust võtab osa vähemalt kaheksa nõukogu liiget.