Nüüd, mil panslavism oli jõudnud Venemaale, lisandusid ka esimesed slaavi riigid: 1878 Bulgaaria ja Serbia (mis 1918 kujunes Serbia, Horvaatia ja Sloveenia kuningriigiks ja 1929  omandas nimetuse Jugoslaavia lootuses, et tekib jugoslaavlaste rahvus). See andis hoogu ja lootust. Esimese maailmasõja eel süvenes vastuolude nägemine Ida-Euroopas läbi germaani ja slaavi rahvaste ajaloolise võitluse prisma, seda eriti Berliini poolt ja just pärast pangermanistide organisatsioonilist vormistumist 1894 ning riigipööret Belgradis, mis asendas Austria-suunalise Obrenovićide dünastia Vene-orientatsioonilise Karadordevićidega. Järgmine slaavi riikide laine saabus Esimese maailmasõja lõppedes -  1918 Tšehhoslovakkia (1993 Tšehhi Vabariik) ja Poola.