Kriis araabiamaades ning energiakandjate hinnatõus on arusaadaval põhjusel suurendanud huvi Venemaa nafta ja gaasi vastu.    Teisalt on venemaa tuntud sellega, et kasutab oma ärivõimalusi naabrite poliitilisel survestamisel. Seetõttu ollakse venemaaga kauplemisel ettevaatlikud ning vene riik ei ole pälvinud usaldust arenenud riikide seas.    Kuid kriis võib tuua (kuid ei pruugi) siin muudatusi.  Moskvas on startinud kõrgetasemelised nõupidamised, kus Vene energiakompaniid loodavad  veenda oma lääne partnereid, et kõigile osapooltele tulevad kasuks just pikaajalised lepingud, vahendas "Aktuaalne kaamera".    Moskva sõnum aga kõlab selgelt: äri jäägu äriks ja poliitikat energiatarnetega enam ei aeta.    "Energiasõda pole. Selleks aga, et energeetikas poleks poliitikat, tuleb teha kaks lihtsat asja: minna üle võimalikult pikaajalistele lepingutele ning teiseks vahetada osakuid," rääkis Venemaa riigiduuma väliskomisjoni esimees Konstantin Kossatšov.    Samas ei lase Venemaa aga jätkuvalt teha teistel seda, mida himustab ise: omandada kontrolli näiteks Venemaa torujuhtmete üle. Läbirääkimised käivad raskelt. "Seisame selle eest, et need diskussioonid oleksid täiesti avalikud jutuajamised ilma võltsviisakuseta. Räägime kõigest nii nagu asjad on," ütles riigiduuma energeetikakomisjoni esimees Juri Lipatov.    Rahtused Araabias on tõstnud naftahinda ja kasvab nõudmine ka Vene gaasi järele. Kõik on hea aga vaid teatud piirini. "Naftahinna järsk tõus võib  väga valusalt lüüa maailma majanduse ja kriisist väljuva Ameerika majanduse pihta. Siis võib nafta ju maksta palju, kuid keegi teda ei osta," rääkis Carnegie Moskva keskuse analüütik Nikolai Petrov.    Nõupidamine kestab homseni.