Selline teooria on välja käidud ning teooriat toetab kinnitab ka asjaolu, et sarnaseid tüvisõnu võib näiteks hiina ja eesti keeles leida lausa sadu.    Tartu Ülikoolis Gao doktoritööd juhendav keeleteadlane Ago Künnap nendib, et selline teooria võib konservatiidele tunududa esialgu uskumatu ja isegi vastuvõetamatuna.    "Aga keeltega ongi selline lugu, et palju lihtsam on tõestada sugulust, kui seda et keeled üldse omavahel sugulased  pole," sõnab Künnap. "Keeled võivad olla aja jooksul lihtsalt väga palju muutunud ja teinekord ei oska või ei suuda me lihtsalt seoseid enam näha."    Künnap ütleb, et sellelt positsioonilt vaadatuna ei saa me välistada ka näiteks eesti ja hiina keele sugulust.    "Praegusel hetkel võib öelda, et Gao ei tõesta ega välista oma töös veel otseselt midagi," märgib Künnap. "Aga ta on alles selle töö alguses. Suure hulga sarnaseid sõnatõvesid on ta juba leidnud. Kes teab, mis sealt lõpuks võib  välja tulla."    Ago Künnap usub Gao teooriasse    Ago Künnap usub Gao teooriasse Gao Jingyi uurib keelesugulust, mis jääb ajaliselt kuskile tänapäevase inimkonna koidiku lähedale. Mida ütlevad tema teooria kohta näiteks arheoloogia, geneetika ja teised keeled?    "Gao on leidnud näiteks seoseid, et arhailise hiina keele ja umbes 2000 aasta eest räägitud hiina keel sõnad võisid olla uurali keelte tüüpi. See tähendab, et need olid ilmselt kahesilbilised, praegu on nad  ühesilbilised," sõnab Künnap. "Arheoloogia ei ütle nii vanade asjade kohta küll palju aga molekulaarbioloogia on talle siinkohal heaks liitlaseks. Nimelt hiinlastel ja enamikul uurali rahvastel geneetiliselt sarnane isaliin. See tähendab, et vähemalt isaliinis on neil rahvastel ühine pikk ajalugu. Ja on tõenäoline, et kui neil on juba ühine isaliin, siis on kunagi räägitud ka sarnast keelt."    Seosed Soomest kaugemal    Ent Gao pole oma projektis pidama jäänud vaid läänemeresoome  keeltega. Ta on leidnud sarnaseid tüvisõnu eeskätt ka skandinaavia keeltest ja usub, et ka siinkohal pole tegemist vaid juhuslike sarnasustega. Künnap rõhutab, et üldiselt leidub igas maailma keeles ligi paarsada ühise kõlaga sõna, mis tingimata samu asju ei tähenda. Kui sõnu on oluliselt rohkem, siis ei saa seda enam juhuseks pidada.    "Usun, et Gao suudab oma tööga veel üsna palju tõestada," kinnitab Ago Künnap. "Gao usub, et ka hiina keele ajalugu saab paremini mõistetavaks just euroopa keelte  abil. Näiteks on hiina keeles miskipärast ära kadunud sõnaalguse konsonandid, mida aga pole juhtunud euroopa keeltes. Ja seda tähelepanekut on mõned tema hiinlastest toetajad pidanud silmapaistavaks teetähiseks, mida tasub jälgida, et hiina keele ajalugu edasi uurida."    Künnap usub, et Gao töö saab tõeliselt uue aluse, kui ta jätkab veel oma tööd obiugri, samojeedi ja saami keelte etümoloogilise uurimisega.  "Teda huvitab ka nende keelte puhul, et kas on sõnu mida läänemeresoome keeltes pole  aga neis mainitud keeltes on," lisab Künnap. "See kinnitaks omakorda hiina ja läänemeresoome keelte kunagist lahknemise teooriat veelgi."    Autor: Riho Laurisaar  Allikas:  Radio86.com