Kui laps vaatab Disney koomikseid, kust ta siis teab, et apelsinikarva laik Donald Pardi näo ees on pardi nokk? Me nimetame seda aju omadust kujutlusvõimeks, mis aitab meil fotodest ja joonistatud piltidest aru saada, neid enda jaoks tavapärasesse konteksti paigutada.  Kuid kas näiteks inimahvidel on kujutlusvõimet? Ja kuidas on lood teistegi loomadega? Lundi ülikooli doktorant Tomas  Persson näitas, et pildist aru saamiseks ei ole ilmtingimata vaja inimaju. Paljudel loomadel pole erilisi raskusi, et ära tunda näiteks realistlike fotode sisu. Kuid kas nad suudavad mõista ka joonistusi?  Et mõista seoseid pildi ja reaalsuse vahel, on loomadel palju teid. Kuid vaid erilistel asjaoludel mõistavad nad, et pilt esindab reaalsust.  Persson uuris paljude aastate vältel Taani Givskudi loomaaia gorillasid ja jõudis järeldusele, et õpetada looma suhtestama pilti ja reaalsust pole kerge.  Pole selge, kas see on treeningumeetodi puudus või loomade võimete peegeldus. Iowa Great Ape Trust on õpetanud bonobodele keelt, ja need ahvid suudavad hõlpsasti nimetada lihtsaid mitterealistlikke elemente, mida pole kunagi enne näinud.  Pole küll teada, kas neile õpetatud keel selles abi andis.