Kadunud president Lennart Meri on nimetanud Tartu rahulepingut Eesti riigi sünnitunnistuseks, sest ainult võidukale Vabadussõjale järgnenud leping suure idanaabriga tegi võimalikuks riigi tegeliku ülesehitamise.  Ent veelgi täpsem oleks ehk Tartu rahulepingut nimetada  Eesti Vabariigi ristimistunnistuseks, kusjuures sünnitunnistuseks oleks sel juhul 24. veebruaril 1918 välja kuulutatud iseseisvuse manifest.  Tartu rahulepingul on maailmaajalooline tähendus. See leping on esimene võrse Suure ilmasõja järel kasvanud lepingute puul - pärast rahulepingut Eestiga sõlmis punane Venemaa samasugused lepingud ka Soome, Läti, Leedu ja Poolaga.