Astronoomid kaitsevad Maad potentsiaalselt ähvardavate objektide tuvastamise süsteemi pärast hiljuti toimunud piinlikku vahejuhtumit, mille käigus Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) uurimislaeva Rosetta peeti kosmiliseks kivikamakaks, mis peagi meie koduplaneedile väga lähedale satub.  Rosetta on teel komeedi 67P/Churyumov-Gerasimenko suunas ning sihile jõudma aastal 2014.  Küllaldase kiiruse saavutamiseks tuleb uurimislaeval Maast kolm korda lähedalt mööda kihutada.  13. novembril möödus Rosetta seetõttu Maast vaid 5301 kilomeetri kauguselt ning viis võimalust  kasutades läbi mitmeid teaduslikke mõõtmisi.  Möödunud nädalal teatasid aga kolm Ameerika Ühendriikides asuvat uurimiskeskust kiiresti Maale lähenevast tundmatust kosmilisest objektist, millele anti nimeks 2007 VN8.  Maa-lähedaste objektide otsingut koordineeriv Harvardi astrofüüsika keskus juures tegutsev MPC keskus andis seejärel välja ametliku hoiatuse, et Maast möödub lähiajal väga lähedalt tundmatu kosmiline objekt.    Hoiatus võeti kiiresti maha, kui Venemaa astronoom Deniss Denissenko avastas, et 2007 VN84 liikumistrajektoor  kattub uurimislaeva Rosetta omaga.  Põhja-Iirimaal asuva Armaghi observatooriumi direktor Mark Bailey märkis, et süsteem on üles ehitatud selliselt, et info Maad potentsiaalselt tabavast objektist saaks avalikuks võimalikult ruttu, sest arutada selle üle, kas tegemist on asteroidi või millegi muuga, jõuab ka hiljem.  MPC keskus kurdab laialisaadetud pressiteates, et taolise eksituse muutis võimalikuks korraliku Maa-lähedaste tehisobjektide andmebaasi puudumine.  Bailey arvates oleks sellise  andmebaasi loomine muidugi hea mõte, ent jääb ebaselgeks, kes peaks seda koostama hakkama ja kust tuleks selle loomiseks ja haldamiseks vajalikud rahalised vahendid.  Mitmete kosmoseuurijate hinnangul probleemi tegelikult ei olegi ning ka antud juhtum näitab, et süsteem töötab tegelikult tõhusalt.  Suurbritannia Kuningliku Astronoomiaühingu pressiesindaja Robert Massey märkis, et teleskoobid saavad kosmiliste objektide leidmisega kenasti hakkama ning on selge, et nende tuvastamine võtab kauem aega, sest  esialgu on tegemist vaid liikuvate heledate täppidega.    Ka Baley hinnangul elavad asteroidiotsijad taolised piinlikud  momendid kenasti üle ning neil tulnuks palju enam häbi tunda, kui nad oleks Rosetta peatse lähenemise maha maganud.    Vaata ka: