Gripp on hingamisteede viirushaigus, mis levib hooajaliste puhangutena kogu maailmas. A-gripiviiruse suure muutlikkuse tõttu  gripivaktsiin pikaajalist kaitset ei paku. Seetõttu muudetakse igal aastal gripivaktsiini koostist vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni gripiviiruste seire tulemustele ning enne uue gripipuhangu algust soovitatakse manustada uus vaktsiinidoos. Gripitüsistuste risk on suurem kaasuvate krooniliste haigustega inimestel. Gripivastane vaktsineerimine on eriti oluline lastel, kes põevad diabeeti (suhkruhaigust), kroonilist kopsuhaigust (näiteks astma), neeruhaigust, immuunpuudulikkusega seotud haigust, rasket  tserebraalparalüüsi või kel on kaasasündinud südamerike. Gripi vastu vaktsineeritakse lapsi alates 6 elukuust. Gripivaktsiin on inaktiveeritud vaktsiin ja kedagi grippi ei nakata. Küll aga ei hoia gripivaktsiin ära kõiki võimalikke palavikuga kulgevaid viirushaigusi, vaid ikka gripiviiruse põhjustatud haigust. Samuti, ei tähenda vaktsineerimine et muudest haiguse ennetamise meetoditest nagu käte pesemine, haigena rahvarikastesse kohtadesse mineku vältimine, jne loobuda lubaks.