Suurim vale pidavat olema statistika.  Paraku aga just sellele toetutakse ühiskonnale oluliste seisukohtade kujundamisel, otsuste tegemisel.    Võtame näiteks aasta jaemüügilanguse (mullusest kümnendiku võrra vähem), mida põhjustas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi andmetel inimeste säästmise eelistus.    Seisukoha kujundamisel toetuti hoiuste mahu  kasvule.    Samas ei kinnita statistika, et tegu on inimestega, kes ühelt hoiuselt raha ümber vormistavad. Pigem liiguvad hoiustele koondamishüvitised.    Tööturg on kriisis. Sellistes tingimustes elanikkonna säästude suurenemine ei ole võimalik, vaatamata isegi statistilistele tendentsidele, mis võimaldavad väita vastupidist.    Elanike säästud vähenevad. Kinnitab seda sissetulekuta inimeste kasv, tendentsid ehtekulla käivetes.    Kuigi viimase kolme kuu  (statistiline) eraisikute hoiuste maht kasvas, vähenes uutesse hoiustesse paigutajamise arv. Eelmise aastaaga võrreldes vähenes maht nelja miljardi krooni võrra.    Elanike säästude kasvamise arvamuse põhjustas mitmeid kordi samade säästude hoiusele paigutamine. Vaatamata samale mahule tekitab lühiajalistele hoiustele paigutamine näiliselt suurema hoiuste mahu (käibe).    Hoiustele makstavate intresside langus ei soosi enam lühiajalisi deposiite. Tulemus avaldub drastilises hoiustajate languses.  Tendentsid on aga endised - säästud vähenevad endises tempos.