Eksperdid nõustuvad, et suurulukite arvukus on palju suurenenud ja mõningates kohtades tekitavad loomad tõsist kahju metsadele, põhiliselt nende toitumise tõttu. Jahiulukite reguleerimine peab olema hästi läbi mõeldud, et jahiulukite arv ei kahjustaks metsi ja nende arengut ning loomad ei tohiks olla endi vaenlased kahjustades ja kurnates nende endi elukohti. Viimastel aastakümnetel, tänu looduskaitse sekkumistele, kiskjad nagu hundid, ilvesed, metskassid ja kuldne šaakal on taas ilmunud mägimetsadesse, kust nad varem olid välja tõrjutud või välja püütud.    Meil on maailmarekordi väärilised kabehirvede ja metssea trofeed, aga ka siin  jahitavate punahirvede ja metskitsede sarved arvatakse olevat parimad maailmas.    Tervislik seisund    Viimasel ajal võime me kuulda palju inimtegevusest tingitud kahjustavatest mõjudest ning looduslike tingimuste halvenemisest metsades. Oluline oht paraskliima vöötme metsadele arvatakse olevat õhusaaste. Alates 70ndatest eelmisel sajandil toimusid selle tõttu rahvuste liikumised üle piiride.  Üheksakümnendatest alates on suur mõju ka  kliimamuutustel. Tõepoolest tõi õhusaaste kaasa metsade hävimise mitmetes Euroopa piirkondades. Ungaris ei ole suurte metsaalade kahjustumiste õhusaaste tõttu uuritud.    Ungari on kasutanud tervisliku seisundi hindamiseks pikkadeks aastakümneteks mõeldud seire viise, mida peetakse Euroopa standardite järgi laiaulatuslikeks. Sellega kogutud andmed annavad hea ülevaate metsades toimunud muutuste kohta, mille abil on võimalik välja töötada ja planeerida ette kaitset erinevate kahjustute vastu.