Eestisloodud nominaalne SKT (jooksvates turuhindades) ja töötajatele makstud brutopalga kogusumma dünaamikast ilmneb (joonis 1), et 1995-2003 edestas SKT kasvutempo brutopalga kogusumma kasvutempot. Seejärel mõlema kasvutempo paariks aastaks võrdsustus. Eestisse tulvanud laenurahast tingitult kasvas järsult nõudlus tööjõu järele, mille tulemusena tõusis kiirenevas tempos töötajate palgatase ja võeti tööle üha madalama tööviljakusega töötajaid. 2008. aastal SKT reaalselt juba kahanes ja ainult inflatsiooni tõttu nominaalselt veel veidi kasvas. Samal ajal jätkus väljamakstud brutopalga kogusumma kasv endises tempos ja edestas vaatlusaluse perioodi kokkuvõttes SKT kasvu: 2008. aastaks oli nominaalne SKT 1995. aastaga võrreldes kasvanud 5,82 korda, brutopalga summa aga 5,93 korda. Majanduskriis saabus nagu ikka ootamatult, sellele ei suudetud adekvaatse tööjõu rakendamise ja palgapoliitikaga reageerida. 2009. aasta majanduslangus SKT ja brutopalga proportsiooni ei muutnud: SKT oli 1995. aastaga võrreldes 5,01 korda, brutopalga summa 5,16 korda suurem.