Päevaleht, 20. september 1934    Kesknädalal algasid Haapsalus Suur-Holmis tulevase supelranna planeerimistööd, mis  viiakse läbi Haapsalu seltskonna algatusel. Kohalikud seltskonnategelased linnapea dr. Alveriga eesotsas võtsid labidad kätte ja hakkasid maad kaevama. Esialgselt kaevatakse maha kõrgemad künkad ja täidetakse suuremad lohud, millega tulevane supelrand ja selle ümbrus tasandatakse. /.../ Seal on ilus liivane rand ja sügav merepõhi. Suvel leiab see rand suplejate poolt alati kasutamist, kuigi ta seni ei ole veel korda tehtud. Alles möödunud aastal tekkis Suur-Holmi kordaseadmise küsimus elavamalt päevakorrale.  Siis istutati ka poolsaare põhjaservale mitutuhat männitaime, mis randa tulevikus kaitseksid külmade põhjatuulte eest. See ei olnud esimene kord, mil Haapsalu seltskond võtab ise labidad kätte ja hakkab suvituslinna heaks tööd tegema. Umbes viie aasta eest hakati niiviisi ehitama uut puiesteed, mis viib raudteejaamast linna. Seltskonna algatus kandis siis väga head vilja. Nüüd aga ergutab Haapsalu seltskonda see asjaolu, et Pärnu kavatseb suuremate krediitide abil hakata arendama oma suvituslinna.  Haapsalul niisuguseid krediite loota ei ole, ning seetõttu katsub seltskond kuurordi arenemisel välja panna kogu oma jõu.