Tänavu on Eestis toimunud juba 800 kulupõlengut, mis  enamasti on alguse saanud lõkkest. Iga selline hooletu lõke läheb riigile maksma 5000 krooni.    Üleeile Valgamaal toimunud okste põletamisest alguse saanud kulupõleng nõudis ka selleaastase esimese ohvri, rääkis päästeameti pressiesindaja Rain Porss. Lisaks on kulupõlengud hävitanud mitu elamut.    Suuremad kulupõlengud saavadki enamasti alguse lõketest, mille tegemisel ei järgi inimesed tuleohutusnõudeid ning teevad lõkke kas majale liiga lähedale või ei arvesta tugevat tuult või liig  kuiva pinnast, rääkis Porss.    Kulupõlengu kustutamine maksab 5000 krooni    Arvestades kulupõlengute arvu, on ressurside mõttes olukord suhteliselt halb, sest päästeautosid korraga kõikjale ei jätku, tõdes päästeameti pressiesindaja. Väiksemate kulupõlengute tarbeks on päästeametil seljapritsid, kulukustutusluuad ning ATV-d.    Keskeltläbi võib öelda, et ühe kulupõlengu likvideerimiseks kulub umbes 5000 krooni, kuhu on arvestatud nii kütuse- kui veekulu," rääkis  kulupõlengute maksumusest Rain Porss.    Porssi sõnul käib päästeteenistus igal nädalavahetusel ja pisteliselt ka nädala sees Eesti eri piirkondades kontrollreide tegemas.    Trahvimenetlused on käimas    Avastamise korral võivad kulupõletajad saada rahalise trahvi, mis ulatub eraisikutel 18 000 ja juriidilistel isikutel 50 000 kroonini.    Hetkel küll nii suuri trahve veel välja määratud pole, kuid koos keskkonnale tekitatud kahju hüvitusega võib makstav summa  tõusta ikka päris suureks, rääkis keskkonnainspektsiooni avalike suhete nõunik Leili Tuul.    "Kui meenutada suuremat põlengut, siis paar aastat tagasi sai Läänemaal prahi ja okste põletamisest alguse tulekahju, mis laastas ligikaudu 28 hektari suuruse maa-ala ja hävitas 4 hektarit metsa. Keskkonnakahju suuruseks hinnati tollal üle 200 000 krooni," tõi Tuul näite kulukaimast õnnetusest.    Selle aastal küll kellelegi veel trahvi määratud pole, kuid hetkel on käimas mitmed selleteemalised  menetlused," lisas keskkonnainspektsiooni esindaja.    Kalev.ee