2. Eesti kirjakeele normeerimise algus. Pastor Andreas Verginiuse ja tema poja Adrian Verginiuse (Põhjasõja märter) juhtimisel tõlgiti ja trükiti lõuna-eesti keelde piibli evangeelne osa Wastne Testament (1686), mida kirjanduslugu peab esimeseks läbinisti eestikeelseks teoseks. 17. sajandi lõpus valitsesid protestantlikud valgustuspedagoogilised (comenius'likud) tõekspidamised, mis nägid muuhulgas ette, et rahvas peab ise pühakirja lugema. Lugemisoskuse andmiseks loodigi tollal rahvakool (1686). Meie ajaloolist mälu aitasid värskendada Wastse Testamendi ilmumise 310. aastapäeva üritused (1996). Eestis ei ole veel religioone ega eesti kirjakeele arengut käsitlevaid muuseume ega teemaparki.