Ei ole kahtlust, et Faehlmann elas siin, nagu aga all­pool selgub, juba 1843. aasta algusest saadik. Seks tekkis tarve eeskätt tema töökoorma kasvamise tagajär­jel ülikooli eesti keele lektoriks (1842) ja Õpet. Eesti Seltsi esimeheks (1843) valimise läbi. Et mitte pikemateks käi­kudeks oma elukorterisse, Riia tänavasse, aega viita,  tuli tal siirduda linna tsentrumisse. Pealegi oli ta perekond vaheajal kasvanud, mille tagajärjel ta senine elamu kippus kitsaks jääma. Siinjuures tuleb isegi see nähtus arvesse võtta, et Õpet. Eesti Selts vaheldumisi oma üksikute liik­mete juures koosolekuid pidas, tihtipeale aga just esimehe korteris, mis pidi vastavalt ruumikas olema.