Meid huvitab pigem küsimus, mida teati Tallinnas ja Riias sellest, mis juhtus 23. augustil 1939 Moskvas. Ennustusi, et Saksamaa ja Nõukogude Liidu kokkulepe võib toimuda kahe suurriigi vahele jäävate riikide arvel, oli maailma ajakirjanduses ja ka Eesti juhtide suust kõlanud nii 20. kui 30. aastatel. Siinkohal pole mõtet üles lugeda kõiki fakte. Kuuldused Balti riikide iseseisvuse arvel sõlmitavast Saksa-Nõukogude Liidu kokkuleppest levisid juba 1939. aasta suvel ja jõudsid ka Eesti  ja Läti diplomaatide ettekannetesse. Ka Molotovi-Ribbentropi lepingu sõlmimise järel kirjutatud ettekannetes räägiti kuuldustest, et Moskvas sõlmitud lepinguga olid Balti riigid jäänud Nõukogude Liidu huvisfääri. Ka lääneriikide ajakirjandus kirjutas sellest, mida tähendas leping Balti riikide julgeolekule. 26. augustil sai Eesti sõjaväejuhtkond usaldusväärsest allikast informatsiooni sellest, mis juhtus 23. augustil Moskvas - teate sellest, et Saksamaa oli andnud Eesti Nõukogude Liidu huvisfääri. Seda, mis  oli tulemas, teati ka Riias. Samal päeval, 26. augustil, telegrafeeris Läti Berliini saadik Edgars Krievinsh Riiga kuidas korraldatakse järgnevalt suhted Balti aladel. Ettekandes rõhutati kolme momenti: Venemaa tunnistab Saksamaa nõuet vaadelda Balti riike Saksamaa majandusliku baasina; Saksamaa jätab Venemaale õiguse kaitsta oma elulisi huve Balti sadamates; Balti riikide iseseisvus ei kitsendata.  Augusti lõpus sai Tallinnas selgeks ka see, et Saksamaalt pole mingit sõjalist abi tulemas. Meenutame,  siinkohal, et Nõukogude Liit ja Saksamaa leppisid kokku, et hoiavad piiririikide kohta sõlmitud kokkulepet salajas. Mitteametlik Saksa välispoliitika ei teinud aga saladust Molotovi-Ribbentropi lepingu tähendusest Balti riikidele. Siin tekib õigustatult küsimus, miks paljastas Berliin salaprotokolli sisu ja kui Balti riikides teati selle tähendust, siis miks jäädi ootama Nõukogude Liidu aktsioone ega kooskõlastanud omavahel välis- ja sõjalis- poliitilist tegevust. Millega seda seletada? Miks desinformeerisid  Eesti, Läti ja Leedu valitsused oma rahvast väitega, et suurriigid austavad Balti riikide neutraliteeti?