Põllumajandusloendusi korraldatakse iga kümne aasta  järel enamuses maailma riikides ja Euroopa Liidu riikidele on see alates 1966. aastast kohustuslik. Selleks, et erinevate riikide tulemusi saaks omavahel võrrelda, korraldatakse loendusi kõikides EL liikmesriikides ühtse metoodika järgi. Selle kohaselt peab põllumajandusloendus haarama vähemalt 98% kasutatavast põllumajandusmaast ja 98% loomakasvatusest loomühikute arvestuses. Kuna tegemist on kogu majapidamise tegevust hõlmava kompleksuuringuga, siis sisaldub seal ka palju küsimusi (majapidamise juhtimine,  rendisuhted, tootmismeetodid, tööjõud, majapidamise muu tulutoov tegevus jne), mida ei ole administratiivregistrites, sh PRIAs. Eesti 2010. aasta põllumajandusloendus kasutas kõiki PRIAs olemasolevaid andmed, st loendusküsimustikes olid need andmed eeltäidetud (nii maad kui loomad) ja vajaduse korral oli neid võimalik täpsustada. Põllumajandusloendusega hõlmati ka need väiksemad majapidamised, kes ei olnud PRIAst toetusi taotlenud. Hõlmatavate majapidamiste alampiir on samuti kokku lepitud Euroopa Liidu  regulatsiooniga ja sellele vastavaid majapidamisi on põllumajandusloenduse esmaste tulemuste alusel 19.700 (sellest tulenevad ka keskmised suurused). Põllumajandusloenduse kogukulu oli 498.800 eurot (7,8 miljonit krooni), millest arvestades andmete olulisust katab üle poole (300.000 eurot) Euroopa Liit ja ülejääk on Eesti omafinantseerimise osa.