Kui peatöövõtja on otsustanud nõuda kahju hüvitamist vaid mõnelt viivitanud  alltöövõtjalt, ei tähenda see siiski veel seda, et vastavad alltöövõtjad peavadki ise kogu kahju kandma. Neil on siiski õigus nõuda teistelt viivitanud alltöövõtjatelt tagasi neile langev osa kahjust. Samas on hetkel ebaselge, kuidas täpselt jagada hüvitamisele kuulunud kahju erinevate viivitanud alltöövõtjate vahel. Võlaõigusseadus näeb antud küsimuses ette, et kahjuhüvitise maksmise eest solidaarselt vastutavate isikute omavahelises suhtes jaguneb vastutus, võttes arvesse kõiki asjaolusid, eelkõige kohustuse rikkumise  raskust või muu käitumise õigusvastasuse laadi, samuti riisiko astet, mille eest iga isik vastutab. Seega võlaõigusseadus väga konkreetseid juhiseid antud küsimuses ei anna ja iga üksikjuhtumit tuleb eraldi analüüsida. Muu hulgas tuleks välja selgitada iga alltöövõtja viivituse asjaolud, tegemaks kindlaks vastavate rikkumiste raskusastet. Iga alltöövõtja poolt kantava riisiko aste võiks ilmselt üldjuhul olla seotud konkreetse alltöövõtja osaga objekti kogumaksumusest, kuna alltöövõtja poolt teenitav tasu  peaks korreleeruma tema poolt kantavate riskidega. Praktikas peab seaduse nappide ja üldsõnaliste juhiste alusel teostama antud keerulise analüüsi alltöövõtja, kes on peatöövõtjale kahju hüvitanud ja soovib sellest osa nõuda tagasi teistelt alltöövõtjatelt. Seega võib alltöövõtja olla sunnitud võtma ette üsna keerulisi kohtuvaidlusi, saamaks teistelt viivitanud alltöövõtjatelt osaliselt tagasi peatöövõtjale makstud hüvitisi.