15.03.2011 15:21   Rahvusvahelises tuumaintsidentide skaalas klassifitseeritakse tuumaavariisid vahemikus 0. kuni 7. kategooriani ja Wikipedia andmetel tähendab 6. kategooria, et tegemist on raske õnnetusega, mis mõjutab ulatuslikult keskkonda ja ohutust ning nõuab kõikide planeeritud turvameetmete rakendamist.    "Oleme praegu teistsuguses olukorras kui eile. On täiesti selge, et see on kuues kategooria, mis on Three Mile Islandil ja Tšernobõlis toimunu vahepealne aste," lausus ASNi president Andre-Claude Lacoste Reutersi teatel täna Pariisis toimunud pressikonverentsil.    "Selgelt on tegemist katastroofiga," lisas Lacoste, nimetades Daiichi teise reaktori olukorra halvenemist ASNi pessimistlikuma hinnangu peamiseks põhjuseks.    Kõrgeimat ehk 7. kategooriat on kasutatud ainult  ühe korra - 1986. aastal Tšernobõli tuumakatastroofi puhul Ukrainas. Selle kategooria õnnetuse puhul on mõju keskkonnale ja ohutusele ulatuslik ning tagajärgede likvideerimiseks on tarvis erakordseid meetmeid.    1979. aastal USAs Pennsylvania osariigis Three Mile Islandi tuumajaamas toimunud katastroofi hinnati 5. kategooriasse, kuhu liigitatakse laia ulatusega õnnetused, mille puhul satub keskkonda piiratud hulgal radioaktiivseid aineid ja osa turvameetmeid tuleb kasutusele võtta.        Keskkonnaameti kiirgusosakonna nõunik Enn Realo rääkis ERRi uudisteportaalile, et arvamusi selle kohta, millise kategooria avariiks Jaapanis toimuvat nimetada, on erinevaid ja kõik sõltub sellest, kuidas asjad edasi arenevad ja kuidas reaktorisüdamike jahutamine õnnestub.    6. kategooria avariiks kasvamiseks on Realo sõnul põhimõtteline võimalus olemas. "Kuid on mitu  "aga", et see 6. kategooria realiseeruks - praeguse seisuga ma ei oska näha päriselt, et see tingimata peaks juhtuma," märkis ta ja lisas, et 5. kategooriaks võib õnnetust praeguse seisuga ilmselt nimetada küll.    6. kategooria tähendab suuremat saastelevi suuremal territooriumil Jaapanis, märkis nõunik. Samas ei muuda see tema kinnitusel asjaolu, et kiirgus ka Eestisse jõuaks.    "Võtame niisuguse loogika, et Tšernobõli avarii puhul, kus vaieldamatult suurem energia vabanes  plahvatuses ja pärast põlengus, ei jõudnud Ameerikasse suurt midagi ja ka Aasiale ei olnud olulist mõju. Siis on raske oletada, et Jaapani poolt nii palju võiks tulla, mis Eestit võiks mõjutada," selgitas Realo.    Ta lisas, et täpsete mõõteriistadega võib kindlasti avastada, et väike kogus radionukleiidi on ka Eestisse jõudnud, aga et sellel oleks mingit radioloogilist mõju, on ülimalt vähetõenäoline.