Nagu  mainitud, pole Järva-Jaani alevikust (ehk kunagisest Keitisest) teada rauaaegseid muistiseid. Lähim rauaaegse põhjaga küla asub 2 km eemal Kuksemal, mis võis olla paigaks, kus ristijad pidama jäid ja mida Henrik Keitiseks nimetas. Kui käsitleda Kuksemat võimaliku keskusena, on kiriku asukoht põhjendatud, sest ehkki kirikut ei pruugitud ehitada otse keskusesse, oli viimase lähedus kindlasti oluline. Keskuses või selle lähedal ristuvad piirkonna teistest küladest ja ka teistest kihelkondadest tulevad teed ning  keskus on kõige tihedamalt asustatud paik.