Eestis kuulus 58% kogu kasutatavast maast 1190 mõisale (millest ca 1/2 miljonit hektaari oli välja renditud  väikemajapidajatele), 42% - ca 51 600 ostetud talule. Tööstuse vähese arengu pärast moodustas maa peagu ainsa majandusliku iseseisvuse ja edu aluse. Maaelanikest aga oli ca 2/3 maata. Ajutise Maanõukogu (kes end 1917. a. novembris oli kuulutanud kõrgemaiks võimuks) vanematekogu pani oma manifestiga 24. veebruaril 1918. a. Ajutisele Valitsusele ülesande viibimata välja töötada seadus maaküsimuse lahendamiseks «laialdastel demokraatlikel alustel».