Kui uurida, kuidas visuaalne informatsioon edastatakse võrkkestalt üle lateraalse põlvkeha  (LGNi) esmasesse visuaalsesse korteksisse (V1te), siis ilmneb, et see sisend kulgeb LGNist V1te väga süstemaatiliselt - sisend LGNist jõuab V1 neljandasse kihti. Aga muidugi saab V1 lisaks sisendile LGNist informatsiooni ka mujalt, muudelt ajupiirkondadelt. Tegelikult moodustab suure enamuse V1 sisendist just kortikaalne ajusisene teave, mitte väliskeskkonnast tulev informatsioon. Seetõttu öeldaksegi tihti, et korteks räägib iseendaga. Aga tagasi põhiteema juurde tulles on siinkohal oluline märkida, et muudelt korteksi piirkondadelt tulev sisend jõuab V1 esimesse kihti. Seega näib, et kihiline struktuur on mõttekalt seotud ajupiirkondade omavaheliste ühendustega. Nii ongi seda fakti keskmiste ja esimeste ajukihtide seosest ühenduste tüübiga kasutatud selleks, et süstematiseerida kogu visuaalset süsteemi - et panna erinevad piirkonnad omavahelisse hierarhiasse. Kindlasti on paljud teist näinud Fellemani ja Van Esseni poolt selle põhimõtte järgi välja käidud visuaalse süsteemi skeemi.