Oluliseks kliimat mõjutavaks gravitatsioonihäirituseks on ka Maa pöörlemistelje pretsessioon ekliptika tasandi normaali suhtes. Maa telje pretsessioon põhjustab talvise ja suvise päikeseseisaku punktide nihkumise orbiidi periheeli suhtes. Periood, mille järgi kordub orbiidi periheeli ja talvepunkti ühtimine, on 21 000 aastat. Aastal 1250 langes orbiidi periheel talvepunktiga ühte: nüüd on Maa periheelis 4. jaanuaril ja pööripäev on 22.  detsembril. Järgmine ühtimine toimub 20 000 aasta pärast. Väikese ekstsentrilisuse korral periheelis ja afeelis atmosfääri ülapiirile saabunud energiahulgad oluliselt ei erine. Ent olukord muutub, kui ekstsentrilisus on suur. Periheeli, kus saabuv energiahulk on suurim, läbib Maa kiiresti. Ülejäänud väljavenitatud orbiidi osa, alates kevadisest võrdpäevasusest afeeli suunas, aga aeglaselt, asudes seega kaua aega Päikesest kaugel. Kui sellisel juhul periheel ja talvepunkt langevad kokku, siis on põhjapoolkeral  lühike soe talv ja pikk jahe suvi, lõunapoolkeral aga lühike soe suvi ja pikk külm talv. Kui periheeliga langeb kokku suvepunkt, siis on põhjapoolkeral kuum suvi ja pikk külm talv, lõunapoolkeral aga vastupidi. Pikk ning jahe ja niiske suvi soodustab liustike kasvu.