Korteriühistute liidul pole tekkinud veendumust, et väljatöötatav võlakaitseseadus võimaldab kõigil soovijail valimatult oma võlgu vähendada, ütles liidu juhatuse liige Urmas Mardi Äripäevale.    "Sarnaselt teistele Euroopa riikidele saab võlgade ümberkujundamise menetlus olla ikkagi ausatele  võlgnikele makseraskuste ületamisel üksnes abivahendiks, mitte kohustustest kõrvalehiilimise võimaluseks," lausus Mardi.    Ta märkis, et Eesti seadused ei paku makseraskustes inimestele praegu muud lahendust kui pankrotimenetlus, milles võlausaldajal on võlgade kättesaamiseks väga vähe lootust.    "Samas peab looma täiendava võimaluse neile, kes pole lootusetult maksejõuetud ja kes oleksid võlgade mõistliku ümberkujundamise tulemusena suutelised tulevikus paremini oma maksekohustust täitma  ning senisest suuremas ulatuses olemasolevaid kommunaalvõlgu tasuma," selgitas Mardi.    "Mulle tundub mõistlikuna, et lõpliku otsuse langetaja on kohus, see tähendab, et kohus kaalub ja otsustab, kas üldse on võimalik konkreetse isiku võlgu ümber kujundada ja kui on, kuidas oleks see kõige kasulikum nii võlgnikule kui ka näiteks võlausaldajast korteriühistule," täpsustas korteriühistute liidu juhatuse liige.    Anne Oja  Äripäev    Märge: Lisaks on korteriühistul üldkoosoleku otsusele tuginedes nõuda patoloogiliselt võlgnikult ka korteriomandi sundvõõrandamist, lisas Mardi.