Baltisakslaste represseerimine andis Bresti rahuläbirääkimiste ja vaherahu katkemise järel Saksa valitsusele veelgi parema ettekäände okupeerimata Baltikumi alade ründamiseks, mis algas veebruari teises pooles 1918. aastal. Sõjaseisukorra väljakuulutamine tühistas ühtlasi Eesti Asutava Kogu valimised, mis pidid 27.-28. jaanuaril (9.-10.  veebruaril) toimuma veel Tartus ja Narvas. Eesti Asutav Kogu tuli kokku alles 1919. aastal pärast uusi valimisi.