Koolimaja - rikkuse sümbol Viinistu koolimaja seisab Turbuneeme tee ääres. Selle ehitasid aastatel 1927-1928 küla rikkad piiritusevedajad. Uhke kahekorruseline koolimaja on üks näide sellest, kuidas tänu piirituseveole läksid Viinistu meremehed  tuntud kaptenikülast Käsmust mööda. Kui piirituseveo tagasihoidlikuks jäänud juht ja koordineerija Arnold Eerik Viiburist valis oma salakaubaveo plaani teostajaiks Viinistu meremehed, sõitsid nood mõne aja pärast juba kaubaaurikutega, Käsmu omad seilasid purjelaevadega.    Ott Sandrak jutustas, kuidas tänu salakaubandusele oli Viinistul telefonikeskjaam - mitte selleks, et naabritega juttu ajada, vaid hoiatamaks kontrollima saabunud piirivalvurite eest. Kui kontrollid läksid ka keskjaama, kasutati  sõnaviijatena lapsi.    Kui kõndides Viinistul Aaduotsast läbi Heigiotsa küla teises servas asuva Neemeotsani, näeb, kuidas üks maja on uhkem kui teine. Häärberid ehitati kahekordsed. Enamikes majades elatakse praegugi üle talve.    Mõtlemapanev oli Ott Sandraku jutt sellest, kuidas Juminda poolsaarel piiritusekuningaks tituleeritud Eduard Krönström ajas asju teisiti - tema maksis kohalikele meestele jaokaupa, sealsed talud rikkaks ei saanud. Arnold Eerik tasus heldemalt ning Viinistu  rikaste piiritusevedajate vägitükkidest Tallinnas ja mujal on palju legende.    Viinistu oli esimese Eesti Vabariigi ajal mandri suurim küla. Kui tuli nõukogude võim, jäid paljud talud tühjaks, sest need, keda ei viidud Siberisse, põgenesid 1943. aastal üle lahe välismaale.