Tõelised teemad - ehk kuhu seada oma prioriteedid  Teadlaste grupp on välja ehitanud mudelid, mis vaatlevad meie  igapäevaelu valikuid ja nende osakaalu maailma ökoprobleemide tekitamisel. Suurimad probleemid on jagatud neljaks: õhureostus, veereostus, globaalne soojenemine, loomade-lindude-taimede liigirikkus. Ning neid probleeme tekitame kõige otsesemalt oma igapäevaelus järgmiselt:  - Transport. Kõige suurem ja olulisem valik, mida inimene saaks teha, on oma autosõitu vähendada. Valida elukoha, kus oleks võimalik kasutada ühistransporti, jalgratast ja jala käimist. Praeguse seisuga läheb USAs kodumajapidamiste  autode arvele kuni 51% kodumajapidamiste tekitatud kasvuhoonegaasidest ja õhureostusest ning 23% tekitatud veereostusest, kusjuures siia ei ole arvestatud autode jääkrpodukte nagu vanad kummid ja akud, nii et tegelikud numbrid on veel suuremad.  - Toit. Kõige kahjulikum keskkonnale on veiseliha tootmine, sealiha on teisel kohal ja kanaliha kolmandal. Ning kõige vähem tekitab keskkonnaprobleeme puuviljade-juurviljade tootmine. Näiteks tekitab ühe kilo veiseliha saamine ligi 20 korda rohkem veereostust kui  kilo pastatoodete saamine.  - Majapidamine. Alates majaehitusest ja -remondist, lõpetades kodumasinatega ning kodukeemiaga. Neil valikutel on määrav tähtsus. Näiteks katusele paigutatud päikeseküttega veemahuti, tubadesse elektr-säästupirnid, igal võimalikul juhul oma pesu pesta külma veega (kulub ligi 90% vähem energiat kui sooja veega pesemisel, ja tänapäeva pesuvahenditega saab pesu puhtaks mõlemal juhul)…  - Oma murude keemiliste taime- ning putumürkidega kastmine on suur probleem, seda mitte  ainult keskkonna reostamisele, aga ka inimestele. Uuringud näitavad, et enamik kasutajaid ei viitsi arvutada õiget kogust ja kasutavad väetiseid liiga palju, pannes ohtu nii enda pinnavee kui ka enda, oma laste ja koduloomade tervise.  - Puudega köetavad kaminad on suured keskkonnareostajad. Seda eelkõige suitsuga õhku sattuvate mürgiste osakeste tõttu. Lisaks on kaminad ka süüdi selles, et majas on soojaaugud - kui kaminat parasjagu ei küta, tuleb sealt majja sisse külm õhk ja kulub rohkem kütust maja  kütmisele. Kaminate probleeme saab vähendada, pannes kaminasuu ette tihedad klaasuksed ja korstnasse spetsiaalsed mürgifltrid.  - Samasuguseks keskkonnareostajaks on puudega köetavad vanaaegsed ja ebaefektiivsed ahjud - mis Eestis ju vägagi levinud on… Mida rohkem kulub puid maja kütmiseks ja soojana hoidmiseks, seda rohkem olete oma korstnast tuleva suitsuga ka ümbritsevat keskkonda mürgitanud. Seega tasub mõelda efektiivsemate ahjude ehitamisele.  - Samas möönavad teadlased, et puit kui küte -  efektiivselt kasutatuna - ei ole halbade killast, samamoodi maagaas. Kõige kahjulikum kasvuhoonegaaside tekitajana on aga õliküte.