Oma tööriistakasutuse oskuse poolest kuulsad uuskaledoonia varesed (Corvus moneduloides) suudavad kasutada tööriistu teiste tööriistade kättesaamiseks - selline "metatööriistakasutus" näitab, et varestel on piisavalt taibukust laiendamaks oma seniseid teadmisi ja oskusi täiesti uudse probleemi lahendamiseks ning võime oma tegevust pikemalt ette planeerida.  Aucklandi ülikooli teadur Russell Gray ja ta kolleegid peitsid väikesesse karpi maitsva toidupala, ent surusid selle nii sügavale, et katsetes osalenud varesed said selle välja õngitseda vaid pika oksaga.  Selle ülesandega said probleemideta hakkama eranditult kõik eksperimentide tarbeks vabast loodusest kinni püütud isendid.  Seejärel muutsid uurijad toiduhankimise vareste jaoks keerulisemaks - nad peitsid ajakirjas Current Biology tutvustatud katsete käigus pikema oksa spetsiaalsesse puuru selliselt, et selle sai sealt kätte vaid puuri juures asuva lühema oksarao abiga.  Gray kinnitusel haarasid kuus varest seitsmest koheselt lühema oksa, õngitsesid selle abiga välja pikema oksarao ning said seejärel vaevata kätte karpi jäetud toidupala ().  Metatööriistakasutust on seni jälgitud vaid inimestel ja teistel kõrgemate primaatidel.  Samalaadsete ülesannete täitmisel jäävad hätta ka muidu  oma taibukuse poolest tuntud ahviliigid, sest see eeldab harjumuspärase tööriista kasutamist enne toidupala kättesaamist vahepealsel objektil ning uudses kontekstis.  Gray hinnangul on taolise painduva käitumise parimaks selgituseks asjaolu, et varesed kasutavad "analoogmõtlemist" - võttes aluseks varasema kogemuse (tööriist võrdub toit) lahendavad nad ka uudse, ent struktuurselt sarnase probleemi (tööriist võrdub tööriist võrdub toit).  Inimese järel on kõige osavamaks tööriistakasutajaks shimpansid, kes oskavad muuhulgas  teravate otstega puutoigastega väikeimetajatele jahti pidada, kivide abil pähkleid purustada ning okstega pesast termiite õngitseda.    Vaata ka: