Selsamal 1932. aastal liitus vabadussõjalastega kolonel Aleksander Seiman. Seiman oli väljapaistev sõjasangar ja üks vähestest kolme Vabadusristiga pärjatuist. Kuigi ta oli nüüd põllumees ja aastaid reservis, ei öelnud ta Sirgule ei. Ta oli lojaalne riigile, mille eest oli ta võidelnud. Neli aastat hiljem aga mõisteti Seiman 20 aastaks sunnitööle süüdistatuna katses vägivallaga muuta Eesti põhiseaduslikku riigikorda. Ometi oli ta kohtupingiski truu Eesti riigile. Ka praegu on üha keerulisem olla lojaalne üheaegselt Eesti riigile ja riigi huvidest üha kaugenevale poliitilisele eliidile. Nüüd me nimetame seda usalduskriisiks. Seimani traagiline lugu on hoiatav ja õpetlik.