Viibisin 9-10.märtsil Brüsselis rahvusvahelisel konverentsil, mis käsitles lastele suunatud toitude ja mittealkohoolsete jookide turustamist ja selle negatiivseid mõjusid laste tervisele.    Ülemaailmselt turustatakse lastele toite ja jooke, millised on kõrge rasva,  soola ja suhkrusisaldusega. Samas 2010 a.statistika näitab, et 42 miljonit alla viieaastast last on ülekaalulised või rasvunud ja ligi 35 miljonit neist elab arengumaades.    Igal aastal sureb 35 miljonit inimest südameveresoonkonna haiguste, vähktõve,  diabeedi ja krooniliste hingamisteede haiguste tagajärjel. Kõikide nende haiguste üheks peamiseks riskiteguriks võib pidada ebatervislikku toitumist.  Kuigi surmajuhtumid leiavad aset peamiselt täiskasvanu eas, saavad nad alguse juba  varajases lapsepõlves tingituna ebatervest dieedist.  Tänapäeva toidu valik on sootuks erinev varasemate generatsioonidega võrrelduna. Pakutava toidu ja jookide skaala on tohutult lai ja pakub mugavust ja uudsust ja peidab endas varjatud riske meie tervisele.    Reklaami ja turunduse mõju on väga efektiivne ja etteaimamatu eriti kui sihtgrupiks on lapsed. Toidureklaam mõjub hoopis teistmoodi kui teised reklaamid  ta ajab meid sööma.  Samuti on väga tugev teatud brändide mõju ja reklaamid  mõjutavad suuresti laste toidueelistusi, ostusoove ja tarbimismudeleid.    Väga erinevate tehniliste võtete abil püütakse jõuda lasteni koolides, lasteaedades, supermarketites, internetis  reklaamides allahindlusi, toodete paigutust erinevatel ahvatlevatel viisidel, kasutades kuulsusi ja maskotte, e-meile, märgistust, pakendit, tekstisõnumeid, sponsorlust jne.  Toidureklaam on muutunud globaalseks fenomeniks ja vallutanud kõikvõimalikud kanalid.    Kuidas suudavad lapsed sellele  kõigele vastu panna kui kogu tööstus on sellele rajatud.  Millist kahju teeb see laste tervisele ja ühiskonna sotsiaalmajanduslikule arengule.  Samas teenivad firmad superkasumit rämpstoidu generatsiooni arvelt.    Maailma Tervise Organisatsiooni (WHO) 63. Tervise Assambleel võeti vastu dokument, mis kutsub üles globaalselt vähendama ebatervisliku toidu turustamist lastele ja edendama vastutustundlikku turundust.  Selleks töötati välja 12 soovitust, eesmärgiga, et:    -  vähendada lastele suunatud turunduse mõjusid;  - vähendada lastele suunatud turunduse mahtusid ja mõjujõudu;  - kaaluda erinevaid lähenemisviise vähendamaks agressiivset turundust;  - defineerida poliitika võtmekomponendid kaasaarvatud standarditud  jõustamise protsessid;  - laste kogunemiskohad peavad olema vabad igasugustest turundusvõtetest, mis  reklaamivad rämpstoitu;  - valitsused peavad võtma liidrirolli jõustamise, monitooringu ja hindamisprotsesside üle;  -  liikmesriigid peavad leidma effektiivsema lähenemisviisi vähendamaks rämpstoidu turustamist;  - liikmesriigid peavad tegema koostööd selle nimel, et vähendada piiriülest turustamist ja selle mõjusid;  - õiguslik raamistik peab kindlaks määrama jõustamise mehhanismid ja kehtestama vastavad rakendussüsteemid. Samas peab raamistik paika panema nii sanktsioonide rakendamise kui ka kaebuste esitamise süsteemid;  - kogu raamistik peab sisaldama monitooringu süsteemi kindlustamaks  riikliku poliitika  eesmärkide täitmise kasutades selleks vastavaid indikaatoreid;  - õiguslik raamistik peaks sisaldama poliitika mõjude ja efektiivsuse hindamise süsteemi  kasutades selleks vastavaid indikaatoreid;  - liikmesriigid peaks toetama edasisi uuringuid, mis on suunatud poliitikate jõustamisele ja hindamisele.    Samas võeti vastu ka resolutsioon, milles väljendati tõsist muret laste üha kasvava ülekaalulisuse pärast ja sellest tingitud terviseriskide üle õhutades liikmesriike vastu võtma  meetmeid jõustamaks WHO soovitusi ja väljatöötama uusi tugevamaid poliitikaid, mis oluliselt vähendaksid senist lastele suunatud agressiivset turundusstrateegiat.    Linda Läänesaar  Eesti Tarbijakaitse Liidu  tegevdirektor