Kui need kaks teadaolevat kallaletungi tulid sakslaste poolt ja venelased ainult vahelt sekka kisti, siis kolmanda algatavad juba venelased ise. Alguse see sai hoopis tühisest asjast. 1888. a. lõpul ilmus "Oleviku Lisas" Helmi  (J. W. Ederberg'i) luuletus "Aeg annab arutust", mille moraal on lühidalt see, et meie rahvuslikud püüdmused on ainult siis kindlal alu­sel, kui selleks aluseks on Jumal. Riia vene leht tõlkis sellest laulust poole, nii hästi-halvasti kui osati, luuletusest tervikuna ei saadud aga kuigi palju aru ja loeti seetõttu sealt välja ten­dents, et eestlased püüdlevat Eesti autonoomiat saavutada. Riia lehest ulatus kõmu ka teistesse vene lehtedesse, muu seas Tal­linna vene lehte ja Katkov'i "Moskovskija  Vedomosti'sse" Mosk­vas. Lõppeks pidas "Olevik" vajaliseks sellele reageerida ja tegi seda igatahes palju drastilisemalt kui omal ajal "Eesti Postimees":