Poliitiliste repressioonide seisukohalt on olulisim prokuröride tegevus NKVD tegevuse järelevalvel ja selle tegevuse sanktsioneerimisel. Prokuratuuri  süsteemis oli ette nähtud "erisektor", mille ülesandeks oli järelevalve NKVD/NKGB asutuste tegevuse üle. Praktilises töös oli selle sektori roll minimaalne. NKVD/NKGB asutuste poolt esitatud arreteerimismääruste sanktsioneerimiseks, süüdistuskokkuvõtete kinnitamiseks ning nende kohtulikuks menetlemiseks oli prokuratuuri süsteemis ettenähtud prokuröri asetäitja "eriasjades" ja temale alluv "eriosakond". "Eriasjade" prokurörid moodustasid süsteemis omaette kategooria. Neile ametikohtadele valiti valitsevale režiimile  eriti usaldusväärseid ja kuulekaid isikuid, nende kandidatuurid kinnitati ÜK(b)P KKs või vastavalt hierarhiale madalama astme parteiorganis. Oma funktsioonide ja praktilise tegevuse poolest olid nad rohkem seotud NKVD/NKGBga kui prokuratuuriga.