http://www.youtube.com/watch?v=mv5s1mawoxo&feature=related    20. oktoobri 1988. a. seadlusega tunnustati sinimustvalget lippu rahvuslipuna. Ühtlasi rõhutati, et rahvuslipp ei asenda riigilippu. Selleks jäi endiselt Eesti NSV lipp.    16. novembril võttis ENSV Ülemnõukogu Vaino Väljase juhtimisel vastu  suveräänsusdeklaratsiooni, mille küll Moskva 26. novembril tühistas.    7. detsembril võttis ENSV Ülemnõukogu vastu konstitutsiooniparanduse, mis tunnistas riigikeeleks eesti keele.    24. detsembril 1988 heisati Tartu Tähetornis Eesti rahvuslipp.    24. veebruaril 1989 tõusis Pika Hermanni torni sinimustvalge lipp rahvuslipuna.    23. augustil 1989, Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimise 50. aastapäeval toimus kolme Balti riigi ühise protestiavaldusena rahumeelne  demonstratsioon, kus inimesed seisid üksteise kõrval Tallinnast Vilniuseni, moodustades niinimetatud Balti keti. Soov üritusel osaleda oli nii suur, et paljud inimesed jäid liiklusummikutesse ega jõudnudki kohale. Õhtul kell 19.00 hakkas Eesti ja Läti piiril liikuma nii Tallinna kui Vilniuse poole märgusõna "Vabadus" ning kõlas kolmekeelne, spetsiaalselt selleks ürituseks komponeeritud laul, mis mõjus kui kolme Balti rahva ühishümn: "Ärgake, Baltimaad!". Kokku osales üritusel umbes kaks miljonit inimest ning inimrivi  kogupikkus oli ligikaudu 620 kilomeetrit.