c) Võimustruktuur: poliitiline, täidesaatev, seadusandlik. Tegelt oli oluline vaid poliitiline. Juhtis kõigi teiste tegevust. ENSV-s oli mõistagi olulisim EKP KK peasekretär. Ametlikult oli kõrgeim organ EKP Kongress, mis käis koos iga 0-4 aasta tagant. See "valis" Keskkomitee, mis siis kongressidevahelisel ajal pidi kogu asja juhtima. KK-sse kuulusid lisaks peasektretärile veel mitmed teised sekretärid: teine skretär oli tavaliselt Moskvast määratud venelane, kes pidi kohalikel asjul silma peal hoidma, lisaks veel ideoloogia- ja põllumajandussekretärid + veel mõned. Lisaks muidugi KK-s veel ka valitsusjuht ja vb veel mõned olulisemad ministrid + sõjaväe ja meedia esindajad. Olid ka KK liikmekandidaadid, nad võuisid vaid kuulata, aga mitte otsustada. Parteil ka linna- ja rajoonikomiteed, mis kohaliku kommarlust pidid siis edendama. Partei 1. sekretär pidi olema hea laveerija, sest muidu jäi ta kohe kahe tule, Moskva ja kohalike, vahele.