Eesti sõjaväed seadsid linnas varsti korra jalule, nõnda et võidi asuda linnavalitsuse organiseerimisele. 3. veebr. kell 7 õhtul astusid kokku raekotta Valga linna eesti seltskonna tegelased, kelledele Eesti ajutise valitsuse Põhja Liivimaa peavolinik H. Luht ette pani viieliikmeline ajutine linnavalitsus valida, kuhu  kuulusid kolm eestlast ja kaks lätlast ning sekretär - eestlane. Ettepanek võeti ühel häälel vastu ja koosolek valis linnapeaks kirikuõpetaja Joh. Kergi, tema abiks Joh. Kusiki; nõunikuks Villem Rebase ja sekretäriks Hans Simsi. Valimisprotokoll pandi linna garnisoniülemale oberst Kalmile ette kinnitamiseks, kes selle oma käega järgmise resolutsiooniga varustas: "Eelseisvas protokollis valitud linnavalitsuse liikmeid arvan heaks Valga linnavalitsuse kohuseid ajutiselt hoidma. Hans Kalm, oberst, Valga  garnisoni ülem ja Põhjapoegade rügemendi komandör." 4. veebruaril kuulutati garnisoniülema käsukirjaga revolutsiooni ajal valitud demokraatlik linnavolikogu ühes linnavalitsusega lahtilastuks ja uus ajutine linnavalitsus asus samal päeval raekotta. Leiti, et enamlaste valitsusest linnakassasse oli jäänud 2180 rbl 56 kop. Endise linnavalitsuse liikmed muulased J. Meist, A. Bindsche, K. Opmans ja S. Jesionovski, kelledest mõned ühes enamlise linnavalitsusega kuni lõpuni koos olid töötanud, ilmusid ka raekotta, kuid  nendega ei räägitudki. Eestlaste ettepaneku peale anda üle linnavalitsus, vastasid nad süütult: "Enamlased pole meile midagi üle andnud, sellejärele pole meil teile ka midagi üle anda."