Pärm on veini valmistamisel olulise tähtsusega aine, sest tema kaasabil toimub suhkru muutmine alkoholiks. Veinipärm koosneb seenelistest mikroorganismidest, kelle paljuliigiline rass on pikkade aegade jooksul kohanenud  käärimistegevuseks veinimahlas. Pagari- ja õllepärmi seened ei ole selleks kohanenud ja seetõttu ei saa neid ka veini valmistamisel kasutada. Ehtne veinipärm väljastatakse kuivpakendis, vedelikuna klaasampullides või veinitööstusest toodud kääriva veinimahla (virde) näol. Veinipärmi tuleb enne veini valmistamisele asumist paljundada. Selleks võetakse 0,7 l mahla, mis sisaldab 10- 15% suhkrut. Happekindlas keedunõus tõstetakse mahla temperatuuri 85- 90°-ni ning seejärel lastakse jahtuda 25°-ni. Jahtunud mahl valatakse  puhtasse liitrisesse nõusse, lisatakse juurde 10 g kuivpärmi, mis on eelnevalt vähese mahlaga lahustatud, või 1 ampull vedelpärmi. Pudelisuu kaetakse steriilse vatiga ja asetatakse sooja kohta, kus temperatuur on 20- 25°. Mõne päeva pärast algab mahlas tugev käärimine. Siis võib seda linnastumissegule või veinimahlale juurde lisada. 1 liitrist paljundatud pärmist piisab 10 l veinimahla jaoks. Kui veinimahla on rohkem, siis tuleb pärmi veel edasi paljundada. Selleks võetakse 0,5 liitri kuumutatud ja jahutatud  mahla kohta 0,2 l pärmiga käärivat mahla ja toimitakse niisamuti, nagu eespool kirjeldatud. Veinitööstusest toodud virret võib veinimahlale kohe juurde lisada või vajaduse korral paljundada analoogiliselt eespool kirjeldatule. Koduveini valmistajal ei ole alati veinipärmi saada, seepärast tuleb sageli leppida metsiku pärmiga- looduses puuviljadel ja marjadel esinevate pärmiseentega. See tekitab veinimahlas samuti alkoholi käärimist nagu kultuurpärm, kuid käärimistegevuse suund ja ulatus on juhuslik. Sellest  tingituna esinebki koduveini juures mõnikord käärimis häireid, nagu liiga aeglane käärimise teke, käärimise katkemine madala alkoholisisalduse juures, mittealkoholikäärimise tekkimine jms. Metsikule pärmirassile tugevama eluvõime andmiseks on soovitatav ka seda eelnevalt ette valmistada. Selleks võetakse10 liitri veinimahla kohta 2 teeklaasi värskeid sõstramarju, 1/2 teeklaasi keedetud sooja vett ja 1/2 teeklaasi peensuhkrut. Klaasvaaglas pressitakse marjad puulusikaga katki, lisatakse vesi ja suhkur ning  valatakse segu puhtasse 0,5- liitrisesse pudelisse, mille suu kaetakse steriilse vatiga. Kui segu on soojas ruumis 5- 7 päevaga käärinud, valatakse see klaaspurgile seotud marlile ja lastakse mahl välja nõrguda. Viimane valatakse veinimahlale juurde. Pärmiseente käärimistegevuse soodustamiseks on soovitav veinimahlale 10 liitri kohta juurde lisada 2- 3 g ammooniumkloriidi või ammooniumfosfaati.