2003 UB313 kuulub nn Kuiperi vöösse, kus tiirleb tuhandeid jäiseid taevakehi. Neile on sageli iseloomulikud hästi piklikud orbiidid, mis on planeetide orbiitide tasandi suhtes kaldu. Ka nüüd leitud suurima Kuiperi vöö objekti teekond ümber Päikese on elliptiline, paarisaja aasta pärast tuleb ta Päikesele lähemale kui Pluuto. Tegelikult kuulub ka Pluuto ise sellessesamasse Kuiperi vöösse, nüüd on talt võetud suurima staatus. Nii peaks ehk hoopis küsima, kas Pluuto on  üldse planeet? Teaduslikult on üsna lihtne tõestada, et ega ikka päriselt pole. Päikesesüsteemis on neli Maa-tüüpi  planeeti ja neli Jupiteri-tüüpi hiidplaneeti. Pluuto ega teised Kuiperi vöö kehad ei sobi kummagi tüübi alla. Aga tegelikult pole olemas ühtset teaduslikku planeedi definitsiooni. Ning lisaks teaduslikule küljele tuleks siin arvestada ka ajaloolist ja kultuurilist aspekti.  Inimesed on juba 75 aastat harjunud Pluutot planeediks pidama. Kui eeldada, et kõik vähemalt Pluuto-suurused  kehad on planeedid, siis oleks 2003 UB313 tõesti kümnes planeet. Juba on talle välja pakutud ka nimi - Xena (jah, just sõjaprintsess). Siis tuleks ka leppida teadmisega, et uusi planeete võib tulla veel kümnete kaupa.  2003 UB313 avastaja Mike Brown arutleb oma veebilehel, et Xena ei ole teaduslik planeet, küll aga võiks teda pidada aja- ja kultuurilooliseks planeediks. Nii et astronoomia õpikute ümberkirjutamisega võiks veel pisut oodata.  Vt ka http://www.gps.caltech.edu/~mbrown  Allikas: Laurits Leedjärv, Tartu Observatooriumi direktor