Andmete uurimisel selgus, et nihete vahe võngub mõnevõrra, perioodiga umbes 40 päeva. Plaskett avaldas oma vaatluste tulemused 1916. aastal ja seda momenti tulekski pidada Päikese kahinate uurimise alguseks. Tegelikult võisid need esimesed avastatud võnkumised olla tingitud ka süstemaatilistest vaatlusvigadest.