Polügoonil harjutati lahinglaskmist käsirelvadest, kahuritest ja raketiseadeldistest, tehti tankiõppusi ning pommitati lennukitelt ja helikopteritelt. Sõjaväe tegevus koondus peamiselt Soodla veehoidla ning Koitjärve raba vahelisele alale, Jussi järvestikust läänes paiknevaisse nn. Jussi  mägedesse, Kõnnu Suursoo lääneossa ning Pala tankodroomile Valgejõe idakaldal. Kohalike elanike sõnul oli Jussi mägedes lageraiet tehtud küll juba 1920. aastatel, kuid sõjaväepolügooni rajades laiendati raiesmikku veelgi, nii et tekkis ligikaudu 200 ha suurune künkliku reljeefiga lagendik. Seda ala pommitati nii kahuri- kui ka reaktiivmürskude ning lennukipommidega. Rohkete pommilehtrite sügavus (kuni 3-4 m) ning kümmekonna meetrini ulatuv läbimõõt annavad tunnistust kasutatud pommide lõhkejõust.