must mänd (Pinus  nigra), levides ainult saare kõrgemate mägede ümber, Troodose tipul, endeemne küprose seeder (Cedrus libani var. brevifolia) ja mitmed laialehised liigid saare jõgede kallastel, nagu näiteks saared, paplid, akaatsiad, eukalüptid jne. Kõike need liigid kokku koos alusrindes olevate liikide nagu kuldne tamm, maasikapuud, pistaatsia perekonda kuuluv Pistacia terebinthus, loorberipuud, mürdid, jaanileivapuud, oliivipuud, moodustavad unikaalse taimkattekoosluse, ideaalne kasvukoht arvukatele väiksematele taimedele,  loomadele, lindudele ja putukatele, moodustades erinevaid maapealseid kooslusi.        7.2. Makii: 126.090 hektarit või 13.63% maismaast on makiid (maapind kaetud tiheda põõsaste tihnikuga, 2-5 meetri kõrgune, koosneb maasikapuust, pistaatsiapuust, LENTISK, loorberiuudest, mürtidest, jaanileivapuudest, oliivipuudest jne.).    7.3. Phryghana: 87.769 hektarit või 9.49% maismaast on "phrygana'd" (teise sõnaga "Garigue"), see on vegetatsiooni tüüp madalate põõsastega, harva rohkem kui pool meetrit kõrged, koos mitmeaastaste taimedega, kaheaastaste ning üheaastaste taimedega nagu kuldkannilised, tüümian, okaskroonid, leetpõõsad, salveid jne.    Kogu metsasus on: 42.32% millest 17.58 % on riigimets ja 24.74% on eramets      7.4 Metsatööstus