Kolga mõisahooneni (Arh.) jääb siit 1,5 km. Kolgat on esmakordselt mainitud 1241. a. (in Kolki). 1519. aastani kuulus Kolga ümbrus Gotlandi Roma tsistertslaste kloostrile. 13. saj. rajatud tsistertslaste kloostri kohale rajas Rootsi väepealik 16. saj. Pontus de la Gardie siia mõisa, mis 1658. a. siirdus abielu kaudu Stenbockide suguvõsale. Kolgast kujunes üks suuremaid ja kaunimaid mõisaid Eestis. 1768. a. rekonstrueeriti härrastemaja barokseks, praeguse ilme sai 1820, 1993. a. tagastati mõis Stenbockidele. Kolga keskaegne kindlustatud kloostrimõis tekkis XVIII saj. kloostrivendade konvendimaja ümber. XVII saj. algul oli Kolga suuremaid mõisaid BaItikumis. Kolga mõisahoone on Eesti suurejoonelisemaid klassitsistlikke mõisahooneid. Ta ehitamist alustati XVII sajandil, barokkstiilis. Sellest perioodist on säilinud hoonet risti läbiv, baroksete nikerdkaunistustega avar vestibüül. Vestibüüli keskelt viib lai paraadtrepp teisele korrusele. XIX sajandil hoonet laiendati, juurde ehitati tunduvalt eenduvad risaliidid ja kõrgel arkaadsoklil asetsev joonia sammastega portikus. Hoone omandas klassitsistliku esifassaadi. Samal ajal muudeti ka siseruumide kujundust klassitsistliku stiili elementide ja dekoori lisamisega. Teise korruse saali põrand kaeti mustrilise parketiga, lae- ja seinapinnad maaliti. Hoone vasakusse tiiba ehitati veel teine suur pidulik saal, mis täitis kodukiriku otstarvet. Peale endise mõisahoone kuuluvad kaitse alla ka kõrvalhooned ja park.