Liivimaa kubermangu vanemad kinnistute registrid pakuvad veelgi kirevamat pilti kui Eestimaa omad. Tartu linna vanim register XVIII saj. II poolest (73) kannab nime "Pfandbuchregister" ja on pooleldi tühi. Järgmised pandiraamatute registrid (74) on koostatud linnajagude kaupa ja sisaldavad andmeid kinnisvarade omanike ning võlgade ingrosseerimise ja kustutamise kohta XVIII sajandi lõpukümnenditest XIX saj. III veerandini. Viimaseid kohtureformieelseid kinnistute registreid nimetati hüpoteegiregistriteks (75). Neis on igale kinnistule eraldatud neli lehekülge, antud kinnisvara kirjeldus, asukoht, krundi liik, omanikud, ostusumma ja selle võlgujäänud osa ning andmed ingrosseerimise kohta. Võru linna varasem, XVIII sajandisse ulatuv kinnistute register kannab nime "Grundbuch" (76), hilisem - "Hypotheken-Register" (77). Valga, Pärnu ja Viljandi linna varasemad kinnistute registrid on eriilmelised, hilisemad (78) aga koostatud ühtse, väga detailse vormi järgi. Iga osa koosneb neljast leheküljest. Esimesel on toodud kinnisvara asukoht, koostisosad (elumaja, ait, tall, aed jne.), ostu- või pandisumma ja andmed eraldatud osade kohta. Teine lehekülg on pühendatud muutustele omandiõiguses, kolmas võlgade ingrosseerimisele ja neljas ingrossatsioonide kustutamisele.