Estofiilide tegevus valmistas ette ärkamisaja kultuurilist poolt - ilma milleta kogu protsess ka kahtlemata toimuda poleks saanud. Kuid vähem tähtis polnud ka sündmuste sotsiaalmajanduslik taust. 19. sajand oli Vene keisririigis maaelu puudutavate reformide aeg, mil Balti provintsides  kaotati pärisorjus ning vähenes pidevalt baltisaksa mõisnike õiguslik üleolek lihtrahvast. Sajandi teisel poolel suurenes selle tulemusel talupoegade liikumisvabadus ning võimalikuks said rahalised suhted ja eraomand. Eriti Lõuna-Eestis hakkasid talupojad rikastuma tänu linakasvatusele ja sellega Riia turul kauplemisele. Mõisnike käest hakati ära ostma talusid ja maid ning ka maarahva hulgas toimus kihistumine.