31.12.2010 18:39         Aasta oli Eestis ja maailmas erakordne. Eestlased ei mäletanudki enam  nii uhket talve ja suve, millest saime osa. Lumehanged lõid uusi rekordeid ning lumetuisk jättis jõulukuul pooltuhat inimest kuni ligi ööpäevaks Tallinna-Narva teel lumevangi, vahendas "Aktuaalne kaamera".    Kõige külmem oli 24. jaanuaril Jõgeval -32,4 kraadi, kõige kuumem 7. augustil Narva-Jõesuus +35,4 kraadi. Termomeeter käis ära all- ja pealpool 30 kraadi, 7. augustil Narva-Jõesuus mõõdetud 35,4 soojakraadi jäi vaid 0,2 kraadi võrra alla Eesti 90 aastase ilmavaatlusajaloo jooksul mõõdetud  suurimale kuumusele Võrus 1992. aastal.    Kohe selle kuumuse peale saime näha ja tunda veel ka tõepoolest erakordset äikesetormi. 8. augusti pärastlõunal, mil õhk oli taas üle 30 kraadi köetud, moodustus Läti kohal lääne-ida suunaline koondunud äikesepilvede rivi, mis kihutas läbi Eesti praktiliselt kahe tunniga. Tuuleiilid ulatusid Lõuna- ja Ida-Eestis 23-36 m/s, lõhkudes kõike, mis teele jäi ja viies Väike-Maarjas minema lausa kiriku tornikiivri.    Oleme harjunud oma pool mandrilise,  pool merelise ilma üle virisema, aga tõde on, et me elame Emakese Maa ühes rahulikumas nurgas. Sel aastal pidime taas tunnistama, et loodusele pole võrdset vastast ja kahjuks ka seda, et inimene suudab omalt poolt loodusele tohutut kahju teha. Aasta algas maavärinaga Haiti saarel.    Kui eestlased elasid kaasa ÜRO rahumissioonil töötanud Tarmo Jõeveeri õnneliku lõpuga loole, siis maailma ühte vaeseimat riiki 12. jaanuaril tabanud katastroofi ulatus oli tohutu. See nõudis hinnanguliselt üle 200 000  inimelu, sajad tuhanded said vigastada ja üle miljoni inimese kaotas oma kodu. Rahvusvahelist abi on saareriigile antud miljardites dollarites ja eurodes, ka Eesti on Haitit toetanud ligi kaheksa ja poole miljoni krooniga. Siiski valitseb riigis tänaseni segadus ja puhkenud on kooleraepideemia.    Aasta jooksul on kuus maavärinat olnud tegelikult Haiti omast tugevamad, aga inimeste õnneks ei ole need aset leidnud tihedalt asustatud piirkondades. Haitit raputanud maavärina tugevuseks mõõdeti  Richteri skaalal 7-magnituudi ning selle kolle ulatus 13 km sügavusele.    Seda, et maakoor oleks sel aastal keskmisest aktiivsem olnud, teadus öelda ei luba. Lihtinimesel võis aga küll kergesti selline mulje jääda, kui juba aprillis saatis Islandi vulkaan pea kogu Põhja- ja Kesk-Euroopa kohale ähvardava tuhapilve. 200 aastat jõudu kogunud Eyjafjällajökull on lõhevulkaan, mis asub kohas, kus maakoore laamad omavahel lahknevad.    Lennukimootorile ohtlik tuhk peatas suure osa Euroopa  lennuliiklusest pea nädalaks. Vulkaanituha mõju puudutas raskeimatel päevadel 1,2 miljonit inimest ja 29% maailma lennundusest. Lennufirmad leidsid kahjusid kokku lüües, et halvematel hetkedel oli halvatud ligi kolmandik maailma lennundusest ja kahjud ulatuvad 1,7 miljardi dollarini.    Rohkem kui kümme korda suurema kahju on aga pidanud alla neelama naftakompanii BP, kelle Mehhiko lahe naftaplatvormi õnnetuse tagajärjel pääses must kuld aprillis voolama ja voolas kuni 19. augustini. Tegemist on läbi aegade  suurima inimese põhjustatud looduskatastroofiga.    Nagu meilgi oli ka naabrite juures Venemaal erakordselt kuum suvi ja temperatuur tõusis 38,2 kraadini, mis on rekord 130-aastases andmereas. Metsad põlesid ja Moskva mattus põlengusudusse. Omal moel tõi just Venemaa kuumus Pakistani tohutud tulvaveed. 10 kilomeetri kõrgusel tiirutavad niinimetatud jugavoolud viisid kuuma õhu Venemaalt mussoonvihmade ajaks Aasiasse. Vihm sai sellist jõudu, et kattis viiendiku riigi pinnast sõna otseses mõttes  veega, mõjutades 20 miljonit inimest.          Eelmise valimise aegsete lubaduste järgi pidanuks meil pea kolmandik juba käidud olema. Kolmandik sellest teest, mis viiks meid viie rikkaima hulka. Aga nüüd siis tere tulemast reaalsusse.    Selline bakhanaal, nagu Eesti majanduses valitses, viis loomulikult kriisini. Põhiline õppetund, midagi peab muutuma. Tarbijat nöökivad  kartellilepped, kasvavad hinnad, reaalpalga langus. St täna saame 100 eest vähem kui aasta tagasi. Samas on taastunud majandus kasv, tööstus ekspordib, euro tuleb meil ju ka.    Maastrichti kriteeriumite täitmine on vaieldamatult aasta suurim majandussündmus, kuid meenutame hoopis mullust majandusretoorika moesõna - struktuurimuutus. Just selle tähe all pidi mööduma esimene kriisijärgne aasta - tasa ja targu teadmistemahuka, tootliku ja eksportiva majanduse suunas. Kuidas siis läks?    Suurima väikeinvestori Heldur Meeritsa sõnul ei saa öelda, et ühe ratsaväe rünnakuga muutuksime kõrget lisandväärtust tootvaks maaks. "Meil on sammhaaval edenemist olnud /../ Näeme mitmeid ettevõtteid, kes uusi huvitavaid tooteid teinud, ka tegelikult konkurents kallite maadega on meid aidanud," leidis ta.    Tõsi on, et välisinvestorite pagemine lõppes ning enamgi, Eestisse kolis mitme Skandinaavia ettevõtte tootmine. Olgu see siis Soome Ensto oma elektritoodete tehasega Lasnamäel, Taanist Saaremaale  kolinud mööblitootja Flexa Holding ning Soome elektroonikatootja Incap. Stora Enso teatas Imaverre puidugraanulitehase rajamisest, mis konkureeriks Skandinaavia turul.    Töötlevas tööstuses on toodetav lisandväärtus juba jõudsalt kasvanud ning ekspordinumbrid on lausa rammusad. Kuid töötuid on tänagi 100 000 ringis ja reaalpalk juba kaks aastat languses olnud. Ehk keskmine palganumber on aasta lõpuks küll pisut kasvanud, kuid hinnatõusust on see pikalt maas.    Samas teame me tänaseks,  et hinnatõusul on ka muid põhjuseid. Riigi peaprokuröri Norman Aasa sõnul on 2010. aasta toonud majanduskuritegusid, mida pole varem teadvustatud - kartellikokkulepped, börsisüüteod.    Uurimise all on praegu umbes tosin kartellijuhtumit, neist pooled on tänaseks kohtus.    "Üks olulisemaid üksiksündmusi oli meie tegevus toiduaineturu kontrollil, üks leiva hinna osas, teine piima hinna osas," ütles konkurentsiameti peadirektor Märt Ots.    Konkurentsiamet ei kogunud tuliseid  süsa lagipähe üksnes leiva- ja piimariugaste kallal tuuseldamisega. Ülihelded taastuvenergeetika toetused on sisuliselt energiatootjate lüpsilehm, väitis amet.    Toetuste kärpimise eelnõu viimane versioon ütleb, et riik garanteerib taastuvast allikast loodud elektri tulukuseks 1 kroon kilovatt-tunni eest.    Oktoobrist on Estonian Air taas rahvuslik lennukompanii, kiratseva SAS-i asemel on suuromanikuks taas Eesti riik. Kolme nädala eest avas odavlendaja Ryanair kaheksa lennuliini  Tallinnast.    Suurtele elektritarbijatele algas sel aastal aga kevad teisiti, aprillis muutus elekter börsikaubaks. See tähendas ka hinnatõusu.    "Aktuaalne kaamera" mainis olulisemate majandussündmustena ka hiigelkasumeid teeniva Tallinna Vee küsimust, kohtu alla läinud väidetavalt Arco Vara aktsiahinda manipuleerinud Toomas Tooli ning euro tulekut.          Kui detsembris avalikkuseni jõudnud skandaali nimetab Edgar Savisaar kirikuskandaaliks siis kaitsepolitsei raportis on aga juttu Savisaare katsetest saada Venemaalt raha Keskerakonna rahastamiseks. Milleni see rahaküsimise lugu viib, sõltub hinnangutest, sest kriminaalkorras karistamist järgneda ei saa seetõttu, et tehing jäi pooleli. President ja valitsus viitavad julgeolekuriskile ning presidendi sõnul tuleb ennekõike erakonnal anda hinnang sellisele teole.    "Täites oma  ametivannet ei saa sellist erakonda kaasata valitsusse seni kuni sellist käitumist pole erakonna poolt taunitud, tagasi lükatud," ütles president Toomas Hendrik Ilves.    Keskerakonna "tõekomisjoni" aruanne nii nagu ka ametlik seisukohavõtt jääb uude aastasse.  Võimalik, et kriitilisemad hinnangud jäävad aga sellesse aega, kui erakonna valimisnimekirjas enam muudatusi teha ei saa.    Rahvaliidul oli muutuste aasta. Plaanitus ühinemine sotsiaaldemokraatidega jäi ära ning erakonnast  jagus minejaid pea kõikidesse erakondadesse. Riigikogu fraktsioongi pudenes laiali.    Aga Rahvaliit läheb valimistele ja võimalik, et teised erakonnad jälgivad nende valimisvõitlust üsna praktilise huviga. Kui üks erakond jääb veidi alla valimiskünnise, siis tähendab see häälteabi võitjale.    Rahvaliitlastele, sotsiaaldemokraatidele ja rohelistele tähendas 2010. aasta ka uue esimehe ostinguid. Rahvaliidul oli aasta jooksul esimehi rohkem, kui Reformierakonnal ja Keskerakonnal kogu ajaloo  vältel kokku. Eelviimane lõppeval aastal oli Juhan Aare. Viimaseks 2010. aastal jäi aga Andrus Blok.     Sotsiaaldemokraadid olid erakonna esimehe otsimise ajal pikka aega meedia tähelepanu all rääkisid uue põlvkona saabumisest Eesti poliitkasse.    Esimehe vahetus annab erakonnale võimaluse sõnastada jõuliselt erakonna eesmärgid - ütleb ise poliitikas karastuse saanud Tallinna Ülikooli lektor Ott Lumi. Tema arvates jätsid sotsid hea võimalsue kasutamata.    "Ma arvan,  et tegelikult see partei vajab jõulisi poliitikaid, poliitilisi märke. Et näidata, et nad sisuliselt suudavad valitsusliitu poliitilisel kursil oponeerida ja eriti, et eristuda ka Keskerakonnast, kellel on ajalooliselt juba välja kujunenud omad tugevad poliitikad," sõnas Lumi.    Tüli lahvatas ka roheliste seas. Mõne aja pärast istuti taas kõrvuti ja koalitsiooniga enamasti ühte meelt rohelised sõnastasid eesmärgi. "Mitte kaotada silmist rohelist visiooni," ütles Erakonna Eestimaa Rohelised esimene  eestkõneleja Aleksei Lotman.          Läti valitsushoones toimuv on lõppeva aasta jooksul olnud tähtis mitte ainult lätlastele endile, vaid kogu Euroopale. Sest lätlased on näidanud, et suudavad teisiti mõelda, ajada teistsugust poliitikat ja ületada majanduskriisi. Valimistel näiteks selgus, et peaminister Valdis Dombrovskis, kes kärbib palku ja kulusid, ei pruugigi olla  rahva seas ebapopulaarne. Ja oligarhid, kes aastaid võimul olnud ja katteta lubadusi jaganud ja oma taskuid täitnud, on lõpuks võimult kõrvaldatud.    Eesti-Läti koostöös tõotavad tulla uued suunad. Eesti saatkonnast ametist lahkunud suursaadik Jaak Jõerüüdi mõttest sai alguse Eesti-Läti koostööraport. Üle 60 huvitava ja sisuka ettepaneku, mida loodetavasti lähiajal hakatakse ka ellu viima.        Euro kurss langeb ja rahaturud küsivad mitmelt eurotsooni liikmesriigilt lausa kosmilist intressi. Need on ajalehepealkirjad sellest aastast, demonstreerimaks euroala hingevaakuvat olukorda. Kõik ei ole siiski nii hull. Reaalmajandus Euroopas on tõusus ja tulevaks aastaks ennustatakse lausa üheprotsendist kasvu. Ka väikepoodnikud ei ole kaotanud usku eurosse.    "Hetkel tundub, et euroga on kõik korras, aga võib-olla läheb nüüd järjest halvemini, selle ühisrahaga, mis  meil on juba aastaid olnud," ütles kreeklasest pannkoogimüüja Ioannis Vassiliou.    "See ei saa nii olla, et eurol ei ole tulevikku. Minu meelest ei saa me minna tagasi endiste valuutade juurde," arvas kotipoe Ultra Orange müüja Samuel Hein.    "Mulle ei meeldi euro, sest alates sellest kui euro kasutusele võeti on inimeste ostujõud vähenenud," sõnas gootistiilis riidepoe V.O. Boutik omanik Amir Madbeigi.    Euroopa Komisjon sunnib liikmesriike eelarveid kärpima, et vähendada  süsteemisolevat hiiglaslikku võlga. Brüsselis numbritega rehkendamine on ilmselt kergem, kui kärbete selgitamine valijatele, sest igal pool Euroopas on kulude kokkuhoidu tervitatud suurte massimeeleavaldustega.    Euroalas toimuv näeb välja nagu tulekahju kustutamine. Leegid on haaranud Kreeka ja Iirimaa ning paitavad juba Portugali, Itaaliat ja Hispaaniat. Mõned vaatlejad ütlevad, et tulele saab piiri panna vaid tõeliselt radikaalsete meetmetega, millest üks on võlgade restruktureerimine - võlgades  riik sisuliselt tunnistab oma pankrotti. Meeleavaldajate sissetulekuid see tegu muidugi ei tõstaks.        Ameerika Ühendriikides on lõppeva aasta üks märksõna rahulolematus. Poliitilises plaanis oli seda selgelt näha novembris toimunud vahevalimistel, kui kontroll Kongressi esindajatekoja üle anti taas vabariiklastele.    Valgele majale ei olnud see muidugi kingitus. Uus aasta näitab, kas suurparteid on valmis kompromissideks või hakkab koostöö Washingtonis sügislehtedena kolletuma.    Teine tänavune märksõna paljude jaoks Ameerikas oli ebakindlus. Ja ebakindlus just majanduslikus mõttes.    Wall Streedil, kust majanduskriis algas, on tulud taas rekordilised ja pankurid ootavad megapreemiaid. Tavakodanik vaatab aga hirmunult jätkuvalt kõrget töötuse näitajat, mis 10 protsendi piirimail, ning on oluliselt  kärpinud oma kulusid, eelistades üle aastakümnete jälle säästa.    Ameerika paneb oma aastale traditsiooniliselt punkti New Yorgi Times Squarel, kuhu ka täna õhtul oodatakse sadu ja sadu tuhandeid inimesi.    Ja ära saadetakse täna ka USA ajaloo üks ebameeldivamaid aastakümneid, mil terrorioht tõi tänavatele hambuni relvastatud politsienikud, Ameerika astus kahte sõtta, Iraagis ja Afganistanis. Turvatunnet kõigutasid looduskatatsroofid ja majanduskriisid. Kuid kahjuks jäävad need probleemid  plinkima ka uuel aastal ja aastakümnel.          NATO võttis vastu uue strateegilise kontseptsiooni, mida on vaja eelkõige liitlasvägedes panustavate Euroopa valitsuste jaoks, kes kardavad sisepoliitilisi tagajärgi. Afganistan on tegelikult märksõna, millel saab rahvusvahelisel areenil peaaegu igapäevases uudisvoos juba kümme aastat täis. Tänavused üldvalimised näitasid  taas riigi erisust - demokraatia loomine ja korruptsioonist vabanemine ei saa hõimuühiskonnas käia pealesunnitult.    Aastat meenutab veel vabanemine maa alt, kuivast Atacama kõrbest nõudis kannatust. Päästjate vaev sai oktoobris tasutud, kui 33 Tšiili kaevurit pärast 70 päeva enam kui 500 meetri sügavusest maa pinnale tulid.    Vabanemine oma kodust - Aung San Suu Kyi saab Birmas taas ringi liikuda, sest hunta korraldatud parlamendivalimised ei andnud tema opositsioonile mingitki  võimalust.    Erinevalt Lähis-Ida rahukõnelustest, mis taas kord aasta lõpus liiva jooksid, on Korea poolsaare pinged saanud sel aastal uue mõõtme. Kim Jong-il annab võimu oma pojale Kim Jong-unile, kelle uued ametikohad jäävad Põhja-Korea pika ja eluaegse juhi tee tähisteks. Lõuna-Koreaga on suhted üha halvemad - kevadel uputas Põhja-Korea allveelaevalt välja lastud torpeedo Lõuna-Korea sõjalaeva Cheonani, novembris Sŏuli korraldatud õppuste ajal tulistas Põhja-Korea paarsada mürsku Yeongpyeongi  saarele.    Loodetavasti ei lähe täide mõttetera - nii nagu läheb Poolaga, läheb ka Baltimaadega. Poola presidendi Lech Kaczynski ja riigi 95 eliiti kuuluva isiku hukkumine siis, kui nad läksid mälestama Poola ajaloo üht traagilisemat sündmust ehk Katõni massimõrva ohvreid, on sõnulseletamatu katastroof. Rusudest ja leinast sündis Varssavi ja Moskva suhete paranemine, mis tipnes Dmitri Medvedjevi kahepäevase visiidiga aasta lõpus. Lennukatastroofi põhjused on aga siiani avalikustamata.    Üha  tähelepanuväärsemaks osutus WikiLeaks - internetilehekülg, mille loojad otsustasid saadud info hulga ja senise väikese tähelepanu pärast pakkuda Ühendriikide diplomaatilist materjali killu haaval. Sõnavabaduse kaitsjad hõiskavad heameelest, diplomaatia kaitsjad see-eest loodavad selle looja Julian Assange'i kadumist kas Rootsi kardinate taha või sellesama internetikeskkonna lõplikku kadu.          18. märtsil tegi Poola lennuk hädamaandumise Ülemiste järve jääle. "Tehnika õnnetuspaigale ei pääsenud ligi ehk siis tuli lihtsalt toorel inimjõul vedada kõik vajalik päästevarustus sinna, käsitsi ja jala kohale," rääkis lennujaama päästeteenistuse ülem Toomas Mardo.    Meeskonnal tuli end lennukist välja kaevata. Täna on vrakk päästjate treeningplatsiks, pakub kevadisel ajal pesakasti lindudele ja on ulualuseks reinuvaderile, kes end aeg-ajal kenasti lennukiistmel kerra  tõmbab.    Kuid poolakad ei jätnud jonni. Viis kuud hiljem, 25. augustil jäid nad teliku sissetõmbamisega jänni ja sama tüüpi AN-26 tegi ruleerimisrajal kõhu peal kilomeetrise asfaldisõidu.    Reaalne lennuõnnetuse oht on meid aga ainuüksi sel aastal varitsenud veel seitsmel korral. Probleemsest lennumasinast annab päästjatele teada lennujuhtimistorn.    Räästaid kaunistavad jääkristallid teevad palju pahandust ja viivad inimeselt elu. Detsembris on purikad räästas tagasi, aga  havimäluga homo sapiens ei mäleta traagilistest märtsipäevadest justkui midagi, katused on koristamata ja rahvas jalutab - mitmemeetrised surmakullerid pea kohal .    Aprillikuu viimasel päeval kaotasid nõmmekad viimasegi ehtsa detaili ajaloolisest ja armastatud turuhoonest.    26. augustil tabas Raul Koppelmaa juhitav Põhja prefektuuri mõrvarühm Vjatšeslav Bajuki alias Kurikamõrvari. Kolm päeva enne kinnivõtmist kirjutas Bajuk vene suhtlusportaalis: "tuleb kindlasti meeles pidada seda  kummalist päeva, täna ma olen lõplikult aru saanud, et mul ei ole..." See lause nagu paljud teisedki, on lõpetamata. Tegemist on Tallinna vanalinnas tegutsevate restorande tippkokaga.    "Meile on teada see, et rahvakeeli oli lihtsalt paha päev, mitme paha asja kokkulangevus, mis tekitas temas selle liigse emotsiooni, mille ta lihtsalt välja elas. Ta ei suutnud ennast lihtsalt enam kontrollida," ütles Põhja Prefektuuri organiseeritud ja raskete kuritegude talituse juht Raul Koppelmaa.    Paha päev tähendas, et Bajuk läks tülli nii naise kui ka ühega oma armukestest ja auto kumm läks katki.    "Jah, see valik oli täiesti juhuslik, võttiski ettejuhtuva naisterahva ja see teine naisterahvas jäi imekombel ellu," lisas Koppelmaa.    Klapperjaht kurikamehele kestis täpselt 9 kuud ja kolm päeva. Inimesi peeti kinni tänaval, koolis, töö juures, kodus. Üle kuulati 128 inimest, läbi vaadati 1200 tundi turvavideosid. need on ainult üksikud numbrid.    Suurte tähtedega  teeb Bajuk poolteist kuud enne kinnivõtmist suhtlussportaali kande: "Lõpuks mind tunnistatakse süüdimatuks".    Kohtumaja aasta trepijooksjad olid pisikest palgalisa küsinud endine keskkonnaminister Villu Reiljan, prostitutsiooniäris tulemust teinud kümnevõistleja Kristjan Rahnu, oma ärimudelit kostüümidega täiendanud tuntud kelm Liis Haavel, ja liiga häid otsuseid teinud endine kohtunik Vambola Olli.          Eestis 2010. aastal kultuuri defineerida püüdes on üks kindel. Arvo Pärdist mööda ei saa. Pärdi 75.e sünnipäevale pühendatud pidunädalate definitsioon hõlmas aga tervet maailma.    Teater NO99 tõestas aga ilmekalt, et meie poliitiline kultuur on sedavõrd inspireeriv ja värvikas materjal, et toob triiki täis Saku Suurhalli ja viib lummatud publiku transi servani, kus nad teatrirahvalt partei asutamist nõuavad.    Paraku on aga aasta üks suuremaid  poliitika ja kultuuri ühisetendusi lõpuni läbi lavastamata. Mõned miinusmärgiga miljonid ERSO eelarvereal vallandavad rahvusvahelise kõlaga kultuuriskandaali. Kaua koju oodatud Neeme Järvi tõmbab selja tagant ukse kinni, kultuuriminister ja ERSO direktor käivitavad meedias sõnasõja.    Muusikarahva sõja ajal pidasid filmiinimesed pidu. Tanel Toomist sai esimene Oscariga pärjatud eestlane, Kaspar Jancise krokodill pälvis maineka Cartoon dOri auhinna. Just nagu preemiaks poiste tublide saavutuste eest  jagati Euroopa filmiauhinnad Tallinnas.