Eesti rahvuslikku infojulgeolekut kindlustab  kõige paremini kodanikuühiskond, tõdeti tänasel infojulgeoleku foorumil.    Laulva revolutsiooni ajal olid kõigil - ka väga paljudel siinsetel muulastel - ühised väärtused ja igatsus vaba maa järele. Paraku on Eestis just kodanikuühiskond kujunenud aeglaselt. Oma maad, oma keelt ja kultuuri hindav kodanik on aga parim sõdur rahvusliku identiteedi vastu suunatud infosõjas. Aga paljudel juhtudel ei jõua oht inimeste teadvusesse, vahendas "Aktuaalne kaamera".    Kaitseminister Jaak Aaviksoo  on veendunud, et infosõda meid ei hävita, kui igal inimesel ja ka riigil on olemas infosõja taktika ja strateegia.    "Me peaksime verbaalselt vaoshoitumalt ajama oma asja. Tegutsema siin Eestis ja oma sõpradega sellisel moel, et me järk-järgult kasvatame usaldust oma praktiliste tegudega. Me peaksime vähem väitlema nendega, kes provotseerivad," rääkis kaitseminister.    Endine ajakirjanik Raul Rebane rõhutas ajakirjanduse rolli rahvuslike väärtuste levitamisel ning neid meie  põhiväärtusi hindava ja kaitsva kodanikuühiskonna tähtsust infosõja ajastul.    "Kultuuriga on asi selge, see on kollektiivne kaitsesüsteem ja kui me seda ei kaitse n-ö viimse piirini, siis taganeda kuskile ei ole. Selle võtab üle Moskva," märkis Rebane.    Infosõjas rahvusliku identiteedi vastu on teised relvad kui varem ajaloos. Identiteeti püütakse alistada, asendada teisega, sellega manipuleerida. Infosõja vastu aitavad reageerimisvõime, adekvaatne tegutsemine, riigi viimine rahvusvahelisele  pildile ja kodanike ühine väärtuspilt.    Infosõda rahvusliku identiteedi ja julgeoleku vastu lahvatas aprillis 2007. Paraku on identiteedivastane sõda vähem mureks Lääne-Euroopas kui Baltimaades. Seepärast on europarlamendi saadiku Tunne Kelami sõnul Euroopa Parlamendis algatatud ka diskussioon ja raporti koostamine olukorrast küber- ja inforünnakute vastases võitluses.    Kadi Alatalu  RahvusRinghääling