Veel kunagi pole kingamood olnud nii jalavaenulik kui tänavu. Igas moeajakirjas reklaamitakse 10-12sentimeetriste kontsadega stiletosid. Selliste trendide juures tuleb suvekingi väga hoolikalt valida, et mitte Victoria  Beckhami kombel terve ülejäänud elu pidevast kõrgete kontsade kandmisest moondunud varbaid häbeneda. "Kõik me teame, et liiga kitsad või veerand numbrit väiksemad kingad põhjustavad jalaprobleeme," ütleb Jacobsson. Sama jalavaenulikud on tema sõnul ka olematu toestusega taldadega kerged lahtised suvejalanõud, mille kandmisel on jalalihased pidevas pinges.  Liiga kitsaste kingadega käimine on aga peapõhjus, miks tekib valulik ja inetu suure varba kõverdumine (meditsiiniline termin hallux valgus). Seda  jalahäda esineb sagedamini ka lampjalgsetel ehk lamenenud pöiavõlviga naistel. Sobimatud jalanõud põhjustavad ka pöia- ja varbaliigeste põletikke.    Kõrgetel kontsadel vaid kuni kaks tundi järjest    Pideval kõrgete kontsade kandmisel langeb jala ristvõlvile ülekoormus, mille tulemusena tekib ristvõlvi lamenemine. See lööb välja suure varba sissepöördumisena ehk suure varba küljele tekib kühm. Sellise deformatsiooniga kaasneb esmalt ebamugavustunne ja hiljem juba valud.  Jacobssoni sõnul kohtab ta oma praktikas pidevalt naisi, kel pole võimalik näiteks tervisejooksu harrastada. "Neil hakkavad jalad kohe valutama, sest pidev kõrge kontsaga kingade kandmine on rikkunud nende jalgade loomuliku motoorika. Pidevalt üle 7,5sentimeetriseid kontsi kandes langeb päkkadele koormus, mis ületab kahekordselt naise kehakaalu. Näiteks 60 kilo kaaluva naise jalalabadele langeb seitsmesentimeetriste kontsadega kingi kandes 120kilone koormus, tema sääre- ja reie tagaosa lihased on  pidevas pinges."  Samas pole lahenduseks ka kontsakingade vahetamine spordijalatsite vastu. "Mittesportlase jalad muutuvad selliseid jalanõusid kandes laisaks," väidab Jacobsson. Spordijalanõud toetavad jalavõlvi ja leevendavad põrutust nii edukalt, et jalalabade 26 luul, 33 liigesel ja rohkem kui sajal lihasel pole piisavalt tööd. Füsioterapeut toonitab, et ka sporditosse ei tohi pidevalt kanda. "Jalad peavad kõndimisel tekkiva põrutuse neutraliseerimisega ise toime tulema. Seetõttu tuleks vahetada  kingi nii sageli kui võimalik, et anda jalgadele iga päev uus väljakutse," soovitab Jacobsson.        Kõrged kontsad, ballerina'd ja UGG-saapad on rasedatele ohtlikud  Briti ortopeedide ühingu poolt tuhande raseda naise seas läbi viidud küsitlusest selgus, et paljud neist kandsid regulaarselt ballerina'sid, plätusid, kõrge kontsaga kingi ja UGG-saapaid (madalad lambanahksed saapad). Ent ühingu liikme Lorraine Jonesi sõnul ei ole ühedki nendest jalatsitest  sobilikud, kuna pakuvad jalale vähe tuge.  Uurimusest ilmnes, et pooled naised tunnevad pidevat survet käia kaasas kuulsuste seas levivate uute moetrendidega. Ometi tunnistas kümnest naisest seitse, et neile teevad raseduse ajal muret jalahädad, nagu paistes pahkluud (37%), paistes jalad (45%) ning jalavõlvi ja kannavalud (16%).  "Rasedusaegne kaalutõus ja hormonaalsed muutused avaldavad kehale väga suurt mõju. Munasarjahormooni relaksiini tavapärasest suurema koguse toimel lihased ja kõõlused pehmenevad  ja venivad, mis suurendab igapäevast pahkluude nikastamise ja kõõluste venitamise ohtu," hoiatas Jones. "Kõrged kontsad muudavad naise rühti, lühendavad sääremarjalihaseid ja panevad selja ja põlved suurema pinge alla. Raseduse ajal põhjustab see niigi ülekoormatud liigestele lisapinget, mille tulemusena võivad tekkida mitmesugused jala-, sääre- ja seljaprobleemid ning see võib suurendada kukkumiste tõenäosust," lisas ta.  66% uurimuses osalenud naistest kandis regulaarselt plätusid, 32% kõrgete  kontsadega kingi, 53% ballerina'sid ja 30% UGG-saapaid. Jonesi sõnul aga ei sobi raseduse ajal neist ükski igapäevaseks kandmiseks. Tema sõnul peaksid naised kandma 3 cm kõrguseid kontsi, kuna need nihutavad raskuskeskme veidi jalalabade poole, mis võib aidata ebamugavustunnet leevendada.  "Kui naistel on siiski suur soov kanda kõrgeid kontsi, peaksid nad seda tegema väga üksikutel juhtudel ja üritustel, kus nad ei pea väga kaua püsti seisma," lisas ta.    Allikas:BBC      Kuidas osta parajaid kingi?    · Jalanõude ostmiseks sobib kõige paremini pärastlõunane aeg.  · Jalanõud peavad olema jalas lahedad, kuid samas jalga kindlalt toetama. Jalavalude all kannatavad inimesed peaksid eelistama paksu korktallaga ja paksude vetruvate sünteetiliste taldadega kingi.  · Osta kingi mitte numbri, vaid oma jalalaba pikkuse järgi. Liida jalalaba pikkusele veel 0,1-1 sentimeetrit n-ö käimisvaru. Mõõda mõõdulindiga mõlema jalalaba pikkus.  Pooltel inimestel on üks jalalaba teisest veidi pikem.  · Pärast 30. eluaastat muutuvad jalalabad pikemaks, sest pöiavõlv lamandub. Seetõttu on soovitatav jalalabad aeg-ajalt üle mõõta.  · Sukad ja sokid ei pea tingimata olema puuvillased. Vastupidi - väike akrüülisisaldus tuleb isegi kasuks. Neil, kel õrn või kahjustatud jalanahk, on õhukeste sokkide kandmine kasulik ka lahtiste kingade või sandalettide puhul.