Bostonis toimival Ameerika Teadusarengu Ühingu (AAAS) aastakonverentsil esinenud astronoomide kinnitusel võib Maa sarnaseid kiviseid ja ehk ka elu tekkeks sobilikke väikeplaneete olla meie kodugalaktikas seni arvatust oluliselt enam ning Päikesesüsteemi äärealadel võib leiduda sadu seni uurijate eest varju jäänud kosmilisi taevakehasid.  Arizona ülikooli astronoomi Michael Meyeri sõnul on Päikest  meenutavate tähtede ümber tiirlevad Maa sarnased planeedid arvatavasti üsna tavalised.  Tema sõnul on viimasel ajal Spitzeri kosmoseteleskoobi abil läbi viidud uurimistööd paljastanud kiviste planeetide moodustumise märke 20%-60% Päikese sarnaste tähtede lähedusest.  Uurijad jõudsid selle tulemuseni mõõtes Spitzeri teleskoobi abil kaugete tähtede ümber pöörlevate tolmuosakeste temperatuuri ning viisid saadud andmed kokku meie praeguste teadmistega planeetide moodustumisel toimuvatest  protsessidest.  Teadlased ootavad kannatamatult 2009. aastale planeeritud Ameerika Ühendriikide kosmoseagentuuri (NASA) Kepleri missiooni, mille abil loodetakse leida hulganisti uusi Maa mõõtu ja koguni väiksemaid kaugplaneete.  Mitmete astronoomide hinnangul on meil aga veel palju avastada ka lähimas kosmilises naabruses, sest Päikesesüsteemi äärealadel võib leiduda sadu väikeseid tundmatuid kosmilisi taevakehasid ja ehk koguni mõned Maa mõõtu  jäätunud maailmad.  NASA ekspert Alan Stern sõnas AAASil kõneledes, et tema veendumuse kohaselt oleme me seni leidnud vaid käputäie kõigist Päikesesüsteemi planeetidest.  Stern ennustas, et kui meie praeguse arusaama kohaselt leidub Päikesesüsteemis vaid kaheksa planeeti ja kolm väikeplaneeti, siis ajapikku veendume me kindlasti, et tegelikult on selliseid taevakehasid sadu, kui mitte tuhandeid.    Vaata ka: