Diktatuuri kehtestamisel on kahtlemata levinuimaks võtteks ebaseaduslik võimuhaaramine (relvastatud riigipööre). Ent kuna see ei ole legitiimne, tõstatub paljudel juhtude küsimus, kas usurpeeritud võimu tunnustatakse? Siseriiklikult on asi lihtne:  kui on jõud, siis sellele allutakse. Kui ei alluta, võetakse kasutusele repressioonid ja vastuhakkajad kõrvaldatakse. Rahvusvaheliselt on aga riigipööre seotud komplikatsioonidega ja see sõltub riigi enda positsioonist ning teiste riikide tahtest. Bolševistlikku valitsust tunnustasid Lääne-Euroopa riigid alles 1924, USA 1932. Kuid ikkagi tunnustasid! Hiina RV valitsuse tunnustamine leidis aset alles 1970-tel. Ladina-Ameerika riigipöördeid on enamasti peetud nende riikide siseasjadeks. Kuid pole haruldased  juhud, kui suheldakse eksiili läinud võimuesindajatega ja riigipöörajaid ei tunnustata (näiteks prints Sihanouk ja Pol Poth Kamputcheas).