Eve Kärner esines kongressil ettekandega eesti kunstiõpetusest ja kultuuride integratsioonist. Liia Jung, kes vastutab tuleva aasta augustis Tallinnas toimuva 6. Euroopa regionaalkongressi korralduse eest, käis omandamas eelkõige korralduskogemusi. Kongress toimus New Yorgi Mariott Marquis hotellis Broadwayl. Ühtekokku peeti ligi 200 ettekannet, esineti korraga paljudes saalides, lisaks olid seminarid ja tutvumisõhtud.  Eesti kunstiõpetajale on maailmakongressil käimine  suursündmus, ütles Liia Jung. Nii suurel kongressil osales ta esimest korda, varem on käinud Euroopa regionaalkongressil. Küllap olnuks New Yorgi kongress veelgi osavõtjate- ja sündmusterohkem, aga pärast mullust 11. septembri terrorirünnakut oli kõne all isegi ürituse ärajäämine. Ettevõtmistele andis erilise värvingu patriotismitunne: igal pool olid väljas USA lipud, ülistati tuletõrjujaid, ka kongressi ettekannetes puudutati traagilist sündmust ikka ja jälle.    New York oli nagu kunstiõpetaja unistus   maailmakunsti tohutu keskus. Broadway kirevusest saab aru alles seal käinuna. Koos Sloveenia ja Horvaatia kolleegidega, kes ka esimest korda seal olid, vaatasime algul lausa ammulisui ringi. See reis oli topeltväärtusega  minu kui inimese ja minu kui kunstiõpetaja jaoks, ütles Liia Jung.    Tuleval aastal Tallinnas Järgmisel aastal Tallinnas, Helsingis ja Stockholmis toimuva InSEA Euroopa regionaalkongressi vastu on suur huvi ja Liia Jungil tuli New Yorgis selle ettevalmistamisest  palju rääkida. Esimest korda seostatakse kunstiõpetajate kongress merega: alustatakse Stockholmist, kust meritsi minnakse Helsingisse ja lõpuks ka Tallinna. See annab põhjust ingliskeelseks sõnademänguks kongressi motos: InSEA on SEA. Korralduseks on moodustatud rahvusvaheline töögrupp ja rahvuslikud töögrupid. Koos Liia Jungiga on rahvusvahelises töögrupis Eestist ka Raivo Roosma. Lisaks kunstiõpetajatele löövad ettevõtmise korraldamises kaasa Soome ja Rootsi ülikoolid, samuti meie TPÜ ja EKA. Liia Jung  kiidab koostööd kunstimuuseumide pedagoogikaosakondade ning raamatukogudega. Kongress ei tule pealinnakeskne, osalema on oodatud ka kõige väiksemate maakoolide kunstiõpetajad, väljapanekutel tahetakse näidata palju meie laste kunstiloomingut, alates koolieelikutest kuni tudengiteni.    Euroopa regionaalkonverentsile oodatakse üle 300 osaleja. Tallinna päevadele tuleb ehk rohkemgi, ütles Liia Jung, suurt huvi on näidanud Läti ja Leedu, aga ka Ida-Euroopa riikide kunstiõpetajad. Neil on Stockholmi ja  Helsingisse minna keeruline, aga Tallinnasse tahaksid nad küll tulla.    Kes on huvitatud regionaalkonverentsist kas võimaliku osalejana, oma töömeetodite tutvustajana või enda ning oma õpilaste tööde eksponeerijana, saab Liia Jungiga ühendust võtta e-posti aadressil liia43@hotmail.com. Koolivaheajal tutvustab ta InSEA on SEA organiseerimist ka kunstiõpetajate suurkogul Tartus.    Kirjus seltskonnas New Yorgis räägiti palju interneti  osast kunstiõpetuses. Kindla tööülesandeta internetis surfates võib laps sealt rohke hea kõrval avastada ka palju prahti. Kunstiõpetaja saab noort inimest virtuaalses maailmas juhendada, õpetada leidma ilusat ja külastama maailma kunstimuuseume, selgitada kunsti loomist ja kunstiajalugu.  Huvitava esinejana nimetas Liia Jung Hispaania kunstiõpetajat Fernando Hernandezi, kes tuleb ka Tallinna kongressile. Ta käsitles üldpedagoogika- ja psühholoogiaprobleeme  kuidas murdeealist last tööd tegema panna,  kuidas meie kõik koos kunstiharitlastena tekitame kultuurikeskkonna.    Kui Eestis domineerib eesti rahvuskultuur, siis suurriikides on õpetajal vaja tunda paljurahvuselist kultuuritausta. New Yorgi õpetajad rääkisid, et enda koolis arusaadavaks tegemiseks peavad nad mõistma väga paljude rahvuste kultuure. Ettekandja Inglismaalt esitas aga huvitava uurimuse kokkuvõtte: kui kaua peab õpetaja koolis vastu. Inglismaal on tavaline, et õpetaja suudab koolis olla neli aastat. Kõiki, kes on kauem  õpetanud, peetakse juba kooli raudvaraks.    Enamiku riikide koolides domineerivad naisõpetajad. Kõik taandub palgale. Kus makstakse paremini, seal tulevad ka mehed kooli. Näiteks Küprosel on suure palga ja õpetajatööst lugupidamise tõttu üle poole õpetajatest mehed. Seal on perede unistus, et lapsed õpiksid arstiks või õpetajaks. Ka Kanadas, kus on kõrge elatustase ja õpetajatel hea palk, pole probleemi, et mehed ei taha õpetajaks minna.    Liia Jungile jääb kogu eluks meelde kohtumine Sudaani  riigikooli kunstiõpetajaga, kellega koos ta sattus kuulama ettekannet Islamiusu ornamendid kunstis. Pärast seda rääkisime usust. Tema seisukohad kunstiõpetuse suhtes olid väga humaansed. Islamiusus on palju ideelt positiivset, aga kahjuks saab maailm haiget selle äärmusliku suuna tõttu.    Eestis on päris hästi New Yorgis veendus Liia Jung taas: Eestis on kunstiõpetuse tase maailma keskmisest kõrgem. Kui Euroopa kunstiõpetajad siia tulevad, on meil suur võimalus seda taset  tutvustada.  Küsimusele, kas on ka midagi, mis Eesti kunstiõpetajate töö raskeks teeb, vastas Liia Jung: Sain teada, et New Yorgis on kunstiõpetajad õnnelikud juba siis, kui lapsel on kodust kaasa võtta vajaliku suurusega paberileht. Enamik lastest on üsna vaestest peredest. Pliiatsid muretseb neile õpetaja. Kui võrrelda USA riigikooli meie koolidega, võib küll ütelda, et Eesti kunstiõpetajal pole erilisi raskusi, kui ta ise on tubli ja koostöövalmis.    Rohked kontaktid kogu maailma  kunstiõpetajatega on pannud Liia Jungi mõtlema, et eestlased peaksid olema avatumad. On tore, kui pärast vestlust tullakse tänama oma kogemuste tutvustamise eest. Meie ühiskonnas otsid tänu ja tunnustamist teinekord tikutulega.  Tänu rahvusvahelisele suhtlemisele olen ise ka muutunud ning mõistan nüüd paremini, et lapsi tuleb rohkem kiita ja tunnustada.