Iseseisvusaegne uudis EÜS-is on väljaspool Tartut elutsevate teenistusesolevate liikmete ja vilistlaste koondamine kohalikesse Koondistesse kõigis  suuremais Eesti linnades (Tallinnas, Viljan­dis, Narvas jm.), koondumise katseid Tallinnas tundub juba a. 1919-20. EÜS-i Tallinna Koondis rajatakse tegelikult a. 1921-22, hiljemini tekivad Koondised mujal, arvult 7. Selts legaliseerib Koon­dised a. 1925, sisse seades "koondusasjade valitseja" ameti, milline kuulub S-i laiendatud eestseisusse ja mille ülesandeks on ühenduse pidamine Koondistega ja nende informeerimine Seltsi tegevusest. 1926. a. võetakse Vil-kogus lõplikult vastu Koondiste kord. Peale hari­like  seltskondlike koosviibimiste korraldavad Koondised ettekandeid mitmesuguste S-i ja vilistlaskonda puutuvate küsimuste üle kui ka muilt aladelt. Tallinna Koondise püsivaks asukohaks on Seltskondlik Maja ja see on ms. teinud S-ga vastastikke külaskäike. S-i liikmete ja vilistlaste lähendamisel ning sidumisel S-iga on Koon­distel suur tähtsus, seda nähes on ka mitmed teised ü-seltsid asu­tanud väljaspool Tartut omi koondisi.