Kohtla-Järve ja Narva on eelkõige tööstuslinnad.  Kohtla-Järve linna areng on seotud kõige enam põlevkivi ja sellel põhineva tööstusega. Et põlevkivikaevandused paiknevad laialipillutatult, on Kohtla-Järve tegelikult suurel territooriumil paiknevate väikeste linnade kogum.  Narvas on olnud läbi aegade kõige olulisemaks tööstusharuks tekstiilitööstus. Linna suurim tööandja Kreenholmi Manufaktuur oli oma rajamise ajal Euroopa suurim tekstiilitööstuse ettevõte. Nõukogude perioodil on Narvas pandud alus ehitusmaterjalide ja energeetikatööstusele. Narva lähistel paiknevad Eesti kaks kõige suuremat Balti ja Eesti Elektrijaam.  Mõlema linna ümber moodustusid linnastud, mis nõukogude perioodi lõpuks hakkasid kokku kasvama ühtseks Ida-Viru linnastuks. Sellese kuulusid Sillamäe, Jõhvi, Narva-Jõesuu, Kiviõli, Püssi, Viivikonna ja mitmed väiksemad asulad üldise  rahvaarvuga ligi 200 000. Praegu on selle linnastu areng aga seiskunud.