Lahemaa Rahvuspargi pindala on 64 400 ha. Siin paikneb 15 nimetamist väärivat looduslikku järve ja järvekest ning 10 hiljuti rajatud paisjärve. Lahemaad läbib 8 jõge oma lisajõekestega. Rahvuspargi omapärane maastik on  eelkõige huvitav metsade poolest. Neid kohtame kivisel ja klindisel rannikul, soomaadel ja kuivadel liivanõmmedel. Metsades aga on leidnud eluaseme põdrad, metskitsed, metssead, rebased, ilvesed, jänesed ja teised Eestimaa metsade elanikud. Lahemaa randu uhuvad Kolga, Hara, Eru ja Käsmu lahe veed. Rannajoon on sakiline. Merre ulatuvad poolsaared, suuremad on Juminda, Pärispea, Käsmu ning Vergi. Liigestus mere ja maa vahel, merre tungivad pangad, kivised neemed ja liivased lahesopid - need teevadki sellest Eesti  põhjaranniku osast Lahemaa. Osaliselt hõlmab ta ka Kõrvemaad, teist Põhja-Eesti omapärast maastikurajooni, väheasustatud kõrvenurka, nimelt osakest põhjapoolsest Kõrvemaast Vohnja ja Nõmmeveski ümbrusega, mõnede astangute ja mõhnadega. Lahemaa on rikas paest ja paepealsetest, merest, metsast, nõmmedest ja kividest. Viimaseid leidub nii rannavees kui ka karidena kaugemal meres.