Arvestus riigi vara ja kohustuste ning tulude ja kulude üle ei taga ometi täna veel ammendavat ülevaadet ega saa seega anda kindlustunnet kogu riigi vara säilimisest ja otstarbekast kasutamisest, kuigi arvestuse tase ministeeriumides on viimastel aastatel paranenud. Niikaua kui valitsuse aruandlus ei ole kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud  põhimõtetega, puudub Riigikogul sisuliselt võimalus saada piisav ülevaade riigi finantsseisundist ja hinnata valitsuse tegevuse tulemuslikkust eelarveaastal. Need rahvusvaheliselt aktsepteeritud põhimõtted hõlmavad esiteks kohustuslike aruannete loetelu, mille hulgas on ka vastavus- ja tegevusaruanne. 2002. aasta riigieelarve tulude ja kulude aruanne sisaldab nende aruannete komponente, kuid puudub valitsuse kinnitus, kas eelarvevahendeid on kasutatud kooskõlas õigusaktidega, samuti on tulemustest aruandmine napp ja  ebaühtlane. Teiseks nõuavad rahvusvaheliselt aktsepteeritavad põhimõtted, et aruanded oleksid arusaadavad, asjakohased ja võrreldavad. Praegu aga ei moodusta riigieelarve täitmise aruande üksikud osad ühtset tervikut. Eesti on teel sinna, et Riigikogu saaks valitsuse tegevusele hinnangut andes tugineda kogu vajalikule informatsioonile. Riigikogul on voli seadusandluse kaudu anda valitsusele võimalus parandada eelarvearuandlust. See protsess juba käib. Pean silmas menetluses olevat riigieelarve seaduse  muutmise seadust ja sellega kaasnevat avaliku sektori finantsaruandluse reformi. Riigikontroll on koostöös valitsusega pidevalt tegelnud valitsuse arvestuse ja aruandluse kvaliteedi parandamisega ka praeguste seaduste ulatuses. Valitsuse sisekontrollimehhanismid on tugevnenud. Oleme seisukohal, et siseaudiitorid on oluline instrument riigi vara parema kasutamise ja säilimise tagamisel. Tänavu aprillis töötas valitsussektoris 158 siseaudiitorit. Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond kui valitsuse  siseaudiitor peaks keskenduma siseaudiitorite koolitamisele ja ühtse auditimetoodika väljatöötamisele. Siseaudiitorite töö kvaliteedi järjepidev paranemine annab võimaluse astuda järgmine samm edasi. See tähendab, et ministeeriumide ja maavalitsuste siseaudiitoritel tuleb anda hinnang, kas valitsemisala varad, kohustused, tulud ja kulud on aruannetes kajastatud õigesti ja usaldusväärselt ning kas tehingud on kooskõlas õigusaktidega. Riigikontroll saaks seeläbi oma auditites tugineda siseaudiitorite tehtud tööle.