1917. aasta novembris pöördusid enamlased Saksamaa ja tema liitlaste poole ettepanekuga sõlmida vaherahu ning alustada rahuläbirääkimisi. Need toimusid   kindluslinnas. Sakslaste esitatud tingimused olid rängad, muuhulgas nägid need ette Poola ja Ukraina eraldamist Venemaast. Enamlased lootsid läbirääkimisi venitada seni, kuni Saksamaal puhkeb kommunistlik revolutsioon. Lõpuks kaotasid sakslased kannatuse ning alustasid   uuesti sõjategevust. Paanikasse sattunud enamlased saatsid uuesti delegatsiooni Brest-Litovskisse, nõustudes nüüd kõigi sakslaste  tingimustega.   sõlmitud   loovutati sakslastele maa-ala, kus elas ligi veerand Venemaa rahvastikust, neljandik tööstusest ning kolmandik põllumajanduslikust maast. Paljud pidasid Bresti rahulepingut reetmiseks. Venemaa väljumine sõjast oli raskeks hoobiks Inglismaale ja Prantsusmaale.