Erinevalt nii mõnegi teise kultuuri mütoloogiast, on jaapani oma üsna keerukas oma üüratu panteoniga. Ainuüksi ühe peamise usundi (sintoism e. šinto - jumalate tee - jumalikustab kogu looduse.) kogukonnas on üle 8000 kami (jumala, vaimu või loodusvaimu). Hoolimata üldiselt suurest Hiina mõjust jaapani kultuurile, on mütoloogia ja religioon siiski jäänud suuresti puutumata ja iseseisvaks. See hõlmab endas nii šintot, budismi kui ka vanu rahvauskumusi.    Peavoolu jaapani müüdid, mida üldjuhul tänapäeval tunnustatakse, põhinevad Kojikil, Nihonshokil (Nihongi) ja mõnel veidi vähemtähtsal raamatul. Kojiki ("Ülestähendused vanadest asjadest", 712) on vanim tunnustatud jaapani müütide ja legendide kogumik. Kuna nimetatud kogumikud koostati suuresti vastukaaluks kõrgemale hiina kultuurile ja samas ka toetamaks keisrite positsiooni, on nendes selgelt väljendatud keisriperekonna jumalatest (eelkõige Amaterasu) põlvnemine. Jaapani enda sõna Jaapani keisrile (tennō; 天皇) tähendab otsetõlkes taevane keiser. (天 = taevas ja 皇 = keiser)    Loomelugu: Esimesed jumalad lõid kaks jumalikku olevust - Izanagi (mees) ja Izanami (naine) - ja andsid neile ülesandeks luua esimene maatükk (millest said Jaapani saared). Ülesande täitmiseks said nad kalliskividega kaunistatud taevase oda, millega nad läksid vett segama. Kui odalt langes veetilk, moodustust sellest saar. Seejärel ehitasid nad omale maa peale kodu ja (pärast esimest ning suhteliselt ebaõnnestunud katset) sündis nende ühendusest 8 uut saart. Seejärel veel mõned saared ja jumalused, kelledest ühe sünnitamise käigus Izanami suri ja kelle Izanagi vihast ära tappis. Sellest surmast sündis jälle hulk jumalusi ja... üldiselt ei maksa imestada, kust neid nii palju lõpuks kokku sai, arvestades veel, et üks tuntumaid jumalaid, Amaterasu, sündis Izanagi vasaku silma pesuveest.    Lisainfot näiteks  artiklite kujul Encyclopedia Mythicas.