Kokkuvõte: teoreetiliselt tuleks kõige õigemaks ja üldisemaks lugeda fülogeneetilist liigikontseptsiooni; kaasajal on kõige laiema tunnustuse leidnud bioloogiline liigikontseptsioon; praktikas kasutatakse siiani sageli (ebateadlikult) morfoloogilist kontseptsiooni; nominalistilk kontseptsioon ei ole tänapäeval kuigi laialdast tunnustamist leidnud ei ühel ega teisel kujul, kuigi paljudel üksikjuhtudel (kui jälle ilmnevad vahevormid kahe seni hästi piiritletud liigi vahel) püstitatakse ikka uuesti küsimus, kas inimese poolt eristatavad liigid ikka on reaalselt looduses eksisteerivad ühikud.