Laupäevane lipuehteis Eestimaa manas silme ette minevikust mitu eriilmelist pilti: vaesed taluhooned ja tööst räsitud maamehed, kes ehk alles äsja olid võinud oma maalapi ja eluhooned päriselt omaks tunnistada, ning nende viledates ülikondades pojad, kes tarkusteri nokkisid ja uskumatuna tundunud vaimuaateid sõelusid. Need pojad ja tütred võtsid nõuks 127 aastat tagasi oma püüdluste märgiks kolmevärvilise lipu teha ja sellele Jumala õnnistust paluda. Sündis see Otepääl pastoraadihoones, kus omaaegne üks kõige silmapaistvam eesti mõtleja (A. Herkel, Akadeemia 2001/9), kirikuõpetaja Rudolf Kallas Eesti Üliõpilaste Seltsi lipu õnnistas.