Lisaks moderniseerumisele ja elutingimuste parandamisele aitas  rahvuslus väga paljudes maades suurel määral kaasa vabanemisele võõrvõimu ikkest ja/või kogu rahva ühendamisele ühtseks tugevaks riigiks, millel tänased rahvusriigid suures osas baseeruvadki. Rahvuslust ja sellest õhutatud rahvuslikku liikumist võib pidada üheks uusaja kõige pöördelisemaks tunnuseks tööstusliku revolutsiooni kõrval. [2]