Austria plaanide selgusetus ja kõikuvus Balkani sõdade ajal oli põhjustatud ka Berchtoldi poliitilisest taktikast; ta leidis Austria huvi­dele kõige kasulikuma olevat hoida välisriike võimalikult kaua tead­matuses Austria täpsemaist kavatsustest. Sest, arutas Berchtold, kaotaks ta juhul, kui ta, eitades välisriikide  kahtlustusi Austria kaugeleulatuvate kavatsuste suhtes, välja kuulutaks Austria mittehuvitatuse ja neutraalsuse Balkanil, võime teotsemiseks isegi sel kor­ral, kui see oleks tarvilik ja võimalik. Kui aga Austria tunnustaks avalikult oma huve Balkanil, tõmbaks ta enesele kahtlustuse oma agressiivsete eesmärkide pärast. Seetõttu pidi osutuma kõige kasulikumaks toimida vastavalt sündmuste käigu nõudeile. Et aga Austria hiljemini, hoolimata vahepeal toimunud muutustest Balkanil, siiski kangekaelselt kinni  pidas kord omaksvõetud seisukohtadest ja nõudeist, tekkisid sellise käitumise tulemusena üldine pinevus ja ärev õhkkond Balkanil. See kõik lõi soodsa pinna konfliktideks peamiselt Austria ja Serbia vahel.