Postimees, 1931    Meie omapärane rahvuskultuurne elustiil on veel alles kaugeil kujunemisteedel, ometi tahavad need veerud riivata suvituslinna Haapsalu suvist elutava. Olgu otsemaid tähendatud, et siinne elusoon on see oivaline meremuda, mille kuulsuse kasuks on meil veel väga palju teha. Ning see sinkjas Haapsalu elusäsi annab linnakesele vähemalt suviti omakohase elustiili: siin kohtame vabadussõdalasi-invaliide ihule värskust otsimas, siin on abiks mõnelegi eidekesele luuvalu  vähendamiseks imehea Haapsalu merimuda. Ja vaat - kevadised komberdajad kõnnivad juulis juba üsna sirgeid samme. Nii imepärane on meie väikese riigi lõpmatu varaait. Tänavuse hooaja esimene veerand möödus Haapsalus vormivõõraste (mitte Vormsi lugeda: neidki rahvusvärvi-võõraid liigub siin sageli, eriti laadapäevil) märgi all. Esimesed univormis grupp-külalised Haapsalus olid päästearmeeväelased, kes kutsusid südameid Kristuse leeri. Aga kui päästearmee oli raputanud Haapsalu tolmu, siis ilmus uus rügement  vormirõivlasi. Need olid sotsialistlikud noored ehk noorjad sotsid, kes tegid juba mõne ajalehe kaudu kuulsaks saanud Haapsalu "mürtsu". Olgu siinkohal märgitud, et erilist mürtsu ometi sel päeval ei olnud Haapsalu lossipargis. Isegi vanad kahurid vaatasid vaikides pealt ning elatanud lagunevast kivimüürist ei pudenenud ühtki kivi. Ainult noorte punaliputsejate punalipp ei tahtnud tuules püsida. Kui kuningatest ja kuningannadest kuski puudus peaks olema, siis Haapsalus kohtame tänavu neidki. Ehk ongi siis  nemad oleviku inimlikud illusioon-suurused. Neist on oma kauneid jalajälgi jätnud Haapsalu üsna korraldatud rannikule meie esimene ilotar (Miss Eesti 1931 - Lilly Silberg. AV märkus), kes aga ootamatult juba jaanipäeva varahommikul viirastusena kadus. Aga Haapsalus arvatakse, et augustikuu kuuvalged ööd näitavad "võerastemaja St. Peterburgi" rõdult imekaunist lummutist - musta daami näol. See oleks kaunis kaimas ajaloolisele suguõele lossikiriku lõunapoolses aknas augusti kuuvalu-öil. /…/ Noorte raioonides,  romantilisemates reegionides puutub silma sageli eriline täht. Too täht on tuntud eriti algebras, kus ta ise küll täiesti tundmatut suurust esindab. Nüüd on see täheke eesti armunimedes eriline soosik. Vanal lossivallil, pinkidel, puil ja muilgi kohil leiame nimelõikeid, kus lõppmärgina figureerib ikka see algebraline tundmatu Y. Ennem oli ta ainult naiste kirjaline nimepiir. Nüüd piiristavad aga poisid (ja poisid eriti!) omi nimesid sama suurusega. Haapsalust võiksime loendada leegioni selliseid  uus-imenimesid. Toome mõne tüüpnäite ainult: Edy, Ady, Ludy, Ossy, Sassy, Jussy jne. Ja nüüd leidsin varekivilt veel Gusty: "Ljully ja Gusty armastusele". Siin on tegemist uue maadvõtva tõvega: Y-tõvega, mida peaksime ravitsema oma muistsemate maskuliinsemate meesnimede nimel. /…/ Mis Haapsalus muidu suvitamisse puutub, siis võib julgesti kinnitada, et puhkust ning kosu Haapsalu annab. Kaks korda päevas (välja arvatud esmaspäevad) võib kuulata rannamuusikat hra Tago takti saatel. Rahakamaile on kättesaadav kallimadki  kuluaarid. Haapsalu ütleb kõigile midagi. Nii mitmekesine on ta juba oma asendilt. Siinseid rahusaid rannikuid kasutavad tallinlased enamasti, kuid leidub võõraid kaugemaltki. Soome ja rootsi keel kipub plääshi-publikus sageli võistlema eesti keelega, vene ja juudi-vene keelest kõnelemata.