Skisofreenia tekkega seotud geenid on värske uurimistöö kohaselt suure tõenäosusega olnud evolutsiooni poolt eelistatud, mis näitab, et antud ränka psüühikahäiret põhjustavad geenid andsid meie kaugetele eelastele seni kindlaks tegemata eelise, mis lubaski neil põlvkonnast põlvkonda edasi kanduda.  Simon Fraseri ülikooli uurija Bernard Crespi ja ta kolleegid analüüsisid 76 skisofreeniaga seotud geeni ning võrdlesid antud geenide variante inimesel ja teistel primaatidel, ent ka hiirtel, rottidel, lehmadel ja koertel esinevate geenivariantidega.  76 uuritud geenist kandsid 28 eneses märke selle kohta, et need on olnud evolutsiooni käigus eelistatud.  Taolistel geenidel esineb keskmisest vähem variatsioone  ning neid uurides paistab vähem silma tõendeid seksuaalse paljunemise käigus aset leidvast juhuslikust segunemisest.  Teadlased selgitasid ajakirjas Proceedings of the Royal Society B, et antud leidude põhjal on alust väita, et skisofreeniageenid pidid evolutsiooni käigus andma nende kandjatele mingisuguse eelise, ent geneetilised uuringud pole seni paljastanud ühtegi vihjet selle kohta, millised need eelised võinuks olla.  Nii või teisiti annab avastus vastuse küsimusele, miks pole päriliku iseloomuga skisofreeniat põhjustavad geenid evolutsiooni käigus "välja sõelutud", mistõttu tabab see psüühiline häire leebemas või  rängemas vormis mõnel eluperioodil hinnanguliselt kuni 1% inimestest.  Iseenesest pole sugugi üliharv nähtus, kus mõni pärilik haigus on ühel või teisel moel oma kandjale ka kasulik - näiteks tsüstilist fibroosi põhjustav mutatsioon kaitseb selle kandjat koolera eest ja sirprakulise aneemia mutatsioon annab immuunsuse malaaria eest.  Skisofreenia puhul on võimaliku seose leidmine palju keerulisem, sest selle tõve detailne geneetiline baas on alles selgumas ning see koosneb tõenäoliselt tuhandete erinevate geenide koosmõjust.  Psühhiaatriliste uuringute käigus on leitud, et skisofreeniat põdevad inimesed võivad olla keskmisest loomingulisemad ja rikkalikuma kujutlusvõimega, mis näitab, et skisofreeniageenide kandjad võivad olla seega edukamad probleemilahendajad ja  pälvida seeläbi ka vastassugupoole suuremat huvi.  Antud teooriasse tuleb siiski suhtuda vähemalt esialgu väga ettevaatlikult, sest seos  skisofreenia ja loomingulisuse vahel vajab lisauuringuid ning praegu puudub detailsem arusaam sellest, mil moel geenid meie loomingulisust mõjutavad.    Vaata ka: