Oleme astumas uude kirikuaastasse. Kirikuaasta lähtub Kristuse ja maailma elutsüklist ja kõneleb meile  sellest, et oleme Jumalale olulised. Kirikuaasta algab Kristuse tulemise ootamisega ja lõpeb igavikupühapäevaga, mis räägib igavesest elust. Seega võib öelda, et kirikuaastas on toodud olulisemad usulised sündmused alates algusest ja lõpetades igavikuga. Keskne päev on pühapäev, mis meenutab Kristuse ülestõusmist surnuist. Kirikuaastas on palju pühasid, annan ülevaate kõige olulisematest neist. Kolm suurt kirikupüha on jõulud, ülestõusmispühad ja nelipühad. Nende ümber koonduvad neid  ettevalmistavad ajad.  Advent  Kirikuaasta algab neli pühapäeva enne jõule (sel aastal 28. detsembril) advendiajaga (ld Adventus Domini - Issanda tulemine), mis on jõuludeks valmistumise aeg. Advent saab alguse Jee­suse kuningliku tulekuga Jeruusalemma ja rahva hosiannahüüetega. Sama tekst kordub ka palmipuudepühal. Et tegu on väikse paastuajaga, siis on liturgiline värv violetne, mis sümboliseerib meeleparandust ja kahetsust.  Jõulud  Esimestel sajanditel olid  usklikud sünnipäevade tähistamise vastu, sest seda kommet peeti paganlikuks. Jeesuse sünnipäeva hakati tähistama alles alates 350. aastast. Jõulud kõnelevad Kristuse sünnist ja et tegu on rõõmupühadega, on liturgiliseks värviks valge, mis kõneleb siirast rõõmust ja puhtusest. Olulisim püha on 1. jõulupüha 25. detsembril.  Aastavahetus  Aastavahetusel tähistab ka kirik kalendriaasta vahetumist vana-aastaõhtu jumalateenistusega (31. detsembril), mis annab võimaluse mõelda kõige  kaduvusele siin maailmas. Uue aasta jumalateenistusel (1. jaanuaril) tähistatakse Jee­susele nime panemise päeva (Jeesus tähendab 'Issand on abi, Issand päästab') ja uude aastasse minnakse vastu Jumala abile ja päästele lootes.  Kolmekuningapäev  Kristuse ilmumise püha (6. jaanuar) kõneleb idamaa tarkade külaskäigust Jeesus-lapse juurde. Tegu oli esimeste paganatega, kes kummardasid Issandat.  Paastuaeg  Ülestõusmispühi valmistab ette suur paastuaeg, mis algab  40 päeva (pühapäevad välja arvatud) enne ülestõusmispühi. Päev enne paastu tähistatakse veel vastlapäeva (viimane võimalus enne paastu liha ja rasvaseid roogi süüa). Paast algab tuhkapäevaga (vanasti raputati patukahetsuse märgiks tuhka pähe) ja see on 2011. aastal 9. märtsil. Protestandid rõhutavad rohkem seesmist meeleparandust. Kuna tegu on meeleparandusajaga, on ka liturgiline värv violetne.  Paastumaarjapäev (25. märts)  Ingel kuulutab Maarjale Jeesuse peatsest sündimisest.  Maarja annab end Jumala käsutusse.  Palmipuudepüha  Suur nädal algab palmipuudepühaga, mil Jeesus sõitis kuninglikult Jeruusalemma. Siitpeale jälgitakse iga päev Jeesuse kannatusteed.  Suur neljapäev  Jeesus seadis armulaua ja pesi jüngrite jalgu, jättes neile nii eeskuju teenida üksteist alanduses.  Suur reede  Jeesus suri ristil ja seetõttu on tegu sügava leina päevaga - liturgiline värv on must. Vaiksel laupäeval oli Jeesus  hauas.  Ülestõusmispüha  Varahommikul leidsid naised tühja haua ja kohtusid ülestõusnud Kristusega. Võib väita, et ülestõusmispühad on aasta suurimad kirikupühad. Just Kristuse ülestõusmise meenutamiseks peetakse jumalateenistusi pühapäeval. Kristuse ülestõusmine surnuist on kristluse keskne sisu. Tegu on suurima rõõmuga, seepärast on liturgiline värv siis valge. 2011. aastal on ülestõusmispühad 24. aprillil.  Taevaminemispüha (2. juuni 2011)  Neljakümne  päeva jooksul alates ülestõusmisest ilmus Kristus jüngritele, neljakümnendal päeval aga läks ta taevasse. Taevaminemispüha on alati olnud meie kiriku traditsioonis suur püha ja värv on alati olnud valge.  Nelipühad  Nelipühad saabuvad 10 päeva pärast taevaminemispüha (2011. a 12. juunil). Pühade eestikeelne nimetus on küsimusi tekitav. Kui lugeda kokku aasta suured pühad, siis peaks tegu olema jõulude ja ülestõusmispühade järel kolmandate suurte pühadega. Ilmselt loeti  rahvatraditsioonis ka taevaminemispüha suureks pühaks ja seetõttu on nelipühad neljandad suured pühad aastas. Tegu on Püha Vaimu väljavalamisega jüngritele ja esimese ristimisega. nelipüha peetakse kiriku rajamise päevaks. Liturgiline värv on punane, mis kõneleb usu tunnistamisest.  Kolmainupüha  Tegu on nelipühajärgse pühapäevaga, mis kõneleb pühast kolmainsusest ja Jumala varjatud olemusest, mis ületab inimese mõistmise. Liturgiline värv on valge, kuid alates järgmisest pühapäevast vahetab  selle välja roheline, mis sümboliseerib lootust ja püsib liturgilise värvina kirikuaasta lõpuni (välja arvatud teatud kirikupühad, mis jäävad nelipühajärgsesse aega).  Jaanipäev  24. juuni on Ristija Johannese sünnipäev, mida on tähistatud alates 5. sajandi algusest. Johannes kuulutas Jumala headust, päästet ja pattude andeksandmist. Nii tehes valmistas ta teed Jeesusele. Liturgiline värv on valge.  Usupuhastuspüha  31. oktoobril meenutab luterlik kirik  oma traditsioonis 95 teesi naelutamist Wittenbergi kiriku uksele. Püha teema on seotud usuga ja sellega kaasneva päästega. Liturgiline värv on punane.  Hingedepäev  1. november on kõikide pühakute päev, 2. november on hingedepäev. Mõlemad päevad on ajalooliselt rohkem katoliiklikus traditsioonis tähistatavad, kuid neid on viimasel ajal ka evangeelses traditsioonis üha rohkem hakatud pidama. Hingedepäeval mälestatakse kõiki lahkunuid. Liturgiline värv on valge või must.  Igavikupühapäev  Kirikuaasta eelviimased pühapäevad kõnelevad viimsest kohtust ja selleks valmistumisest (tuleval aastal 20. november). Viimane pühapäev kirikuaastas on igavikupühapäev või surnutemälestuspüha, mil kõneldakse Kristuse taastulemisest siia maailma ja ees ootavast igavesest elust. Teisalt mõeldakse kõigile lahkunuile ja mälestatakse omakseid. Liturgiline värv on siis valge või must.  Kaido Soom    Eesti kiriklikke mälestuspäevi jaanuaris  Hans Tiismann, misjonär Palestiinas, Ida-Aafrikas ja Brasiilias, afrikanist, esimene eestlasest misjonär (1886):  5. jaanuar  Valter Paucker, pastor, enamlaste 1918-1919. aasta terrorivõimu märter Rakveres (1919):  6. jaanuar  Elmar Silvester Salumaa, pastor, usuteadlane (1996): 7. jaanuar  Jakob Hurt, pastor, rahvusliku liikumise tegelane ja rahvusliku kultuuritöö organiseerija (1907):  13. jaanuar   Platon, õigeusu piiskop; Traugott Hahn, usuteadlane, pastor, ja Wilhelm  Schwartz, pastor;  Nikolai Bežanitski ja Mihail Bleive, õigeusu preestrid; 1919. aasta Tartu märtrid: 14. jaanuar  Albert von Buxhoeveden, Liivimaa piiskop, Eestimaa ristiusustamise korraldaja (1229):  17. jaanuar  Allikas: EELK piiskopliku nõukogu otsus 17.03.2009