Muinasaja lõpuperioodist eristavad ajaloolased tänase Mulgimaa alal peamiselt nelja piirkonda. Kõige selgem neist on Alistekund e Aliste muinaskihelkond, mida on mainitud ka "Henriku Liivimaa kroonikas". Lisaks Halliste kihelkonnale hõlmas see ka Ruhja ümbruse kuni Säde jõeni ning tõenäoliselt ka Karksi ala. Muistse kihelkonna võis moodustada ka Helme piirkond, mille asustuskeskuseks oli Helme-Tõrva ümbrus. Siia arvatakse kuuluvat ka Tarvastu ümbrus. On ka arvamusi, et Paistu ja Tarvastu olid omaette muinaskihelkonnad. On tõenäoline, et Mulgimaa alad olid Viljandiga tugevemalt seotud (resp allutatud) kui Põhja-Viljandimaa alad.