Kui Duringi rühm 2005. aastal sel teemal tööd alustas, siis oli  mehel endal nahavähk, tema emal munasarjavähk ja üks lähedane sõber oli just surnud melanoomi tõttu. Teda hakkas huvitama küsimus, miks on vähktõve areng inimeseti nii erinev.