Kahes värskes teaduslikus uurimistöös leidis taaskord kinnituse tõik, et valuvaigistina kasutatav aspiriin ennetab lisaks südame-veresoonkonnahaigustele ka erinevaid vähivorme, ent selleks tuleks seda ravimit paraku tarvitada pika aja vältel ja üsna suurtes kogustes.  Ameerika Vähiliidu ajakirjas Journal of the National Cancer Institute tutvustatavast ja pisut vähem kui 18.000 vähihaiget patsienti hõlmanud uuringust ilmneb, et regulaarselt vähemalt 5 aasta vältel päevast doosi 325 mg või enam kasutanud meestel ja naistel oli võrrelduna aspiriini mitte kasutanud eakaaslastega keskmiselt 15% madalam vähirisk.  Juba 2005. aastal avaldatud Harvardi ülikooli teadurite uuringust selgus, et ülepäeviti umbes 100 mg aspiriini tarvitamisel ei näi olevat vähkiennetavat mõju.  Seega näib, et vähivastase toime avaldumiseks tuleb aspiriini tarvitada suhteliselt suurtes kogustes, selgitavad uurijad.  Meestel ennetas kõrgete dooside aspiriini kasutamine enim eesnäärmevähki (20%) ning naistel jämesoolevähki (30%).  Teist tüüpi vähkkasvajate tekke ohtu aspiriini tarvitamine ei vähendanud ning samuti oli riski vähenemine praktiliselt olematu juhul, kui aspiriini tarvitati vähem kui 5 aasta vältel.  Uurimistööd juhtinud dr Eric J. Jacobs toonitas, et Ameerika Vähiliit ei soovita siiski praegu aspiriini kasutamist vähiennetuseks, sest aspiriin võib põhjustada eluohtlikke verejookse seedeelundkonnas.  Möödunud nädala lõpus toimunud Ameerika Vähiuuringute Liidu aastakonverentsil Los Angelesis tutvustatud uuringu raames vaadeldi enam kui 22.000 vähki haigestunud menopausi järgses vanuses naisterahva ravimikasutust rohkem kui 12 aasta vältel.  Mayo kliiniku kolledzhi uurijad dr Aditya Bardia eestvedamisel avastasid, et regulaarne ning aastaid väldanud aspiriini tarvitamine vähendas naistel riski haigestuda vähki 16% võrra ning tõenäosust sel põhjusel surra 13% võrra.  Ainsaks aspiriini positiivset mõju alandavaks elustiilifaktoriks oli uurijate sõnul suitsetamine.  Bardia arvates on tuvastatud seose põhjuseks tõenäoliselt aspiriini põletikuvastased omadused, kuigi teiste sama tüüpi valuvaigistite (nagu näiteks ibuprofeen) puhul vähivastast efekti ei tuvastatud.  Aspiriini südame-veresoonkonnatõbesid ennetav mõju on teada juba ammu, ent viimasel ajal on saanud üha selgemaks, et see avaldub meeste ja naiste  puhul erinevalt.  Näiteks möödunud aastal avaldatud ning 95. 456 meest ja naist hõlmanud Duke'i ülikooli uurijate teadustöös selgus, et naistel vähendab aspiriini regulaarne tarvitamine südame-veresoonkonnaga seotud riske  keskmiselt 12% võrra ning meestel 14% võrra.  Samas näitas aga andmeanalüüs, et kui meesterahvastel ennetab aspiriin peamiselt südameinfarkti, siis naistel hoopis insulte.  Sama uuringu raames selgus ka, et sagedane aspiriini kasutamine keskmiselt 6,4 aasta vältel põhjustab sel ajaperioodil eluohtlikke siseverejookse keskmiselt 2,5 naisel tuhandest ning 3 mehel tuhandest.  Erinevates teaduslikes uuringutes on leitud, et regulaarne aspiriinikasutamine võib vähendada ka astmariski.    Vaata ka: