Kaasaegne teaduslikkuse-mõistmine Teadusliku tegevuse üle reflekteerimisest väljakasvavates teaduslikkusekäsitustes tulevad 19. sajandil  esile muutused, mis eristavad neid tunduvalt nn. klassikalise teaduslikkusekäsituse aluskriteeriumitest teadmise kvalifitseerimisel teadusliku teadmisena. Kõige üldisemaks tendentsiks selles muutuses on teadusekäsituse empiriseerumine. Antud nimetus tähistab protsessi, mille käigus empiiriline komponent saab reaalteaduste teaduslikkust defineerivaks tunnuseks; kui jätta kõrvale nn. formaalsed teadused, ...