Tegelikkuses ei muutunud Vilniuse, Petrogradi ja Stockholmi resolutsioonid midagi. Kuna reaalselt oli Saksamaa ainus jõud, kes suutis Leedu iseseisvumist 1917. a. mõjutada, siis otsustati novembris 1917.a. Leedu poliitikute nõupidamisel Bernis orienteeruda Saksamaale. Järgnenud  koktumisel Saksamaa riigikantseriga (krahv Hertling) sõlmiti eelkokkulepe iseseisva Leedu riigi loomiseks. Selle kohaselt pidanuks Leedut siduma Saksamaaga raha-, tolli- ja transpordikonventsioon; kõneldi Leedu armee loomise võimalusest. 11. detsembril 1917.a. anti sakslastele üle Taryba koostatud akt, milles teatati sõltumatu Leedu riigi taasloomisest. Selle aktiga katkes faktiliselt riiklik side Venemaaga. Samas räägiti Leedu ja Saksamaa poliitilismajanduslike suhete tugevdamisest. Tegelikkuses ka 11. detsembri akt ei muutnud midagi ning vähendas vaid leedulaste poolehoidu Tarybale. Autoriteedi taastamiseks asus Taryba otsustavalt tegutsema . Senine Taryba esimees Antanas Smetona asendati Leedu rahvusliku vabadusliikumise liider Jonas Basanavičiusega.