Arvan, et sõjaväe tavaliseks liikumiskiiruseks võib pakkuda u. 20 km päevas, sest inglise sõjavägi liikus enne Agincourti lahingut kiirustades u. 25 km päevas193. Samale järeldusele on jõudnud ka John Keegan, kes väidab, et see oli jalaväele suurim kiirus üldse194. Liikumist takistas põhiliselt varustus: turvised, relvad, toidumoon ning varustusvankrid. Loomulikult kahandas väe kiirust rüüstamine, mida üldiselt rännaku peal võõral maal olles ohtralt tehti195. Mõnikord muidugi oligi sõjaväe eesmärgiks rüüstata ja röövida ja siis saagiga tagasi minna196, kuid nt. Saja-aastases sõjas ei olnud see peamine, vaid üritati ikkagi kindluseid vallutada (kuigi oli hea, kui sai külade põletamisega vaenlasele kahju ja endale kasu tekitada).