Perekonna ajalugu ja sugupuu  EAA F 854, n 3, s 118    Perekonnakroonika järgi pärineb suguvõsa Bremeni linnast, kust juba orduaja algul tuldi Liivimaale. Esimene nimeliselt teadaolev Bremen on kroonika järgi Tuwe Bremen, kes sündis 1426. aastal. Eestimaa rüütelkonna matriklisse kanti  perekond alles 1755. aastal.  Sugupuul on kujutatud Bremenite meessoost järeltulijad esiisast Tuwe Bremenist kuni Ruila mõisa omaniku Magnus Adolph Theodori lasteni.    Ruila mõisa esimene Bremenitest omanik Magnus Adolph Theodor (1784-1843) õppis vastavatud keiserlikus Tartu ülikoolis 1803-1805 õigusteadust. Aastast 1813 oli ta Harjumaa meeskohtu assessor, alates 1826. aastast aadli krediidikassa valitsuse liige, aastast 1833 vallakohtunik ning 1842-1843 oli ta Eestimaa rüütelkonna maanõunik.  1807. aastal abiellus Magnus Katharina Friederike von Ulrichiga (1786-1815). Sellest abielust oli Magnusel kolm tütart, kellest kaks surid lapsena. 1816. aastal abiellus Magnus uuesti Marie Ottilie Luise von Mohrenschildtiga (1789-1862). Marie sünnitas talle neli poega ja kaks tütart.    Ruila mõisa päris tema teine poeg Julius Bernhard (1820-1882), kes abiellus Padiselt pärit Emilie Ulrike Karoline von Rammiga (1821-1874). Nende lastest jäid elama ja jõudsid täiskasvanuikka vaid tütar Margarethe  Ottilie Karoline Emilie (1856-1919) ja poeg Ulrich Johann Konradin (sünd 1859). Emilie suri võõrsil - Heidelbergis, kuid Julius tuli tagasi Ruilasse.      Julius von Bremeni kiri Vene keiser Alexander II-le seoses tema vastu esitatud kaebusega 1867. aastast  EAA F 861, n 1, s 1487. L 12    Julius Bremen kaevati kohtusse Laitse mõisa omaniku poolt 1866. aastal, sest ta olevat Laitse mõisale  kuuluva Tekmanni veski juurde lasknud kaevata kraavi, mis juhib vee kõrvale tekitades sellega veskile suurt kahju. Algselt kuulus Laitse mõis Ruila mõisa alla, kuid eraldati sellest 1642. aastal.      Julius von Bremeni testamendi koopia  EAA F 858, n 1, s 4203. L 7    Julius von Bremen toob oma testamendis kõigepealt välja, millised varad tema käsutuses jagada on - nii isalt-emalt saadud  päranduse kui ka abikaasa kaasavara. Kogu varale on von Bremen andnud rahalise väärtuse. Oma kahele vennale pärandab Julius von Bremen paartuhat rubla. Ülejäänud vara soovib jagada oma kahe lapse vahel.      Vasakul foto Julius von Bremenist  EAA F 1850, n 1, s 327    Paremal Julius von Bremeni ja Emilie Ulrike Karoline kaks last: Margarethe Ottilie Karoline Emilie ja Ulrich Johann Konradin  EAA F 1674, n 3, s 118, nr 1  EAA F 1674, n 3, s 188, nr 1      Palvekiri Venemaa keiser Aleksander III-le seoses Julius von Bremeni testamendiga  EAA F 858, n 1, s 4203. L 5    Julius von Bremeni kaks last Margarethe ja Ulrich kirjutasid keiser Aleksander III-le palvekirja, et nende surnud isa testament kinnitataks kohe ja nad saaksid enne järgmise majandusaasta algust pärandit kasutama hakata.      Margarethe ehk Meta  EAA F 1674, n 3, s 118, nr 2      Bremenite perekonna vapp  EAA F 1674, n 2, s 39