Näib, et tulevastel presidendivalimistel Eestis esitab väljakutse president Toomas Hendrik Ilvesele vaid ajakirjandus. Iga aasta valitakse pressivaenlane ja - sõber, eelmisel aastal oli vaenlaseks president Ilves. Põhjenduseks toodi  Eesti ajakirjanduse jätkuv halvustamine ja ajakirjanike vabadusi piiravale allikakaitseseadusele allakirjutamine.  Nüüd on tulekul esimesed valimised peale nõukogude aega, mil tundub, et valimistulemus on juba ette teada ning on võimalik, et kandidaate saab olema vaid üks.  Kolm neljast parlamendierakonnast esitab Ilvese kandidatuuri presidendi valimistel.  Eesti põhiseaduse kohaselt valib presidendi Riigikogu. Siiamaani ei ole siiski ükski kandidaatidest saanud piisavalt tugevat toetust  parlamendis ning maakondadest on kutsutud kokku valijatekogu.  Praegune presidendikandidaatide vähesus ei pruugi olla probleem, vaid võib mõnede arvates näidata poliitika stabiliseerumist ja küpsust. Samas on toimunud üksmeele leidmine ilma avaliku aruteluta.  President Ilvese populaarsus põhineb osaliselt samadel alustel nagu Andrus Ansipilgi. Mõlemad on vastasseisus Edgar Savisaarega. See on viinud poliitilise arutelu soikumisele ning vähendanud valikuid nii parlamendi- kui ka presidendivalimistel.  Võrreldes eelmiste presidendivalimistega, mil Ilves oli ajakirjanduse lemmik, on tulevaste valimiste eel olnud tooniandvateks pigem vastupidiste emotsioonidega sõnavõtud.