Õiguskantsler esitab Riigikogule kord  aastas ülevaate seadusandliku ja täidesaatva võimu töö kooskõlast põhiseadusega. 1994.a. ettekandes esitas kantsler tõsiseid etteheiteid, juhtides tähelepanu sellele, et paljud põhiseaduses kirjeldatud seadused ei ole veel jõustunud, iseäranis protseduurireeglid presidendi ja valitsusliikmete statuudist ja kriminaalvastutusest ning sõjaseisukorra seadusest. Esimese osas võeti seadus vastu umbes aasta hiljem. 1995.a. ettekandes oli kantsler mures riigiametnike nõrga juriidilise hariduse pärast, mis võib viia  bürokraatliku omavolini ja kutsus üles paremale väljaõppele. Suuremate põhiseadusest tulenevate õiguslike lünkade täitmise kõrval mainis ta uuesti sõjaseisukorra seadust ja uut kohtute seadust. Samuti kritiseeris ta Riigikogu demokraatliku põhiseaduse muutmise mehhanismi mitteesitamise pärast. 1996.a. alguses jõustus kaks erakorralise olukorra seadust: Kriisikomisjoni põhimäärus ja hädaolukordadest informeerimise kord, mis käsitleb valitsuse kohustusi looduslike katastroofide ja suurõnnetuste korral ja  erakorralise seisukorra seadus, mis määrab valitsuse tegevuse pärast sõjaseisukorra väljakuulutamist.