«Julgeolekunõukogu ei too meile mitte julgeolekut, vaid terrorit ja sanktsioone,» lausus Gaddafi, kes nõudis vetoõiguse tühistamist. Kõige kauem valitsenud mittemonarhist riigipea sõnul tuleks üks ÜRO põhiorganisatsioone nimetada ümber «terrori nõukoguks» ning ükski riik ei tohiks aktsepteerida selle resolutsioone, vahendas Reuters.    «Harta preambul ütleb, et kõik riigid,  olgu suured või väiksed, on võrdsed,» rõhutas demonstratiivselt ÜRO hartat loopinud Gaddafi, kes nimetas Julgeolekunõukogu elitaarseks seltskonnaks, kus domineerivad väikeriikide suhtes ülbelt käituvad suurriigid.    Gaddafi peatus ka teistel teemadel. Aafrika Liidu juhiks valitud Gaddafi leidis, et lääneriigid peaksid Aafrika riikidele koloniaalvõimu tekitatud kahjude eest maksma 7,7 triljonit dollarit. Lisaks soovitas Gaddafi uuesti uurida USA presidendi John F. Kennedy, tema mõrvas süüdistatud  Lee Harvey Oswaldi ning Martin Luther Kingi surma asjaolusid.    Ühendriikide sõjalist ekspansionismi kritiseerinud ja Iraagi invasiooni «kurjuse emaks» nimetanud Gaddafi toon muutus kardinaalselt, kui ta hakkas rääkima USA presidendist Barack Obamast, nimetades teda koguni «oma pojaks», vahendab Postimees.    «Nüüd ei pea must mees istuma bussi tagaosas. Meie, aafriklased, olema õnnelikud ja uhked, et Ameerika Ühendriike juhib Aafrika poeg,» ütles Gadaffi, kelle hinnangul peaks  Ühendriigid tegema Obamast eluaegse riigipea.