Siluris (435-405 milj. a. tagasi) ilmusid esmakordselt selgroogsed (lõuatud, kalad ja skorpionilaadsed). Siluri karbonaatkivimite paksus on Eestis suur, ületades kohati isegi 400 meetrit (nt. Ohesaares 436 m). Lubjakivide kõrval on ulatusliku levikuga ka dolomiidid ja domeriidid. Siluri lademe karbonaatkivimeid kasutatakse ehituseks, dekoratiivkivideks (nt. Kaarma dolomiit ja Kalana marmor) ning neist tehakse  lupja.