Novembris, kui Saksa valitsuse peavolinik Baltikumis andis võimu tagasi Eesti Ajutisele Valitsusele ja Maanõukogule, kaotasid Balti hertsogiriigi loojad olulise toe. Loobumata mõttest liituda Saksamaaga lähitulevikus, valisid baltisakslased erinevaid teid. Osa neist ühines Balti hertsogiriigi regentnõukogu moodustatud Landeswehriga, mis varjutas ligikaudu 900 baltisakslase osalemise Eesti rahvaväe koosseisus moodustatud Balti pataljonis ja raskendas baltisakslaste positsiooni Eesti Vabariigis 1920. aastatel. 1918. aasta detsembris moodustatud Saksa parteina Eestis osaleti oma õiguste kaitsmiseks ka Asutava Kogu valmistel ja selle töös ning 1919. aasta augustis kirjutati alla küll juba kevadel vastu võetud riikliku iseseisvuse deklaratsioonile.