Kas Soome ja Venemaa suhted on tõepoolest nii head, nagu  Soome ajakirjanduses mõista antakse, ning kas Poola suhted Venemaaga on tõepoolest erakordselt halvad, küsib Soome ajakirjanik Martti Puukko.  Armeenia raadiolt küsitakse: «Kas tulevikku saab ennustada?» Raadio toimetaja vastab: «Jah, loomulikult. Teame väga täpselt, milline saab olema tulevik, aga meil on probleeme hoopis minevikuga, sest see muutub kogu aeg.»    Venemaa jaoks on minevik endiselt suur probleem. President Boris Jeltsini esimesel ametiajal 1990ndate alguses paistis korraks, et  Venemaa on suuteline ajaloo kõige süngematele lehekülgedele ausalt vaatama. Üks näide. 1993. aastal tõi Boris Jeltsin oma visiidil Poolasse kaasa dokumente, mis olid seotud Poola ohvitseride mõrvamisega Katõni metsas 1940. aasta kevadel Nõukogude Liidu poolt.    Dokumentidega koos viis Jeltsin Poolasse Venemaa esimese järgu ajaloolaste hinnangu Katõni massimõrva ajaloolisest taustast. Seal mööndi Nõukogude Liidu ja diktaator Jossif Stalini kaassüüd Teise maailmasõja alustamises. Venemaa  ajaloolased ütlesid, et Nõukogude Liit oli 1939. aastal Poola-vastase rünnaku osapool koos Saksamaaga.    Teise maailmasõja 70. aastapäeval 1. septembril 2009. aastal Gdanskis polnud Venemaa peaminister Vladimir Putin võimeline samasuguseks avameelsuseks. Aga sellest hoolimata pidasid mitmed inimesed Soomes ja teisteski maades Putini kõnet tähelepanuväärseks keskustelu avanguks.