Šiauliai on tööstuslinn. Suur osa vanast on sõdades ja sovjetiaegses ehituses otsa leidnud nii, et pea ainsaks olulisemaks maamärgiks on ehitusaastasse 1445.a. dateeritav  Peetri ja Pauli katedraal, mis linnakeskuses väikese künka otsast paistab kätte üle terve linna. Enamus linnasüdamest on suhteliselt uus, ka Vilniause bulvari hoonestus. Miks just sellest tänavast on mõtet rääkida? 900 m pikkune Vilniause bulvar on turismiinformaatorite sõnul art and deco stiilis jalakäijate tänav, esimene omataoline Leedus (autovaba aastast 1975). Lai kahe puudereaga tänav on hiljuti saanud uue näo (osaliselt isegi põhjapoolses osas meie seal viibimishetkel tööd alles käisid), mistõttu "arti ja dekot" esindasid ilmselt põhiliselt üksikutes kohtades säilinud iseloomulikud sillutise fragmendid. Väidetavalt olevat Šiauliai Vilnause bulvar üks kolmest Euroopa vanimaist seda tüüpi tänavatest (?). Tänav ise, hoolimata oma värskest vuntsitusest jättis väga hea mulje. Enamus linna mainimist väärt skulptuure ja purskkaeve asuvad sellel tänaval (nt Kolm Trolli, Pelikans jne), samuti on üheks tänavaga seotud võtmeobjektiks jesuiitide St. Ignatiuse kirik...