USAS TOIMIVAD POLITSEIJÕUD praegu teisiti kui enne. Nad kasutavad kaarte, kus on eristatud ohtlikud piirkonnad ja patrullivad seal enam. Ning suhtlevad enam teadaolevate kurjategijate rühmadega. Ning kogukondadele võib majanduslangus hoopis salvina mõjuda. Nad kalduvad enam ette võtma näiteks ühistööl põhinevaid tegevusi.  Kuidas aga maha suruda võimalikke rahvarahutusi. Siingi on teadlastel pakkuda oma lahendus. See tundub esmapilgul ebaloogiline - kasutada vähem jõudu. Sellele on  jõutud jalgpallihuligaansuste mahasurumisi uurides. Tavaliselt kasutatakse selleks kaitsekilpe ja muid kaitse- ja jõuvahendeid. Kuid jõud kutsub esile vastujõu. Mida ütles juba Isaac Newton. Liverpooli ülikooli teadlane Clifford Stott on jalgpalli Euroopa meistrivõistluste finaalide pealt just seda uuesti järeldanud. Kui Portugali 2004. aasta finaalide korraldajad järgisid teadlaste nõuandeid, läks neil vaja kõrge riskiga mängude publiku ohjamiseks iga 100 fänni kohta seitse politseinikku. Belgias 2000.  aastal korraldatud finaali mõne mängu ohjamiseks kasutati aga iga kahe fänni kohta ühte relvastatud politseinikku. Selline lassez-faire stiil tundub end õigustavat.  Kreeka matemaatikud olid antiikajastu suuremad intellektuaalid. Ning nende saavutusi geomeetria vallas olid teada roomlastele Vitruviusele ja Cicerole. Viimase retoorilised ja filosoofilised kirjutised sisaldasid lõikude kaupa geomeetrilisi arutlusi, mis pärinesid kreeka matemaatikutelt nagu Eukleides, Pythagoras ja Archimedes. Vitruviuse  raamat De arcitectura põhines peaasjalikult geomeetrial. Tema arust oli geomeetrial eelkõige praktiline väärtus. Roomlastele oli utilitarism üldse omane, nad harrastasid vaid praktiliseks rakenduseks sobilikku teadust. Mis Rooma impeeriumist sai, see on küllap üldteada. Nii et üheks kuritegevuse ennetamise viisiks võib olla ka teaduse ja muu kultuuri väärtustamine.  Tiit Kändler