Huvi võib pakkuda, et "Eesti Entsüklopeedia" VIII  köites (Tartu, 1937) on artiklis 'Vanemad' välja pakutud järgmised päisniku kõukude nimetused põlvkonniti:  I Päisnik  II Isa  III Vanaisa  IV Vaarisa  V Vaarvanaisa  VI Ellisa  VII Ellvanaisa  VIII Ellvaarisa  IX Ellvaarvanaisa  X Iidisa  XI Iidvanaisa  XII Iidvaarisa  XIII Iidvaarvanaisa  XIV Iidellisa jne.  Sarnaselt saab moodustada ka ema-lõpulisi termineid naissoost kõukude kohta. Päisniku suhtes IV põlvkonna kõugud on  vaarvanemad, X põlvkonna omad iidvanemad jne. Alates V põlvkonnast pole antud terminid just kuigi palju kasutust leidnud, kuid ka vaarisa asemel kasutatakse sagedamini "vana-vanaisa". Genealoogid võiksid ju need nimetused mõnelgi määral taas elustada.  Suguvõsa uurimist võib teha aastaid, kuid kondikava võib kokku panna paari tunniga. Töö käigus tekivad igal uurijal oma võtted ja meelisviisid millegi tegemiseks ning polegi mõtet teistele peale suruda, mida endale teha meeldib. Peamine on, et töö tegija  teaks, mida ja kus kasutada ning mida kusagilt leida võib ning et töö oleks vormistatud sellisena, et sellel on väärtus ka teistele kasutajatele (korralik viitamine, süsteemne ülesehitus, teatmeaparatuur jne).  Üksikuid andmeid võib leida väga paljudest allikatest ja andmekogudest. Üks suuremaid neist on Rahvusarhiivi infosüsteem  AIS  (http://ais.ra.ee/). Andmeid 1992. aastal ja hiljem Eestis elanud inimeste kohta (tulevikus ka kõikide perekonnaseisusündmuste kohta alates 1926) saab  rahvastikuregistrist  (http://www.andmevara.ee/?id=26342), kust ühele päringule vastuse saamine maksab 25 kr. Osade piirkondade kohta on registrisse kantud juba ka varasemaid andmeid.  Põhjalikumaks tutvumiseks soovitan prof Aadu Musta koostatud raamatut " Eestlaste perekonnaloo allikad " (Tartu, 2000), mille arvustus (http://www.ra.ee/public/TUNA/Artiklid/2001/1/2001-1-Aadu_Must_lk147-158.pdf) on ilmunud ajakirjas Tuna nr 1-2001. Mõningaid näpunäiteid võib saada ka Voldemar Vitkini raamatust "Suguvõsa uurimine" (Tallinn, 2001), mille arvustus (http://www.isik.ee/failid/vitkin_tekst.html) ilmus ajakirjas Akadeemia nr 4-2002.  Genealoogiahuvilisi ühendab  Eesti Genealoogia Selts  (http://www.genealoogia.ee/) oma paljude osakondadega üle Eesti. Perekonnaloo foorumist (http://www.isik.ee/foorum/) saab alati küsida abi. Kursuseid algajatele ja edasijõudnud suguvõsauurijatele toimub Tartus ja Tallinnas. Vaata lisateavet.    Tasulist abi  suguvõsauurimisel (või ka  tervete sugupuude koostamist) saate tellida  Eesti Isikuloo Keskuselt  (http://www.isik.ee/).    Jõudu tööle!    © Fred Puss 1996-2010    Viimati üle vaadatud ja muudetud 13.06.2010