9.november on pidupäev mitte ainult Euroopa vaid ka Saksamaa jaoks - sellel päeval langes Berliini müür. Tähsitasin seda sellel aastal ise Berliinis, Brandenburgi väravate juures. Tähistamisest oleks siinkohal küll palju rääkida, sest midagi erilist ei toimunud ning isegi viibisin Berliinis seoses Euroopa Välispoliitika Nõukogu  avakonverentsiga. Müüri ületamisel hukkunute äärmiselt tagasihoidlike ristide juurde pandi küünlaid, maha lõhuti pleksklaasist rajatud sümboolne müürilõik. Näib, et ka Saksamaal tundub mõnele, et mida sellest kommunistlikust jubedusest ikka meenutada. Milline ükskõiksus mineviku suhtes võib viia, seda näitab aga 10.novembril saksa lehtedes avaldatud uurimus saksa koolilaste teadmistest Saksamaa lähiajaloost. Selle tagajärjed on pehmelt öeldes ehmatavad. Nii leiab vaid 48.8 Ida-Berliini õpilastest, et Ida-Saksamaa  näol oli tegemist dikatuuriga, 21,1% peab seda igati normaalseks riigiks. Läänes on arusaam vaid mõnevõrra selgem. Vaid 35% vastanutest teab, et müüri ehitas Ida-Saksamaa valitsus, 46% peab selleks Nõukogude Liitu, ligi 19% aga hoopis Lääneriike. Suur osa vastanutest peab Ida-Saksamaad riigiks, kus hoolitseti "keskkonna eest" ega erista STASI-t tavalistest luureorganisatsioonidest. Sotsialismi majanduslikke saavutusi ei hinnata just eriti kõrgelt, küll aga selle "sotsiaalset mõõdet", eitades fakti, et  tegelikult olid Lääne-Saksamaal ka vastavad näitajad selgelt kõrgemad.