Lehmade heaolu seisukohast on oluline, et külmal ajal oleks õhu liikumise kiirus väike (alla 0,1-0,2 m/s) ja õhu relatiivne niiskusesisaldus võimalikult madal. Eesti oludes on  otstarbekas kondenseerunud veega seotud probleemide vältimiseks lauda katus altpoolt soojustada. Siis ei moodustu külmadele pindadele veepiisku, mis tilguvad lehmadele peale ja vähendavad nende heaolu.  Ehituslike konstruktsioonide märgumine vähendab ka üldist laudahügieeni ja lühendab ehituse eluiga. Soovitav oleks, kui õhu relatiivne niiskusesisaldus ei tõuseks üle 75%, mida Eesti oludes on teatud perioodidel kahjuks võimatu saavutada.  Külmlauda lüpsiplats tuleb tingimata soojustada, et tagada  inimestele vajalikud töötingimused. Sageli paikneb lüpsiplats koos olmeruumidega eraldi hooneosas, mis on laudaga ühendatud vastava koridori abil. Lüpsiplats on külmlauda üks suurematest investeeringutest. Mida mitmekülgsema seadmestikuga on see varustatud, seda väiksem on tavaliselt lüpsiga seotud töömaht, kuid seda kallimaks kujuneb investeering. Seetõttu kaalutakse lüpsiplatsi komplektsust enne soetamist eriti hoolikalt. Lüpsiplatsiga samas hooneosas paikneb tavaliselt ka piimaruum, sest siis on  ühendustorustikud lühemad ja piima kvaliteeti on lihtsam tagada.