Kolmapäeval, 13. märtsil peeti Tartus Eesti Kirjandusmuuseumis III meediakonverents, teemaks «Eetilised väärtushinnangud muutuvas ühiskonnas».  Saanud 2000. aastal esimesest korraldatud meediakonverentsist innustust, püüab ajalehe Eesti Kirik peatoimetaja Sirje Semm jätkata ettevõetud üritust. Sel aastal toimus konverents kolmandat korda ja rääkida võiks traditsiooni tekkimisest. Konverents on leidnud laiemat kõlapinda ja pälvis toetuse Eesti Kirikute Nõukogult.  Suunatud ühiskonda  Kui esimest meediakonverentsi «Suletusest välja» võib pidada teemakäsitluselt kirikukeskseks, siis kaht järgmist ühiskonda suunatuks - keskendudes ühiskonna valupunktidele ja püüdes nende lahendamiseks väljundit leida.  Konverentsi toimumiskoht Eesti Kirjandusmuuseum kandis endas sümboolset tähendust. On ju paik tuntud kui eestlaste vaimuvara hoidja ja uurija, ka aitas osalejaid kultuuri ja vaimsuse radadele juhatada muuseumi saalis avatud kirjanike Ilmar  Laabani 80. ja Paul-Erik Rummo 60. sünnipäevale pühendatud näitus.  Kui möödunudkevadine konverents «Ajakirjanduse mõju ühiskondlikele protsessidele» (vt EK nr 12 ja 13, 2001 ) keskendus meedia osale ühiskonnas, nagu pealkirigi ütleb, siis seekordne eelkõige inimese, perekonna ja kodu rollile eetiliste väärtushinnangute hoidjana ja kujundajana.  Käsikäes homsesse  Lähenemaks teemale erinevatest aspektidest, oli konverentsile kutsutud esinema oma erialade  spetsialiste. Nii said sõna elulugude uurija teadur Rutt Hinrikus, ülikooli eetikaõppejõud mag Jaanus Noormägi, lastearst Ruth Soonets, Rocca al Mare kooli noorema astme juhataja Liivika Tärk, õpetaja-hingehoidja Naatan Haamer, filosoofiadoktor Maarja Lõhmus ja piiskop Einar Soone.  Konverentsi juhatas sisse piiskop Einar Soone tervitus, mis juba alustuseks suunas osalejaid mõtlema iga inimese konkreetsele panusele ühiskonna heaks, sest «iga meie antud hinnang mõjutab teisi». Konverentsi toimumise ja  toimumispaiga üle heameelt väljendanud Eesti Kirjandusmuuseumi direktriss Krista Aru toonitas eetiliste väärtuste kättesaamise vajalikkust noortele, kes hakkavad tulevikus riiki edasi kandma.  Konverents täitis omal moel vastutust, andes taas panuse aktiivseks avalikuks keskusteluks ühiskonda sügavalt puudutaval teemal. Ja meeldiv oli näha, et konverents tõi kokku ka eelmistel konverentsidel osalenuid. Ettekannetest lähemalt saab lugeda edaspidi Eesti Kirikust.  Rita Pokk