Paralleelselt Põllutööministeeriumi Katastriametiga andis kar- tograafilisi materjale välja sõjaväe topo-hüdrograafiaosakond. 1934 andis Topo-hüdrograafiaosakond välja Eesti topograafi- lise ülevaatekaardi mõõtkavas 1:200 000. Alusmaterjalina kasutati vene topokaarte mõõtkavas 1:25 000 ja 1:50 000. 1930 hakkas Katastriamet välja andma skeemilisi kaarte mõõt- kavas 1:10 000 (tuntud ka kui "ruutkaardid" või ülevaatekaar- did). Kaardid joonestati vajalikus mõõtkavas kasutades kopee- rimisel selleks pantograafi ja talude originaalplaane. Kaardid anti välja erinevatel aastatel ajavahemikus 1931-1944. Need kaardid olid põhiliseks alusmaterjaliks taasiseseisvunud Eestis maareformi läbiviimisel, kui hakati tagastama endiseid talumaid. 1930-1934 anti välja esimesed 34 kaardilehte, 1935 aga juba 239 lehte, 1936 - 267, 1937 - 207; 1938 - 301; 1939 - 155; 1940 - 96; 1942 - 11; 1943 - 25 ja 1944 - 29 lehte. Kokku 1362 kaardilehte mõõtkavas 1:10 000. Kaartidele on kantud põlistalude nimed ja/või numbrid ning asundustalude nimed ja/või numbrid, mida hakati eraldama 1919 aastast. Asundustalude numbri ees on täht A. Ühe kaardilehe kaardi- mõõdud on 55 x 57,5 cm (raamjoon 57 x 59,5 cm) ja selle ulatus on 3193 ha.