30.09.2010 11:17   Tiiu Härm rääkis ETV hommikuprogrammis "Terevisioon", et kui aastakümneid tagasi alustati suitsetamist umbes 18aastaselt, siis tänapäeval on 13-15aastased suitsetajad täiesti tavaline nähtus, kusjuures 35% neist on alustanud enne 10. eluaastat.    Eksperdi sõnul on sigaretipaki hind suitsetamise puhul oluline komponent, samas on kooliõpilased talle öelnud, et hind  ei ole nendele probleem. Saatekülaline rõhutas, et oluline roll on suitsetamisevastases võitluses ka kodul, kuna suitsetavad vanemad näitavad oma järglastele halba eeskuju.    Kui keegi palub Tiiu Härmilt suitsetamisest loobumiseks abi, püüab ekspert esmalt inimese motivatsiooni tõsta. "Inimese tahe on kõige tähtsam. Keegi ei saa sunniviisiliselt teist sundida suitsetamisest loobuma," selgitas ta. Samuti püüab Härm selgitada välja suitsetaja loo, sest igaühel on see individuaalne.    Härmi sõnul kestab aktiivne võõrutusprotsess kaheksa nädalat ning selle möödudes on spetsialistid loobujaga pidevalt kontaktis ning annavad talle soovitusi ning juhiseid pahest lahtisaamiseks. "Kui inimene ei suitseta üks aasta pärast esimest suitsuvaba päeva, siis on temast saanud mittesuitsetaja," selgitas ta.    Kui inimene tõmbab oma esimese mahvi, siis juba seitsme sekundi jooksul aktiveeruvad tema ajus teatud retseptorid, vallandades nikotiinisõltuvuse, mis süveneb üsna kiiresti, selgitas Härm.  Tema sõnul süveneb nikotiinisõltuvus naistel kiiremini kui meestel. Ekspert möönis, et nikotiinil võib olla inimese meelele teatud positiivne ergastav mõju, kuid see on vaid hetkeline seisund. "See on vaid momendi küsimus ja organism nõuab jälle uusi ja uusi doose, et seda tunnet saavutada," selgitas ta, lisades, et lõpuks tekkib ikkagi organismi kurnatus.     Peaaegu sama ohtlik kui aktiivne suitsetamine, on selle kahjuliku tegevuse passiivne vorm. Kui mittesuitsetaja elab koos suitsetajaga, kes  tõmbab samas ruumis päevas paki sigarette, siis passiivne suitsetaja "tõmbab" Härmi sõnul umbes 7-8 sigaretti.    Ekspert märkis, et momentaalselt suitsetamisest loobujad moodustavad sellest pahest lahtiütlejatest umbes poole. "Teistel on see vaevaline protsess, annab tagasilööke. See on inimlik," selgitas ta.    Täna algab rahvusvaheline vähinädal, mille teema on suitsetamisvastane võitlus ja kopsuvähk. Eestis suitsetatakse aastas 3000 tonni tubakat ning meil on 350 000 regulaarset  suitsetajat. Tubakas tapab Euroopas ühe inimese iga 48 sekundi järel, Eestis sureb aastas kopsuvähki ligi 750 inimest, kusjuures 90 protsendil kopsuvähijuhtumitest on põhjuseks suitsetamine.