Uus maksusüsteem  KE valimisplatvorm kannab nime "Eesti inimkeskseks", selle üks keskne eesmärk on muuta praegu kehtivat maksusüsteemi. Praegune olevat primitiivne ja eranditeta ning saanud üheks Eesti raskuste põhjustajaks. Eesmärk on kehtestada astmeline tulumaks, millest võitvat esmajoones keskmist palka teenivad maksumaksjad. Majanduspoliitikas peab  KE oluliseks toetada just neid sektoreid, kus Eestil on konkurentsi eelised.  Ära tuleb märkida ka KE toetust tuumaelektrijaama ehitamisele ning vastuseisu strateegiliste riiklike ettevõtete ja taristute (infrastruktuuride) erastamisele. Kaasates omavalitsusüksusi lubatakse kiirendada maade munitsipaliseerimist. Merelaevanduse valdkonna loosung on "Eesti laevad Eesti lipu alla!", laevade soetamiseks lubatakse rakendada võetava krediidi riikliku garanteerimise süsteemi. KE märgib eraldi ära ka vajaduse  toetada Eesti ettevõtete toodangu eksporti idaturule.    Tööhõive kindlustamine  Tööhõive tagamist peab KE oma üheks olulisemaks eesmärgiks. Rõhku pannakse töötuse likvideerimisele noorte hulgas, suurendada lubatakse muukeelsete elanike tööhõivet. Oluliseks peetakse sotsiaalsete töökohtade soetamist ja seda lubatakse toetada riigieelarvest. Tööandjad lubatakse vabastada aastaks sotsiaalmaksu maksmisest pikaajaliste töötute töölerakendamisel. Töötuskindlustuse hüvitist  lubatakse suurendada, selle maksmise perioodi pikendada. Huvitav on ka lubadus taastada õhtusel ajal ja puhkepäevadel töötamise arvestamist ja tasustamist. Välismaal elavatele eestlastele lubatakse kodumaale naasemise puhul kodulaenu intresside hüvitamist 12 kuuks.    Sotsiaalne tasakaal ja perekond  Perepoliitika valdkonna esimene lubadus on tagada iga lapse kohta lapsehooldustasu kuni kolmanda eluaastani vähemalt 200 eurot kuus. Samuti lubatakse taastada 10-päevane tasustatud  isapuhkus ning riiklik ranitsatoetus (lastele, kes alustavad kooliteed). KE lubab rahva huve silmas pidades alandada toasooja käibemaksu 20 protsendilt 9 protsendile. Noorsoopoliitikast tuleb ära märkida lubadust anda sõidusoodustus maapiirkondades elavatele keskkooliõpilastele. Prioriteediks on ka noorsooinstitutsioonide muutmine riiklikult rahastatavaks.  Praegust tervishoiu süsteemi, kus suurendatakse eraõiguslikku rahastamist, peetakse ebavõrdsust süvendavaks. KE prioriteet selles valdkonnas on  haiguste ennetamine - nii koolis, tööl kui ka vanurite puhul. Ravijärjekordade lühendamiseks lubatakse suurendada eriarstiabi rahastamist. Ravimite käibemaksu lubatakse vähendada 5 protsendini ning eakatele ja lastele soovitakse kindlustada 90-protsendiline soodustus. KE arvates vajavad iga maakonna elanikud oma haiglat, taastada lubatakse ka haiglate kapitalikulude rahastamine riigieelarvest. Hääli loodetakse kindlasti püüda lubadusega - tõsta haigus-hüvitusi 80 protsendini töötasust, sealhulgas haige lapse  hooldamisel 100 protsendini. Inimeste omaosalustasu hooldusravis lubatakse samuti vähendada. Alkoholiaktsiisi lubatakse jätkuvalt tõsta.  Palju tähelepanu on ajakirjanduses äratanud populistliku maiguga lubadused eakatele. Esiteks - vanaduspensione lubatakse erakorraliselt tõsta vähemalt 35 euro võrra kuus. Kohe soovitakse lõpetada pensionitõusu külmutamine ning vanaduspensioni maksustamine. Sotsiaalabi valdkonnas lubatakse suurendada toimetulekupiiri 100 euroni, iga järgmise pereliikme puhul 80 euroni.  Riiklikul tasemel lubatakse taastada ka matusetoetuse maksmine. Lubatakse luua ka süsteem, kus riik maksab üksikvanemale toetust ja nõuab sisse kohtu poolt välja mõistetud alimendid.    Haridus ja kultuur  KE haridusprogrammis keskendutakse noorematele. Võimalust tasuta soojale toidule lubatakse laiendada lasteaialastele, gümnaasiumide ja kutsekoolide õpilastele. Kõigile soovijatele lubatakse tagada kooliks ettevalmistuse ning lasteaiakoht. Riiklikul tasemel lubatakse luua  koolibussiliinide võrk. Tasuta lubatakse õpilastele tagada töövihikud ja õpikud. Tegeleda on lubatud ka lasteaia- ja kooliõpetajate valusa töötasu küsimusega.  Väga oluliseks tuleb pidada lubadust venekeelsele valijale - iga kool peaks saama õiguse ise valida oma õppekeelt. Lubatakse säilitada venekeelne haridus neis koolides, kus hoolekogud (õpetajad, lapsevanemad, õpilased) seda õigeks peavad. Tõhustada lubatakse ka eesti keele õpetajate ettevalmistamist mitte-eestikeelsete koolide jaoks. Napilt on  mainitud ka tasuta kõrghariduse võimaldamist kõigile, kes selleks suutelised ja motiveeritud.  Kultuurivaldkonnas rõhutab KE professionaalse kultuuri riikliku toetussüsteemi jätkamise ja arendamise vajalikkust. Toetatakse Eesti kultuurikongressi kokkukutsumist. Programmi lugedes võib ära tunda KE rahulolematust Eesti Rahvusringhäälingu senistes tegemistega, mille kvaliteet olevat murettekitav. KE peab oluliseks, et Eesti meedias oleks erinevate arusaamade avalikustamise teel tagatud reaalne sõnavabadus.  Spordivaldkonnas rõhutakse vajadusele taastada riiklikult finantseeritavad spordikoolid, laiendada riigipoolset toetust tervisespordile. Treeneritöö lubatakse võrdsustada õpetaja staatuse omaga.    Regionaalpoliitika  Eesti riigi senist maaelu arendamise poliitikat peab KE liiga nõrgaks. Erakonna maaelu arendamise eesmärk on soodsama elu- ja ettevõtluskeskkonna loomine ja hoidmine, kodumaiste väikeettevõtete taassünd, praeguste töökohtade säilitamine ja uute loomine. Ettevõtte  loomiseks maapiirkonnas lubatakse maksta starditoetust. Lähiaastatega lubatakse taaskasutusele võtta 100 000 ha ulatuses neid põllumaid, mis praeguseks söötis. Põllumajanduses kasutatava diislikütuse aktsiis lubatakse vähendada Euroopa Liidu (EL) keskmisele tasemele. Toetatakse EL ühise põllumajanduspoliitika rahastamist EL eelarvest senises mahus, et tagatud oleksid võrdsed konkurentsitingimused.  Oluliseks peetakse kohalike omavalitsuste (KOV) ja nende liitude tugevdamist ning regionaalse  arendustegevust toetava seaduse väljatöötamist. Lubatakse täpsustada olemasolevaid kohalikku elu korraldavaid seadusi, kehtestada mitmeid uusi. KOV üksuste eelarve kujundamiseks lubatakse täiesti uut süsteemi. Ka 2013. aasta volikogude valimised peaksid KE arvates toimuma juba uue süsteemi alusel.    Kodanik, turvalisus ja keskkond  Eraldi on KE programmis välja toodud siseturvalisuse valdkond. Oluliseks peetakse selles töötavate inimeste sissetulekute taastamist, koondamiste ja  palgavabade päevade lõpetamist. Lubatakse luua ühtne üleriigiline hädaabisüsteem. Prioriteet on võitlus organiseeritud kuritegevuse, küber- ja majanduskuritegude, korruptsiooni, lähisuhte-vägivallaga seotud kuritegude ja uimastite vastu. Pidades silmas fakti, et KE on võimul suurimas linnas Tallinnas, on eriti tähelepanuväärne ka lubadus - luua seadusandluses KOV-le suuremad võimalused osalemiseks korrakaitses. Koostööd lubatakse eelisarendada selles valdkonnas Soome ja USA koostööpartneritega.  Valija  tähelepanu juhiks ka KE kodanikuühiskondlikele vaadetele. Riigi kohuseks peetakse tagada kõigile huvigruppidele sõnavabadus. Tuleks jätkata integratsioonipoliitikat, mille tulemusena kõigi Eestis elavate rahvusgruppide esindajad tunneksid ennast turvaliselt. KE lubab muuta ka Eesti Vabariigi põhiseadust - presidendi otsevalimiste kehtestamiseks kodanikele. Samuti toetab KE põhiseaduse muutmist rahvaalgatuse võimaluse seadustamiseks. KE lubab suurendada riigipoolset toetust rahvusvähemusi esindavate ühenduste  rahastamiseks.  Lubatakse astuda samme Eesti kui e-riigi kõrge maine tagamiseks, näiteks igale Eesti ID-kaarti omavale isikule soovitakse võimaldada ühe tasuta Eesti maatunnusega (.ee) domeeni.  Keskkonnapoliitika märksõnad on inimese tervis, keskkonnaohutus ja loodusvarade tasakaalustatud kasutamine. 11-st punktist koosnevast programmist tundub intrigeerivaimana lubadus muuta seadusi mererannale ja avalikele siseveekogudele juurdepääsu tagamiseks, seda avalikes huvides kasutamise võimalikustamiseks.    Välispoliitika  Pole üllatuseks, et selles valdkonnas leiab mitmeid punkte, mida saab seostada otseselt idanaabri Venemaaga. KE arvates peaks Eesti senisest rohkem oma tegevuses orienteeruma riigi majandushuvidele. Vähendada tuleks vastandumist riikidele, kellega läbisaamisest sõltub Eesti majanduselu. KE toetab EL koostööd idanaabritega ja läbirääkimisi viisavabaduse teemadel, peetakse oluliseks Eesti-Venemaa piirilepingu sõlmimise taasmenetlust.  Sarnaselt oma  oponentidega soovib KE viia Eesti kaitsekulutused 2 protsendini SKP-st. Toetatakse Eesti jätkuvat osalust NATO operatsioonides ning kollektiivkaitses. KE toetab üldist ajateenistust ning on igati vastu palgaarmee ideele. Kaitseministeeriumi ja Kaitseväe Peastaabi ühendamist ei toetata. Oluliseks peetakse välja töötada riigi usutav esmase kaitsevõime programm - agressiooni puhuks, kuni liitlasvägede saabumiseni.  Rane-Ly Haas