Eesti rahvuse kujunemise otsustavate põlvkondade kestel oli Lõuna-Eesti kogu selle protsessi mootor. Veidi kontrasteerides võiks ütelda, et lõunaeestikeelne Põhja-Liivimaa pani aluse põhjaeestikeelsele eesti rahvusele. Eesti ajalookäsitlused vaatavad keeleküsimusest (ja ka koolikeeleküsimusest Lõuna-Eestis) mööda, nagu polekski siin midagi, mis on uurimist vajav probleem,  rahvuslik võit või kaotus, ülekohus või paratamatus. Ajalookäsitluste taustaks on saksa või vene keel, see prisma muudab lõunaeesti ja põhjaeesti keele vahe ebaoluliseks. Eesti ajaloolastele on lõunaeesti ja põhjaeesti keel enamasti kõik üks eesti keel ja asi ants.