Loomulikult on Euroopa Liidu  liikmesriikide säästva arengu strateegiad mõnevõrra erinevad, arvestades konkreetse riigi eripärasid ja lähtudes riiklikest vajadustest ning erinedes mõnes asjas ka Euroopa Liidu säästva arengu strateegiast. Näiteks kultuurivaldkonda ei seosta säästva arenguga peale Eesti peaaegu mitte keegi. Ka rahvastikunäitajad on tavaliselt olulised vaid väikese rahvaarvu ja negatiivse iibekordajaga riikidele. Teisalt on keskkonna- ja kliimaküsimused piiriülese iseloomuga ja ka nendes eesmärkides on kokku lepitud nii Euroopas  tervikuna kui ka igas liikmesriigis eraldi. Näiteks Euroopa Liidu ühine energiapoliitika seab eesmärgiks vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside emissiooni 20% ja suurendada taastuvenergia osatähtsust 20%.