Kolm viieaastast shimpansi võitsid ajakirjas Current Biology tutvustatud numbrimälu võimekust testivate arvutikatsete käigus ilma igasuguste probleemideta üheksat üliõpilast.  Üllataval kombel ei suutnud inimesed oma oluliselt vähem taibukamateks peetavate lähisugulastega võrreldes  ligilähedaseltki samal tasemel esineda.  Näiteks "laboritööst" vabal ajal enesele iseseisvalt krõpsumasinast maiuspalasid ostev noor shimpans Ayumu sai mängus õige vastuse 76% kordadest, ent inimestel oli tabavusprotsent keskmiselt vaid 36.  Tegemist on järjekordse teadustööga, mis näitab veenvalt, et vähemalt teatud tingimustes on shimpansi mälu inimese omast parem.  Katsete korraldajad, Tetsuro Matsuzawa ja Sana Inoue Kyoto ülikooli primaadiuuringute instituudist kinnitasid, et noored  shimpansid said katsete käigus tudengitest oluliselt paremaid tulemusi.  Teadlaste korraldatud mälumängu raames  ilmusid puutetundlikule arvutiekraanile numbrid ühest üheksani ning asendusid seejärel tühjade ruutudega.  Katsetes osalenud noortel shimpansidel, nende emadel ja üliõpilastel tuli puudutada ruute varem nende asemel olnud numbrite suuruse järjekorras - kui näiteks ruutudega asendusid numbrid 2, 3, 5, 8 ja 9, siis tuli nende asemele tekkinud ruudukesi puudutada just nimelt selles järjekorras ( ).  Eksperimendis osalenud inimestele muutus ülesanne raskeks, kui numbreid näidata tavalisest kiiremini.  Matsuzawa selgitas, et kui näiteks Ayumu sooritus ei olenenud sellest, kas numbreid näidati 650, 430 või 210 millisekundi jooksul, siis inimeste puhul oli vahe väga suur.  Pole täpselt teada, kui pikalt suudavad noored shimpansid numbrikombinatsiooni meeles pidada, ent kui Ayumut mälumängu käigus segati, suutis ta alustatud kombinatsiooni ligikaudu 10 sekundit  hiljem korrektselt lõpuni viia ( ).  Teadlaste sõnul ei tulenenud shimpanside paremad tulemused asjaolust, et neile on antud ülesannet õpetatud seitsme aasta vältel, sest katsetes osalenud üliõpilased harjutasid numbrimängu kuue kuu jooksul ja nende numbrimälu ei tõusnud sellele vaatamata shimpansidega võrreldavale tasemele.  Vanemad shimpansid ning tudengid  said mälumängus uurija sõnul kehvemaid tulemusi seetõttu, et noortel shimpansidel on väga hea fotograafiline lühimälu, mis võimaldab visuaalsel teel hangitavast informatsioonist luua hetkega täpset ja detailset koondpilti.  Sama võime on Matsuzawa kinnitusel väga harvadel juhtudel ka üksikutel inimlastel, kes selle vanemaks saades aga reeglina kaotavad.  Primatoloog lisas, et kuigi vabalt looduses elavad noored shimpansid ei mängu loomulikult arvutimänge, kasutavad nad oma fotograafilise mälu võimet  hindamaks vaid ühe pilguheidu abil puudel olevate puuviljade hulka, enese hierarhilist positsiooni oma lähikonnas viibivate isendite seas ning potentsiaalsete vaenlaste asukohta ja kogust.  Teadlase hinnangul vajab inimese aju ennekõike keeleinfo töötlemiseks enam vaba ressurssi ja seetõttu on sümboliseerimise võimaldamiseks fotograafiline mälu kadunud.  Tõenäoliselt tegid inimesed taolise "ohverduse" ligikaudu 5-6 miljoni aasta eest, mil ühisest esivanemast arenenud meie kauged eellased ning  shimpansid valisid erineva evolutsioonilise arenguraja.  Nii või teisiti näitab leid, et me kipume shimpanside vaimset võimekust alahindama.  Matsuzawa kinnitas, et sarnaselt tehistingimustes kasvanud shimpansidega saavad mälumängus inimese võitmisega hakkama ka nende vabas looduses elavad liigikaaslased ja tuletas meelde, et ka meie oleme tegelikult 98,77% ulatuses shimpansid, kes on meie lähimad evolutsioonilised naabrid.    Vaata ka: