Alates 1914. aasta suvest oli Eesti kuni Tartu rahu sõlmimiseni olnud sõja olukorras, mis oli mõjunud  laastavalt kogu rahvamajandusele ja toonud kaasa suuri inimkaotusi. Enne I Maailmasõda oli Eestis küllaltki arenenud tööstus ja põllumajandus. Peale rahulepingu sõlmimist sai taas alustada rahvamajanduse taastamist, mille eesmärgiks oli võimalikult kiiresti saavutada sõjaeelne tase. Juba 24. veebruaril 1918. aastal avaldas Eesti Päästekomitee päevakäsu, mis nägi ette riigiaparaadi väljaarendamist. Selle hulgas olid ka tänapäeva Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eelkäijad nagu  kaubandus-tööstusministeerium, toitlusministeerium, põllutöö-, teede- ja rahandusministeerium. Soodsalt mõjusid Eesti rahvamajanduse taastamisele ka Venemaa sõlmitud rahulepingud Rumeeniaga 05.-09.03.1918, Lätiga 11.08.1920, Leeduga 12.07.1920, Soomega 14.10.1920, Poolaga 18.03.1921 ja Türgiga 16.03.1921.