Seadusi teeb Eesti Vabariigis Riigikogu kus on 101 liiget.  Riigikogusse võib kandideerida iga vähemalt 21 aastane hääleõiguslik Eesti kodanik.  Riigikogu liikmed valitakse üleriigilisel salajasel hääletusel. Valimistel saavad osaleda valimisõiguslikud kodanikud alates 18-ndast eluaastast.  Riigikogu liige annab enne oma kohustuste täitmisele asumist ametivande jääda ustavaks Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale.  Riigikogu liige ei tohi olla üheski muus riigiametis.  Riigikogu:  - võtab vastu seadusi ja otsuseid;  - otsustab rahvahääletuse korraldamise;  - valib Vabariigi Presidendi  - annab peaministri kandidaadile volitused Vabariigi Valitsuse moodustamiseks;  - võtab vastu riigieelarve ja kinnitab selle täitmise aruande;  - nimetab Vabariigi Presidendi ettepanekul ametisse Riigikohtu esimehe, Eesti Panga nõukogu esimehe, riigikontrolöri, õiguskantsleri ja kaitseväe juhataja või  ülemjuhataja;  - nimetab Riigikohtu esimehe ettepanekul ametisse Riigikohtu liikmed;  - nimetab Eesti Panga nõukogu liikmed;  - otsustab umbusalduse avaldamise Vabariigi Valitsusele, peaministrile või ministrile;  - kuulutab riigis välja erakorralise seisukorra, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni;  - lahendab muid riigielu küsimusi, mis ei ole põhiseadusega antud Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse, teiste riigiorganite või kohalike omavalitsuste otsustada.  Riigikogu valib oma liikmete hulgast riigikogu esimehe keda kutsutakse spiikeriks ja kaks asespiikerit, kes korraldavad Riigikogu tööd vastavalt Riigikogu kodukorra seadusele ja Riigikogu töökorra seadusele.  Hääletamine Riigikogus on avalik Salajast hääletamist korraldatakse põhiseaduses või Riigikogu kodukorra seaduses ettenähtud juhtudel ainult ametiisikute valimisel või nimetamisel.  Riigikogu liikmetel on õigus ühineda fraktsioonidesse.      Eesti riigipea on president, kes:  - esindab Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises;  - nimetab ja kutsub tagasi välissaadikuid  - kuulutab välja Riigikogu korralised ja erakorralised valimised;  - kutsub kokku Riigikogu uue koosseisu ja avab selle esimese istungi;  - kuulutab välja seadused  - algatab põhiseaduse muutmist;  - määrab peaministri kandidaadi  - nimetab ametisse ja vabastab ametist valitsuse liikmed  - teeb Riigikogule ettepaneku Riigikohtu  esimehe, Eesti Panga nõukogu esimehe, riigikontrolöri, õiguskantsleri ning kaitseväe juhataja või ülemjuhataja ametissenimetamiseks;  - nimetab Eesti Panga nõukogu ettepanekul ametisse Eesti Panga presidendi;  - nimetab Riigikohtu ettepanekul kohtunikud;  - nimetab ja vabastab ametist Vabariigi Valitsuse ja kaitseväe juhataja ettepanekul kaitseväe juhtkonna;  - annab riiklikke autasusid, sõjaväelisi ja diplomaatilisi auastmeid;  - on Eesti riigikaitse kõrgeim juht;  - teeb  Riigikogule ettepanekud sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ning erakorralise seisukorra väljakuulutamiseks;  - vabastab süüdimõistetud nende palvel armuandmise korras karistuse kandmisest või kergendab karistust;    Vabariigi Presidendi valib Riigikogu.  Vabariigi Presidendi kandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt viiendikul Riigikogu koosseisust.  Vabariigi Presidendi kandidaadiks võib seada sünnilt Eesti kodaniku, kes on vähemalt nelikümmend aastat vana.  Vabariigi President valitakse salajasel hääletusel. Igal Riigikogu liikmel on üks hääl.  Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus.  Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, siis korraldatakse järgmisel päeval uus hääletusvoor. Enne teist hääletusvooru toimub uus kandidaatide ülesseadmine.  Kui teises hääletusvoorus ei saa ükski kandidaat nõutavat häälteenamust, siis korraldatakse kahe teises voorus enim hääli saanud kandidaadi  vahel samal päeval kolmas hääletusvoor.  Kui Vabariigi Presidenti ei valita ka kolmandas hääletusvoorus, kutsub Riigikogu esimees ühe kuu jooksul Vabariigi Presidendi valimiseks kokku valimiskogu.    Vabariigi President valitakse ametisse viieks aastaks. Kedagi ei tohi valida Vabariigi Presidendiks rohkem kui kaheks ametiajaks järjestikku.    Vabariigi President astub ametisse järgmise ametivande andmisega Eesti rahvale Riigikogu ees:  "Astudes Vabariigi Presidendi ametisse, annan  mina, (ees- ja perekonnanimi), pühaliku tõotuse kaitsta vankumata Eesti Vabariigi põhiseadust ja seadusi,  õiglaselt ja erapooletult kasutada minule antud võimu ning täita ustavalt oma kohuseid kõigi oma võimete ja parima arusaamisega Eesti rahva ja Vabariigi kasuks."    Kui Vabariigi President on Riigikohtu otsusel kestvalt võimetu oma ülesandeid täitma või ei saa ta neid seaduses nimetatud juhtudel ajutiselt täita või on tema volitused enne tähtaega lõppenud, lähevad tema ülesanded ajutiselt üle spiikerile.  Riigikogu esimehel Vabariigi Presidendi ülesannetes ei ole õigust Riigikohtu nõusolekuta välja kuulutada Riigikogu erakorralisi valimisi ega keelduda seadusi välja kuulutamast.    Riiki juhib kehtivate seaduste kohaselt Vabariigi Valitsus, kuhu kuuluvad peaminister ja ministrid.  Peaminister esindab Vabariigi Valitsust ja juhib selle tegevust.  Peaminister nimetab kaks ministrit, kellel on õigus asendada peaministrit tema  äraolekul. Asendamise korra määrab peaminister.    Vabariigi Valitsus:  - viib ellu riigi sise- ja välispoliitikat;  - suunab ja koordineerib valitsusasutuste tegevust;  - korraldab seaduste, Riigikogu otsuste ja Vabariigi Presidendi aktide täitmist;  - esitab Riigikogule seaduseelnõusid ,annab seaduste alusel ja täitmiseks määrusi ja korraldusi;  - koostab riigieelarve eelnõu ja korraldab selle täitmist  - kuulutab loodusõnnetuse ja katastroofi korral või  nakkushaiguse leviku tõkestamiseks välja eriolukorra riigis või selle osas;    Vabariigi President määrab peaministrikandidaadi, kellele teeb ülesandeks uue valitsuse moodustamise.  Peaministrikandidaat esitab 14 päeva jooksul Riigikogule ettekande tulevase valitsuse moodustamise aluste kohta.  Kui Riigikogu on sellega nõus, saab kandidaat volitused valitsuse moodustamiseks.  Nüüd tuleb tal seitsme päeva jooksul esitada presidendile ministrite nimekiri kelle president peab heaks kiitma.  Kui peaministrikandidaat ei suuda valitsust moodustada või loobub selle moodustamisest, on presidendil õigus 7 päeva jooksul esitada teine peaministrikandidaat.  Valitsus astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees.    Vabariigi Valitsus astub tagasi:  1) Riigikogu uue koosseisu kokkuastumisel;  2) peaministri tagasiastumise või surma korral;  3) kui Riigikogu avaldab Vabariigi Valitsusele või peaministrile umbusaldust.    Valitsemisalade korraldamiseks  moodustatakse seaduse alusel vastavad ministeeriumid.  Minister juhib ministeeriumi, korraldab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi, annab seaduse alusel ja täitmiseks määrusi ja käskkirju ning täidab muid ülesandeid, mis talle on pandud seadusega sätestatud alustel ja korras.  Kui minister ei saa haiguse või muude takistuste tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita, paneb peaminister tema ülesanded selleks ajaks mõnele teisele ministrile.  Vabariigi President võib peaministri  ettepanekul nimetada ametisse ministreid, kes ei juhi ministeeriumi.