Sellega ühenduses tuleb märkida ka prantslase kalduvust konkreet­susesse, meelte austust. Inglismaalt sisse toodud valgustusfilosoofia võtab siin materjalistlikuma kuju. Siin on puhtsensualistlike süstee­mide tekkekoht (Condillac). Ka entsüklopedistid olid sensualistid ja materjalistid. Prantsuse teadus on tugev just füüsika-matemaatika alal ja arstiteaduses. Puht vaimuteadus on  prantslase olemu­sele võõram. Ta pole loonud metafüüsilisi süsteeme, mis tõde otsiksid sõnamattusest, otsatusest, või maailma olemust tahtest või tungist. Loomulik, et muusikal ei ole ta vaimusüsteemis seda suurt liitosa tähtsust, mis sakslastel. Muusikat võidakse palju uurida, aga siis, nagu Descartes seda tegi, matemaatika seisukohast.