Sellest siiski ei piisanud, sest objektiivset ümberhindamist vajas ka järgnenud Nõukogude okupatsiooniperiood. 1989. a. veebruaris pöördusid Eesti arhivaarid  ja ajaloolased avalikkuse poole märgukirjaga, millega kutsuti üles tagama uurijate juurdepääs Eestimaa Kommunistliku Partei, Eesti NSV Siseministeeriumi ja Riikliku Julgeolekukomitee arhivaalidele. Märgukirjale olid alla kirjutanud Kaja Altof, Jüri Kivimäe, Enn Tarvel, Tiit Noormets, Kalju Idvand, Rein Helme, Küllo Arjakas, Helmut Piirimäe, Aadu Must ja Peep Pillak. See oli üheks esimeseks avalikuks väljaütlemiseks, kus tõstatati eelmainitud arhiivide edasise staatuse küsimus.