Eelmisel aastal registreerisid vaimulikud Saare maakonnas 24 abielu, millega ületatakse Eesti keskmine kiriklikult sõlmitud abielude arv ligi poole võrra. Nii suure arvu ühe põhjusena nähakse ka väljapoolt maakonda saartele abielluma tulnud paaride rohkust.  "Vaimulike poolt sõlmitud abielude osakaal on stabiilselt viiendiku juures püsinud," ütles Saare maavalitsuse perekonnaseisuameti juhataja Avo Levisto.    Eelmisel aastal sõlmiti Saare maakonnas kokku 127 abielu, millest vaimulikud registreerisid 24, mis moodustab 18,9 protsenti abielude koguarvust. Eestis jäi sama protsent 8,2 peale.    Laulatusturism - üks võimalik põhjus    Avo Levisto arvates võib Saare maakonnas vaimulike poolt registreeritud abielude rohkust seletada mitme  asjaoluga. Üheks põhjuseks peab ta n-ö laulatusturismi, mis tähendab, et inimesed tulevad mujalt Saaremaale abielluma või siis heidavad paari suvesaar-lased. Samuti mainis Levisto, et Saare maakonnas abiellub ka palju paare, kus üks pool või mõlemad on välismaalased, ning sel puhul üritatakse ikkagi kirikusse minna.    Seda, et nii mõnedki abielluda soovijad või ühe välismaalasest osapoolega pruutpaar on tulnud Saaremaale spetsiaalselt laulatuse või registreerimise tarbeks, kinnitas ka Kihelkonna  Mihkli koguduse õpetaja Rene Reinsoo, kes eelmisel aastal laulatas neli paari ja registreeris kolm. "Minu juurde on tuldud ka välismaalt, näiteks Inglismaalt ja Austraaliast," tõdes Reinsoo.    Kuressaare turismiinfokeskuse juhataja Karmen Paju sõnul on aastaid tagasi räägitud laulatusturismist kui ühest potentsiaalsest turismiliigist, kuid viimasel ajal ta taolistest juhtumitest kuulnud ei ole. Küll möönis ta aga, et miks mitte, kui inimene tahab oma abiellumist eriliseks muuta.    Vaimulik registreerib ja laulatab    Kirikuõpetaja saab Levisto sõnul registreerida nii ilmalikke kui ka kiriklikke abielusid. Praeguse seisuga tegutseb Levisto andmeil maakonnas kuus vaimulikku, kellele on abielude registreerimise õigus antud. Kolm neist on luteri kiriku õpetajad, lisaks saab Saare maakonnas paari heita Eesti apostlik-õigeusu kirikus, kristlikus nelipühi kirikus ning Eesti evangeeliumi kristlaste ja baptistide koguduste liidus. Levisto kinnitusel on teoreetiline õigus abielude  registreerimiseks ka teistel kirikutel, kuid Saare maakonnas nad sellega ei tegele.    Rene Reinsoo sõnul on esinenud selliseid paare, kes soovivad kiriklikku laulatust, kuid ei ole ristitud ega leeritatud. Kihelkonna õpetaja kinnitusel on noorpaar siis soovi korral läbinud vastava kursuse ning viinud end kiriku tingimustega vastavusse. "Minu praktikas keegi laulatusest seepärast loobunud ei ole," ütles Reinsoo.    Kirikuõpetaja sõnul on ette tulnud ka juhtumeid, kus laulatus tuleb läbi viia  väljaspool kirikut, kuid seda teeb ta vaid erandkorras. Näiteks oli 2005. aastal remondis Kihelkonna kiriku altariruum ja seetõttu laulatati paar kellatorni jalamil, kusjuures abieluakt oli eelnevalt pastoraadis allkirjastatud. "Üldiselt pean loomulikult kirikut parimaks laulatuse paigaks," sõnas Reinsoo.    Eelmisel aastal abiellunud Saare maavanem Toomas Kasemaa valis selleks pidulikuks toiminguks perekonnaseisuosakonna. Tema sõnul poleks teda laulatada saanudki, kuna ta ei ole ristitud ega seega  ühegi kiriku liige. Kasemaa arvates ei ole tähtis vorm, kuidas abiellutakse, vaid see, et kaks inimest seda liitu soovivad ja ka teoks teevad.    Oma Saar, 6. märtsil 2008