Ei ole raha. Seda on kasutatud mitmete otsuste põhjendamiseks, alates väeosade sulgemisest kuni "poliitilise sõbrahinnaga" raskerelvahangete äraütlemiseni. Samas pole rahast kahju sadu miljoneid kroone maksvate projektide jaoks, mille seos esmase iseseisva kaitsevõimega on vähene või puudub üldse.  Praegu hakkab sääraste otsustamisjärgus projektide  (alternatiivne õhupäästeteenistus kaitseministeeriumi valitsemisalas, Miinisadama väljaehitamine vastuvõtja riigi toetuse sadamaks ja Ämari vastuvõtja riigi toetuse lennuväljaks, C-17 osaku hankimine) kogumaksumus jõudma üle kahe miljardi krooni. Kaitseminister ja kaitseväe juhataja on mõlemad rõhutanud esmase iseseisva kaitsevõime ülesehitamise tähtsust. Kaitseministeeriumi tippametnike eelistused on teised - nende väljapakutud otsused ja ressursijaotus jätavad, nagu pahatihti varemgi, esmase iseseisva kaitsevõime  ja tegelike sõjaliste võimekuste arendamise pelgaks deklaratsiooniks.  Mis puutub eraldi vastuvõtja riigi toetuse sadama ja lennuvälja ehitamisse kaitseministeeriumi valitsemisalas, siis selleks puudub vajadus. Eesti on arenenud infrastruktuuriga riik ning kriisi- ja sõjaajal on võimalus kasutada olemasolevat tsiviilinfrastruktuuri. Kaitseministeeriumi tippametnike pakutud lahend oleks sobilik mõnele vähearenenud Aafrika riigile.