Innovatsiooniveduriks kujunemise eesmärk ei vastanud samuti meie tegelikule positsioonile süvenevas lõimumises Euroopa Liiduga. Soome poolt vaadatuna pidi Eesti (nagu teisedki Baltimaad) kujunema allhangete tegijaks rahvusvahelistele suurettevõtetele, millest lähtudes peaks valitsus kujundama haridus-, (rakendus)teadus-, standardi-, IT- ja muud poliitikad (Hyvärinen 2005). Eestil soovitati seega pingutada haridusliku, teadusliku ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia infrastruktuuri, samuti võimeka (high-skilled) tööjõu ettevalmistamise nimel, et olla valmis pakkuma rahvusvahelistele ettevõtetele odavalt järjest keerulisemaid allhanketöid.