Mis praegusel rahastamissüsteemil viga on ning kust tuleks muudatuste tegemist alustada?  Mina hakkaksin pihta inimestest, kes on kõige väärtuslikum ressurss. Teisisõnu tuleb mõelda sellele, kuidas investeerida inimestesse. Olgu, poliitikud ja ministeerium võivad väita, et teeme  hooned korda ja siis on ka lastel hea olla. Tuhkagi. Kui kogu raha kulutatakse hoonetele, siis pole enam ju õpetajaid. Kool pole majandusasutus, kool on asutus, kus laps käib õppimas. Olgu, see idee väärib kaalumist, aga siin on esiplaanil liiga majanduslik mõtlemine ja see meenutab paljuski kolhooside loomist.    Munitsipaalkoolide rahastamispõhimõtete komisjoni esitatud võimalused:  Variant 1   Pearaha hulka arvestatakse investeeringute kulud ning moodustatakse ühtne  süsteem, kuhu koondatakse kogu tänane üldharidussüsteemis liikuv raha.  Samuti moodustatakse üks organisatsioon, mis haldab olemasolevaid koolihooneid. Koolihoonete üleandmise kiirendamiseks lõpetatakse riigieelarve kaudu koolide investeeringute rahastamine.  Variant 2   Erineb esimesest alternatiivist niipalju, et koolide omanikud moodustavad koolide haldamiseks sihtasutuse ja riigi ülesandeks jääb vaid kehtestada nõuded hoonetele. Ühe kuni kahe aasta jooksul rakendatakse  ehitusprogrammi 21. sajandi kool.  Variant 3   Koolide omanikud moodustavad sihtasutused koolitusteenuse pakkumiseks. Sihtasutus on koolitusorganisatsioon, kes vastutab samuti õpetamise protsessi eest ning riik ja omavalitsus ostavad koolitusteenust.  Variant 4   Võimalus on ka praeguse süsteemi pearaha reformimine ning omavalitsuste vahelise arvlemise korra täpsustamine.  Allikas: munitsipaalkoolide rahastamispõhimõtete analüüsi komisjon    Mida arvate ideest luua riiklik koolimaju koondav organisatsioon?  Tõnis Lukas, Isamaaliit: Raske on sellist jaburat kava kommenteerida. Ma loodan, et see, mille kohta te küsite, pole tõsi. Esiteks ei näe ma mingisugust võimalust, kuidas riik suudaks omavalitsustelt koolimaju enda omandisse saada. Võttes arvesse ka selle tõsiasja, et järgmine aasta on kohalike omavalitsuste valimisaasta, siis on mõeldamatu, et mõni omavalitsusjuht oleks nii rumal, et annaks koolimaja riigile.  Mis  puudutab aga nn koolikassa loomist, siis mulle tundub, et mõned inimesed on liiga palju saanud innustust haigekassast. Siin on aga üks suur vahe. Kui tervishoius peab olema valmisolek anda arstiabi, siis hariduses on teisiti. Juba põhiseaduses on kirjas, et riik peab andma kõigile hariduse.