Nimelt on imikute ja väikelaste nahk väga õrn ja kreemides sisalduvad ained imenduvad kergemini läbi  naha lapse organismi - just sellisele järeldusele on jõudnud meie põhjanaabrid soomlased. Alla kaheaastaseid lapsi kaitseb päikese eest kõige paremini hoopis sobiv riietus ja peakate, kinnitab Soome Tervise ja Heaolu Ameti uurija Hannu Kiviranta ajakirjas Kauneus & Terveys.    Mida tumedam, seda parem  Kahjuks on suveks sobiva heleda õhukese puuvillase rõiva UV-faktor vaid umbes viis - mida tumedamast ja paksemast kangast rõivas, seda suurem on ka see number. Et lapsel  hakkab aga sellistes rõivastes kuumal suvepäeval kindlasti palav, on talle targem mängurõivasteks osta spetsiaalsed UV-kaitsega riided, mida müüakse nii netipoodides kui ka apteekides.  Lapse kaitsmine liigse päikesekiirguse eest on äärmiselt oluline, sest lapse nahk on õrn ja naha kaitsemehhanism pole veel välja kujunenud. Lapsepõlves kogetud korduvad päikesepõletused tõstavad mitmeid kordi nahavähki haigestumise riski. Isegi sobiva riietuse korral ei tohiks väikelaps viibida päikese käes ajavahemikul  kell 11-15. Kõige turvalisema päikesekaitse annab lapsele varjuline mängukoht. Last tuleks juba varakult harjutada kandma päikeseprille ja palaval suvepäeval alati laia äärega mütsi. Müts kaitseb ka lapse nägu ja silmi.    Kreemita iga kahe tunni tagant  Vanematele kui kaheaastastele lastele päikesekaitsekreemi valides tuleks soetada spetsiaalselt lastele mõeldud toode, mis kaitseb nii UVB- kui ka UVA-kiirguse eest. Päikesekaitsekreemides kasutatakse kahte sorti  päikeseblokaatoreid: keemilisi ja füüsikalisi. Laste puhul tuleks kasutada vaid füüsikaliste päikeseblokaatoritega, s.o tsinkoksiidi või titaandioksiidi sisaldavaid kreeme. Lapse päevituskreemi päikesekaitsefaktor peaks olema vähemalt 20.  Kreemi tuleks lapse nahale kanda iga kahe tunni tagant, eriti hoolikalt tuleks sisse kreemitada nina, huuled, kõrvad. Igal õhtul tuleks päikesekaitsekreem aga lapse nahalt maha pesta, sest kreemi suur kemikaalisisaldus suurendab allergilise nahapõletiku tekke riski.  Kindlasti tuleb päikesekiirguse eest hoolikalt kaitsta ka lapse silmi, soetades lapsele peale laia servaga mütsi ka päikeseprillid.    Ära koonerda päevituskreemiga  Päikesekaitsekreemi tuleb kaitsefaktorist sõltumata kanda nahale arvestusega 2 mg keha iga ruutsentimeetri kohta ehk u 36 mg (kuus teelusikatäit) korraga. Paraku kipuvad inimesed päevituskreemiga koonerdama, ebapiisav kogus kreemi aga lühendab tunduvalt ohutut päikese käes viibimise aega.  Ujumise või tugeva  higistamise järel tuleb kanda nahale uus kiht päikesekaitsekreemi. Ka siis, kui oled kasutanud veekindlat päikesekaitsekreemi, pead seda nahale kandma korduvalt - veekindel kreem ei tule küll nahalt maha ujudes, aga käterätikuga kuivatades.  Keemilisi päikeseblokaatoreid sisaldavat kreemi tuleb nahale kanda juba pool tundi enne päikese kätte minekut. NB! Tavalisest 200 ml kreemipudelist jätkub seega ainult kuueks kreemitamiskorraks!      Eesti lastel on päikest vaja  Anneli Kolk, TÜ Kliinikumi lastearst  Soomlased peavad oma hoiatustega rohkem silmas subtroopilisi kuurorte, kuhu kogu perega puhkama sõidetakse. Nendes tõeliselt kuumades piirkondades on päikese intensiivsus hoopis kõrgem kui meil siin põhjamaades. Ka esineb Soome laste hulgas palju rohkem allergiat kui eestlaste seas. Meil Eestis lugu nii hull ei ole. Eestis suvel puhates on päikesest lastele rohkem kasu kui kahju. Eriti kasulik on lastele merevesi ja rannas paljajalu käimine. Ka alla kaheaastase lapse  võib julgelt randa kaasa võtta. Ainus tingimus - rannas peab lapsel kindlasti müts peas olema. Suure faktoriga (30-50) lastele mõeldud päikesekaitsekreeme tuleks kindlasti kasutada. Ma ei saa aru, miks seda teha ei tohiks, need on ju ikkagi lastele näidustatud.  Samas tuleb rannas last kindlasti kaitsta ülekuumenemise eest ja päevitada mõõdukalt. Tervet pikka päeva väikelaps küll rannas veeta ei tohiks ja vältima peab ka keskpäevast päikest. Viimasel ajal on hakatud üha rohkem rääkima päikeseprillide  vajalikkusest ka väikelastel. Olen kahe käega selle poolt - silmi tuleb ereda päikesekiirguse eest kaitsta juba väikelapseeas.        Kas teadsid?    · Pilved küll nõrgendavad päikesekiirgust, kuid ainult väga vähesel määral. Kell 11-15 pääseb 90 protsenti UV-kiirtest läbi kergete pilvede.  · Vesi ja liivarand tugevdavad päikesekiirgust umbes 20% võrra, seetõttu ongi päikesepõletuse oht merel suurem.  · Pikaliasendis päevitaja saab rohkem  UV-kiirgust kui päikese käes liikuja.  · Ka ujumise ajal võib nahka põletada. Vesi laseb enamiku UV-kiirgusest läbi kuni kümne sentimeetri sügavuseni. Kuumal suvepäeval ujuma minnes tuleks nahale kanda veekindlat päikesekaitsekreemi.  · UV-kiirguse tase on kõige kõrgem kesksuvel. Samas on oht nahk päikese käes ära põletada kevadel suurem, sest naha enese UV-kiirguse kaitsemehhanism on pika talvega nõrgenenud.  · Heleda nahaga ja punapäistel inimestel on suurem risk päikesepõletuse  tekkeks, sest nende nahas tekib vähem UV-kiirguse eest kaitsvat pigmenti. Kui nad aga mõistlikult päevitavad, pole nende risk melanoomi haigestuda tumedapäiste inimeste omast kõrgem.  · Kuumal suvepäeval mere ääres liivarannas päikesekreemi kasutamata päevitades saavad iga nahatüübiga inimesed lõpuks päikesepõletuse, see ei sõltu loodusliku pigmendi määrast nende nahas. Vaid organismi loomulik kaitsevõime UV-kiirguse eest kestab tumeda nahatüübiga inimestel pikemat aega.  · Melanoom ehk kõige  ohtlikum nahavähi tüüp hakkab enamasti arenema keha nendel piirkondadel, mis on päikese käes korduvalt ära põlenud. Meestel on selliseks piirkonnaks keha, naistel jalad. Tunduvalt vähem ohtlik basaalrakuline vähk ehk basalioom aga tekib keha nendel piirkondadel, mis kogu inimese elu jooksul on kõige rohkem päikest saanud. Tüüpiliselt tekib see vähk näole.  · Pruunistavat kreemi ei tohiks kasutada päikesekaitsekreemina, sest selle SPF on palju madalam kui korraliku päevituskreemi SPF.  ·  Päevitada ei tohiks need inimesed, kes tarvitavad antibiootikume: doksütsükliini või tetratsükliini, vererõhuravimit hüdroklorotiasiidi, südame rütmihäirete raviks kasutatavat amiodarooni, põletikuvastaseid ravimeid ketoprofeeni või neuroleptikume kloorpromatsiini või prokloorperatsiini.    Kuidas säilitada päikesekaitsekreemi    Päikesekaitsekreemi ei tohiks säilitada külmikus, vaid hoolikalt suletuna pimedas jahedas kohas. Päikesekaitsekreem vananeb umbes aastaga. Iseäranis  altid on vananemisele keemilisi päikeseblokaatoreid sisaldavad tooted. Kui päikesekaitsekreemi säilitada soojas, otseses päikesevalguses, kiireneb see protsess veelgi. Seepärast ei tohikski päikesekaitsekreemi osta mõne eksootilise rannakuurordi tänavamüüjalt.