COPA pr. k. - enamlevinud inglise keelne Committee of Agricultural Organisations in the European Union (Euroopa Liidu Põllumajandusorganisatsioonide Komitee), põhiliselt kasutatakse lühendit. Loodud 06.septembril 1958 Rooma kokkuleppe (1957) alusel. Alates 1962 aastast ühines COGECA-ga. Ühendab ja esindab 29 põllumajandustootjate organisatsiooni 15 Euroopa Liidu liikmesmaast. Organisatsiooni kõrgeim otsustustase on Assamblee, millesse iga liikmesorganisatsioon nimetab oma esindaja. Assamblee määratleb organisatsiooni tegevussuunad. Täidesaatvateks tasanditeks on töögrupid, eksperdid ja presiidium. COPA-COGECA Peasekretariaadil ja liikmesorganisatsioonidel on õigus kontrollida täidesaatvate tasandite tööd.    Eesmärgid    * tegeleda EL põllumajanduse jooksvate probleemidega, töötada välja põllumajanduspoliitikat;  * esindada EL põllumajandussektorit tervikuna;  * tegeleda kõiki liikmeid rahuldavate lahenduste väljatöötamisega;  * pidada sidet EL juhtorganitega, kaitsta oma liikmete huve EL institutsioonides ning teistes rahvusvahelistes organisatsioonides.    COGECA pr. k. - enamlevinud inglise keelne General Committee for Agricultural Co-operation (Põllumajanduskoostöö Keskkomitee), põhiliselt kasutatakse lühendit. Loodud 24.septembril 1959. Organisatsiooni kuuluvad 30000 kooperatiivset ettevõtet 12 miljoni liikmega. Ühendab ja esindab 50% EL põllumajandustootmisest ning 60% põllumajandussaaduste töötlemisest ja kaubandusest. Organisatsiooni tegevust koordineerivad Komiteed (teravili/õlikultuurid/ proteiinirikkad kultuurid, kartul, piim ja piimatooted, liha ja kari, toidukaubad, väetised ja taimekaitsevahendid, puu- ja köögivili, vein, kalandus), mis teevad koos COPA-ga ettekirjutusi Majanduse Keskkomiteele ning Presiidiumile. Liikmesorganisatsioonid valivad Majanduse Keskkomitee liikmed, kes omakorda valivad Presiidiumi ja Presidentuuri. Presiidiumi juures tegutsevad Õiguse, Rahanduse, Koolituse ja Hariduse töögrupid.    Eesmärgid    * ühtse põllumajanduspoliitika (CAP), turundus- ja hinnapoliitika väljatöötamine;  * ühistuliste tööstuste turunduspoliitika väljatöötamine;  * maaelu arengukavade elluviimine;  * kolmandate maadega kauplemise põhimõtete kujundamine;  * põllumajandus-tööstuslikud uuringud, abi väike ja keskmise suurusega ettevõtetele;  * toidukvaliteedi poliitika, mis kaitseks nii tootja, kui tarbija huve väljatöötamine;  * õiglase konkurentsipoliitika väljatöötamine ja selle järgimise kontroll;  * kalanduspoliitika väljatöötamine ja juurutamine.