Loomulikult oli selles nimekirjas Iraagi muuseum, kust juba eelteadmiste põhjal oli 1991 aasta Lahesõja ajal kadunud 4000 eset. Kuid ainukesed objektid, mida liitlasvägede sõdurid Bagdadis tõesti sõjaliselt enese valve alla võtsid, olid kõnekal kombel Naftaministeerium ning Siseministeerium. See tõsiasi ei jäta mitte mingisugust kaksipidi mõtlemist USA prioriteetide ja sõja tegelike eesmärkide kohta. Seda, et Iraagil mingeid massihävitusrelvi ei  ole, tõestas juba sõda ise, sest ilmselt oleks relvi nende olemasolu korral sõjas ka kasutatud. Ka kõige suuremad kartused Iraagi kultuuriväärtuste pärast täitusid sajaprotsendiliselt. Iraagi Muuseumist viidi ära kõik, mis seal oli. Rünnaku all oli ka Mosuli arheoloogiamuuseum, kuid selle kahjusid ei osata veel hinnata. Iraagi Muuseumi töötajad kutsusid korduvalt USA militaarkontingenti hoonet valvama, hinnanguliselt oleks piisanud viiest relvastatud mehest ja ühest tankist, et säilitada järelpõlvedele  8000 aastat ajalugu, kuid seda ei tehtud.