Kui segada üheahelalisi DNA või RNA järjestusi, millel on omavahel komplementaarseid järjestusi, siis need piirkonnad paarduvad vastavalt komplementaarsuse printsiibile, moodustades DNA-DNA või DNA-RNA kaksikheeliksi. Kui nukleiinhapped pärinevad erinevatest allikatest, siis nimetatakse neid duplekseid hübriidmolekulideks. DNA/DNA või DNA/RNA hübriidmolekulide moodustumise võimet võib kasutada näiteks  spetsiifiliste geenide lokaliseerimiseks mingis NH ahelas või positiivsete bakteri kloonide otsimiseks kolooniate hübridisatsioonil.