Keeletehnoloogia on olemuselt valdavalt keelespetsiifiline ning seetõttu iga keele puhul ühtemoodi teadmiste- ja töömahukas ning kallis. Kui suure kõnelejate arvuga keelte keeletehnoloogilist arendust toetab turunõudlus, siis eestikeelne turg on nii väike, et eesti keeletehnoloogia arendus ei saa toimuda turumajanduse reeglite kohaselt - hinnanguliselt tasub see end majanduslikult ära alates kümnest miljonist kõnelejast. Et eesti keel  oleks tehnoloogiliselt jätkusuutlik, on vaja, et keeletehnoloogilist uurimis- ja arendustööd rahastab riik.