Preester Jüri Ilves, 2002. a.    Haapsalu õigeusu kogudus asutati 1836. a, 21. juulil Maria Magdaleena auks. Pühitsejateks olid (väidetavalt - toim. Ü. Paras) Sankt-Peterburi metropoliit Nikanor, Moskva metropoliit Filaret, Riia ülempiiskop Platon ja Tallinna piiskop Kristofor, suurvürstinna Maria Aleksandrovna juuresolekul. Kirik on ristikujuline, läänepool asuva kellatorni ja kooripealsega. Hoone on paekivist, seest ja väljast krohvitud, mille võlvitud keskosale toetub kaheksatahulise leek-kiivriga haritorn. Tornis on kaheksa akent, mis valgustavad palvesaali. Kellatornil on püramiidjas kaheksatahuline kiiver, milles on neli aknaava. 1924. a seati Maria-Magdaleena kirikusse elekter ja 1929 tehti põhjalik siseremont. Neeva Aleksandri auks. Kirikut külastasid ja tegid annetusi paljud tolleaegsed vene kroonitud pead, ülikud ja kultuuritegelased, kes Haapsalus suvitasid. Teiste hulgas annetas kirikule ikoone ning toetas rahaliselt Aleksei Vekšin, kesabistas ka Haapsalu püha Aleksander Nevski kiriku ehitamist Haapsalu Vanale kalmistule. C. Kreegi koolitee. Koolihoone ei ole säilinud. See hävis II maailmasõja ajal. Kuni 1962. a kasutati kalmistukirik. Hoone jäi kaheks aastaks kasutuseta. Vältimaks kiriku rüüstamist viidi kiriku sisustus peakirikus Promenaadil. 1964. a augustis tuli korraldus . Kogudusele pakuti võimalust kasutada teenistuspaigana kalmistukirikut. Selle kohta sõlmiti vastav leping ning ümberkolimine toimus 1964. a augustis-septembris. Kuna kirik oli kahe tühjaltoleku aasta jooksul kannatada saanud, teostati kiirelt siseremont. Tühjaksjäänud Maria-Magdaleena kirikut kasutas linn laoruumina. Koguduse arhiiv (dokumentatsioon, kirikuraamatud jne) hävitati 1980.-90. aastatel. Pärast EAÕK registreerimist Siseministeeriumis 1993. a tekkis olukord, mil osa EAÕK kogudusi soovis taastada õigusjärgset EAÕK-d Konstantinoopoli patriarhaadi kanoonilises alluvuses. Nende hulgas ka osa Haapsalu koguduse liikmetest. Selle tulemusena toimus koguduse kahestumine, millest Moskva Patriarhaadile alluv kogudus jätkas teenimist Haapsalu Vanal kalmistul asuvas Neeva Aleksandri kirikus. Konstantinoopoli alluvust soovinud kogudus alustas 1995. a teenimist Maria-Magdaleena kirikus. Promenaadil asuv Maria-Magdaleena kirik anti 1985. a Haapsalu Linna Täitevkomitee otsusega Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu koguduse kasutusse, kes kiriku remontisid. Omandireformi seaduse kohaselt tagastati kirik 1995. a ajaloolisele omanikule - EAÕK Maria-Magdaleena kogudusele. Alates 1995. a teenis kaks kogudust ühe katuse all. Adventkogudus pidas oma viimase jumalateenistuse 31. augustil 2001. a.