Kirjutasin Maalehe/Metsalehe toimetuksele, Viio Aitsamile, kuna Metslehes oli kirjutis, et kasvava metsa omanikud saaks nõuda tasu hapniku tootmisest ja süsihappegaasi eemaldamisest õhust ja tasuja võiks nii saada õiguse lasta õhku fossiilsete põletamiset tekinud süsihappegaasi. Vaidlustasin selle mõtte.  Metsalehes 3/2011 on doktorand Meelis Seedre artikkel, milles ta riivab teemat aga ei selgita otseselt vaidlustatud asja. Ma ei tea,  kas see on vastuseks mulle, kui on, nii kosta otseselt.  Artiklis on hoiak metsamajandamise poolt ja looduskaitsjate, roheliste vastu. Kui mind loetakse roheliseks, nii minu arvamus erineb sellest, mis Seedre arvates on roheliste arvamus ja arusaam. On kerge vaidelda, kui ise leiutab vastasele vale arusaamad ja arvamused. Ta isegi julgeb kirjutada, et ühiskond mõistab fakte valesti. See on muidugi osaliselt õige. On ka valearvamusi mida mu arvates meelega hoitakse elus.  Seedre kahtlused inimeste  osast kliimamuutuse tegitamises, millest on juba tugev üksmeel isegi nende hulgas, kelle selle tunnistaminen on oma kasu vastane.  Soomeski kasutadakse segadust siduma teosõna tähendusest. On kaks võimalust: 1) süsi on seotud, ja 2) sütt seotakse. 1) Metsa puidus on seotuna sütt. 2) Metsa puud seovad ehk tarbivad süsihappegaasis sisalduvad sütt. 1) ?Iga puu ja puidust toodetud ese seob sedasama süsinikku,? 2) ?et majandusmets seob oluliselt rohkem süsinikku kui looduslik mets.? On nii?  Looduslikus  metsas, mitte raiutud metsas on rohkem puit ja muud biomassi kui raiutud metsas. On ju? Kui on nii, looduslikus metsas on rohkem sütt seotuna. Aga metsa biomass ei paljune igavesti vaid metsas tekkib lõpuks tasakaal süsihappegaasi õhust võtmise ja sinna laskmisega. Siis kokkuvõtes looduslik mets ei (2) seo sütt.  Kuna majandusmetsast veedakse puitu ära, metsa võtab rohkem sütt õhust kui laseb. Aga see ära viidud puu põleb või kõduneb ning süsi saab tagasi õhku. Vahel see puit seisab kaua põlemata aga  et sellel oleks tähendust, peaks puidust asjade hulk pidevald suurenema. Kas on teada et see suureneks nii palju kui fossiilseid põletadakse? Ei usu. Kas nüüd on selge, et metsa ei kompenseeri fossiilsete põletamisest tekivad süsihappegaasi? Ei ole ka muud mis seda teeks. Siis fossiilsete ainete põletamine on võimalik tekittamata kliimamuutust ainult kui heit- või suitsugaasidest eemaldatakse süsihappegaas ja ladustadakse püsivalt. Aga nii ei tehta.  Seedrel oleks õigus, kui majandusmetsas oleks rohkem  biomassi kui kaitse all metsas, siis ei kaitsetud mets ei leevendaks kliimamuutust.  Olukorrast riigis ja maailmas: Terve maailma pideva praeguse tarbimise jaoks on vaja 1,5 maakera. Soomes räägitakse, et kui kõik tarbiks ja teeniks tulu nagu Soomes, oleks vaja neli Maakera. Mitu maakera Eesti tarbimiseks on vaja? On vaid üks. Kui elatakse nagu ühe maakera puhul õige, võiks igaühe kohta tulu (maailma kogutoodang) olla 400 eurot kuus. See pole vähe. Viieliikmelise pere kohta 2000 eurot. Paljud elavad ju  alla 30 euroga.  Mis siis metsadega teha?  Puitu on vaja kasutada energiaks põlevkivi ja teiste fossiilide asemel. Aga puitu ei ole Eestis eriti palju kasutada, u. kuus tihumeetrit aastas elaniku kohta. Sellsest peab jätkuma mitmeks otstarpeks. Sellepärast tubade kütteenergia vajaduse kahandamiseks on vaja uued majad ehitada passiivseteks päikesemajadeks või passiivmajadeks. Passiivne päikesemaja peab olema massiivne, kivist ja betonist, puust vaid betonist laest üles poole. Vähemalt kütmata  hooneid saab puidust ehitada.  Õnneks paberi tarbimine pole Eestis nii suureks läinud kui Soomes. Raamatute jaoks paberid ikka jatkub.  Ökorohelisena pooldan metsa majanduslikku kasutamist, aga peale inimese ka teisi elusliiki arvesse võttes ja mitmeastmelisi kaitsealasid pidades. Et kaitsealasid poleks palju vaja, peab majandusmetsades olema pidevalt puistu. On siis vaja langetada suurimmaid ja väiksemaid puit jättes kavavat puud kasutama valgust, ruumi õhus ja pinnases, vett ja toitaineid. Nii  kõdunevatest risust vabanevad toitained ei satu veekogudesse. Raie ja vedu peaks tegema talvel, nii kaua kui talvi veel jätkub nagu kahel eelmisel talveajal, et mitte segada metsloomi ja rikkuda maa pinda.  Muidugi on peale inimese teisigi kliimat muutavaid tegureid aga see asjaolu ei vabasta inimese vastutust.