Taimeriigis on lugu vastupidi. Siin unustame inimese täiesti ja vaatleme taimeriiki täielikult sellisena, mis kasvab välja Maast kui planeedist, millel me ringi kõnnime. Esimesel juhul seostame loomariigi tihedalt inimesega. Teisel juhul seostame taimeriigi sellega, mis on inimväline, objektiivne. Teiste sõnadega: ühest küljest kutsume me loomariigi vaatlemisega esile tundliku  arusaamise loomariigist ja inimesest endast. Teisest küljest õpetame inimest vaatlema maad tema objektiivsuses, mille järgi maa on organism, millel ta kõnnib ja millel ta elab. Samal ajal on ta eraldatud taimede kasvamisest, taimede iga-aastasest elust, eriliselt üle-aasta püsivatest taimedest jne. Sellise kahte moodi vaatlemisega toome inimese hinge väga palju sellest, mida võime nimetada tasakaaaluks intellektuaalsuse ja hingelisuse vahel. Selle mõjul taandub ainult intellektuaalne ja see, mis mõjub  pedantselt ning kuivalt. See, mida tunnetatakse üheaastase taime tärkamisel elavas soses maaga - juurte, lehtede, varre, õite ja viljade arenemise jälgimisel, muutub eriti elavaks siis, kui seda arengut kogetakse aastaringselt. Tunnetatakse õie tärkamist, kui päikesevalgus (ma ütleks) end armastuses seob sirguva taimega. See tunne muutub siis tundeliseks tunnetuseks või tunnetatavaks tundeks. Kui seda kõike, kuidas tekib kevadel juur, mis lõpeb sügisel õite ja seemnete moodustamisega, tunnetades läbi elatakse,  siis hakatakse nägeme ka midagi muud. Vaadake, siin on maa ja siin on taim. See üheaastane taim juurdub mullas. Nüüd vaatleme puud: siin on puitunud osa, seal on oksad. See, mis puul tekib ühe aastaga, näib olevat sarnane üheaastase taimega. Puu oksad kasvavad niisamuti nagu kasvab üheaastane taim mullas. Teatud mõttes tekib mulje, et maapind ja puit on ühetaolised. Tekib kujutlus, mille mõju meile on tohutult tugev, et sel ajal kui puu kasvatab oma puitu, maa nagu kerkib üles koos sellega, mis on tema sees.  Seal pole puud, vaid üheaastased taimed - maa sees on see jõud, mis muidu liigub puutüves. Tekib tunne, et puutüve mahlade voolu tuleb otsida maapinnast. Ja nii, nagu toimub puutüve mahlade voolu mõjul iga-aastane õitsemine, nii hakkab mahlade voolu tagajärjel mullas, mis on identne mahlade vooluga puutüves, kasvama üheaastane taim. Tahan öelda, et kujutlus puutüvest kasvab kokku kujutlusega maapinnast. Nii jõutakse elava juurde.