Tänavu täitub 67 aastat Nõukogude lennuväe rünnakutest Eesti  linnadele. Eesti Muinsuskaitse Selts ootab inimesi osa võtma 1944. aasta 9. märtsil Tallinnale sooritatud pommirünnakute ohvrite meenutamiseks korraldatud mälestustseremooniatest.    Traditsiooniliselt hakkavad pommitamise algusajal kell 19.15 lööma Tallinna kirikute leinakellad ja Harju tänaval süüdatakse mälestusküünlad, teatas Eesti Muinsuskaitse Selts.    Kell 18 algab Niguliste kirikus kontsert-mälestusteenistus, kus vaimulikuna teenib kaitseväe vanemkaplan, kapten Gustav Kutsar.    Narva linna peaaegu täieliku purustamise järel 6. märtsil oli suurim Tallinna barbaarne pommitamine 9.märtsi õhtul ja sellele järgneval ööl. Kahes laines, kell 19.15 - 1.00 ja 3.00 - 6.00 kohale lennanud punalendurid heitsid Tallinnale umbes 1725 lõhke- ja 1300 süütepommi.    Rünnaku peamiseks sihiks olid rahulike elanike elurajoonid, mitte vähesed Tallinnas asunud sõjalise otstarbega rajatised. Rängalt sai kannatada üks hansaperioodi pärlitest - Tallinna vanalinn Harju tänava ümbruses. Maha  põles ka eestluse sümboliks olnud Estonia teatrimaja, kus just enne pommirünnaku algust oli alanud etendus. Süttis Niguliste kirik, Linnaarhiivi hoone Rüütli tänaval ja vaekoda Raekoja platsil. Kahes rünnakulaines hävis kokku 1549 hoonet ja 3350 sai kahjustada. Tollasest elamispinnast moodustas see ligi 30 %. Ligi 20000 elaniku jäi ilma oma kodudest. Rünnaku tagajärjel hukkus 554 Eesti kodanikku, millele lisandus 50 saksa sõdurit ja 121 sõjavangi.    1989.aastal alustas Eesti Muinsuskaitse Selts  1944. aasta 9.märtsi suurpommitamise ohvrite mälestamist hingepalvega nende kesksel matmispaigal Siselinna kalmistul, mälestusüritusega Niguliste kirikus ning küünalde süütamisega Harju tänava haljasalal Niguliste kiriku ümbruses.    Delfi.ee