01.07.2008 12:40   Spetsiaalset kiirkäivitusega reservjaama vajab Eesti tulevikus elektrisüsteemi katkematu töö- ja varustuskindluse tagamiseks, teatas Põhivõrk.    Juunis valminud avariireservide elektrijaama eeluuringu tulemustes hindasid eksperdid otstarbekaks rajada reservjaam Iru Elektrijaama territooriumile ning ehitada see kahel kütusel (kerge kütteõli ja maagaas), mis tagaks jaama käivituse igas olukorras.    "Hetkel hoiame Eesti kohustuslikku avariireservi põhiliselt Läti hüdrojaamades, alternatiiviks võiks olla vaid Narva elektrijaamad, mis täna jäävad hinna  mõttes aga lõunanaabrite pakkumisele kindlalt alla. Veelgi olulisem on aga märkida, et pikaajalises plaanis on reservide saadavuse osas ebakindlad mõlemad variandid, mistõttu peame vajaliku reservjaama ise rajama," ütles Põhivõrgu juhatuse esimees Lembit Vali.    Eesti elektrisüsteemi hetkevajadustele ja -nõuetele vastab kõige paremini 80-120 MW võimsusega reservjaam, mis peaks hädaolukorras käivituma mitte rohkem kui 10 minutiga. Hinnanguliselt leiaks reservjaam aastas kasutust 200 tunni  ulatuses ning selle aja jooksul toodetav energiakogus oleks 3000-10 000 MWh. Nimetatud nõuetele vastavad kõige paremini gaasiturbiinseadmega elektrijaamad, mis on ka mujal maailmas leidnud avariireservide elektrijaamadena laialdast kasutust.    Gaasiturbiinelektrijaama rajamise maksumuseks võib kujuneda orienteeruvalt 700-1000 miljonit krooni, kuid lõpliku hinna määrab hankekonkurss.    Koos ettevalmistustega kulub jaama rajamiseks vähemalt 4 aastat.