Ajakirjas Proceedings of the National Academy of Sciences tutvustatud Stanfordi ülikooli uurijate teadustööst ilmneb, et hinnanguliselt ka enam kui kolmandiku inimeste organismis elutsev rakusisene algloom Toxoplasma gondii saadab enese poolt nakatatud hiired ja rotid "plaanipäraselt" surma, kustutades nende loomuliku hirmu kasside vastu, samas kui kõik muud hirmud jäävad puutumatuks.  Rotid ja hiired kardavad paaniliselt kassiuriini lehka ka sel juhul, kui nad ise ja mitmed nende eelnevad põlvkonnad pole kassidega kordagi kokku puutunud - see hirm on neil kaasasündinud.  Toxoplasma gondii saab aga oma paljunemistsükli edukalt lõpuni viia vaid kaslaste organismis, mistõttu viib parasiit närilisi nakatades läbi täpse "ajupesu" protsessi kustutades nende hirmu kassiuriini lõhna vastu (eriti drastilistel juhtudel näib see lõhn närilistele koguni meeldima hakkavat).   Stanfordi ülikooli teaduri Ajai Vyasi juhtimisel korraldatud teadustööst selgus, et parasiit võtab hiirte ja rottide aju üle suisa kirurgilise täpsusega - rünnates vaid teatud ajupiirkonda jäävad puutumatuks kõik muud  ajumehhanismid, mis on seotud uute ohtude õppimise ja ohtlikest olukordadest hoidumisega, mis tõstab oluliselt tõenäosust, et näriline hukkub just nimelt Toxoplsama gondii'le sobival moel, mitte ei satu näiteks hiirelõksu ega auto alla.  Inimestel põhjustab Toxoplasma gondii harilikult kergelt mööduvat haigust nimega toksoplasmoos.  Kuigi juba alates möödunud sajandi 50. aastatest on peetud võimalikuks, et  toksoplasmoos võib olla üheks skisofreenia ja teiste vaimse tervise häirete põhjustajaks, pole see väide siiski seni teaduslikes uuringutes kinnitust saanud.