Gaasijuhtme võimalikest halbadest mõjudest Läänemere looduskeskkonnale  Teave keskkonnakahjustuste kohta, mida NS põhjustada võiks, võib anda argumendid ühele või teisele riigile keeldumiseks ehitusloa andmisest aktsiaseltsile NS. Argumendid argumentideks - need ohud on objektiivselt sellised, et võivad meile tulevikus halvasti mõjuda. Keskkonnakaitsjate argumente on mitmeid, käsitleme siin vaid üht osa neist. Alustada võib sellest: kui  gaasijuhtmestiku käigushoidmise aeg saab ümber - kui kogu gaas on pumbatud ning kasum välja võetud - kes likvideerib vanaraua?    Läänemeri on habras veekogu, rohkem suure järve kui ookeani moodi. Balti merele vajalikku värskendavat ookeanivett voolab Läänemerre harva. Selle vesi pole ei mage ega korralikult soolane. Linnadest ja põllumajandusest pärineva reovee tõttu on Läänemeri arvestavalt eutrofeerunud ja selle põhjas on suured surnud vööndid. Tänu mõningate riikide jõupingutustele on Läänemere  tervis näidanud viimasel ajal väikeseid paranemiskalduvusi. Põhjataimestik on Stockholmi lähistel tervenemas ja laienemas, tursk on tagasi tulemas ja isegi pringleid ehk "seakalu" on tagasi tulnud sinna-tänna, kus neid vahepeal ei olnud. Pringel on inglise keeles porpoise, rootsi keeles tummlare.    Venemaa linnade kanalisatsioonitorude sisu lastakse kas suuresti või täiesti puhastamatult otse merre. Eriti kehv on situatsioon Peterburis ja Kaliningradis. Viimane asi, mida kurnatud Läänemeri vajab,  on veel üks ärritaja uue gaasijuhtme näol. Ei julge isegi mõelda selle peale, milline situatsiooni tekib, kui selles praktiliselt suletud veekogus peaks aset leidma Venemaalt maaõli transportiva laeva avarii, midagi näiteks "Exxon Valdez" vahejuhtumi suurusjärgus.