Esiteks - saksa ja eesti kodakondsuseksamid on oma iseloomult täiesti erinevad. Saksa kodakondsuseksamis ei pea sa teadma kogu Saksamaa (ja varem selles geograafilises piirkonnas asunud haldusüksuste) ajalugu ega tundma põhjalikult saksa põhiseadust. Kui ainult keeleoskuse eest kodakondsus antakse, on seda muidugi tunduvalt lihtsam saavutada. Tuletan meelde, et eesti ajakirjanikud on nö prooviks  meie kodakondsuseksamit proovinud ja selle mitterahuldavale tulemusele sooritanud.    Teiseks - kui Eestisse koliv noor peaks otse minema eestikeelsesse gümnaasiumisse, tähendaks see tema jaoks kindlasti aasta vahele jätmist või tühikut teadmistes (kui õpetajad ta siiski läbi veavad). Kolmas variant oleks muidugi see, et ta õpiks kodus siiski omakeelsete materjalide järgi ja õpetajad laseksid tal oma teadmisi tõestada oma keeles. Selline süsteem oleks ehk võimalik esimeses-teises klassis, kus veel  eriti keerulisi asju ei õpita.