Kui teil on mõnikord raske magustoiduportsjonist loobuda, siis süüdistage oma aju. Sest just aju rahulolukeskuste aktiveerumine annab märku, millal söömine lõpetada. Briti teadlased on teinud katse, milles vabatahtlikele pakuti võimalust einestada nn Rootsi laua põhimõttel, kus nad võisid vabalt valida mida ja  kui palju süüa. Katseisikute veeni süstiti eelnevalt kas lihtlabast füsioloogilist soolalahust või siis niisugust hormooni, mida organism täis kõhu korral ka loomuldasa verre eritab ja mis surub söögiisu maha.  Smas tegid Rachel Batterham ja ta kolleegid katseisikute ajuaktiivsust funktsionaalse magnetresonantsi meetodil pilti. Ja poole tunni pärast siis viidigi katseisik lauda, kus ta võis head-paremat nautida nii palju kui süda lustis. Selgus, et täiskõhutunnet tekitavat hormooni saanutel aktiveerus  hüpotalamus, ajupiirkond, mis reguleerib põhiainevahetust. Aga lisaks elavnesid ka need kõrgema närvitalitluse piirkonnad, eelkõige ajukoore otsmikusagara esiosas, mis on seotud rahulolutundega. Seejuures ilmnes, et inimesed, kelle rahulolukeskused elavnesid ainult natuke, maiustasid Rootsi lauas rohkem kui need, kellel samad keskused olid pildil eredamalt särama löönud.