Kõige väiksema raskusastmega ülesannetega said hakkama peaaegu kõik õpilased (99,1%). Järgmise saavutustaseme nõuded täitis 92,4% jne. Kõrge saavutustasemega õpilaste osakaal - 11,5% - on samuti hea näitaja, ent Soomes oli sama näitaja 21%. Eesti ja Soome erinev kõrge saavutustase peaks meid tegema mõnevõrra murelikuks ajal, kui soovime üle minna teadmuspõhisesse ühiskonda, teiselt poolt andma  kindlust, et kõrg- ja tipptase pole saavutamatu. Küll aga väärib Eesti kool tunnustust selle eest, et Eesti õpilaste tulemused olid kõigil saavutustasemetel paremad OECD keskmisest. Ja kindlasti tuleb meie kooli kiita ka selle eest, et nende osakaal, kelle loodusteaduslik kirjaoskus on allpool miinimumtaset, on suhteliselt väike: allapoole teist taset jäi loodusteadustes Soomes 4% ja Eestis 7,7% õpilastest. Selle tulemuse alusel paigutus Eesti osavõtnud riikide seas Soome järel teisele kohale.  Matemaatikas paigutusid Eesti õpilased keskmiste tulemuste alusel 14. kohale. Baastaseme, s.o teise taseme ülesannetega tuli toime peaaegu 88% õpilastest. Selle tulemuse alusel järjestusime üheksandale kohale. Õpilaste protsentuaalset jaotumist saavutustasemeti matemaatikas kirjeldab joonis 2.