Sellesse rahvusliselt nii kurvasse Valga eestlaste ajajärku tõi eesti ärkamisaja liikumine muudatuse. Nende meeste eesotsas, keda see liikumine vaimustas, seisis 1870. aastate keskel Valka asunud majaomanik ja trahteripidaja Kaarli Kornel (praeguse riigikogu liikme, rahvaerakondlase Karl Korneli vanaisa). Kaarli Kornel oli pärit Võrumaalt Vana-Antslast. Kehvade vanemate lapsena olnud tema esimene "leiva pällimine", nagu ta Einerile ise jutustanud, ümberrändaja, pimeda kerjaja juhtimine ja sellega laatadel ja kiriku uste taga ühes "leelutamine" (laulmine). Sellejärele olnud ta Sangaste kirikumõisas aedniku õpipoisiks ja ühtlasi õpetaja Sellheimi kutsariks, siis Antsla teoorjusega koormatud talu rentnikuks. 1860. aastate alul raputanud ta Liivimaa tolmu jalult ja läinud Venemaale. Kolme aasta pärast tõusnud temal suur kojuigatsus, ei jõudnud seda maha suruda ja rännanudki kodumaale tagasi. Hiljem ostis ta omale Karulas tubli talu, Vihtka, seda ise mõnda aastat pidades. Talu jaotusel poegadega vastollu sattudes müüs ta talu ära ja ostis omale Valka Kuperjanovi tänavasse "Piprajõe" kaldale väikese maja (praegu Beckeri oma), kus ta esialgu ise trahterit pidas, pärast aga teistele välja rentis, et temale mittemeeldivast tööst vabaneda. Oma elava iseloomu ja ladusa kõneanniga oskas Kornel teisi äratada ja koondada eesti kooli ja koguduse asutamisele Valka, missugune kavatsus, kuigi raskete takistustega võideldes, viimaks teostus. Kaarli Korneli tähtsamad kaasaitajad olid: 1) Zimm Ainson, rätsep ja majaomanik Venekülas (nüüdne Tähe tn), kihelkonnakooli haridusega, pärit Laatre kihelkonnast Unikülast. 2) Mihkel Põlde, väikekaupmees Korneli majas, pärit Pärnumaalt, näitlejate Karl Põlde ja Lina Reimanni, sündinud Põlde, isa. 3) Juhan Tamm, Otsa kõrtsi omanik ja pidaja, enne Vene vallakooli õpetaja Karulas. 4) Markus Kull, pärit Abjast, majaomanik ja aednik Aia tänaval. 5) Ferdinant Schreiber, majaomanik ja trahteripidaja Kesk tn.