Ajakirjas Nature Genetics tutvustatavast uuringust selgub, et inimese evolutsioonilise võidukäigu taga võivad olla kaugetel aegadel vabas looduses kasvanud tärkliserikkad mugulad ja lillesibulad.  Võrrelduna teiste primaatidega on inimesel oluliselt enam koopiaid geenist, mis võimaldab kaloririkkaid tärklisi lõhustada ning just need lisakalorid võisid California ülikooli teadlaste hinnangul olla võtmetähtsusega inimese suure aju tekkimise ja toitmise seisukohast.  Seni on üldiselt arvatud, et varajased inimesed said vajaliku lisaenergiakoguse kätte lihast.  Värske uurimistöö autor Nathaniel Dominy ja ta kolleegid aga leiavad, et see teooria ei vasta tõele, kuna vaadeldes kasvõi  tänapäeval elavaid algelisi küttidest-korilastest hõime on selge, et liha moodustab nende toidulaual üsna väikese osakaalu.  Dominy väitel ei ole mõeldav, et 2-4 miljoni aasta eest elanud tänapäevase inimese väikese ajuga eellased suutsid suurtes kogustes liha kätte saada.  Nüüd aga avastasid USA teadurid, et inimesel on ekstrakoopiad geenist AMY1, mis mängib võtmerolli tärklist lagundava süljeensüümi amülaasi tootmisel.  Edasise uurimistöö käigus paljastus, et tärkliserikast toitu tarbivatel inimgruppidel on  võrrelduna tärklisevaest toitu söövatest populatsioonidest pärit inimestega enam AMY1 koopiaid.  Uurijate hinnangul hakkasid inimese kauged esivanemad otsima lisaks puuviljadele ka muid toitaineallikaid ning nendeks said tänapäevaste kartulite, porgandite ja sibulate metsikult kasvanud mugulatest ja lillesibulatest eellased.  Just tärkliserikas toit andis teadlaste arvates inimesele olulise evolutsioonilise eelise ja võimaldas meie kaugetel eellastel ligikaudu 2 miljoni aasta eest asuda kiiresti  ajumahtu "kasvatama".  Varem käesoleval aastal avalikustatud teaduslikust uuringust selgus, et mugulaid ja lillesibulaid söövate loomade kudedes leidub keemilisi eripärasid, mis on omased ka varajastele inimfossiilidele.  Dominy lisas, et kui inimesed võtsid kasutusele tule, muutus tärkliserikaste mugulate-sibulate söömine veelgi hõlpsamaks ning see tekitas loodusliku eelise "tärklisegeenide" lisandumiseks ning soodustas rahvastikuarvu kasvu ja seeläbi ka rändeid uutele elualadele.    Vaata ka: