Uuringutele eelistatakse usku ja müüte  "Juba Max Weber osutas, et fundamentalistlik kool lähtub oma tegevuses usust, mitte teadusest. Mõjukas sotsiaalteadlane Pierre Duhem nimetab inimesi, kes kasutavad hariduspoliitikat selleks, et saavutada või alal hoida poliitilist võimu,  haridusteoloogideks.  Nagu kirikust visatakse usunõuetele mittevastav isik välja, nii peab ka kooli intellektuaalsetele ja käitumuslikele nõudmistele mittevastav õpilane lahkuma. Uuringuid selle kohta, mis koolis tegelikult toimub, ei peeta vajalikuks, sest need õõnestaksid haridusfundamentalismi, paljastaksid hariduse seost ideoloogiaga. Või vastupidi - haridusfundamentalism lokkab sellepärast, et heal tasemel haridusuuringud puuduvad. Kus pole teaduslikku analüüsi, seal toimetatakse usu ja müütide järgi.  Pangem tähele, et haridusuuringute eesmärk ei ole välja selgitada, missugused koolid on teistest edukamad, vaid uurida süvitsi koolielus tegelikult toimuvat, samuti uurida ühiskonnaelu neid valdkondi, mille toimimist mõjutab haridus. Selliseid uuringuid on Eestis tehtud ülivähe ja nende tase on niisugune, et ma mõistan, miks neid ei tutvustata rahvusvahelistes teadusajakirjades. Teadusuuringute rahastamise põhjal näeme, et kooli teaduslikku uurimist ei peeta Eestis vajalikuks. Eesti hariduspoliitikas ei  arvestata ka teiste maade uuringute, avastuste ja kogemustega, näiteks käitumisteaduste ja haridusfilosoofia valdkonnas. Selle asemel toimetatakse oma hea usu järgi nagu haridusfundamentalismile omane.  Nobeli preemia laureaat Bertrand Russelli on öelnud, et poliitikasse usuvad ainult need, kes seda teevad. Kõik ülejäänud nutavad selle pärast."