Ei saa hõlmata hõlmamatut, ütles vene isemõtleja Kozma Prutkov. Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikud Ilmar Koppel ja Peeter Saari nii ei arva. Muidu ju ei oleks nad toimetanud ühte raamatusse, mille eesmärgiks on "tutvustada meie teaduse taasiseseisvumise järgset arengut", 15 aasta jooksul täppisteadustes tehtu. Nõnda siis Eesti füüsika, matemaatika ja keemia saavutused.  Toimetajad märgivad, et kui 1990. aastate alguses mõjutasid teaduse riiklikku rahastamist postmodernistlikud ja "ajaloo lõpu" meeleolud, siis nüüd on jõutud spiraaliga jälle sinna, kus oldi külma sõja tipul. USA järgmise aasta eelarveprojektis on eelistatud just füüsikaga seotud teadused. Energeetika arendamine saab koguni 14 protsenti enam raha. Sama suundumus on Euroopas.  Kokku on esile toodud 30 valdkonda. Iga valdkond on esitlenud omakorda õige mitmeid töid. Nõnda kujutab Eesti  täppisteaduste esirind endast niivõrd kirevat ja haralist pinda, et selle hõlmamine on ilmvõimatu. Kuid siiski saab ju välja valida mõned esiletükkivad alad sel keerulisel pinnal.  (more…)