Majaomanik tellis kaheksa ruumimeetrit küttepinde, kuid avastas pärast nende riitaladumist, et on saanud vaid kuus ruumimeetrit. Kas on tõsiseltvõetav puumüüja väide, et mahu sel määral vähenemine on pindude puhul loomulik?    Jüri Jänes, Eesti Põllumajandusülikooli metsateaduste magister:    See on rohkem kaubandus­­lik küsimus: kui midagi müüakse, peab kaup olema ostu-müügi kohas defineeritud. Kui inimene käib puidulaos, veendub, et talle müü­­davas riidas on  kaheksa ruu­­mimeetrit pinde ja need tal­­le koju tuuakse, pole mida­­gi vaielda.    Ostja nägi puid esimest korda kodus, kui autokoorem pärale jõudis.    See on keerulisem lugu. Kui puud olid koormasse segamini loobitud, tekib küsimus, kas enne ostu-müügi tehingut fikseeriti, kas ostetaksegi läbisegi loobitud või virnastatud puid.    Kui loopida puud koormasse läbisegi, tekib õhuvahesid palju rohkem, kui on korralikult laotud virnas.  Pin­­dudel on ju kaks kanti  paralleelsed, neid on hea tihedalt riita laduda.    Nii et antud juhul võib enam-vähem kindlalt väita: kaheksast ruumimeetrist autokoormas võis pettusetagi kujuneda kuus ruumimeetrit riidas?    Jah. Tarbijal pole ilmselt võimalik vaielda, seda enam, et kirja ei pandud ilmselt mi­­dagi.    Nii et ostja peab müüjaga enne tehingut kokku leppima, millises olekus puid müüakse-ostetakse.    Oluline on kaup defineerida, teha mõisted selgeks.    Kas sõltuvalt küttepuude vormist on ka mingeid ruumimeetri koefitsiente, millega saab ruumimeetreid täispuiduks ehk tihumeetriteks ümber arvestada? Eeldan, et küttepindude puidumass on ruumalaühiku kohta suurem kui näiteks harilikel kasehalgudel.    Varieerumine on päris suur. Neljakandilisi puid on võimalik teoreetiliselt ka nii laduda, et ei jää üldse õhuvahesid. Aga küttepuid ostetakse sageli ka tiheda puidu mahu järgi ehk tihumeetrites.    On olemas termin virnatäiuse koefitsient,  mida saab arvutada näiteks diagonaalide meetodil. Üle puuvirna tõmmatakse diagonaalne triip. Siis mõõdetakse ära triibu need lõigud, mis lähevad üle notiotste, ja liidetakse kokku. Summa jagatakse diagonaali kogupikkusega ja saadaksegi virnatäiuse koefitsient.  Mida pikem on joon, seda täpsema tulemuse saab.    Martin Pau, reporter  PM