Ühele vasakpoolsete paradiisile on kuulutatud sõda. Sotsialistliku Liibüa riigi vastu astusid sõtta viis tugevat kapitalistlikku riiki -   Vahemerel reidile umbes 25 sõjalaeva, nende seas kolm USA allveelaeva, mis on varustatud Tomahawk-tüüpi rakettidega. Lisaks on piirkonnas viis USA luurelennukit.    Anastajate sõjajõud tulistasid laupäeva õhtul Liibüa õhutõrjepositsioonide pihta enam kui 110 Tomahawk-tüüpi tiibraketti. Küll teatas ebaseaduslikust rünnakust osa võtva USA armee staabiülemate  ühendkomitee direktori viitseadmiral Bill Gortney, et samal ajal ei lennanud Liibüa territooriumi kohal ühtegi Ühendriikide sõjalennukit ning maapinnal ei viibinud ühtegi ameerika sõdurit. Ta jätkas, et tiibraketirünnak oli alles esimene faas mitmefaasilisest operatsioonist. Gortney keeldus täpsustamast, millised on suuroperatsiooni järgmine faas. Ta ütles vaid, et tiibrakettidega rünnati kokku enam kui 20 erinevat paika.    Liibüa pommitamine paneb ELi ja NATO ühtsuse küsimärgi alla    Politoloog Toomas Alatalu hinnangul on Liibüa pommitamine viie suurriigi poolt kaasa toonud lõhenemise Euroopa Liidus ja NATOs.    Alatalu ütles, et Euroopa Liidus ja ka NATOs ootab ees küllaltki tõsine suude puhtaks rääkimine, sest Liibüa konflikt näitab kõige paremini, et jutt sellest, et Euroopa Liit toimib konsensuse alusel ja ajab ühtset välispoliitikat on jama. "Tõenäoliseks saab, et nii Euroopa Liidu, kui NATO siseselt tekib mingisugune grupeerumine. Ühed riigid, kellel on üks  seisukoht ja riigid kellel on teistsugune seisukoht. Siin peab toimuma tõe selginemine, ei NATO ega Euroopa Liit pärast säärast grupi liikmete käitumist ei saa olla enam see, mida ta oli enne seda konflikti," lausus Alatalu Delfile.    Alatalu sõnul on selgelt näha, et kogu sellest operatsioonist on kõrvale jäänud põhjamaad, Ida-Euroopa ja ka Türgi, tänu millele ei saagi rääkida, et on tegemist NATO operatsiooniga. "Kõik taandatakse viiele riigile."    "Formaalselt küll kõik viitavad ÜRO  resolutsioonile, aga sisuliselt otsused tegi ju G8. Praktiliselt kolm riiki otsustasid. Prantsusmaa tegi esimese avalduse, seejärel selgelt öeldi, et Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa ja Inglismaa langetasid selle põhilise otsuse," märkis Alatalu.    Alatalu sõnul on tähelepanuväärne veel see, et ühed riigid alustavad ja teised riigid, kui sõda on juba reaalsus, hakkavad selle protsessiga liituma. Tekivad grupid, need, kes liituvad üks päev pärast sõja algust, teised, kes liituvad teisel päeval  pärast sõja algust jne. "Siin on näha, et üks grupp riike otsustab ja teised osutuvad lihtsalt kaasajooksikuteks. See ei ole normaalne ühtne välispoliitika."    Alatalu ütles, et ÜRO resolutsiooni formuleering oli ka väga laialivalguv. "See lubas lihtsalt lennukeelutsooni. See on väga laialt tõlgendatav asi," sõnas Alatalu.    ALatalu hinnangul on tähelepanuväärne välisminister Urmas Paeti avaldus,et Eesti ÜRO üksikriigina ei kaalu võimalusi selles sõjalises protsessis osaleda. "Paet  defineeris meid ÜRO üksikriigiks, mis on parasjagu hämmastav, sest me oleme siiski Euroopa Liidu ja NATO liikmesmaa, ta ei esitlenud seal Eestit kui Euroopa Liidu ja NATO liiget. Ma arvan, et samasuguseid distantseerumisi on ka mõne teise välisministri avalduses. Aga kõik saab selgeks homsel Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel."        Hiina välisministeerium väljendas täna kahetsust  liitlasvägede õhurünnakute pärast Liibüale ja märkis avalduses, et seisab rahvusvahelistes suhetes vastu igasugusele jõukasutamisele. Ka Vene välisministeerium teatas, et kahetseb võõrvägede sõjalist sekkumist Liibüas. Kumbki suurriik ei kasutanud samas ÜRO Julgeolekunõukogus Liibüa-resolutsiooni hääletusel oma vetoõigust, kirjutab BNS.    ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas neljapäeval kehtestada Liibüa kohal lennukeelutsoon ja võtta vägivalla peatamiseks tarvitusele "kõik vajalikud meetmed".    Liibüa võimud kuulutasid seepeale välja relvarahu, kuid jätkasid laupäeval sõjategevust.