Esimesel juhul on aluseks kõrvaline meelevaldselt valitud kriteerium. Kui isikulisuse määramise aluseks oleks näiteks nideerumine, siis kas hobuse loode on pärast nideerumist samuti isik? Sama küsimuse võib esitada kaalu või pikkuse või eluvõimelisuse saavutamise kohta väljaspool emaüska ning samuti sünnitamise/poegimise kohta. Need kriteeriumid ei saa olla aluseks isikulisuse määramisel, kuna ei ole seotud spetsiifiliselt isikulisusega,  vaid kõigi imetajate üldise lootelise arenguga. Kui aga väidetakse, et mõni neist kriteeriumitest on siiski aluseks isikulisuse määramisel, ent ainult inimese puhul, tekib küsimus, mis on see eriline inimese puhul, mis võimaldab imetajate üldises lootelises arengus tõlgendada antud kriteeriumi isikulisuse tekkimise alusena. Kui antud verstapostile eelnevas arengus inimesel selline eripära puudus, ei saa see ka iseeneslikult mitte millestki tekkida. Kui see aga oli olemas enne antud verstaposti saavutamist,  siis ei ole see verstapost seotud isikulisuse tekkimisega - see on vaid etapp juba olemasoleva isiku küpsemisel.