Subtroopikamajas õitsevad juulis aster-tähtlill (Felicia amelloides), varane lembeliilia (Agapanthus praecox), patagoonia fuksia (Fuchsia patagonica), maadjas fuksia (Fuchsia procumbens), lintpõõsas (Homalocladium platycladus), tasmaania elulõng (Clematis gentianoides), austraalia kannike (Viola hederacea), haruldane Austraalia endeem tiiviklilleliste (Goodeniaceae) sugukonnast Velleia paradoxa, Bidwilli pudelpuu (Brachychiton bidwillii), kollakas kängurukäpp (Anigozanthos flavidus), pööris-nelgipuu (Syzygium paniculatum), austraalia pelargoon (Pelargonium australe), vombatimari (Eustrephus latifolius) jt. Õitsemist jätkavad valgete tolmukatega võru-melaleuka (Melaleuca armillaris), punaste tolmukatega elliptiline melaleuca (M. elliptica) ja oranžide tolmukatega naistepunalehine melaleuka (Melaleuca hypericifolia). Õitseb sidrunmürt (Chamaelaucium uncinatum) ´Snow Flake´. Õitsemist alustavad harilik granaadipuu (Punica granatum), kanaari naistepuna (Hypericum canariense) jt. Õitsemist lõpetavad siniste õitega hiid-ussikeel (Echium piniana) ja punaste õitega kanaari ussikeel (E. wildprettii). Õitsemist jätkavad tärnik (Asteriscus sericeus), põõsas-hõbekakar (Argyranthemum frutescens) ´Percussion Red´, kleinia liik (Kleinia abyssinica), sinine kaelakellukas (Trachelium caeruleum), harilik viinapuu (Vitis vinifera), lainjalehine vägihein (Verbascum undulatifolium), prantsuse lavendel (Lavandula stoechas), paberimooruspuu (Broussonetia papyrifera), soorohi (Houttuynia cordata), suureõieline abeelia (Abelia x grandiflora), rooshibisk (Hibiscus rosa-sinensis), tihe habemätas (Liriope muscari), täkiline ardiisia (Ardisia crenata), kõrge vitspalm (Rhapis excelsa) jt. Kõige haruldasem õitseja subtroopikamajas on 2.06.2011. a. eestikeelse nimetuse saanud Uus-Kaledooniast, Uus-Guineast ja Austraaliast pärit vääntaim vombatimari (Eustrephus latifolius) lembeväädiliste (Philesiaceae) sugukonnast.