Sa selgitad, et peamiseks takistuseks teel õnneliku lõpu poole (doktorikraadi kaitsmisele?) on võõrkeelsetes retsenseeritavates ajakirjades selliste artiklite avaldamine, mis vastaksid nõuetele...  Päris  seda ma küll ei väitnud, pigem ütlesin, et oluline on niisuguste tulemuste saavutamine, mis avaldada kõlbavad.  Kus saaks nende nõuetega tutvuda? Ülikoolidel on teatavad nõuded kirjas. Kas Sinu meelest on need nõuded nii universaalsed, et kehtivad igas teadusharus, kõikjal üle maailma, ühiskonna- ja kultuuriseoseid arvestamata?  Kindlasti mitte. On hästi teada, et Euroopaski pole nõuded kõikjal ühesugused. Kas sellist universaalsust ongi  vaja?  Ene, minu meelest ajad Sa põhjuse ja tagajärje segi, kui selgitad, et avaldamisraskused on doktoriõppe pooleli jäämise põhjuseks. Finiisirgel tuleb lihtsalt välja selle tegevuse tegelik tase, mis Eesti ülikoolides (mitte ainult doktoriõppes) valitseb.  Ma pole seda väitnud. Kui ma rääkisin filtrist, siis see tähendab pigem taseme indikaatorit, mitte takistust.  Kas bakalaureuseõppes saavad üliõpilased mingi sellise kujutluse teadusliku uurimise kohta, mida Sa söandaksid rahuldavaks pidada?  Kolmeaastase bakalaureuseõppe käigus on seda küll väga raske anda, kui ainus töö on lõputöö. Aga ilmselt pole kõigil bakalaureusetaseme lõpetanutel seda vajagi.. Kas bakalaureuseõppes on olukord parem?  Kas Sa söandada öelda, et erialase, kutsealase ja ametialase õppe osa ja tase on rahuldav? Tööle läheb ükskord mitte eriala ega kutse, vaid *isiksus *ja tal tuleb asuda mingile *ametikohale*, milles orienteerumiseks valdaval osal "lõpetajatest" peaaegu mitte mingisugust ettevalmistust ei ole.  Sellele küsimusele oskan ma vastata oma eriala põhjal ja ma arvan, et meie oma statistikutele anname päris korraliku ettevalmistuse. Meie eeliseks on muidugi see, et tudengeid ei ole palju ja tudengite-õppejõudude suhtlemine on küllaltki tihe.  Milliseks kutseks doktorandid peaksid valmistuma?  Meie kitsama eriala - matemaatilise statistika - viimased neli (aastal 2007)  lõpetanut: üks õppejõud meie oma instituudis, üks õppejõud TTÜs, üks analüütik USA nimekas pangas, üks osakonnajuhataja statistikaametis. Kõigi doktoritöö arvestas üsna täpselt edasist tegevust.  Milliseks Sa hindad magistri- ja doktoriõppes pedagoogika- ja andragoogika-alast ettevalmistust?  Ei oska vastata.  Võimalik, et loodusteadustes ja täppisteadustes on kõik väga hästi. Ma seda ei tea, ei ole seda vaadanud ja ei räägi sellest. Ühiskonnateaduste osas aga tahaksin Sinult küsida, kas Sa ka neid uuringuid arvesse võtsid, mida seal on doktoritöödena esitatud ja kaitstud?  Loomulikult, võtsin arvesse kõik kaitstud doktoritööd. Suurem osa neist siiski pärines Tartu ülikoolist.  Kas Sa saaksid mulle saata kasvõi ühe Tallinna Ülikoolis kirjutatud ja kaitstud ühiskonnateaduse hulka kuuluva doktoritöö, milles oleks teoreetiline ja metodoloogiline alus sõnastatud ning algandmete kogumiseks on olnud kasutusel selline metoodika, millega osutus võimalikukus koguda küllalt palju usaldatavaid algandmeid ja neid töödelda niisugusel tasemel, et ka tulemused (tuvastatud faktid) oleksid usaldatavad, hinnangud ja järeldused ning ettepanekud ja soovitused arusaadavalt põhjendatud ?