Teiselt poolt võime end võrrelda Poolaga. Varssavi  börs loodi ühena esimestest Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas, mõned aastad enne Tallinna börsi asutamist. Taustaks samuti erastamine ning kapitaliturgude osatähtsuse tõus. Börsi algusaastatel oli seal noteeritud vaid mõnikümmend firmat koguväärtusega paar miljardit eurot. Tänaseks on Warssavis noteeritud sadu ettevõtteid koguväärtusega üle 150 miljardi euro. IPOde arvu poolest on aga Warssavi viimastel aastatel Euroopa edukamaid, edestades kohati nii Londonit kui Frankfurti. Kesk- ja Ida-Euroopas on aga  Varssavi börs vaieldamatu liider nii kapitalituru suuruse, likviidsuse kui ka tuntuse poolest. Poola börsi kiirele arengule aitas kaasa valitsuse selge soov eelisarendada kohalikku väärtpaberiturgu. Selleks astuti mitmeid üsna jõulisi samme, millest osad väärivad eeskuju, teised on ehk kaheldavamad. Eeskuju väärib kindlasti valitsuse süsteemne tegevus riigiosalusega ettevõtete börsil noteerimisel. Otsus sundida kohalikke pensionifonde investeerima 95% rahast kohalikule börsile (nii aktsiad kui valitsuse  võlakirjad) on aga leidnud nii poolehodjaid kui kritiseerijaid. Euroopa Komisjon on sellise lähenemise kui kapitali vaba liikumist piirava otsuse kaevanud kohtusse. Vahepealse aja jooksul on aga Varssavi börs kasvanud võimsaks tegijaks.