Abikaasad ei ela enam koos 4 aastat (abiellusime 1980). Eelmisel suvel jõudsime abikaasaga kokkuleppele vara jagamise osas, et lahutame notari juures. Aga abikaasa hiljem keeldus (väitis, et me ainult arutasime) ja andis ühepoolselt  hagiavalduse kohtusse abielu lahutamiseks. Seletab, et abielu lahutamine toimub nii: kohtus me rahalist kokkulepet ei peagi arutama (lahutame ainult abielu), siis puudub ka riigilõivu tasumise kohustus. Pärast lahutust tasub abikaasa mulle teatava summa, tulenevalt reaalsest olukorrast ja võimalustest. Kohtusse minnakse ikkagi alles siis kui notari juures kokkuleppele ei saada, mis on viimane ja kallim variant. Ei sooviks kuidagi sellise variandiga nõustuda.  Peale abikaasa vanemate surma päris ta  terve kinnistu (2001).  1980 aasate alguses ehitasime koos äiaga pool maja koos ülesse. Suure kõrvalhoone (1994 - 2001) ehitasin kinnistule hiljem üksinda juurde. Samuti läksid ka kõik minu EVP-d kinnistu erastamisse. Abielu jooksul suurenes kinnistu väärtus (töö ja rahalised vahendid) oluliselt, mis nüüd on pärandina abikaasa lahusvara.  Soetasin ka nõukogude ajal krundi, millele oli kavas ehitada uus maja, mis seega oleks olnud praegu meie ühisvara. Tegelikult tegin sama palju tööd ka praegusel  abikaasale kuuluval kinnistul.  Palun, missugused on väljavaated vara jagamise osas antud situatsioonis (kas peaksin esitama vastuhagi).