Soovin Teid tänada saates käsitletud ametnike palgateema eest. Kinnitan üle mõned momendid, mida saates käsitlesite, kui heade soovitustena.    Rahandusministeeriumi poolt avaliku teenistuse seaduse eelnõusse tehtud ettepanek ei näe ette keskset palgaastmestikku. Seda põhimõttel, et juhtidel on eelarve näol ette antud piirid, mille raames peavad nad saama langetada otsuseid, mis aitavad neil enda vastutusala eesmärke võimalikult hästi ellu viia. Liigne keskne palkade  reguleerimine riisiasutustes oleks ebamõistlikult jäik. Selline süsteem kujuneks taaskord ajas formaalseks ning võtaks asutuste juhtidelt vabaduse ja vastutuse teha häid personaliotsuseid.    Me tahame parandada ministeeriumide ning nende valitsemisala asutuste palgasüsteemide läbipaistvust ning võrreldavust. See tähendab, et juhtidel oleks inimesi tööle võttes võimalus saada võimalikult ajakohast infot palgaseisudest sarnastel ametikohtadel teistes riigi ametiasutustes. Juhtidele ei kirjutata asutuste  ette, kui palju konkreetsel ametikohal töötaval inimesele palka makstakse. Juht teeb oma otsuse lähtudes konkreetse inimese võimekusest ja töötulemustest ja loomulikult arvestades oma asutuse sisemist palgastruktuuri.    Koostöös Fontesega loome riigi ametiasutustes tehtavate tööde klassifikaatori, mis ühildub ka Fontese poolt erasektoris läbiviidava palgauuringu klassifikaatoriga. Tööde klassifitseerimine annab võimaluse teha erinevate asutuste ametikohad omavahel paremini võrreldavaks, tuues välja  sisult sarnased tööd.    Kõigil saab olema võimalus võrrelda riigi ametiasutuste palgatasemeid. Võrreldavate ametikohtade (eeskätt tugiteenused) puhul saab teha otsest võrdlust ka erasektori palgatasemetega. Avatus tekib asutuste palgajuhendite ühetaolise avalikustamisega. Palgajuhendites peab olema märgitud, milliseid klassifikaatoris olevaid töid konkreetne asutus teeb ja kui palju just see konkreetne asutuse juht nende tööde eest ametnikele palka maksab.      Tänud veelkord!    Tervitades    asekantsler