Elisa juhatuse liige Andrus Hiiepuu: ''Müüme mobiilse interneti liitumisi juba rohkem kui kõneliitumisi''     Andrus Hiiepuu on hariduselt Tallinna Tehnikaülikooli lõpetanud elektroonikainsener, kellel on lisaks ärijuhtimise magistrikraad Tartu Ülikoolist. Andruse abikaasa Aive on Eesti Suhtekorraldajate Liidu president, kes juhib ka isiklikku suhtekorraldusbürood LH Concept. Hobideks Andrusel ja Aivel reisimine maailma erinevates nurkades, seljakott seljas. Nende reisiveebi saab vaadata siit: www.reisiveeb.ee. Kakskümmend viis aastat on Andrus laulnud Tehnikaülikooli Akadeemilises Meeskooris.    Elisas töötab Andrus alates 1995. aastast. Ta on teenusoperaatorüksuse juht, kellele allub lisaks ka Elisa 4-liikmeline turundustiim, eesotsas Elisa turundusjuhi Karin Kanepiga.      Tulite Eesti turule firmade kolmikuga - Radiolinja, Mäkitorppa ja Tietopuhelin, mis nüüdseks on kõik Elisa kaubamärgi alla ühendatud. Kuidas see järjepidevust mõjutanud on?  Brändivahetused ei ole olnud kerged, aga nad on olnud vajalikud. Radiolinja, Mäkitorppa ja Tietopuhelin olid soomepärased nimed, mis ei aidanud turundustegevusele Eestis sugugi kaasa. Radiolinja ja Uninet ühinesid üheks ettevõtteks 2005. aastal ning sellest ajast saati ongi meie kaubamärgiks Elisa. Oleme selle nimega väga rahul ja enam seda muuta ei plaani.       Eesti mobiilioperaatorite turg on jagatud ära kolme suure teenusepakkuja vahel. EMT positsioneerib end läbi kvaliteedi ja innovatsiooni, Tele2 läbi hinna. Mis on Elisa kuvand?    Elisa on ainus täissideoperaator Eestis, kes pakub nii kõne- kui internetiteenust ja seda nii kodus, kontoris kui liikvel olles. Kui  2009. aastal keskendusime oma turunduskommunikatsioonis täisside sõnumile, siis 2010. aastal oleme pannud rõhku mobiilikõne ja mobiilse interneti tootekategooriatele eraldi.    2010. aastal on Elisa olnud Eesti turul mobiilioperaatorite seas edukaim nii kõnekaardi kui mobiilse interneti osas. Lisaks oleme olnud suurim numbriliikuvuse võitja.      Kus näed suurimat kasvuvõimalust?    Mobiilses internetis. Enne kui me tänavu oma mobiilse  internetilahendusega Elisa MINT turule tulime, oli mobiilne internet oma mega- ja gigabaitidega frustreerivalt keeruline ning hinnad klientide jaoks liiga kõrged, ligi 200-300 krooni kuus. Meie muutsime mahud piiramatuks ja alustasime nö hinnasõda - hakkasime pakkuma mobiilset internetti 99 krooni eest kuus. Konkurendid tulid meile hinna osas kiiresti järgi, aga see meid ei ohusta, sest mänguväljak on tohutult laienenud. Täna müüme mobiilse interneti liitumisi juba rohkem kui kõneliitumisi.      Kas mobiilse interneti hinnatase jääbki selliseks?  Turg on liikuma läinud ja ega vanade hindade juurde enam ilmselt tagasi ei minda.      Mobiilse interneti tarbijate seast on kostnud nurinat, et lubadused mobiilse interneti kiiruse osas ei pea paika.  On olemas reaalsed kiirused ja on olemas teoreetilised kiirused. Meie pakume reaalsete kiirustena keskmiselt 2 - 7 Mbs. On kahetsusväärne, et on konkurente, kes reklaamivad kiirust 21 Mbs. See on  ülehaipimine, sest sellist kiirust on võimalik saavutada vaid teoreetiliselt ideaalsete tingimuste korral, asudes hea ilmaga tugijaama lähedal ja olles selle tugijaama all ainus kasutaja.      Hiljuti kirjutas Henrik Roonemaa Arvutimaailmas, et ta sai Elisa 21 Mbs mobiilse internetiühenduse paketiga 7 Mbs netipulga kaasa.  Elisa pakkus tasuta kuni 7.2 Mbs kiirusega pulkasid, suuremate kiiruste saamiseks tuli lisasumma eest kiirem pulk kaasa osta. Modem ei ole osa  paketist, ilmselt aga meie teenindaja unustas seda mainida.      Kas mobiilset internetti pakkudes ei sae te oma oksa, sest müüte ju ka traadiga internetti ehk koduinternetti?    Ei sae.. trend lihtsalt muutub. Puhas internetikasutus on niikuinii muutumas mobiilseks. Traatinterneti kiirused lähevad suuremaks ja selle päästerõngaks saab lähitulevikus televisioon, mis läbi internetikaabli koju tulema hakkab. Kuigi ilmselt on kunagi ka televisiooni võimalik vaadata  mobiilselt. Ennustan, et varsti on pooltel eestlastel mobiilse interneti andmesideliides olemas. Uuringud näitavad, et valmidus selleks on tugev.      Mis muutusi näed nutitelefonide turul?  Kui täna müüakse neid hinnaga 5000 - 10 000 krooni, siis juba aasta pärast näeme neid hinnaga 2000 krooni ja allapoole. Juba praegu moodustavad nutitelefonid meil uusmüügist 15%. Pakun, et umbes 5-10% Eesti mobiilikasutajatest kasutab nutitelefone. Turundusringkondades on see protsent  kindlasti kõrgem.    Suurim kasvaja on Google'i põhine androidtelefon ja selle aplikatsioonid, mis lähevad varsti ka iPhone'ist mööda, sest androidil on erinevalt iPhone'ist avatud platvorm. Ning kohe-kohe on turule tulemas Nokia uusim nutitelefon N8, mis annab turule kindlasti oma tõuke.    Oluline on omada võimalikult laia valikut telefone, sest klient võib vahetada teenusepakkujat, kui ta tahab uut telefoni, mida saab osta ainult konkurendi juurest.      Juba pool aastat tagasi teatas iPhone, et ei sõlmi enam kohalike esindajatega eksklusiivseid lepinguid. Kas see tähendab, et varsti saab ka Elisast iPhone'i osta?    Elisas need veel niipea müügile ei tule. Meie keskendume android- ja symbiantelefonidele.      Aga Blackberry't?    Ka Blackberry't me ei müü, sest ma ei näe sellel Eesti turul suurt potentsiaali. Blackberry on mõeldud äriklienditootena ja ei sisalda endas ainult telefoni, vaid ka kogu  serverisüsteemi koos paigaldusega. Läti mobiilioperaator Bite võttis omale Blackberry müüki, aga suutis müüa vaid paar tuhat liitumist. Ei usu, et see Eestiski paremini müüks, sest Eesti on Nokia maa ja Nokial on ärisegmendis häid mudeleid.      Kunagi oli Elisa oma kommunikatsioonis väga emotsionaalne, teie reklaamidel oli taustaks kodumaine muusika. Miks enam mitte?    Olen nõus, me oleme liiga ratsionaalseks muutunud. Tahame taas emotsionaalseks muutuda ja MINT on ses  suunas esimesi samme astumas. Õnneks mäletatakse "Kõige ilusaimat leviala" siiamaani!      Kui palju te teate ette, mida konkurendid teevad? Või näete uusi kampaaniaid samal ajal kui kõik teisedki?    Vähe. Tahaks rohkem teada! 70% turunduseelarvetest läheb kõigil mobiilsideoperaatoritel telesse, klipp jõuab telesse päev enne eetrisseminekut ja nii saamegi konkurentide toimetamistest teada samal ajal kui kõik teisedki.      Kuidas konkurentidega läbi saate?    EMT praegune juhatuse esimees Valdo Kalm oli 10 aastat koolis mu pinginaaber. Miks me ei peaks hästi läbi saama? :) Ainult et tööasjadest me omavahel ei räägi.    Loomulikult on konkurents tihe, aga kehtib vaikiv kokkulepe: keegi ei musta oma konkurenti avalikult meedias. Ei ole tajunud, et keegi konkurentidest oleks vihane. Aga võib-olla käib keegi ringi, rusikas taskus, ei tea ju iial…      Mari-Liis Rüütsalu, Estravel: "Kuidas tavaline klient, kelle jaoks mobiililevi ei ole igapäevane mureallikas, peaks vahet tegema erinevatel pakettidel? Kõik on nii segane - kas taotluslikult?"    Keerukus ei ole eesmärk, aga eks kõik teenusepakkujad püüavad ju eristuda. Tõsi ta on, et lihtsus on endiselt suur väljakutse. Oma lihtsa paketiga saad uhkes üksinduses olla turul maksimaalselt 1 kuu, siis tulevad juba konkurendid järgi. Elisa müüb praegu aktiivselt 3-4 paketitüüpi.      Mart Reinson: "Kas vaid tundub või see ongi nii, et mobiilioperaatorite kampaaniad on peamiselt suunatud uute klientide värbamisele ning olemasolevate klientide kinnihoidmisele suunatakse vähem kampaaniaid (kui üldse). Üldiselt on ju nii, et olemasolevat klienti kinni hoida on odavam, kui uusi hankida. Miks siiski minnakse seda teed ja peamiselt pakutakse soodustusi just uutele klientidele."  Uutele telefonidele tehtavad sooduskampaaniad on meil suunatud nii uutele kui olemasolevatele klientidele. Vahe on selles, et  uutele klientidele suunatud kampaaniaid tehakse avalikes kanalites ja need paistavad rohkem silma, püsiklientidele helistab haldur otse või saadetakse mailipostitus. Milleks suhelda oma kliendibaasiga läbi Kanal 2?      Millistes digikanalites millises mahus turundate?    Internetireklaami maht on meil kasvanud, aga see ei ole veel võrreldav tele või välimeediaga. Sotsiaalmeedias on meil oma Facebooki fännileht. E-maili turundust teeme tagasihoidlikult, saadame  olemasolevatele klientidele kvartaalselt e-mailina kliendikirja.      Miks e-maili turundust tagasihoidlikult teete?  E-mailiturundusega tegeleme ärisegmendis. Eraklientidele on telemarketing oluliselt efektiivsem.      Milliste agentuuridega koostööd teete?    Reklaamiagentuuridest on meil juhtagentuuriks Brilliant, aga teeme koostööd ka Taevas Ogilvy ja Raketiga. Meediaagentuuriks on MediaHouse. Suhtekorraldust teeme kas  majasiseselt või kasutame PowerHouse'i.          Kommenteeri intervjuud  Best Marketingi Facebooki lehel!      Intervjueerisid: Silja Oja & Hando Sinisalu, Best Marketing  Kuupäev: 2. september 2010