Arvsõna üks käitub täissihitisena oma ainsuslikkuse tõttu teistest arvsõnadest erinevalt, olles täissihitise üldreegli kohaselt (mittekäskivas alusega lauses) omastavas käändes, nt Ostsin ühe raamatu. Mõõduverbide maksma, kaaluma jms laiendina esineb siiski ka arvsõna üks nimetavalist kasutust, nt Pliiats maksab üks kroon. Leib kaalub üks kilo. Sellistes lausetes ei ole üks tegelikult sihitis, vaid määrus, ning mõõduverb ei väljenda mitte objektile suunatud tegevust, vaid suhet. Vrd Pliiats maksab üks kroon = Pliiatsi hind on üks kroon. Leib kaalub üks kilo = Leiva kaal on üks kilo. Loeng kestab üks tund = Loengu pikkus on üks tund. Kuigi ka sihitisekäändelised hulga- ja mõõdumäärused ning kestusmäärused käituvad üldjuhul sihitisetaoliselt, on niisugusel juhul lubatud mõlemad võimalused: Pliiats maksab üks kroon = ühe krooni. Leib kaalub üks kilo = ühe kilo. Loeng kestab üks tund = ühe tunni.