Seejuures ei tähenda põhiseaduse põhimõtteline kooskõla Euroopa Liidu õigusega seda, et põhiseaduse mõned sätted ei võiks Euroopa Liidu õigusega vastuollu minna. Nii selgitas Riigikohus euro kasutuselevõtu põhiseaduspärasust hinnates, et põhiseaduse täiendamise seadus tähendab põhiseaduse olulist ja läbivat muutmist osas, milles see ei vasta Euroopa Liidu õigusele. Põhiseadusest saab kohaldada seda osa, mis on Euroopa Liidu õigusega kooskõlas või  reguleerib suhteid, mida Euroopa Liidu õigus ei reguleeri. Teisisõnu tähendab see seda, et Euroopa Liidu ainupädevuses või Euroopa Liiduga jagatud pädevuses olevates valdkondades kohaldatakse Eesti seaduste, sealhulgas põhiseaduse vastuolu korral Euroopa Liidu õigusega Euroopa Liidu õigust. Põhiseaduse nende sätete toime, mis pole Euroopa Liidu õigusega kooskõlas ja mida seepärast kohaldada ei saa, aga peatub. Just seetõttu peatub ka euroga ühinemisel põhiseaduse säte, mis annab Eesti Pangale ainuõiguse  emiteerida Eesti raha.