Kui soovime rahvusvahelist edu, tuleb suhteid pidevalt süvendada  Peeter Miller  Eesti suursaadik Jaapanis      Eesti riik on oma välispoliitilist haaret laiendanud aastast aastasse, mis on ka loomulik, sest kui soovime rahvusvahelist mõistmist ja edu, siis tuleb seda tegevust pidevalt süvendada.    Praegu on taaskord sobiv aeg pilgud Kaug-Ida poole pööramiseks, kuna 14-17. veebruaril  leiab aset peaminister Andrus Ansipi visiit Jaapanisse, mille käigus toimub ka tippkohtumine kahe riigi valitsusjuhi vahel. Visiiti leiab aset Jaapani peaministri kutsel ning kuna viimati külastas Eesti valitsusjuht Jaapanit aastal 1998, võib julgesti öelda, et tegemist on kauaoodatud sündmusega.    Maailmas on laialt levinud arusaam, et Jaapanis võtab iga asi pikalt aega. Üheksa korda mõõda, ükskord lõika - see põhimõte kehtib siin igal pool. Lääneliku kultuurikonteksti taustal võib see näida  pisut harjumatu ja tekitada kohati tunnet, et kogu asjaajamine seisab paigal, ent Jaapaniga lävides tuleb sellega paratamatult arvestada.    Selline kujund iseloomustab tabavalt ka Eesti-Jaapani suhteid ning seda nii enne kui ka pärast II Maailmasõda. Eesti iseseisvumise järel saame hakata rääkima konkreetsematest kontaktidest riikide vahel alates 1930-ndatest aastatest, samas edukamaks saame hinnata viimase paarikümne aasta tööd. Taastasime Jaapaniga diplomaatilised suhted 1991. aastal ning pärast  seda on toimunud mitmeid kõrgetasemelisi visiite, mille seast tähelepanuväärseim on muidugi Jaapani keisripaari visiit Eestisse 2007. aasta mais. Seda tuleb osata hinnata, sest Jaapani keisripaar väga sageli välisvisiite just ette ei võta. Me jagame Jaapaniga mitmeid ühiseid väärtushinnanguid ja arusaamu ning see on toonud kaasa ka ladusa koostöö rahvusvahelistes organisatsioonides.    Eriti oluliseks tuleb pidada, et aastast aastasse on järjepidevalt kasvanud Jaapanit tundvate ja selle kultuuri  kogemust omavate inimeste hulk Eestis ning vastupidi. Tokiost vaadatuna on Eesti tuntud eelkõige koorilaulu ja selle traditsioonidega, animafilmidega, Tallinna vanalinnaga ning meie edusammudega IT rakendustes. Ent otse loomulikult ka meie sumomehe Baruto tõttu, kes oma tegevusega Jaapanis pidevalt Eesti positiivset imagot täiendab.    Praegust olukorda võiks tervikuna hinnata selliselt, et Eesti-Jaapani väljakujunenud suhted on head, kuid nad pole eriti intensiivsed. Geograafiline vahemaa ja  kultuuriline eripalgelisus mängib siin teatud rolli, ent kui see on meie tõsine soov lävimist süvendada, siis tuleb selle nimel vaeva näha, ja samas mitte heituda sellest, kui ehk käegakatsutavaid tulemusi järgmisel päeval silmaga näha ei ole. Käesoleva visiidi käigus kohtub peaminister Ansip 15. veebruaril oma Jaapani kolleegi Yukio Hatoaymaga. Kuna Eesti soovib eelkõige majandussuhete hoogustamist Jaapaniga, siis on ka selle kohtumise üheks põhiteemaks majandusalane koostöö. Eesti Jaapani majanduskoostöö  arendamise huvi rõhutamiseks saadab peaministrit visiidil ka äridelegatsioon, kellel on nii iseseisvaid erialaseid kohtumisi kui ka üritusi koos peaministriga.    Jaapan on maailmas suuruselt teine majandusjõud. Vaatamata mõnede naaberriikide kiirele tõusule jääb ta edaspidigi stabiilseimaks kõrgelt arenenud majandusega demokraatlikuks riigiks piirkonnas. Palju on räägitud sellest, et kui Jaapani mulli-majandus 1990-ndate alguses kokku vajus, kulus hiljem jõud vaid raskustega võitlemiseks. Ka viimase  perioodi rahvusvaheline masu pole jätnud Jaapanit puudutamata. Majanduslangus küündib riigis paari protsendini, eksport väheneb, töötus on kasvanud Jaapanis enneolematu 5 protsendini. Loomulikult nõrgestab see nii elanikkonna ostujõudu kui kindlustunnet. Samas Jaapani iseärasuseks piltlikult öeldes on, et latt oli eelnevalt niivõrd kõrgel, et selle nihkumine allapoole ei ole oluliselt mõjutanud Jaapani majanduslikku kogujõudu. Paljude pärast II Maailmasõda pidevat vabadust nautinud Euroopa riikide kogemus  näitab, et kulub pikki aastaid Jaapani potentsiaalse äripartneriga lävimisel, enne kui äriline koostöö formuleeritud saab ja midagi praktiliselt toimuma hakkab. Kuid kui see viimaks toimunud on, siis pole kummalgi poolel kahtlusi äri kasulikkuses ja püütakse teha kõik koostöö hoidmiseks ja süvendamiseks. Ka Eestil tuleb see teekond läbida.    Eesti taasiseseisvusperioodi jooksul on kahe riigi majanduskoostöö arendamine olnud pidevalt kõne all. Saame rääkida teatud üksikutest kordaminekutest, kuid  tervikuna on see protsess olnud eklektiline. Kui tuua näiteid, siis ekspordime edukalt Jaapanisse puitmaju ja toome sealt sisse autosid, kuid laiemalt seisab majanduskoostöö vallas meil teineteise avastamine alles ees. Peaminister Ansipi visiit koos äridelegatsiooniga on demonstreerib Eesti huvi arendada Jaapaniga majandussuhteid. Loodetavasti lisab see käik julgust mõlema riigi ärimeestele teineteisega kontakti leidmiseks. Ja loodetavasti jätkub mõlemal poolel aega arendada need kontaktid viljakaks koostööks.