Kuigi regulaarne mõõdukas alkoholitarbimine alandab paljude usaldusväärsete ja mahukate teaduslike uuringute andmeil ohtu haigestuda ränkadesse südame-veresoonkonnatõbedesse, näitas Mississippi ülikooli meditsiinikeskuse uurijate värske  uurimistöö, et samal ajal tõstab see oluliselt vähiriski.  Uurimistööd juhtinud Jian-Wei Gu kinnitas, et leiu valguses võib väita, et alkoholi tarvitamine on vähemalt rinnavähi ennetamisel kõige olulisem välditav faktor.  Gu ja ta kolleegid andsid kuuenädalastele emastele hiirtele nelja nädala jooksul mõõdukaid koguseid alkoholi ning süstisid eksperimendi teise nädala jooksul näriliste piimanäärmetesse rinnavähirakke.  Katseloomade  lahkamise käigus selgus, et alkoholi tarvitanud hiirte rinnakasvajad olid keskmiselt peaaegu kaks korda suuremad ja raskemad, mis näitab uurijate kinnitusel, et mõõdukas alkoholitarvitamine kiirendab kasvaja veresoonte moodustumist ja muudab seeläbi rinnavähi eluvõimelisemaks ja eluohtlikumaks.  Antud protsessi uurimine näitas, et alkoholi tarvitava inimese või närilise rakud võivad üliaktiviseeruda, kuna üritavad meeleheitlikult "toksiinidest" vabaneda.  Sellise stressi tingimustes hakkavad rakud eritama suures koguses hormooni VEGF, mis stimuleerib veresoonte kasvu ja aitab seeläbi kaudsel moel kaasa vähkkasvaja tekkele ja arengule.  Gu selgitas, et vähirakke tekib ka täiesti terve inimese organismis pidevalt, ent  kuna neil ei ole alguses veresooni, on immuunsüsteemil nendega lihtsam võidelda.  Kui aga vähirakk kasvatab enese külge veresoonte võrgustiku, millist protsessi näib kiirendavat alkohol, hakkavad vähirakud kehas vohama praktiliselt kontrollimatult, lisas ta.    Vaata ka: