Keemiateadused olid 19. sajandi jooksul Tartus esinduslikumad kui füüsika. Tartu on koht, kus M. H. Jacobi pani aluse galvanoplastikale, Ivan Kondakov (1857-1931) lõi kunstliku kautšuki. Keemikute, kes uurisid muu hulgas ka kohalikku ravimuda, seast pärineb ülikooli ainuke nobelist - Riiast pärit ning pärast õpinguid valdavalt Riias ja Saksamaal töötanud Wilhelm Ostwald (1853-1932). Ta oli üks alusepanijaist füüsikalisele keemiale. Ostwaldi õpilane, isa poolt eesti päritolu, Gustav Tammann (1861-1938), kelle varasemad tööd olid kohalikule koolkonnale omaselt füsioloogiaga seotud, on tänapäeval tunnustatud laia teadusvaldkonna, füüsikalis-keemilise analüüsi, rajaja ja arendaja.