Kergesti  uuristatava pinnase tõttu kasvavad need orud õige nobedasti ida poole ja ulatuvad läbi põldude juba metsavöõtesse, mis ulatub kihelkonna lõunärajalt Pähni juurest laiema vöödina Pärli oruni ja sealt kitsama siiluna läbi kihelkonna. See liivase pinnaga sanduriala, millel keskel kaks suuremat sood - Türgisoo ja Suursoo, eraldab Mustjõe lisaorustiku ja nende vahelised lavakõrgendikud Rõuge lähimast ümbrusest. Seega kuulub Mustjõe lähim ümbrus, mis oma hästi arenenud orustikuga omab küll rohkesti Rõuge maastiku  ilmestavaid jooni, kuid sagedate orgude vaheliste tasandikkude, lavade ja suurkühmadega sarnaneb ka palju Karula-Hargla suurkühmade ja tasandikkude valdkonnaga, enam kahe maastiku vahelisesse üleminekualasse. Lähinedes siit Pärli orule ja eriti üle selle muutub pinnamood järjest tüübilisemaks. Olulisemaiks pinnavormeks, mis tõmbab maastikule iseloomulisemaid jooni, nagu eespoolnimetatud, on orud. Neist suurem on Kadeni talude ning Vanamõisa köhalt algav ja kihelkonda ligikaudu 18 km:i pikkuselt läbiv Pärli org,  mis suundub alguses loogeldes põhja, Palu veskist kuni Sänna asunduseni, kus liitub Mustjõe oruga, aga loodesse. Pärli oru laius, sügavus ja veerude kaldenurgad on väga vahelduvad. Järsemad ja kõrgemad oruveerud esinevad Hurda küla ja Purlaku mäe vahemikus: Hurda ja Rooksu küla vahel kõrguvad veerud kuni 40 m: ni ja kaldenurgad keskmiselt 20-25°, paiguti aga ka üle, järsakuid moodustades. Kuna oru laius kõigub siin 150-200 m ümber, siis omandab org sügava kuristiku ilme, mis süvenenud läbi moreenkatte  aluspõhja, paljandades Saarlase veski, Purlaku mäe ja Sänna asunduse all devooni liivakivi ning dolomiiti. Oruveerud on sagedamini kattunud lehtpuiega, lammil aga soistuvate niitudega. Peaorgu suubub mõlemalt poolt rohkesti lisaorge, millist mitmed hiljuti tekkinud sälkorud. Neist orgudest on mainitav lääne poolt Raudsepa org, mille kaudu Türgi soo vesi valgub Pärlijõkke, ida poolt Kusuri org, kust kaudu voolab Ahitse järve vesi Pärlijõkke, Matsi oige looklev ja võrdlemisi lai lammorg, mis algab Rõuge mõisa alt  Rõuge-Saarlase maantee äärest ja mille rohkeist lisaorgudest on märgitav peaaegu kuni Rõuge oruni ulatuv Mukumõisa org, ja enam sälkorule lähinev Hüüdva org, milles voolab Järveküla järvest algav Jugu Kunn-Mikita ja Viitina järvi läbiv Hüüdva jõgi.