"Rahvakirjandust" selle puhtamal kujul edustavad möödunud aastal kolm teistki kirjanikku: Jaan Lattik, Oskar Luts ja Richard Roht (Kivikast oleme eelpool juba vaadelnud). Roht, kelle "Kurgsood" võib pidada võrdlemisi heaks romaaniks, on peale selle aasta jooksul avaldanud kaks raamatut, mis aga kumbki ei tõuse romaani kunstilise tasapinnani. Tema jutustus "Tsirguküla", mis esmakordselt trükitud ajalehe "Kaja" joone all, kuulub  nende "rahva valgustamise" tendentsiga külajuttude liiki, milliseid meil kirjutati aastat paarkümmend tagasi. Selles on vastamisi seatud kaks "parteid": vanameelne ja vabameelne, kes võitlevad üksteisega elu ja surma peale. Vanameelse partei tugedena näeme tegutsevat kaht jõu­kamat peremeest: "raudse ilmavaate" ja kange iseloomuga vana Piirimäe Andrest ning noort Kullaaugu Jüri, igavest lakardit, kes oma "bandega" alati valmis on algatama "kandaale" ja korraldama "pagromme" "harit­laste" vastu. Teist parteid  edustavad kaks noort: kehva Nurmekannu peremees Ludvi, harilik küla "rahvavalgustaja ning seltsielu edendaja", ja Piirimäe Andrese poeg Värdi, kes kümme aastat ilmas ringi rännanud ja lõpuks tagasi koju tulnud, et "tööd teha seal, kus ta sündinud ja kus see tal armsam on kui mujal". Vana Andres, ehk tal kirjaniku sõnade järele küll "hädasti vaja oleks noort tööjõudu oma tallu", ei taha poja plaanist midagi kuulda - tema uhkus ei luba seda. Värdi lahkub isatalust paaripäevase sealviibimise järele ja asub  Nurmekannule, kus ta koos Ludviga asutab telliskivivabriku, hakkab "savikoja venelaseks", nagu pilkab vanameelsete partei. "Isa kannatab oma poja pärast, kelle teod häbiplekina põlevad tema südames," ja pistab ühel pimedal sügisööl telliskivivabriku põlema, "et päästa oma ja poja seisukorda", aga tema kuritöö tuleb avalikuks ja saab surmahoobiks talle endale. Ühel teisel sügisööl tabab Ludvi Kullaaugu Jüri Tsirgupalus võõraste hobuste kõrvale­toimetamiselt, ja kirjanik võib nagu ajalehereporter rahulolemisega  hüüda: "Jüri tabamine oli uueks suureks lüliks selles sündmuste reas, mis Tsirgukülas järgnesid Värdi tulekust ja ta tutvusest Ludviga. Vanameelsete partei oli Jüri paljastamisega kõlbliselt täiesti hävitatud ja kaotas iga­suguse mõju küla elus. Vabameelsete partei oli oma võidu tipul. Üks seisukoht teise järele langes tema kätte ja Ludvi võis nüüd segamata oma poolehoidjatega küla vaimupõllul tegutsema hakata."