Pihkva oblasti piirivalveülem leiab, et Eesti ja Läti elanikest bensiinivedajad on oblasti majandusele pluss, kuna nad jätavad  sinna raha, ning sama kehtib ka sigarettide salakaubanduse kohta.  Venemaa föderaalse julgeolekuteenistuse (FSB) Pihkva oblasti piirivalvevalitsuse ülem Ivan Bobrjašov rääkis 19. jaanuaril pressikonverentsil, et järjekordadest piiril, mida tekitavad bensiinivedajad, niipea lahti ei saa, vahendas Pihkva oblasti uudisteportaal informpskov.ru.    "Neile saab lõpu teha üksnes meie kodanike jaoks ebapopulaarse meetmega:  bensiini hinna tõstmisega sellele tasemele, mis maksab kütus naaberriikides," ütles Bobrjašov.    Piirivalveülema sõnul on sigarettide salakaubavedu levinud, kuna see annab märkimisväärset tulu: Venemaal 400 000 rubla (9800 eurot) eest ostetud sigaretid on Balti riikides võimalik maha müüa miljoni rublaga (ligi 24 500 eurot). Samas tabatakse salakaubavedajaid regulaarselt nii Pihkva piirivalvurite kui ka nende kolleegide poolt.    Bobrjašov väitis, et Eesti ja Läti õiguskaitseorganite  hinnangul on nende riikide turul umbes 50% legaalseid ja 50% salasigarette.    Eesti maksu- ja tolliameti pressiesindaja Katrina Tuulik ütles ERR-i uudisteportaalile, et ilmselgelt on tegemist suure liialdusega.    "2010. aastal läbi viidud mitme erineva analüüsi põhjal võib reaalne salasigarettide osakaal Eestis olla kuni 25%, mitte rohkem," rääkis Tuulik. "2011. aasta analüüsid on koostamisel, näiteks Eesti Konjunktuuriinstituut on selle tavaliselt avalikustanud maikuus. 2010. aasta lõpu  olukorra analüüsid ei ole seega veel valmis ega avalikustatud. Selle info põhjal, mis tänaseks on olemas, saab öelda, et sigarettide salaturg on Eestis tervikuna suurusjärgus 19-20%."    Heikki Aasaru  RahvusRinghääling