Kesk- ja Ida-Euroopa üks vanimaid riike Ungari puutus kommunismiga esimest korda vahetult kokku 1919.aastal, mil katse siin kehtestada kommunistliku süsteemi tekitas üldise kaose ning viis maa katastroofi äärele. Järgnes paarkümmend aastat rahulikku arengut, kuni II maailmasõja käigus NSV Liit okupeeris Ungari  ning kehtestas siin oma relvajõududele tuginedes kommunistliku süsteemi. Vastupanu mahasurumiseks kasutasid kommunistlikud võimud ulatuslikku vägivalda. 1945-1946 arreteeriti Ungaris poliitilistel põhjustel 35 000 inimest, neist 1000 hukati või piinati surnuks. Sellele lisaks saadeti koonduslaagritesse 55 000 inimest. Ungaris kehtestati kommunistlik käsumajandus, mis mõjus negatiivselt maa arengule. Raske surve alla sattus kirik. 1956.aasta revolutsiooni käigus üritas Ungari nõukogude mõjusfäärist väljuda  ning taastada demokraatia, kuid vene tankid surusid revolutsiooni maha. Võitluses langes 2500 ungarlast, 200 000 põgenes välismaale. Kommunistlike võimude poolt vahistati vähemalt 26 000 inimest, neist 350 hukati. Kommunistlik süsteem varises Ungaris kokku samaaegselt teiste Kesk- ja Ida-Euroopaga 1989.aastal, algas kaotatud aastate tagasitegemine.