Inimgenoomi kaardistamine ei tähenda geneetika «valmis saamist», sest kaardile on kantud vaid sümbolid, mille järjestuste tähendust teadlased alles hakkavad selgitama. Praeguseks on teada ca 94% DNA järjestus.  Inimgenoomi kaart sisaldab kõiki inimgeene, kuid ei ütle veel midagi selle kohta, mida need geenid teevad. Esimese ülesandena seisab nüüd ees nn proteoomi (proteiin=valk, st geenide ja nende poolt määratava valgu vastavusse viimine). Artiklis vastab küsimustele ja jagab selgitusi TÜ MRI biotehnoloogia õppetooli dotsent Ants Kurg.