Iisaku segaasustuse naiseriietusse kuulus 19. sajandi esimesel poolel valge linane pikkade varrukatega särk. Lõikelt sarnanes see eesti rahvarõivasärgiga, kuid särgi püstkrae, rinnaesine ja varrukate ülaosa kaunistati vadjapärase värvilise ristpistetikandiga. Särgi peal kanti valget linast, vene naiste sarafani meenutavat umbkuube, millel siin oli omapärane nimetus komuðel. Taolist umbkuube kandsid ka vadja naised. Abielunaiste peakatteks oli vadja-isuri sabanat meenutav pearätt, pavoi. Meeste särgid sarnanesid vene meeste omadega: püstkrae kinnis oli kas vasakul või paremal ja särki kanti vöötatult pükstel. Püksid olid pikad, valgest linasest riidest. Põhiliseks ülerõivaks nii naistel kui meestel oli valge linane sirgelõikeline, külgedel siiludega laiendatud rüü, millele talvel pandi peale lambanahkne kasukas. Vööd olid nii naistel kui meestel palmitsetud värvilistest villastest lõngadest, need seoti ette või pisut küljele lipsu. Mehed on rüü peal kandnud ka otstest tikandiga kaunistatud laiemat valgest linasest riidest vööd.