Kontsentreerimise ja intensiivistamise  tulemusena - ja eelkõige kunstväetiste varasemast rohkema tarvitamise tõttu - hakkasid kaun- ja teraviljasaagid suurenema. Näiteks Eestis peaaegu kolmekordistus 1 ha teraviljasaak ajavahemikus 1951.-55. aastast kuni 1969. aastani. Kariloomade arv Eestis kasvas 260 700-lt 1950. aastal kuni 331 800-ni 1960. aastal ning 520 600-ni 1969. aastal.