Grenoble'i ülikooli astronoomi Xavier Delfosse juhitav töörühm teatas esimesest avastatud Päikesesüsteemi välisest Maa mõõtu planeedist, mis tiirleb oma kodutähest eluks sobivas kauguses.  Teadlaste  kinnitusel on üsna tõenäoline, et antud eksoplaneedil leidub ka elu tekkeks vajalikku vett.  Delfosse sõnas, et kui tulevikus hakatakse välja noppima maavälise elu otsimiseks sobivaid sihtmärke, siis on antud planeet kindlasti väga sobivaks valikuks.  Ekspertide hinnangul kulub siiski veel aastaid või koguni aastakümneid, enne kui tehnoloogia areneb piisavalt kaugele leidmaks olulisi lisavihjeid selle kohta, kas huvi pakkuval taevakehal võiks  tõepoolest leiduda elu.  Lissaboni observatooriumi astronoom Xavier Bonfils möönis, et praegu kasutusel olevate teleskoopide ning muu teadusliku aparatuuriga ei ole see veel küll võimalik, ent juba järgmisel aastakümnel võivad teadlased saada enese käsutusse masinapargi, mis aitab neil sellele küsimusele vastuse leida.  Maast umbes 50% võrra suurem planeet asub meist ligikaudu 20,5 valgusaasta ehk siis ca 193.900.000.000.000 kilomeetri kaugusel.  Samast tähesüsteemist on varem leitud Neptuuni mõõtu (Maast 17 korda massiivsem) planeet ja kogutud andmed näitavad, et seal asub väga suure tõenäosusega veel üks, Maast umbes kaheksa korda massiivsem taevakeha.  Kuna taevakeha tiirleb Gliese 581 nimelise punase kääbustähe ümber, sai see nimeks Gliese 581 C  Seni avastatuist kõige pisem eksoplaneet tiirleb oma tähele enam kui 14 korda  lähemal kui Maa Päikesele, ent kuna selle kodupäike on meie omast väiksem ja tuhmim, jääb taevakeha astronoomilises mõttes nõndanimetatud elamiskõlblikku tsooni, kus võib leiduda voolavat vett (ei jäätu ja ei aura ära) ning seega ka elu.  Küll aga võib äsjaavastatud planeedile sattuv inimene end seal üsna kentsakalt tunda, sest väikese kauguse tõttu oma päikesest kestab sealne aasta vaid 13 Maa päeva.  Astronoomide hinnangul kõigub Gliese 581 C pinnatemperatuur -18 C kuni +40 vahel ning loodud arvutimudel prognoosib, et taevakeha on Maa sarnaselt "kivine" või kaetud ookeaniga.  Avastusest kirjutab detailsemalt ajakirja Astronomy and Astrophysics peagi ilmuv number.    Vaata  ka: