20. veebruaril saatis Soome haridusministeerium parlamenti menetlusse  eelnõu ülikooliseaduse muutmiseks ja täiesti selge on, et mõned seni täiesti iseenesestmõistetavad asjad nagu üliõpilaste võrdne kohtlemine ja tasuta kõrgharidus on esitatud eelnõus selgelt löögi all. Seda kusjuures ennustati ette kohe peale seda kui sotsiaaldemokraadid valimistel põrusid ja sealne valitsus senisest oluliselt paremale poole kaldus.    Muuhulgas distantseerub ka riik ülikoolidest. Ametlikult. Seni väga tugevalt riigi tiiva all asjatanud ülikoolid tahetakse muuta majanduslikult iseseisvateks avalik-õiguslikeks organisatsioonideks või koguni millekski sihtasutuse sarnaseks. Ehk siis riik ei taga enam igas olukorras ülikooli maksevõimet ja sellega seonduvat. Selleks on vaja muidugi sealkandis ümber teha terve seadus. Kuna sealpool vett määratakse ka ülikoolide arv jne. seadusega siis sama  seaduse käigus ühendataksegi kohe ka mitmed suuremad ülikoolid. Muuhulgas lükatakse ühte sihtasutusse kõrgem tehnika- ja kunstikool. Seni sisuliselt riigiametnikena toimetanud õppejõududest saavad töölepingu alusel töötavad töötajad. Muudatus on nii suur, et kõike polegi selle seaduse jaoks kirja saanud ja muudatuste reaalses elus ellu viimiseks esitatakse ilmselt veel eraldi seadus.    Sellist sammu soovitas Soomele 2006. aastal ka OECD, just sellel põhjusel, et ülikoolide muutmine juriidiliselt  iseseisvateks asutusteks võimaldab mitmekesistada nende sissetulekuid. Kaasata erinevaid fonde, investoreid ning muidugi… küsida õppemaksu. Mis oleks riigiasutusena raskem või teatud ulatuses isegi võimatu. Muidugi vihjatakse eelnõus ka sellele, et samal aastal kutsus ka Euroopa Komisjon liikmesriike üles ülikoole moderniseerima.    Olgu, selle eraldi juriidiliste isikute osa annab neile andeks, paindlikkus on alati kasuks tulnud. Lahe on see, et Aalto-ülikooli sihtasutus loodi, riigi osalusel,  tegelikult juba juunikuus. Eeldusel, et sellele antakse üle teatud ülikoolide rollid. Milline enesekindlus, eks ole.    Mis aga on täielik jama on eelnõusse sisse kirjutatud "eksperiment". Praegu nimelt on Soomes kõrghariduse omandamine tasuta hoolimata sellest, millisest maailma otsast sa kohale tulnud oled. Mis peaks igas riigis olema ainuõige valik. Eelnõu ütleb küll, et diplomiõpe jääb ka edaspidi tasuta aga… käivitatakse eksperiment mille käigus ülikoolid ja kõrgkoolid saavad magistriõppe  puhul loa taotleda luba õppemaksude kehtestamiseks väljastpoolt Euroopa Liitu pärit üliõpilastele. Jalaga saab seega tagumikku ka üliõpilaste võrdse kohtlemise printsiip. Suured tulekahjud saavad ikka alguse ühest tikust ja see on 100% asi mis parlamendis vaidlusi tekitama hakkab ja loodetavasti eelnõust kaob. Samas, jõudude vahekorda arvestades ilmselt siiski jääb. Taanis, kusjuures vähendas õppemaksude kehtestamine EL-i mittekodanikele nende riikide üliõpilaste arvu 40% kandis. Ei pane selle numbri nimel pead  pakule, pärineb see Soome Sotsiaaldemokraatlikult Üliõpilasorganisatsioonilt.    Just see viimane nullibki ilmselt kõik uuest seadusest tulenevad positiivsed muutused ja uuest seadusest tuleb varem või hiljem rohkem kahju kui kasu…    Kusjuures. Kui keegi tahab saada põgusat ülevaadet kõrgharidussüsteemidest (peamiselt õigusliku paiknemise aspektist vaadatuna) üle maailma, siis konkreetse eelnõu, meie mõistes, kaaskiri on kohati isegi päris informatiivne.