Mõiste Deutsch alla kuulusid sakslastest aadlikud, haritlased ehk literaadid - nagu seda suhteliselt homogeenset sotsiaalset gruppi Venemaa Balti provintsides nimetati - kaupmehed ja käsitöölised. Kokku hinnatakse sakslaste osakaaluks rahvastikus 3-5%. Kergelt halvustava varjundiga nimetuse Undeutsch all peeti silmas Eesti- ja Liivimaa eelkõige eestlastest ja lätlastest talupoegi ja linnade alamrahvast. Sealjuures ei moodustanud ei eestlased ega baltisakslased tolleaegses rahvuseelses ühiskonnas mingit omaette terviklikku rahvusgruppi. Väga selgepiiriliselt eraldus teistest baltisakslastest aadel, mille ülemvõim põhines suurmaaomandil ja poliitilistel eesõigustel.