Põhja-Austraalias leiti väikese koera mõõtu ja peaaegu kilo kaaluv kärnkonn, kes sai hüüdnimeks Toadzilla.  Peaaegu 38 cm pika ja ligikaudu 0,9 kilogrammi kaaluva aaga (Bufo marinus) püüdsid kinni antud liiki kuuluvate kahepaiksete hävitamisega tegeleva ühingu FrogWatch aktivistid.  Leitud superkärnkonn oli isane ja kuna tavaliselt on suuremat kasvu just kõnealuse konnaliigi emased isendid, märkis FrogWatchi aktivist Graeme Sawer, et poleks tahtnud tolle õega kokku puutuda.  Aaga näol on tegemist tegelikult hoopis Lõuna-Aafrika päritolu võõrliigiga, kes toodi Austraaliasse võitlemaks kohalike kahjuritega aastal 1935.  Tänapäeval elab Austraalias hinnanguliselt 1,2 miljonil ruutkilomeetril kuni 200  miljonit aagat, kes põhjustavad oma elualasid pidevalt laiendades looduskaitsjatele tõsist peavalu.  Teadlased on aagasid uurides tähele pannud, et need suudavad erinevate õhutemperatuuridega üsna kenasti kohaneda ning ennustavad seega liigi leviala pidevat suurenemist.  Aaga muudab kohalikele elukatele üliohtlikuks tõik, et see konnaliik on mürgine ja nii on krokodillide, madude ja paljude teiste neist kahepaiksetest toituda üritavate loomade arvukus mitmetes Austraalia piirkondades viimaste  aastakümnete jooksul märkimisväärselt vähenenud.  Huvitaval kombel on mõned Austraalia liigid siiski ka suutelised aagale jahti pidama ning seejärel ellu jääma.  Näiteks must-harksaba (Milvus migrans) on õppinud ründama aaga pehmet kõhualust ning hoidma eemale ta seljal asuvatest mürginäärmetest.  Ka Austraalia pärisliigi Dahli puukonna (Litoria dahlii) isendid on mõningate teadete kohaselt võimelised toituma aagade kullestest ja noorkonnadest ilma, et see nad teise ilma viiks.  Mürgise külalise olemasolu on avaldanud oma mõju Austraalia liikide evolutsioonile - näiteks on mitmetel maoliikidel loodusliku valiku tulemusena muutunud domineerivaks väikeste lõugadega isendid, kes ei saa pirakaid aagasid alla neelata ja end sel viisil ära mürgitada.