Eesti iseseisvus toob põhjaliku pöörde meie ühiskonna ja riigi vahekorr a s. Riik tõuseb nüüd ühiskonna huvide tulipunkti. Oli loomulik, et riigi esimesed konkreetsed päevaülesanded tõusid vajadusest edasi viia neid taotlusi ja üritusi, mis ühis­konnal seni olid pooleli või mille teostamisel tal oli sageli ülepääsema­tuid raskusi. Siit siis maareform, emakeelse kultuuri ra­jamine ennekujutlemata avaraile  alustele, hoo­litsemine rahvusliku teaduse, kirjanduse, kunsti eest jne., jne. Riigi kättevõitmine seadis ka enneolematud ülesanded tema endakorrastamise alal, avades ühtlasi uusi avarusi poliitilise elu alal. Suurest poliitilisest murrangust tõusis ka uus programm, mis oli lühi­dalt sõnastatud: riik rahvusliku ühiskonna teenistusse!