Eks mingil määral on kohalikud reeglid  igas lehes fikseeritud kah. Äripäev näiteks oli pikka aega ainus leht, kus internet kirjutati väikese tähega. Ja lyhendite lõppu ei panda seal punkte, Wikipedias tunduvad need punktid mulle juba harjumatud. Aga eraldi raamatut ei viitsi kyll keegi koostada. Stiiliraamat tähendab pigem seda brošyyri moodi asja, kus on kirjas, kuidas lehte kujundatakse.    Altkäemaksu ja pistise eristus ei pärine muidugi keelemeestelt, nii nagu enamik terminoloogiat uuemal ajal. Aga oma raamatusse panid nad selle  kyll ise. Lihtinimesed ei lase ennast sellest muidugi häirida, sest selles eristuses pole mingit loogikat. Pole näiteks mingit põhjust, miks see eristus just sedapidi käib ja mitte teisiti.