Eelmisel sajandil saadud tulemused võivad tänapäevastest erineda veel sellegi poolest, et praeguseni kehtiv balti kõrgussüsteem, s.t. Kroonlinna null, toodi Eestisse alles 19. sajandi lõpus - järelikult enne  seda toimunud mõõtmiste nullpunkt ei tarvitse olla sama Kroonlinna nulliga. Seda tõestavad kõik Struve poolt mõõdetud tulemused, mis on suuremad praegustest. Struve nullpunktiks oli Liivi lahe tase Daugava jõe suudmes. Enne 1940. a. oli meie kõrgusvõrgu lähtenivooks Tallinna sadamas asuva mareograafi aastatel 1923-1934 registreeritud andmete põhjal määratud Soome lahe keskmine veetase. Praeguse Eesti riikliku kõrgusvõrgu reeperite absoluutsed kõrgused on arvutatud Soome lahe keskmise nivoo suhtes Kroonlinna  nullist 1977. a. Balti kõrguste süsteemis (Randjärv jt 1998). Ka nendest erinevustest tingituna võib olla käibesse tulnud erinevaid kõrgusarve.