Järgnevalt keskendungi Kaur Kenderi loomingule kui ühele näitele võimalikust kohanemisest. Pean Kenderit  omamoodi kirjandusüleseks (mitte kirjandusväliseks) nähtuseks, s.t Kender kui kohanemise märk ei iseloomusta mitte ainult kirjanduslikku konteksti, vaid teatud suundumusi ühiskonnas laiemalt, mis ühendavad kultuuri, raha, reklaami, edukuse, maskuliinsuse. Kender noorema põlve autorkonna esindajana on ühelt poolt väljendanud oma sõltumatust praegusest kirjandus-situatsioonist, enamgi veel, ta on distantseerunud ka kirjanik-olemisest (nagu näiteks Kerttu Rakkegi). Vastumeelsust kirjanik-olemise suhtes on Kender  väljendanud mitmetes intervjuudes. Näiteks "Maalehes" vastab Kender küsimusele "Miks sa ennast kirjanikuks ei pea?" nii: