Kirjanduselu, see on juba ka  ühiskondlik mõiste ja siin peaksid kogumina arvesse tulema kirjanduslikud teosed, loomistingimused, kirjanikkude saatus nii isikuna kui ühiskondliku lülina, kirjastusolud, honorarid, raamatute levik, suhtumine raamatuisse, arvustus, üksikute teoste mõju ja nende summeeruv mõju, kirjanikkude nõuded ühiskonna vastu, seltskonna nõuded kirjanikkude vastu, ideoloogiline võitlus, väliste sündmuste mõju kirjanikesse, tõlkekirjanduse ilmumine, teiste maade kirjanduse kättesaadavus, teatri mõju näitekirjandusse jne.  Kirjanduselu on laialivalguv ja komplitseeritud nähtus ja tema protsessist säi­lib vähe andmeid. Kahtlemata lähemas tulevikus oleks võimalik kirjutada üksikasjalisemat kogupilti pakkuvat teost Eesti iseseisvusaegsest kirjanduseelust, kui autor erilise hoolega koguks