Paslepa valla Österby külakool asutati 1868. aastal avaliku rahvakoolina. Õpiaeg oli kolm aastat. Esimeseks õpetajaks tuli Paslepa kooli Kuuda seminari lõpetanud Hans Kibus, kes sai aastas 100 rubla palka. Kool oli kakskeelne, õpilasi 30-40.    Hans  Kibuse järel valiti õpetajaks paslepa seminari lõpetanud Johan Kuuskmann Sutlepast. 1881. aastal valmis koolimaja, sinna valiti õpetajaks paslepa seminari kasvandik Kristjan Einbusk. 1893. aastast alates õpetasid Österbys H. Lievoch, Gustav Tomti, Hans Pöhl, Johannes Pöhl, Karl Aliin, Herman Timmermann, Ida Kivarimees, Martha Blees. 1920. aastal valiti õpetajaks 1904. aastal sündinud Aleksander Sedman, see kutseta mees töötas edukalt 9 aastat.    1927. aastal muudeti kool 4-klassiliseks. Selles  kakskeelses koolis tuli õpetajal korraga kaheksale klassikomplektile õpetust anda. 1929. aastal muudeti kool 5-klassiliseks, juurde ehitati teine klassituba, õpetama hakkas Läänemaa õpetajate seminari lõpetanud Helene Laving. 1930. aastal, seoses Pürksi 6-klassilise kooli uue hoone avamisega, suleti Österby kool.    Kuna õpetajate perekonnad olid paljulapselised, siis sidusid majapidamismured neid nii, et mõnigi kord jäi tund pidamata. Koolide hoolekogu protokollides on kirjas juhtumeid, kus lapsed  ootasid õpetajat asjatult, sest viimane oli laudas poegiva lehma juures. Sagedasti juhtunud, et õpetaja saatis hommikul tulnud lapsed koju tagasi, sest ta hakkas siga tapma.    Noarootsi köstrikooli õpetaja hoidis klassitoa seinal oma hobuserange, looka, talvel vankrirattaid. Ägestudes haaranud ta vahel seinalt looga poiste hirmutamiseks.