Eesti on alates 2007. aasta 21. detsembrist Schengeni ühtse viisaruumi liige. Schengeni liikmesriikide vahel asuvatel piiridel ehk sisepiiridel üldjuhul piirikontrolli ei teostata. Sisepiiri võib ületada igal ajal meelepärases kohas. Sellegipoolest tuleb kaasas kanda isikut tõendavat dokumenti, milleks on pass või isikutunnistus (ID kaart). Schengeni liikmesriigi ametivõimudel (politsei,  immigratsioonitalitus) on õigus vajaduse korral neid kontrollida.    Liitumisel Schengeni viisaruumiga rakendusid piirikontrolli kompensatsioonimeetmed. Senise vahetult piiril toimunud passikontrolli asemel kontrollivad politseiametnikud Eestis viibimise seaduslikkust kogu riigi ulatuses. Sel eesmärgil on kasutusele võetud liikuvad üksused, kes võivad kontrollida isikute ja autode dokumente ning autode tehnilist seisukorda.    On võimalik, et Eesti või mõni teine Schengeniga ühinenud liikmesriik  taastab ajutiselt piirikontrolli sisepiiridel. Piirikontrolli ajutine taaskehtestamine tuleb kõne alla tõsise ohu puhul avalikule korrale või sisejulgeolekule.    Ajutine kontrolljoon Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahel on Schengeni viisaruumi välispiir. Välispiiri saab ületada seitsmes Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelises piiripunktis. Piiripunkti territooriumile sisenedes tuleb jälgida liiklusmärgistust ja valida sobiv sõidurada vastavalt märgistusele (Euroopa Liidu kodanikud  või kõik reisidokumendid, sõidukitüübi järgi: sõiduautod, veokid või reisibussid). Euroopa Liidu kodanikel on õigus läbida piirikontrolli ka kõikide reisidokumente kontrollimiseks mõeldud kontrollraja kaudu.    Samuti saab välispiiri ületada Tallinna piiripunktis ning rahvusvaheliseks liikluseks avatud sadamates.    Narva jalakäijate piirpunkti kaudu saavad piiripunkti ületada vaid Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni kodanikud.