Põlisrahva suuremaid hulki kooliharidus esialgu ei puudutanud. Ajaloolaste hinnanguil jäi eestlaste enesetunnetus keskajal oma keele-, olme- ja kommetekeskseks, mis erinesid väga tugevalt võõraste sissetungijate omadest. Katoliku usu kaudu oli põlisrahva kultuuri imbunud küll uusi elemente, kuigi see protsess polnud veel süstemaatiline.