07.02.2011 18:59  Elo Ellermaa   Aasta lõikes on indeks võrreldes eelmise aastaga vähenenud küll 0.4 %, kuid märkimisväärne on endiselt suur toidu hinnatõus, vahendas "Aktuaalne kaamera".    Statistikaameti täna avaldatud numbrite järgi on tähelepanuväärne see, et kui terve eelmise aasta on hinnad stabiilselt tõusnud, siis nüüd, euro tulekuga, võrreldes detsembriga jaanuaris hinnad ei kallinenudki. Oluline on muidugi elektri, soojusenergia ja kütte mõningane odavnemine võrreldes eelmise kuuga.    Viimase 12 kuu jooksul tõusis indeks 5,3% ning seejuures mõjutas seda kõige rohkem just toidu ja mittealkohoolsete jookide 11, 4-protsendine kallinemine, mis andis kogu tõusust lausa poole. Kas need hinnad on tõusnud euro valguses või mitte, on väga raske tõestada.    "Seda me nüüd nii täpselt nendest teistest mõjudest ausalt öeldes ei suudagi eristada," ütles statistikaameti hinna- ja palgastatistika osakonna juhataja Viktoria Trasanov. "Aga mis me nüüd võime öelda ümarduse efektist,  kuna meie kogusime kõik hinnad detsembris kroonides ja jaanuaris eurodes, siis praktiliselt tekib igasuguseid ümardamisefekte. Kui me neid hindasid kontrollime, siis on näha et muid suuremaid muutusi ei olnud, võib-olla jäi see miinus 0,2% ja pluss 0,2% vahele."    Üks asi on ümardamisest tekkinud hinnamuutus, mis on puhtalt tehniline, kuid mõningaid viiteid on siiski ka euroga kaasnevale hinnatõusule.    "Nüüd on tekkinud nii-öelda kaasnev hinnatõus," ütles Swedbanki makroanalüütik Maris  Lauri. "Pärast seda ümardatakse mitte enam korrektseks ümardamiseks, vaid tahetakse saada ümmargusi numbreid. See on tegelikult toimunud. Ka statistikamet viitas näiteks toitlustuses, et hinnad tõusid, ja ka mitmetes teenustes. Võis karta, et teenustes see hinnatõus toimub - esiteks on järelevalve väiksem. Seal on väga palju väikseid ettevõtteid ja on kergem leida põhjendusi."    Loomulikult on meie toiduhindade suureks mõjutajaks ka toidu hind maailmaturul, mis kerkib juba seitsmendat kuud  järjest. Põhjuseks on mitmed looduskatastroofid, kütuse kallinemine ning samuti inimkonna kiire juurdekasv.    "Kõige rohkem paneb meid muretsema hinnatõusu pikk kestvus, mis algas nii kaua aega tagasi ja ei anna mingit vihjet selle kohta, et see niipea drastiliselt muutuks. See pikk aeg tekitab lõpuks paljudes riikides toiduinflatsiooni," nentis ÜRO toidu- ja põllumajandusorganisatsiooni majandusteadlane ja viljaekspert Ardolreza Abbassian.    Maris Lauri rääkis, et maailma hinnatõus meist  kuidagi mööda ei lähe - oleme impordist väga sõltuv riik. Siiski ennustatakse tänavuseks hinnatõusu pidurdumist, põhjuseks eeldatavalt madalam globaalne majanduskasv.