Seadmata kahtluse alla muudatuse üldist kiiduväärt eesmärki, saab mõnes kohas siiski rääkida veel eelnõu lihvimise võimalusest. Nimelt jääb arusaamatuks kulutuse ilma igasuguste lisatingimusteta lugemine erisoodustuseks kõigi teiste töötajate osas,  kes ei ole tööandjaga töö- või teenistussuhtes. Antud otsustuse põhjendamisel keskendub eelnõu kulutuse ettevõtlusega seotuse või mitteseotuse asemele aga hoopis sellele, et antud viisil soovitakse takistada tööjõumaksudest kõrvale hoidumist.    Eelnõust ei selgu täna veel, miks peaks tööandja ausus või ebaausus olema jaotunud lepingu liikide järgi, st olles aus töölepingulise töötajaga ja ebaaus võlaõigusliku lepingu alusel töötavate isikutega.    Kokkuvõttes võiks siinkohal kaaluda  eelnõu täiendamist juhtimis- või kontrollorgani liikmete, võlaõiguslike lepingute alusel töötavate või teenust osutavatele isikute osas ajalise piirangu lisamisega, mille kohaselt ei ole tegemist erisoodustusega, kui isik on enne tasemekoolitust olnud tööandjaga tööalaselt seotud pikema aja jooksul või on seda pärast koolitust.