Jõukuse kasvu on Eestis näha igal pool, linn uueneb ning vanu tööstushooneid ehitatakse ümber  büroodeks, kauplusteks ja restoranideks.  Tekkinud on keskklass, paranenud on elatustase ja tervisehoid.  Eestis oli majanduskriis karm, aastal 2009 langes sisemajanduse kogutoodang 14%, Soomes langes sama näitaja 8%.  Peaminister Andrus Ansipi sõnul ei langenud kriisi süü Soomele, kuid Eesti teenis mõnes mõttes kriisi ära, sest eestlased toitsid kinnisvara buumi. Ansip juhtis Eesti valitsust ka majanduslanguse ajal, tehes karme kärpeid. Sellest hoolimata valis rahvas Ansipi kevadistel  valimistel jälle peaministri ametisse.  Eesti majandus on esimesel kvartalil kasvanud kaheksa protsenti. Eesti tööstustoodang on juba kõrgemal tasemel kui enne kriisi. Eksport on kasvanud lausa 53 protsenti.  Ansipi sõnul on euroga liitumine juba kasuks tulnud, lisades riigile stabiilsust ja usalsduväärsust.  Eesti riigil puuduvad suuremad võlad tänu põhimõttele, et ei saa kulutada rohkem kui teenid. Riigimajandus on tasakaalus ja majanduskasvu ajal oli kogutud reservi raha, mida sai kasutada  kriisi ajal.  Majanduslanguse ajal tõsteti muuhulgas käibemaksu 18 protsendilt 20-le, samuti tõsteti alkoholi-,tubaka- ja kütuseaktsiisi. Ansip rõhutab, et kärpeid tehti pigem ootuste kui elamistaseme arvelt. Sellegipoolest on tarbijahindade tõus olnud järsk, samal ajal on palgad langenud.  OECD on Eestit hoiatanud struktuurse tööpuudusega kaasnevatest ohtudest. Eesti töötuse määr oli märtsis ligi 14 protsenti. Meestest iga viies ja alla 25-aastastest peaaegu iga kolmas on töötu. Eesti loodab  probleemist üle saada lisades koolitusi ja arendades teadust.  Majanduse ülekuumenemist ei kardeta, sest tugev kasv on tingitud madalast stardilävest. Kriisi madalseis on saavutatud, kuid kriis ei ole veel täiesti läbi, seega majanduskasvu ei tasu veel piirata, leiab peaminister Ansip.