Nimepuid uurides võivad samuti Raasiku ning Kuusalu valla inimesed sugulasi leida.     Sugupuude koostamisel tuli appi võtta ka käärid ja liim.    Juuni lõpus avati Kose pastoraadis Ida-Harjumaa sugupuude näitus. Esindatud on 40 piirkonnaga seotud suguvõsauurimust nii skeemide, plakatite kui ka raamatute näol. Näituse idee algatajad olid Kose kihelkonnast pärit suguvõsauurijad Arne Rütter ja Ülo Roosnurm.    "Sugupuu näituse üks eesmärk on genealoogilise uurimistöö elavdamine kunstilise vormi abil. Kuigi  mitmed sugupuu-arvutiprogrammid võimaldavad väljatrükki isegi koos fotodega, ei ole need mõõdud küllalt suured. Seega tuleb näituse jaoks vähemalt käärid ja liim appi võtta. Ei ole tähtis mitu sugupuud näitusel üleval on, vaid oluline on mulje, mis vaatajale jääb," märkis Arne Rütter, näituse peakorraldaja ja Eesti Genealoogia Seltsi (EGeS) Ida-Harju rühma eestvedaja.    Värvilised tabelid, käsikirjalised tekstid ja suurejoonelised joonistused lisavad põhjalikule uurimustööle emotsioone ja  atraktiivsust. Suure töö on ära teinud Arne Maadväli, kes on uurinud Mart Madvärki (1811-1876) sugupuud. Selle sugupuu järglaste seas on mitmed praegugi Anija vallas elavad inimesed. Lisaks Madvärkile on esindatud perenimedena Harmipaik, Malts, Mätlik, Lass jpt. Vaevalt, et praegused antud perekondade kõik noored teavad, et neil on ühine vaarisa. Samuti tuleb ära märkida Otseppade sugupuu Rookülast, mille autor on Eike Riis. Ka selles sugupuus tuleb ette mitmeid tuttavaid nimesid. Väga ilusa viimistlusega on  koostatud Tapude sugupuu, autorid Hillar ja Maili Tapu.    Ida-Harju rühma kuulub praegu 27 inimest. Peale selle 36 inimest teistest rühmadest, kes uurivad ka Ida-Harjumaad. Eike Riis Võrumaa rühmast, kelle suguvõsa on Kose kihelkonnaga seotud, innustaski sugupuu näitust korraldama.    "Uurisime mitmeid võimalusi, kuid kõige sõbralikumalt suhtus näituse korraldamisse Kose kogudus," rääkis Arne Rütter.    "Kose pastoraat sobib antud näituse eksponeerimiseks hästi - sugupuud toetuvad  seintele, mis pärinevad samast ajast, kuhu ulatub paljude Eesti suguvõsauurimuste algus," märgib EELK Kose koguduse õpetaja Mare Palgi.    Genealoogia ehk suguvõsauurimine on uurimisteema, millega on tegeldud ja tegeletakse kogu maailmas. Eestlased on oma suguvõsasid uurinud peamiselt 20. sajandist alates.    "Uurimine aktiviseerus 1990. aastatel, kui Eesti Vabariigi taasiseseisvuse algul hakati tagastama maid ja kinnisvara," mainib Kahro Kivilo, koguduse organist.    Arne Rütter  alustas oma suguvõsauuringuid väikese poisina umbes 45 aastat tagasi. Kõigepealt uuris ta vana­emalt oma sugulussidemeid ühe või teise külaelanikuga. Et paremini meelde jätta, hakkas ta joonistama skeeme ja hoogu sattudes pani kõik vanaema teadaolevad sugulased kirja. Need skeemid said aastakümneid hiljem sugupuu uurimise algmaterjaliks, mille järgi oli väga lihtne kirikuraamatuid uurima hakata. Välja arvatud mõned erandid, on kõik Arne Rütteri eellased pärit Kose kihelkonnast. Ta on välja selgitanud 8  põlve esivanemaid (ca 500 inimest).    "Kahjuks on Kose koguduse personaalraamatud praeguseks nii halvas seisukorras, et ilma restaureerimata neid enam kasutada ei saa. Antud näituse üks eesmärk olekski inimeste tähelepanu juhtimine Kose kirikuraamatute nukrale hetkeseisule. Aastakümneid on nende raamatute abi vajatud, et leida andmeid oma esivanemate kohta. Nüüd vajavad abi raamatud. Näituse avamisel pidas selleteemalise ettekande Eike Riis, kes on aidanud korda teha Rõuge kirikuraamatud. Nüüd  kogutakse annetajate abil raha Kose kirikuraamatute restaureerimiseks," räägib Mare Palgi.    28. augustil toimub näitusega seoses ka Kose kihelkonnapäevade raames Eesti Genealoogia Seltsi korraldatud õppepäev-töötuba sugupuu koostamisest. Plaanis on ettekanded ja individuaalsed konsultatsioonid. Ida-Harjumaa sugupuude näitust on huvilistel võimalik külastada kiriku lahtioleku aegadel: teisipäeviti, neljapäeviti, laupäeviti ja pühapäeviti. Näitus jääb avatuks 31. augustini.