30 aastat väldanud Chicago ülikooli teadurite uurimistöö näitas, et häbelikel või muul põhjusel antisotsiaalsetel meesterahvastel on võrreldes oma suhtlemisaltimate soo- ja eakaaslastega oluliselt suurem tõenäosus surra südameinfarkti või insuldi tagajärjel.  Ajakirjas Annals of Epidemiology tutvustatav uuring annab lisakaalu teooriale, mille kohaselt valitseb isiksuseomaduste ja füüsilise tervise vahel tugev seos.  USA uurijad jälgisid enam kui 2000 meesterahva tervist mitmekümne aasta vältel kuni umbes 60% neist olid erinevatel põhjustel surnud.  Seejärel kõrvutati surmapõhjuseid meestele vaatlusperioodi alguses koostatud psühholoogilise  profiiliga.  Andmeanalüüs tõi esile, et kõige ujedamad mehed surid võrrelduna kõige sotsiaalsemate meestega insuldi või südameinfarkti tagajärjel umbes 50% suurema tõenäosusega.  Kuna uuringus võeti arvesse ka teised peamised südame-veresoonkonnatõbede riskifaktorid, näib see vähemalt esmapilgul lükkavat ümber arvamuse, et antisotsiaalsed mehed surevad sagedamini insuldi või infarkti tagajärjel seetõttu, et nende eluviis on ebatervislikum.  Teadlaste hinnangul võib tõusnud surmariski põhjuseks olla  asjaolu, et häbelikud mehed satuvad sagedamini organismile kurnavalt mõjuvasse stressi või siis on nende iseloomuomaduste "seadistus" mingisugusel senitundmatul moel seotud selle ajupiirkonnaga, mis kontrollib südame normaalset tööd.  Antud vallas viimastel  aastakümnetel tehtud avastused näitavad, et südametervise seisukohast on kõige ohutum olla muretu ja sotsiaalse iseloomuga ning erinevate raskete haiguste riski tõstavad nii ülemäärane tööle pühendumine kui ka pidev tunnete allasurumine ja pessimistlik ellusuhtumine.  Mitmete teaduslike uurimistööde raames on leitud ka tugev seos vaesuse, madala sotsiaalse staatuse ja kehva (südame)tervise ning koguni kiirema bioloogilise vananemise vahel.  Nii selgus 2006. aastal avalikustatud uurimistööst, et  madalamasse sotsiaalmajanduslikku gruppi kuuluvate inimeste keharakud vananevad rikkamate kaaskodanike keharakkudest märkimisväärselt kiiremini.  Madalama sissetulekuga ning vähemtasustatavat käsitsitööd tegevad inimesed surevad "ajuga töötavatest" ning paremat palka saavatest eakaaslastest oluliselt sagedamini enneaegselt vähi, südameinfarkti ning insuldi tagajärjel.  Hinnanguliselt põhjustab vähemalt kolmandiku neist ränkadest tõbedest vaesema elanikkonna seas laiemalt levinud ülekaalulisus,  suitsetamine ning ebatervislikud eluviisid laiemalt.  Ent 1552 naise vere valgeliblesid uurinud Tim Spector ja ta kolleegid Londoni St Thomase haiglast, et madalamalt tasustatavat käsitsitööd tegevate naisterahvaste rakud vananevad samuti kiiremini ja seda isegi juhul, kui ebatatervislike eluviiside laiem levik eelnevalt arvesse võetakse.  Keskmiselt olid nende rakud 7-9 aastat "vanemad" kui sama sünniajaga mittekäsitsitööd tegevate naiste keharakud.  Rakkude vananemise kiiruse tuvastamiseks mõõtsid  teadurid kromosoomide otsi kaitsvate telomeeride pikkust.  Telomeerid muutuvad iga raku jagunemisega pisut lühemaks ning seega võib järeldada, et mida lühemad on telomeerid, seda enam on rakud jagunenud.   Spectori hinnangul on  tuvastatud ja esmapilgul üsna üllatava seose põhjuseks tõik, et madalama sissetulekuga ning sotsiaalmajanduslikku põhjakihti kuuluvad naised peavad taluma suuremat igapäevast psühholoogilist stressi, mille tõttu on nende keharakud saanud laialdasemaid oksüdatiivseid kahjustusi.  Teadlane lisas, et väga suure tõenäosusega ilmneb sama seos ka meeste puhul.    Vaata ka: