Rahvusliku ärkamisliikumise esimene puhang  palvekirjaliikumine - leidis agaraid kaastöölisi ka Suure-Jaanis. Üheks kesksemaks kujuks oli köster Joosep Kapp. Teiseks oli Johann Köler, kelle isatalus peeti 1864. a. tähtis Lubjasaare koosolek", kus otsustati lähetada keisri juurde saatkond palvekirjadega, mis sisaldasid rahva soove oma tulundusliku ja õigusliku seisundi parandamiseks. Rahvusliku liikumise suunavaks teguriks oli Eesti Aleksandrikooli mõte. Selle organiseerimisel osales ka Joosep Kapp. Ta lõi kaasa Eesti Kirjameeste Seltsi tegevuses ning oli  Viljandi Põllumeeste Seltsi üks asutajaid. Sakala" ilmumahakkamisel oli ta selle kaastööline. Nende rahvuslike ettevõtmiste kaudu oli J. Kapp kontaktis C. R. Jakobsoniga. Jakobsoni tee viis läbi Suure-Jaani. Vanaõuelt, Suure-Jaani Vändra maanteelt mõni kilomeeter enne Kaansood algab Sakala" tee. See 12 km pikkune metsatee viib Kurgjale C. R. Jakobsoni talumuuseumi juurde.