A - bensiinimootoriõlid  B - sõiduautode diiselmootoriõlid  E - veoautode diiselmootoriõlid  Igas rühmas jagunevad mootoriõlid esialgselt omakorda viide kategooriasse: 1, 2, 3, 4, 5. Mida suurem on nimetatud number seda kõrgema kvaliteediga on õli. Viimasena näidatakse ära antud klassifikatsiooni kehtestamise aasta (näiteks: A1-96 või  E3-98).    A ACEA klassifikatsioon bensiinimootoriõlidele:    A1 madalama viskoosusega (W20 …) mootoriõlid. Ei sobi kõikidesse mootoritesse!  A2 normaalse õlivahetusintervalliga üldlevinud bensiinimootoriõlid  A3 määrimisomadusi hästi säilitavad kõrge kvaliteediga mootoriõlid. Võib kasutada pikemat õlivahetusintervalli, kui mootori tootja seda lubab  A4 võetakse kasutusele tulevikus, siiamaani ei ole välja antud  A5 määrimisomadusi hästi säilitavad madala viskoossusega  (W20 …) forsseeritud mootoritele mõeldud õlid. Võib kasutada pikemat õlivahetusintervalli, kui mootori tootja seda lubab. Ei sobi kõikidesse mootoritesse!  B ACEA klassifikatsioon sõidu- ja pakiautode diiselmootoriõlidele:  B1 madalama viskoosusega (W20 …) mootoriõlid. Ei sobi kõikidesse mootoritesse!  B2 normaalse õlivahetusintervalliga üldlevinud diiselmootoriõlid.  B3 määrimisomadusi hästi säilitavad kõrge kvaliteediga mootoriõlid. Võib kasutada pikemat õlivahetusintervalli, kui mootori  tootja seda lubab.  B4 määrimisomadusi hästi säilitavad kõrge kvaliteediga mootoriõlid otsesissepritsega mootoritele. Võib kasutada ka B3 klassi õlide asemel.  B5 määrimisomadusi hästi säilitavad madala viskoossusega (W20 …) õlid. Võib kasutada pikemat õlivahetusintervalli, kui mootori tootja seda lubab. Ei sobi kõikidesse mootoritesse!      Kui tihti peaks õli vahetama?  Mootoriõli vahetusvälba annab mootori ehk auto  tootja ja see sõltub kolmest peamisest parameetrist:    1. Kasutatava mootoriõli kvaliteedist - kõrgema  kvaliteediga õli peab kauem vastu. Sünteetilised õlid taluvad ekstreemseid tingimusi mitmeid kordi paremini, kui mineraalsed.    2. Mootori ehitusest ja seisukorrast - kaasaegses  väikese läbisõiduga mootoris vananeb õli aeglaselt, vanas kulunud mootoris kiiresti. Raske on võrrelda mootoreid millede valmimisaastad on näiteks 1980 ja 2000.    3. Töötingimustest,  millistes mootor töötab - kerged  maantee tingimused avaldavad õlile väikest survet, sõit linna ummikutes, töö metsas või ehitusplatsil rikub õli oluliselt kiiremini..    Lisaks eeltoodud peamistele teguritele mõjutab õli vastupidavust kütuse kvaliteet - madala kvaliteediga kütuse kasutamisel tekib palju agressiivse loomuga põlemis jääke, mis võivad õli riknemist kiirendada mitmeid kordi. Näiteks diiselkütuste puhul suurendab normist suurem väävli sisaldus happeliste ühendite teket mootoriõlis ja  neutraliseerivad lisandid kasutatakse õlist kiiresti ära. Kui õlivahetus välp on sellistes tingimustes liialt pikk, siis võivad happelised ühendid põhjustada mootoris korrosiooni.    Lühidalt kokkuvõttes tuleb õlivahetusvälpa suhtuda kui muutuvasse suurusesse. See tähendab, et mida rohkem on mootor kulunud ja/või mida raskemates tingimuste mootor töötab (metsavedu, ehitusmasinad, taksod jne), seda lühem oleks soovitatav õlivahetusvälp.    Õlivahetusvälbad on väga suure kõikumisega.  Sõiduautodel on see sõltuvalt autost ja väjalaskeaastast vahemikus 5 000 - 35 000 km ning veoautodel 10 000 - 100 000 km. Õige väärtuse saab auto kasutusjuhendist. Samuti on kasutusjuhend õige koht õli kvaliteediklassi teada saamiseks.