13.02.2010 21:49  Mart Linnart   Aastakümneid on Eestis põlevkivi kaevandatud meetodil, mis jätab 30 kuni 40 protsenti kaevanduses leiduvast toormest igaveseks maa alla ja ühtlasi tekitab maa peale suured aheraine mäed, vahendas "Aktuaalne kaamera".    "Käesoleval hetkel kasutatakse meil Eesti  põlevkivikaevandustes kamberkaevandamisviisi tervikutega. See tähendab, et tervikud jäävad maa alla ja hoiavad maapinda üleval, kaod on 30 kuni 40 protsenti, mis jäävad igavesti maa alla," selgitas TTÜ energeetikateaduskonna dotsent Jüri-Rivaldo Pastarus.    Uus tagasitäitmisega kaevandusmeetod võimaldaks tuua kaevandusest välja peaaegu kogu seal leiduva põlevkivi, kuna tervikuid pole vaja maa alla jätta.    "Tagasitäitmine seisneb selles, et nii kui meil eerind edasi liigub, täidame kohe tagant  tühimiku täitematerjaliga. Täitematerjaliks on elektrijaama tuhk, lubjakivi ja vesi. Kuna tuhk on tsementeeruv materjal, tekib betoon, mis hoiab lage üleval," rääkis Pastarus.    Tuhast, veest ja lubjakivist moodustunud betoon on piisavalt tugev, et kaevanduse kohale jääva pinnase raskust kanda. Kuna põlevkivituhk topitakse vanadesse kaevanduskäikudesse tagasi, on uus meetod ka senisest keskkonnasõbralikum ja säästab keskkonnatasusid. Viimane peaks kompenseerima selle, et uus tehnoloogia on senisest  kulukam.    Maailmas pole taastäitmise tehnoloogia aga midagi uut. "Näiteks see on Prantsusmaal, Ukrainas, mõningal määral Venemaal. Ainus uus asi on, et meil on teised täitematerjalid - põlevkivituhk, mis erineb teistest tuhkadest, ja lubjakivist killustik, mis meil on olemas," ütles Pastarus.    Just maailmas läbiproovitud meetodi rakendamise võimalust Eesti oludes TTÜ teadlased praegu uurivadki. Uue tehnoloogia esimene katsetus peaks teoks saama juba lähema aasta jooksul.