Mõned laululinnud suudavad oma helilihaseid kokku suruda sada korda kiiremini, kui inimene silma pilgutab. Nõnda on nad nende käputäie looma seas, kes on arengu käigus saanud ülikiired lihased. Sellele järeldusele jõudsid Taani bioloogid, kes töötasid Utah ülikoolis.  Need linnud on Euroopa kuldnokk, kes elab Euraasias ja  Põhja-Ameerikas, ning Austraalias ja Indoneesias elav sebra-amadiin. Coen Elemansi sõnul on ülikiireid lihased leitud vaid lõgismadude hääleorganites. Ta lisab, et võibolla on sellised lihased ka teistel laululindudel. Paljud laululinnud suudavad muuta oma laulu tugevust ja/või helisagedust kiiremini, kui tavaliste selgroogsete lihased võivad kokku tõmbuda.