Alljärgnevalt asjaosalisena Värska  õppelaagris toimunut meenutav Hermann Tõnisson on kasvanud üles vabas Eestis ja Eesti vaimus. Tema isa oli sõdinud I maailmasõjas ja Vabadussõjas. Hermann sündis 17.07.1916 Valga maakonnas, Helme valla põlises "Ala-Anni" talus seitsmelapselises perekonnas. 1938. aastal lõpetas ta Tõrva ühisgümnaasiumi ja andis dokumendid sisse Tartu Ülikooli. 1. oktoobril 1938 võeti ta Eesti Kaitseväkke sundaega teenima 4. Suurtükiväegruppi ja määrati õppepatareisse, kolmekuulisele allohvitseride kursusele. Allohvitseride  kursuse lõpetamise järel suunati ta täiendõppustele 3. Suurtükiväegruppi sise-, luure- ja õhutõrje erialal. Kohustuslik teenistusaeg pidi lõppema 1940. algul, kuid teda ei vabastatud ajateenistusest, sest tol ajal oli Eestis juba keeruline poliitiline olukord.  Saatuse tahtel on Hermann Tõnisson II maailmasõjas olnud kolme riigi (Eesti, Nõukogude Liidu ja Saksamaa) sõjaväes. Kuid ükski riik pole teda tunnistanud oma sõjaveteraniks, selleks polevat neil juriidilist alust. Eesti Vabariigi seadusandluses  puuduvat mõiste "sõjaveteran".