Kuidas toimub kodani­kupalga finantseerimine?  Kodanikupalka finantsee­ritakse toimetuleku- ja las­tetoetusteks eraldatud eel­arvelistest vahenditest ning Eestimaa loodusvarakasutuse tasude tõstmisest.  Kui kodanikupalk oleks 80 eurot ehk 1259 krooni kuus, siis kodanikupalga maksmiseks oleks vaja aas­tas 13,6 miljardit krooni. Näitena võib tuua, et 2011. aasta riigieelarve eelnõus on toimetuleku- ja lastetoe­tusteks ette nähtud 4,3 mil­jardit krooni. Puuduolev 9,3 miljardit krooni oleks rahastatav loodusressurs­side kasutamisest saada­vate tasude suurendami­sest, mis mõjutaks eelkõige rohkem tulu teenivaid ja tarbivaid maksumaksjaid.  Näiteks läheb suurem osa rahva varana arvel ole­vast põlevkivist  põlevkivi­õli tootmiseks, millele Ees­tis täna kasutust pole ja mis eksporditakse nafta maailmaturuhinda järgiva hinnaga. Riigile ja omava­litsustele laekuva põlevkivi ressursikasutuse tasu määr oli 2010. aastal fik­seeritult 14,4 krooni ton­nist. Eesti Energia Põlev­kivikaevandused AS põlev­kivi ja põlevkiviõli tonni müügihind oli samas vasta­valt 165 ja 5000-6000 kroo­ni. Mõistlik oleks siduda põlevkivi kui loodusvara kasutuse tasu nafta maa­ilmaturu hinnaga, et tõusvatest naftahindadest saaksid  proportsionaalset kasu lisaks ettevõtjatele ka riik ja selle kodanikud.  Maksustades põlevkivi tasumääraga 250 krooni tonnist (25% nafta maailmaturuhinnast) ning ar­vestades põlevkivikasutust selle lubatud maksimumi juures, oleks võimalik ainuüksi põlevkivi ressursitasust finantseerida koda­nikupalka umbes viie mil­jardi krooni ulatuses.  Muud inimeste tervist rikkuvat ja keskkonda koormavat - näiteks heit­mete õhku ja vette paiska­mist, jäätmete ladustamist - mõnevõrra tänasest enam maksustades saame katta  ka puudujääva rahasum­ma. Täna saavad Eesti riik ja selle kodanikud häbe­matult vähe toetust Ees­timaa loodusressursside kasutamisest ja loodus­keskkonna reostamisest.