Geograafia: Hispaania asub Euroopa edela-osas. 507,6 tuhande km² suurune ala hõlmab suurema osa Pürenee poolsaarest. Põhja pool piirneb Hispaania Prantsusmaa ja Andorraga, läänes Portugaliga. Põhjast uhub Hispaania randu Biskaia laht, idast Vahemeri, lõunast Vahemeri ja Atlandi ookean, läänest samuti Atlandi ookean. Hispaaniale kuulub mitu saarestikku, millest tuntumad on Baleaarid Vahemeres ja Kanaari saared Atlandi ookeanis. Hispaania on omapärane sild Vahemere ja Atlandi ookeani vahel, Gibraltari väina läbivate mereteede tähtis ristumiskoht. Kõrgmägede poolest on Hispaania Euroopas Šveitsi järel teisel kohal. Kiltmaa ja mäed moodustavad 90% Hispaania territooriumist. Peaaegu poole riigi pindalast hõlmab Euroopa suurim Meseta(hisp-laud) kiltmaa, mille keskmine kõrgus on 600 meetrit. Meseta kiltmaa, see on lagedad üksluised alad väga kuuma suve ja väga külma talvega. Pürenee poolsaare kaguosa moodustab mägine, suurte mäemassiivide ja kõrgete mäetippudega Kordiljeeride mäestik. Kõrgeim, Sierra Nevada mäestik, jääb Euroopas oma kõrguselt alla ainult Alpidele. Siin asub ka Pürenee poolsaare kõrgeim tipp Mulhacén (3 478 m). Orud, nõod ja madalikud moodustavad kõigest 11% riigi pindalast. Suurim on Andaluusia madalik, kus voolab Guadalquiviri jõgi. Maa kirdeosas, Ebro jõe orus, on Aragóni tasandik. Kitsa lindina asetsevad tasandikud piki Vahemere rannikut. Hispaania on jagatud 50 provintsi ühendavaks 17 autonoomseks piirkonnaks: Madriid, Kataloonia, Valencia, Baskimaa, Navarra, La Rioja, Murcia, Aragón, Andaluusia, Kantaabria, Castilla-León, Castilla-La Mancha, Astuuria, Galicia, Extremadura, Baleaarid, Kanaari saared. Hispaania pealinn on Madriid. Kaasaegse Hispaania riigikord on parlamentaarne monarhia.