4.mail 1932 sõlmis N. Liit Eestiga mittekallaletungi lepingu, mida  1934. aastal pikendati kuni 31. detsembrini 1945. 16. juunil 1932 sõlmisid Eesti ja N. Liit lepingu tülide lahendamise kohta läbirääkimiste teel ja 2. juulil 1933 kokkuleppe agressiooni defineerimise kohta. Selle põhjal loeti agressiooniks ka jõuga ähvardamine, mida N. Liit ise oli teinud nii enne kokkuleppe sõlmimist ning mida tegi kõigele vaatamata ka hiljem. Sellise silmakirjalikkusega suutis Moskva veenda läänemaailma liberaalseid ringkondi, et N. Liit on vääriline partner kuuluma Rahvasteliitu, kuhu ta  1934. aastal ka vastu võeti.