Väärib tähelepanu see  ohvrimeelsus, millega linnad ja alevid toetasid vastuaktsiooni venekeelsetele linnakoolidele, püüdes ellu kutsuda saksakeelseid linnakoole. Tol ajal muudab väike Põlt­samaa alev oma üheklassilise õigustega (õpetaja suhtes) algkooli linnakooliks. Kooli esiseinale ilmub välistunnusena tugevatäheline silt pealkirjaga: S t a d t s c h u 1 e. Seda silti olen poisikese­põlves oma silmaga näinud. Aga ka uue linnakooli ülalpidamise eest tahavad põltsamaalased hoolitseda. Arhiiviandmete järgi võtab kohalik suurmaapidajate ja  saksa meeste hoiukassa oma peale teatava kulukandeosa. Tegevad on saksakeelse linnakooli toetamise asjas Põltsamaa tolleaegne tähtsam kaupmees C. F. Leihberg, Pajusi mõisa omanik N. v. Wahl, kirikuõp. Karl Maurach, Uue-Põltsamaa valitseja Fischer (Tartu arsti dr. Fischeri isa), kihelkonnakohtu sekretär Goebel ja mõned teised. Riigi Keskarhiivi aktides peatume huviga Põltsamaa köstri M. Wilbergi imeilusal käekirjal: kirjad Põltsamaa saksakeelse linnakooli asjus on enamuses M. Wilbergi kätetöö.