Inimestel võib krüptokroomi tõttu silmas toimuvate reaktsioonide tõlgendamiseks vajalik aparatuur hoopiski puududa. Seni laialdaselt aktsepteerimist leidnud 2000. aastal Klaus Schulten'i ja Thorsten Ritz'i avaldatud teoorias mängivad magnetväljade  tajumises peamist rolli bioloogia ja kvantfüüsika veider liit. Selle kohaselt annab krüptokroom   ühe oma elektroni oma naabermolekulile FAD, kui proteiini sinine valgus tabab. Molekulidele eba- tüüpilise olukorra käigus on nii krüptokroomil, kui ka FAD'il üksikelektron, mida tuntakse radikaalide paari nime all.