Juhtimine, treening ja korraldus. Kui tõhusateks kaitseväelasteks teenistusse võetud muutuvad, oleneb omakorda kaitseväe administratiivsest korraldusest, nende treeningust ja eelkõige juhtkonnast, kes korralduse ja treeningu eest vastutavad. Juhtkonna efektiivsus koosneb mitte ainult kaitseväe ohvitseride kvaliteedist, vaid ka kaitseministri ja ta ministeeriumi poliitilistest seisukohtadest ja võimekusest, või nagu meil pahatihti juhtub, võimetusest. Veelgi enam aga riigikaitse kõrgeima juhi, Vabariigi Presidendi otsustusvõimest ja riigikaitselisest tegevusest, tegematajätmistest või kõige hullemal juhul koguni riigi julgeoleku ohustamisest. President võib mõnel määral delegeerida kohustusi, aga mitte mingil juhul vastutust, mis tal lasub Põhiseaduses sätestatud riigikaitse kõrgeima juhina. Selles suhtes näib rahuaja Riigikaitse seadus olevat vastuolus Põhiseadusega, sest allutades kaitseväe otseselt Vabariigi Valitsusele, seab see kahtluse alla "kõrgeima juhi" autoriteedi ja juhtimisvõime.