Kui mujal tehakse loomalaibateadust, siis Moskva teadlased M. Jerofejeva ja S. Naidenko Ökoloogia ja Evolutsiooni Probleemide Instituudist uurisid koos oma Berliini kolleegidega ilveste paaritumist. Tšernogolovka Teaduslik-Ökoloogilisel baasil on loodud looduslikud tingimused ja sai modelleerida erinevaid situatsioone. Selgitati välja, et emased olid partnerite suhtes vähem agressiivsed ja kiiremini nõus paarituma, kui isased olid eelnevalt nende head tuttavad. Paaritumise pikkus kõikus 40st 715 sekundini. Teise isasega paaritusid emased keskmiselt 1 minuti võrra pikemalt. Kui esimese paaritumise pikkus oli seotud ilvesepoja sigitamise tõenäolisusega, siis paaritumisel teise isasega sellist seost polnud. Ei leitud samuti seost paaritumisperioodi pikkuse ja tiinestumise ega paaritumiskordade arvu ja tiinestumise vahel. Nii mõnelegi emasele piisas ainsast vahekorrast, kuid tõenäolisem oli ilvesepoja sigitamine siis, kui emane paaritus kahe isasega (see kehtib ka inimeste kohta) ja rohkem edu on sellel isasel, kellega enne harvemini suheldi. Östrus kestis emastel u 6 päeva ja oli tegemist indutseeritud tüüpi ovulatsiooniga.