On selge, et asustuse siirdumine peab jätma jälgi ka muinasteaduslikus aineses. Käesoleva kirjutise ülesandeks olekski just mui­nasteaduse seisukohalt katsuda lahendada küsimust. Seejuures peame esialgu selgitama siirdumisele eelnevat olukorda Soomes  ja Eestis. Nimelt on rida uurijaid väitnud, et asustus on Soomes ja Eestis pidev vähemalt nooremast kiviajast alates ja kuulub soome-ugri algrahvale, kellega tavaliselt ühendatakse eriline savinõude ilustamiskomme kammitaoliste sissevajutistega, nn. kammkeraamika. Et R. Indreko oma uurimustes kammkeraamilise kultuuri laseb otseselt areneda veel varasemast samal alal levinud luukultuurist, annab väitele juurde sügavust ja kandvust, kuigi küsimust ei saa lugeda lõplikult otsustatuks. Kultuuripiirkondi ei saa  ilma pikemata samas­tada etniliste piiridega ja eriti primitiivsemais oludes loovad majanduslikud eeldused vägagi ühtlased avaldused ainelisele kul­tuurile. Kammkeraamika on tüüpiline Põhja-Euraasia metsavöötmes anastaval majandusastmel elutseva rahva keraamika ja jätkub ka Põhja-Aasias teispool Uuralit kuni Baikalini ja ilmub Jaapaniski nähtavale, kus me soome-ugrilasi ometi ei oleta ei sinna sellal rännanuina ega sealt tulnuina. Selle määratu esinemisala kõrval manit­seb rahvusküsimuste otsustamisel  ettevaatusele ka seik, et meil ei ole praeguseni ikkagi mingisuguseid selgemaid ühenduspunkte Soome ja Ida-Baltikumi alal kammkeraamilise kultuuri ja hilisemate asustusjäänuste vahel. Samuti ei näi seda arheoloogide väidet toeta­vat laplaste küsimus. Varemini peeti Setälä järgi laplasi rahvaks, kes küll erinevat tõugu, kuid juba soome-ugri ajal selle keele omandanud. Tuntud lapoloog Κ. B. Wiklund jõudis aga hoopis teisele tulemusele - et laplased on alles ürgsoome ajal, s. t. ajal, mil läänemeresoom­lased  kõnelesid veel ühte keelt, kuid olid oma lähimatest keelehõimlastest, mordvalastest, juba lahkunud, jõudnud soome sugu keele mõjupiirkonda. Uuemad uurimused on seda seisukohta kinni­tanud. Teiselt poolt on laplased vähemalt Soomes soomlastest varasemad asukad, olgu nad siis Fennoskandia ürgvanu elanikke või idast siia tulnud, mida tõestab nii lapi keele suhe soome-ugri keelkonda kui ka läänemeresoome keeles esinevate balti laensõnade tungimine lapi keelde. Neil põhjusil ei saa vähemalt Soome kammkeraamilise  kultuuri kandjateks lugeda soome-ugri algrahvasse kuulu­vaid elanikke, vaid pigemini protolaplasi, kes sellal nii rassiliselt kui keeleliselt olid soome-ugrilastest täiesti erinevad.