Tema sõnul ei ole mõtete loopida vastastikuseid süüdistusi - seda enam, et Venemaa suursaadiku intervjuust oli näha, et Venemaa tugineb ka enda arust rahvusvahelisele õigusele.    Kuna kahel riigil on rahvusvahelisest õigusest erinev arusaam, siis tulekski Mälksoo hinnangul kutsuda asja üle otsustama kolmas osapool. Tema sõnul on siinkohal kõige autoriteetsemaks ÜRO rahvusvaheline kohus.    Mälksoo märkis, et kohtul  tekib juristiktsioon, kui mõlemad pooled nõustuvad asja arutamisega. "Aga minu arvates, kui üks riik on valmis asja arutamisega ja teine riik ei ole, siis see riik, kes keeldub, näitab oma positsioonide nõrkust. Selge on see, et pärast sellise ettepaneku tagasilükkamisega peaks Venemaal olema moraalselt raskem neid vanu argumente edasi käiata," rääkis Mälksoo.    Päevalehes ilmus eile eksklusiivintervjuu Vene suursaadiku Nikolai Uspenskiga, kes ütles, et Tartu rahuleping ei kehti ning seda tuleks  vaadata pigem kui ajaloolist allikat, mitte tänapäeva tegusid põhjendavat dokumenti.    Põhjuseks ei ole Uspenski sõnul see, et kumbki pool oleks dokumenti tühistanud, vaid muutunud on pilt kahest maast, kes selle alla kirjutasid.