27.05.2011 09:07   Mullu immigreerus Eestisse 2810 ja lahkus 5294 inimest, kirjutas statistikaameti juhtivstatistik Helerin Rannala ameti blogis.    Väljaränne ületas seega sisserännet 2484 võrra, aasta varem oli see näitaja kolm korda väiksem - 774.    Eelmise aasta väljaränne jääb napilt alla viimase kümnendi suurimale väljarändele aastal 2006, kui Eestist lahkus üle 5500 inimese.    Rannala kommenteeris, et Eestist lahkumise üks põhjus on kindlasti tööturu aeglane taastumine ja pikaajaline tööpuudus, mis pani inimesi tööd otsima välismaal.    Samal põhjusel vähenes ka sisseränne. Töökohtade vähesus ei julgustanud Eesti kodanikke koju tagasi pöörduma ning välismaalasi Eestisse tulema.        Sisserännanute seas oli naisi meestest kolmandiku võrra vähem ning  väljarännanute hulgas kümnendiku võrra rohkem.    Rannala tõi välja, et kui aastatel 2008 ja 2009 tuli mehi Eestisse rohkem kui lahkus, siis eelmisel aastal ületas nii meeste kui naiste väljaränne sisserännet.    Rändajate vanus on viimasel viiel aastal püsinud sama. Meestest rändab sisse ja välja enim 25-29-aastaseid. Naiste lahkumise puhul on see samuti nii, kuid tulijaid on enim 20-24-aastaste seas.    Rannala sõnul lahkuvad naised Eestist pikemaks ajaks ja tagasitulijaid on vähem.        Kõige enam lahkuti eelmisel aastal Soome - paar aastat vähenenud üle lahe emigreerujate arv kasvas taas ja ületas 3400 inimese piiri. Soomest tulijaid jäi aga vähemaks - neid oli ligi 1000.    Suurbritanniasse lahkujaid on jäänud vähemaks - möödunud aastal emigreerus sinna 260 inimest.    Peamised riigid, kuhu minnakse ja kust tullakse, on lisaks ka Venemaa, Saksamaa,  Iirimaa ja USA.        Eelmisel aastal vahetas Eesti-siseselt elukohta üle maakonna, valla või linna piiri ligi 37 500 inimest. Enim võidavad uusi elanikke jätkuvalt suuremate linnade lähivallad.    Äärealadelt kolijate peamisteks sihtpunktideks on tähtsuse järjekorras Tallinn, regioonikeskus ning oma maakonna keskus.    Sarnaselt välisrändele vahetavad elukohta enim  20-30-aastased noored, kuid väga suur hulk on ka alla 10-aastaseid lapsi, mis tähendab, et sageli vahetab elukohta kogu pere.    Sooliselt on väike ülekaal naiste hulgas, kuid täpselt sama suur ülekaal on naistel Eesti rahvastikus.    15-29-aastaste puhul on elukohta vahetavaid naisi rohkem kui mehi. Teistes vanuserühmades pole sooline erinevus nii märgatav.    Teist aastat järjest oli Harjumaa ainuke maakond, kes võitis rände tõttu rahvastikku kõikidelt teistelt Eesti maakondadelt -  kokku 4484 inimest.    Suurim oli rändesaldo Ida-Virumaaga, kust saabus Harjumaale 1225 inimest rohkem kui sinna rändas.    Tartumaalt kolis Harjumaale 644 inimest rohkem kui sinna läks. Teiste maakondade puhul vahetas maakondade vahel elukohta alla 100 inimese aastas.        Arvestades nii sise- kui ka välisrännet sai enim uusi elanikke juurde Tallinn - 1984 inimest.  Järgnesid Harku, Rae, Saue ja Viimsi vald.    Alles kaheksandal kohal on esimene vald, mis ei kuulu Harjumaale - Pärnumaa Sauga vald 262 inimesega.    Kõige rohkem kaotasid rahvastikku suuremad linnad, nagu Pärnu, Tartu, Narva, Kohtla-Järve ja Kuressaare.    Rannala märkis, et Eestis on endiselt olukord, kus noorte kolimine tagamaadele toob kaasa piirkonna arengu - uute lasteaedade ja koolide avamise või seniste laiendamise.    Piirkonnad on atraktiivsed investeeringutele,  mis loovad sinna uusi töökohti.    Äärealadel, väljarände piirkondades, on aga olukord vastupidine - inimesed lahkuvad, mis omakorda tekitab olukorra, kus lasteasutused suletakse.    See omakorda aga ei soodusta inimeste sinna tagasi kolimist, mistõttu ei ole asula enam atraktiivne ka ettevõtjatele.