Mis puudutab ajalooliste kihelkonnapiiride ja mõisapiiride omavahelist vahekorda, siis läbi kõikide sajandite on olnud tavaline, et mõis (mõisasüda) kuulus küll ühte kihelkonda, kuid mõisate maatükke asetses ka ümbruskonnas  naaberkihelkondades, vahel koguni koos karja- ja kõrvalmõisategagi. Nii ei saa ka mõisapiiride järgi kihelkonnapiire kindlaks määrata  nt 1844. aastal Schmidti koostatud Eestimaa ülevaatekaardil, kus on muuhulgas ära toodud ka kõik mõisapiirid, on pilt selles osas väga kirju. Lisaks ostsid/müüsid/vahetasid mõisad vahel oma piirialasid, eriti kaugel asuvaid lahustükke.