Riigi eripärad. Egiptlased on kirde-Aafrika rahvustest arvukaim. Egiptust peetakse kontrastide maaks. Siin võib ühtaegu näha uusimat autot ja selle kõrval kõmpivat eeslit, kes on rakendatud kaherattalise kola täis vankri ette. Egiptus on riik, mille elanikud on tuhandete aastate eest oma jumalatele ja valitsejatele püstitanud suurejoonelised ehitised, tänapäeval meenutavad aga paljud kohad sõjast laastatud paiku. Küllus elutseb siin kõrvu viletsusega, kõrb külgneb Niiluse roheliste orgudega. Egiptuse looduse lahutamatut osa - kõrbe - kutsuvad kohalikud elanikud Punaseks maaks. Kõige rohkem on aga mitte üksnes Kairole, vaid kogu Egiptusele kuulsust toonud kahtlemata Giza püramiidid. Muide, need püramiidid ei ole ainsad - tänapäeva Egiptuse territooriumil on neid kokku loendatud üle saja.  Kogu tänapäeva maailmas võib täheldada egiptuse tsivilisatsiooni suurt mõju. Sellel maal loodi kalender. Egiptuses tekkis esimene monoteistlik religioonifilosoofia. Arvatakse, et egiptlased olid esimesed, kes avastasid Ameerika (see võis toimuda umbes 1500 aastat e.m.a ehk 3000 aastat enne Kolumbuse avastusretki). Egiptlased (orisõduritest mamelukid) olid esimesed, kes suutsid peatada takistamatute mongolite  pealetungi läände.