Eesti Euroopa Liidu üks kõige väiksema elanikkonnaga riike. Kokku on Eestis 47 linna, kus elab ligi 70 % rahvastikust.  Rahvaloenduse andmetel seisuga 31. märts 2000 elas Eesti 1 370 052 Inimest , sellest mehi 631  851 ja naisi 738 201  Kokku on Eestis üle 120 erineva rahvuse, kellest umbes 40 omavad oma rahvuslikke organisatsioone.  Pindala.  Eesti pindala on 45 227 km². Linnad, ehitised ja õued hõlmavad 69 000 ha, mis on 1,5% Eesti pindalast.Looduskaitsealade ja rahvusparkide pindala on 183 500 ha, mis moodustab  4,1 % Eesti pindalast. Eesti metsade pindala on ligi 2,2 mln. ha.  Eesti maismaapiiri kogupikkus on 663 km, sh 294 km maismaapiiri on Venemaa Föderatsiooniga ja  339 km Läti Vabariigiga. Rannajoone pikkus on 3794 km. .; territoriaalmere ulatus on 12 miili.  Reljeef.  Maapinna keskmine kõrgus Eestis on 50 m üle merepinna. Üle poole Eesti territooriumist on kõrgusega alla 50 m; 40 %-l territooriumist on maapinna kõrgus 50 - 100 m; ja 10% territooriumist üle 100 m kõrgusel.  Kogu Eesti ala kerkis pärast viimast jääaega 12 000 aastat tagasi 2400 aasta jooksul 65 meetrit, viimase 9600 aasta jooksul on Eesti maapind kerkinud keskmiselt 50  meetrit.  Kõrgeim osa on Haanja kõrgustik Kagu-Eestis, kus on ka Eesti kõrgeim punkt Suur Munamägi (318 m üle merepinna).  Siseveekogud katavad 6,2% territooriumist. Eestis on üle 1400 järve (4,8% kogu pindalast) ja 420 jõge pikkusega üle 10 km. Suurimad järved on Peipsi järv (3555 km², sh 1529 km² Eestis), Võrtsjärv (266 km²) ja Narva veehoidla (191 km²). Eestis on palju jõgesid. Pikimad on Võhandu (162 km), Pärnu (144 km) ja Põltsamaa jõgi (135 km).  Eestile kuulub Läänemeres 1521 saart  kogupindalaga 4130 km² (9,1% kogu territooriumist). Suurimad saared on Saaremaa (2922 km²), Hiiumaa (1023 km²) ja Muhu (206 km²).  Kliima.  Aasta keskmine õhutemperatuur on +5 °C ringis ja Aabsoluutselt madalaim õhutemperatuur on registreeritud Jõgeval 1940 a. -43,5 °C . Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur , milleks oli 35,6 kraadi, registreeriti 11. augustil 1992