Keskmise suurusega park 9,7 ha (park 5,2 ha, parkmets kahes osas 4,5 ha) koosneb kolmest osast: 1) parkmets (Pichlau perekonnakalmistu ümbrus) 2)parkmets - Audru jõe kääruga piirnev osa 3) pargi põhiosa.  Esialgu asus härrastemaja taga väiksem barokkpark (tänaseks säilinud fragmendid), mida laiendati 19. saj II poolel ümbritsevate puistute arvel. Põhiosas on park kujunduslikult vabakujuline. Parki ühendavad jõesaartega rippsillad. Saari ja  jõekaldaid siduv teedevõrk on vaba planeeringuga, algselt on teed olnud seotud vaatepunktidega jõekallastel piki perspektiivvaateid hoonetele või veepeeglile.  Põhjapool on pargipuistu tihedam ja noorem, lõunaosas vahelduvate pargilagendike ja puudegruppidega.  Põhipuuliikideks pargis ja parkmetsas on harilik tamm, harilik pärn, harilik vaher ja harilik saar. Kokku on pargis 66 taksonit, millest 18 on okaspuud. Nende 66 seas on 25 kodumaist ning 41 võõramaist puittaimetaksonit. Haruldustest esineb Eestis  suhteliselt väheesinevana hariliku elupuu kultivar Thuja occidentalis Filicoides  Kõige kõrgem puu pargis on tamm h=36,5 m (teadaolevalt Eesti kõrgeim harilik tamm). Samas asuvad ka ühed kõrgemad Eesti harilikud saared. Audru park on seega tähelepanuväärne põliste ja suurte dimensioonidega puude poolest, mis on enamasti ka küllaltki elujõulised ja püsivad veel palju aastaid