Ajakirjas The Journal of Experimental Biology tutvustatud eksperimentide käigus tehti kindlaks, et Venetsueela niisketes piirkondades elav kalaliik  Austrofundulus limnaeus suudab olla ilma hapnikuta enam kui 60 päeva.  Austrofundulus limnaeus'e embrüod elavad regulaarsed põuaperioodid üle mattununa mudasse, kus mikroobid sageli kiiresti kogu olemasoleva hapniku ära kasutavad.  Portlandi riikliku ülikooli uurija Jason Podrabsky ja ta kolleegid testisid antud kalaliigi embrüote võimet hapnikuta hakkama saada sulgedes nad õhukindlatesse anumatesse.  62-päevase õhupuuduse järel näitasid pooled katses osalenud embrüod pärast hapnikusaamist elumärke.  Seni peeti parimateks hapnikuta hakkamasaajateks selgroogsete seas teatud kilpkonna- ja kuldkalaliike, kes on õhupuuduse tingimustes võimelised ellu jääma paari päeva jooksul.  Teadlased panid tähele, et Austrofundulus limnaeus'e embrüote organismi kogunes anaeroobse ainevahetuse lõpp-produkti laktaati ehk piimhapet väga aeglases tempos, mis näitab, et kalaliigi anaeroobne võime tuleneb oskusest muuta ainevahetus ülimalt aeglaseks.  Nüüd üritab Podrabsky töörühm välja selgitada, millised geenid vastutavad ainevahetuse aeglustumise eest.  Uurijate hinnangul aitab kala imepäraste võimete mõistmine aru saada sellest, mis toimub näiteks infarktist põhjustatud hapnikuvaeguse korral inimese kudedes ning  leida viise antud situatsioonis kuhjuvate kahjustuste ulatuse vähendamiseks.    Vaata ka: