Soomlased remondivad leerimaja  Nissi koguduse õpetaja Lea Jants-Ylöneni sõnul vähenes liikmeskond üheksa võrra, kuid koguduses oli 28 matust. Agaralt tegeldakse vana leerimaja kogudusemajaks ehitamisega. Töö käib vabatahtlike abil. Suureks abiks on Hakunila kogudus Soomest. Noortetööd koguduse juures ei toimu, kuid ollakse abiks valla noortelaagrite läbiviimisel. Leerikursusi oli kolm.  Keila koguduse juhatuse esimees Margus Välja ütles, et koguduse elu muutus  uue õpetaja Marek Rootsi tulemisega. Leeris käis 40 inimest ja neid püütakse kiriku juures hoida. Noortetöö küll puudub, kuid selle loomiseks peetakse kõige paremaks endiste leerilaste kokkukutsumist. Seda on ka tehtud ja noored on asja vastu huvi tundnud.  Harju-Madise koguduse õpetaja Joel Siim ütles, et tasapisi toimetades saab üllatavaid tulemusi. Jumalateenistused on igal pühapäeval, leerilastest umbes pooled on liikmesannetajad. Koguduse segakoor on lisaks jumalateenistusel osalemisele laulnud ka  valla üritustel ja eelmise suve öölaulupeol ning Andres Tarandi kutsel külastati Brüsselis Euroopa parlamenti. Töötab pühapäevakool ja loodetakse selle laienemist. Valmis on saamas kogudusemaja, kuhu õpetaja varsti sisse kolib. Õpetaja Siimu sõnul on tal rõõmus ja tubli kogudus.  Hageri koguduse juhatuse esimees Agu Kaljuste rõõmustas uue nõukogu noorte ja tublide liikmete üle. Aktiivsed noored on ka Sakus, kus Soome misjonäride Jukka ja Maria Repo abiga kogudust luuakse. Kogudusel on tugev muusikatöö  laulukooride ja pasunakoori näol. Kõigil jumalateenistustel teenib kaasa ka mõni muusikakollektiiv, kuid orel vajab remonti. Koostamisel on arengukava. Agu Kaljuste sõnul on küsimuseks, kuidas saaks tublid liikmesannetajad ka iga päev kirikusse tulema panna.  Peapiiskop Andres Põder tervitas praostkonna sinodi uut koosseisu. Ta leidis, et Lääne-Harju on liikuv ja edasiminev praostkond. Hagerit visiteerida oli rõõmustav. Igas koguduses leiab midagi head ja positiivset. See, mis Sakus tehakse, on  peapiiskopi meelest lausa hämmastav.  Rääkides praegusest majandussurutise ajast, rõhutas peapiiskop vajadust olla rohkem avatud inimestele: anda nõu, käia külas, avada supikööke, pakkuda humanitaarabi. Peaks saama rohkem reaalselt kokku, et koos palvetada. Põder märkis, et koguduse liikmed on kõik ristitud inimesed, ka lapsed ja need, kes pole ammu liikmeannetust teinud. Oluline on ristitud liikmete hulk.