Andid on maailma pikim mäestik. Andide kõrgeim tipp on Aconcagua ning seal on veel palju tippe, mille kõrgus on üle 6000 m (nt. Ojos del Salado, Illampu, Jerupaja). Andid on noor alpikurrutusse kuuluv mäestik, kus on palju tegutsevaid vulkaane ning seal toimub sagedasti maavärinaid. See koosneb mitmest lõuna-põhja suunalisest mäeahelikust. Selle järgi jagatakse Andid  Ida-, Kesk- , Lääne- ja Ranniku-Kordiljeerideks, mida eraldavad kiltmaad või orud. Enamikku Andide nõlvu katab mets, kiltmaadel laiuvad pool- ja mägikõrb, orgudes on kultuurmaistu. Colombias jagunevad Andid nelja ahelikku. Sierra Nevada de Santa Marta asub maa põhjaservas, kus asuvad ka Colombia kõrgemad mäed. Lõunapool asuvad Ida-, Kesk-, ja Lääneahelik, mis on paralleelsed põhja-lõuna suunaga ahelikud. Selle piirkonna ahelike kõrgemad mäed asuvad Keskahelikus, kompaktses mägedegrupis, mida kutsutakse Sierra Nevada del Cocuy. Paljud Colombia tipud on eraldatud vulkaanid ja seega ka kergesti ligipääsetavad Kesk-Andid - Peruus on kõrged, astanguliste graniittippudega mäed, mis kerkivad jäiste ribide ja segipaisatud liustike kohale. Lumi ja jää ribidel on sageli ilusaks "kujundatud", moodustades suuri ja keerulisi garniise. Peruu Andid on jagunenud mitmeteks ahelikeks nendest populaarsemad on (mägironijate hulgas) Cordillera lanca ja Cordillera Huayhuash. Tšiili pikk ookeani kallas on ääristatud üpriski madalate rannikumägedega. Paljud seal olevatest mägedest on vulkaanid ja vähemalt viiskümmend neist on aktiivsed.