Riigikohtu esimees Märt Rask  Kui midagi ei muutu, siis põhiseadusvastane olukord kestab. Ma arvan, et see  on parlamendi kätes ja parlament peaks kõik ette võtma selleks, et põhiseadust täidetaks kõigis tema nõuetes. Mis puudutab kohtusse pöördumist madalate tunnete ajel, siis riigilõivudel on oma profülaktiline toime ja ma oma ettekandes ka ütlesin, et riigilõivud peavad olema proportsionaalsed ja mõistlikud selleks, et vältida kergeid otsustusi, kergekäelist kohtusse pöördumist ja just nimelt nende n-ö kiusamise eesmärgil hagide esitamist. See on tunnetuse küsimus, milline määr on just paras meie  sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt, et vältida n-ö kergekäelisi kohtusse pöördumisi, kuid pean tunnistama, et minu kätte ei ole juhtunud ühtegi kohtuasja, kus täna oleks keegi n-ö kergekäeliselt kohtusse pöördunud. Küll on varem seda juhtunud. Mäletan, aasta oli siis 2000 või oli ta isegi 1999, kui Tallinna Halduskohtusse proua Feja Räim esitas suurusjärgus 300 või rohkem kaebust. Asi puudutas ilmselt vist sundüürnike temaatikat, millle tulemusena tegelikult halduskohus, piltlikult öeldes, läks umbe,  sellepärast et teisi asju tuli ka menetleda. Neid üksikuid juhtumeid on olnud, aga reeglina see riigilõiv peaks distsiplineerima juba oluliselt väiksemalt tasandilt, kui ta täna on kehtestatud.