PIIP, Ants (28. II 1884 Tuhalaane V., Viljandimaa - 1. X 1942 Permi obl., Venemaa), riigitegelane, poliitik ja õigusteadlane. Töötas 1906-12 Kuressaares merekooli õpetajana. Lõpetas 1913 Peterburi ülikooli õigusteaduskonna, töötas 1913-16 samas teadusstipendiaadina, pärast magistrikraadi kaitsmist 1916 rahvusvahelise õiguse eradotsendina. Kuulus 1917-18 Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogussse (Maapäev), määrati 20. XI 1917 Eesti esimeseks välisesindajaks. Oli 1918-20 Eesti saadik Londonis, ühtlasi välisministri abi. Tal on suured teened Suurbritannia es kaadri Tallinna saatmises ja Vabadussõja ajal Eestile relvade muretsemises. Osales Pariisi rahukonverentsil. Kirjutas Eesti delegatsiooni liikmena alla Tartu rahulepingule. Oli okt.-nov. 1920 peaminister, dets.-st 1920 jaan.-ni 1921 riigivanem ja sõjaminister, 1921-22, 1925-26, 1933 ja 1939-40 välisminister, 1923-25 Eesti Vabariigi saadik USA-s. 1919-40 ühtlasi TÜ rahvusvahelise õiguse professor. Pani aluse rahvusvahelise õiguse õpetamisele Eestis. Esindanud Eestit mitmel rahvusvahelisel konverentsil, olnud Eesti delegatsiooni juht Rahvasteliidu täiskogu koosolekuil. Täitis mitmeid rahvusvahelisi ülesandeid, kuulus 1929 Soome-USA, a-st 1930 Eesti-USA lepituskomisjoni, a-st 1938 Kreeka-USA lepituskomisjoni esimees. Võttis 28. IX 1939 osa Eesti ja NSVL vastastikuse abistamise pakti sõlmimisest. Asutava Kogu, I Riigikogu, Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Tartu Linnavolikogu esimees 1936-39. "Eesti entsüklopeedia" rahvusvahelise ja mereõiguse osakonna toimetaja. Tartu Rotary Klubi asutajaliige (1932). Vabadusrist III liigi 1. järk (1920). Valgetähe teenetemärk I klass (1940). Eesti Punase Risti mälestusmärk I järgu II aste. Mälestustahvel TÜ peahoone paremas tiivas. - Poeg Ants-Tõnis Piip (1921), tehnikateadlane USA-s.  ***  "Ärgem unustagem: väike paadike võib tormisel merel hädaohust pääseda  ainult vabalt liikudes. On ta aga seotud suure laeva külge, hukkub ta tingimata. Et paat võiks pääseda, on vaja katki raiuda köidikud, mis teda sõlmivad laeva külge. Seda tegime kümme aastat tagasi. Ja väike paadike-Eesti, vaba suurest Vene laevast, on kõigist tormidest õnnelikult läbi jõudnud.  Nii sünnib see ka tulevikus. Seepärast armastagem oma riiki ja olgem valmis  võitlema tema eest viimse veretilgani!"  (A. Piip. Meie iseseisvuse sünd ja vili. - Kümme aastat Eesti riiklikku iseseisvust.  Tallinn, 1928, lk. 22)    Allikas: 1000 tartlast läbi aegade / [koostajad Lembit Ainsoo, Uno Ainsoo]. - Tartu : Liivimaa Mälu, 2003, lk. 323-4.