Tänasel 19. augustikuu päeval, mis vana Juliuse kalendri järgi 06. august oli, aastal 1700. a. kuulutas vene tsaar Peeter I Rootsile sõja. Peagi viis ta oma väed Narva all üle riigipiiri.    Selle sõjakuulutamisega sai alguse Eesti- ja Liivimaal sündmusteahel, mis kandis Põhjasõja meie territooriumile ning viis nn "vana hea Rootsiaja" otsasaamiseni.    Rääkides "vanast heast  Rootsiajast", siis on eestalstel ilmselt komme nendest "vanadest headest ...aegadest" pajatada alati olevikust minevikku vaadates. Sellega on ju nii nagu ütlusega vangist ja vabadusest - alles vangina tunnetad sa vabaduse tegelikku väärtust.  Ainus, milles võib siin aga kindel olla on see, et vaevalt keegi kunagi meenutab "vana head vene aega". Ja kui keegi seda teeb, tuleks tõsiselt kaaluda - mis mehega tegemist on?   Niisiis - kui meil valitses tegelik Rootsi aeg, siis  meenutasid eestlased hardusega "vana head Poola aega", vähemalt Lõuna-Eestis. Ajaloo annaalidest on teada, et sõjas venelastega põgenesid paljud Lõuna-Eesti talumehed metsa, selmet aidata rootslasi. Põhjuseks oli aga asjaolu, et ei soovitud aidata rootslasi, kes talupoegadele olid ebasümpaatsed, kuivõrd hinges toetati Poola-Leedu ülikuid. Muide - Tartu linna lipp on tänapäevalgi puna-valge ning seega pisut erinev teiste asulate lippudest. Seda põhjusel, et selle lipu kinkis Tartule 1584. aastal Poola kuningas Stefan Batory (kes muide rahvuselt ungarlane oli). Ka tänapäeval on korraldatud Eestis konverentse, meenutamaks neid vanu häid Poola aegu