Viimasel ajal on ühiskonnas kõneainet tekitanud erinevad riigihanked, mis on kaasa toonud palju segadust ning isegi kriminaalsüüdistusi. Nii tulidki Riigikogus menetlusse seadusemuudatused, et  sättida regulatsioon selgemaks ja lahendada seaduse rakendamisel ilmnenud praktilised probleemid. Esmapilgul tundus, et tegemist on seaduseelnõuga, mida oleks meil tõeliselt vaja, sest kui me vaatame, kui palju riigihankeid vaidlustatakse, kui palju on algatatud kriminaalasju riigihangetega seonduvalt, kui keerulised on need hankereeglid, siis on tõepoolest viimane aeg midagi ette võtta selle seadusega. Menetluse käigus aga tulid välja mitmed nüansid, mis ei lahenda probleeme, vaid tekitavad neid hoopis juurde.  Paraku sai riigihangete seaduse ja temaga seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõust järjekordne kohalike omavalitsusi ahistav ja piirav seadus.  Põhiliseks probleemiks on in-house ehk sisetehingu regulatsioon. Kui teenuste riigihangete puhul on sisetehing lubatud, siis teenuste kontsessiooni puhul on see keelatud. Samuti ei ole arusaadav, miks keelatakse ainult kohalikele omavalitsustele ja ainult jäätmekäitluse valdkonnas sisetehingu erandi kohaldamine. Erandi idee seisneb selles, et kui ostjal on  võimalik teenuse või kauba sisseostmise asemel see ise ära teha, ei pea ta hanget korraldama.  Jäätmehoolduse korraldamine on omavalitsuse kohustus, mis on reguleeritud jäätmeseadusega. Kuni selle aasta alguseni olid kohalikud omavalitsused kohustatud jäätmekäitlusteenuseid ostma vabalt turult ning Riigikogu poolt vastu võetud jäätmeseaduse muudatused tagasid, et kohalikel omavalitsustel on alates 1.jaanuarist 2011 võimalus osutada vajadusel ise jäätmeveo teenust. Kahjuks riigihangete seaduse ja  sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse vastuvõtmine koalitsiooni häältega nullis selle võimaluse taaskord.  Vabalt turult teenuse ostmise kohustus on praktikas toonud kaasa olukorra, kus linnad ja vallad on teenuse sisseostmise kaudu suutnud tagada korraldatud jäätmeveo teenuse ainult 400 000 elanikule. Ülejäänud elanikkond ei ole korraldatud jäätmeveo süsteemiga kaetud. Sealjuures ei ole neile seadusega pandud kohustust suutnud täies ulatuses täita ei suured ega ka väikesed kohalikud  omavalitsused (nt Tartu, Pärnu, Narva, Kohila, Loksa jne). Tallinna linna näitel on aastatepikkuste kohtuvaidluste tõttu seniajani korraldamata jäätmevedu mitmete piirkondade elanikel, näiteks Lasnamäe ja Mustamäe enam kui 100 000 elanikul, erafirmade poolt osutatavate jäätmeveo ja -kogumise teenuste hinnad on juba palju aastaid kuni kolm korda kõrgemad kui korraldatud jäätmeveo piirkondades.  Sellises olukorras, kus KOV ei suuda teenust sisse osta vabalt turul, peab tal olema vähemalt alternatiivina võimalus  osutada teenust osaliselt või täielikult ise. Kohalikule omavalitsusele on pandud kohustus osutada avalikku teenust, kuid samas keelatakse selle teenuse osutamine ise. KOV on seatud vähimagi valikuvõimaluseta sõltuvusse eraettevõtjatest avaliku teenuse osutamisel. Samas tarbija loodab, et KOV tagab talle avaliku teenuse ja seda parimal viisil.  Eesti Linnade Liidult ja Eesti Maaomavalitsuste Liit olid seadusele vastu, sest eelnõu tekstis oli lahendamata probleeme ning omavalitsuste esindajatega eelnõu ei  arutatud. Koostöökogu töörühma hinnangul vajasid seaduseelnõust väljavõtmist punktid, millega sooviti teenuste kontsessiooni puhul välistada sisetehingu erandi rakendamine ja millega sooviti korraldatud jäätmeveole sisetehingu erandi keelamine. Kahjuks koalitsiooni erakonnad neid arvamusi kuulda ei võtnud.  Euroopa Liidu direktiivid ja Euroopa Kohtu lahendid annavad põhimõtted, millistel tingimustel on sisetehing lubatud. Koalitsiooni vastuvõetud seaduses on aga tehtud erand ja reguleeritud, millist  liiki riigihanke korral on sisetehing igal juhul keelatud. Selleks on kohalikelt omavalitsustelt õiguse äravõtmine oma haldusterritooriumi elanikele jäätmekorraldusalaste teenuste osutamiseks viisil, mis mujal Euroopa Liidus on lubatav ja toimiv viis.  Eelnõu vastuvõtmisega tekis taas olukord, kus rikutakse Euroopa Liidu õigust, sest piiratakse omavalitsuste õigust korraldada oma tegevust läbi omavalitsuste omandis ja kontrolli all olevate üksuste ning diskrediteeritakse Eesti õigusloomet läbi  järjekordse problemaatiliste tagajärgedega seaduse kiirmenetluse.  Keskerakonna hinnangul peab riik tagama omavalitsustele kõik võimalused ja õigused osutada elanikele jäätmeteenuseid ratsionaalse põhjendatuse korral ise oma struktuuriüksuse kaudu või munitsipaalettevõtte kaudu ning vajadusel kaasata eraettevõtjaid. Olukord, kus kohalikule omavalitsusele on pandud kohustus tagada avalik teenus, kuid samas keelatakse selle teenuse osutamine ise, ei ole kindlasti põhjendatud.