Eile oli nutikate ideede võistlusele saabunud juba 175 ettepanekut, mis kõik ära ei mahugi.    Haridus    Õppimise eest taskuraha     Kõik koolid võiks hakata maksma õppestipendiume algkoolist kuni gümnaasiumini välja õppeedukuse/õppimise eest. Uskuge või mitte  see tooks meie haridussüsteemile ohtrasti kasu, kõik kooliõpilased hakkaksid paremini ja rohkem õppima. (Mikk)    Loodus    Vesi energia  tootmiseks     Kogutud ja puhastatud vesi energia tootmiseks ära kasutada. Linn tegutseb ja kulutab vett päeval rohkem, saame ka rohkem energiat ja öösel vähem. Usun, et turbiini labadele suunatav vesi saaks teha tagasi mingi hulga selle käitlemiseks kulutatud energiast. Igatahes peaks puhastusjaama vajadused kaetud saama. (Leonard Kolatsk)    Lasteaed loomade jaoks!     Tahaks, et oleks lasteaed loomade jaoks, sest mina ise olen terve päeva tööl ja minu viiekuune tintilja istub  üksi kodus, aga võiks samal ajal suhelda teiste loomadega. (Tatjana S)  Koera käpapesur     Inimesed, kellel on toakoerad, peavad mitu korda päevas oma lemmikutega õues jalutama. Kui ilm on ilus, pole hullu midagi, aga kui ilm on porine, siis ollakse oma koerte poriste jalgadega päris hädas. Selle probleemi lahendus oleks koera käpapesur. Koeraga õuest tulles pistad tema käpad pesurisse ja saad juba puhta koera tuppa jooksma lasta. (Taavi Küttis)    Sääsepaber      Kuna meie supersääsed on kohanenud nende Offide ja Plixide ja muude keemiliste roosade vahenditega, siis oleksin tänulik, kui keegi suudaks välja tuua tõeliselt võimsa sääskede külgetõmbevahendi. See võiks olla midagi sellist, mida ainult kõik väiksed tüütud pinisejad armastaksid. Idee oleks selles, et mitte peletada sääski endast eemale, vaid need kuskile mujale meelitada. (M.)    Sotsiaal    Geoloogid tööle   Linnaümbruses, suveks suvitajatega elavnevates elupiirkondades,  aga ka uutes madal-elamurajoonides võiks kasutada ringitiirlevate geoloogide vastu neid endid. Selleks peaks kohalik omavalitsus eraldama vaba maad külast välja suunduval teepoolel ja eraldama selle taraga. Vedama või ehitama soojaku. Soojakusse panema ajutiselt elama asotsiaali või geoloogi. Piirkonnas elunevad inimesed sõidavad hommikuti tööle või niisama ära, võtavad oma toodetud prügi kaasa ning sõites alale sisse, viskavad prügikoti autouksest välja. Soojakus elav asotsiaal teeb oma igapäevast  tööd  nüüd aga suunitlusega praht sorteerida. Kasu oleks järgmine: inimene registreeritakse tööle (pole vaja anda sotsiaalabi). Praht ja jäätmed saavad sorteeritud, nn prahitöötleja müüb selle maha ja teenib palga tasa. (Väino Männiste)    Emmedele istekoha-abi     Ühissõidukites võiks pärast seda, kui teadustatakse järgmise peatuse nime, maha hüüda ka teate: Palun lugupidamisega suhtuda last ootavatesse ja sülelapsega reisijatesse ning pakkuda neile istekohta. Ehk tekitaks see  mornis ja tuimas ühissõidukis reisivas eestlases mingigi häbitunde? Teine võimalus on, et juhikabiini juures oleval tablool hakkaks plinkima vastav teade. (Kristiine Adamson)    Tervis    Tervislik kohv     Kohvi kõrvale peaks kohvikuis ja töökohtades andma kaltsiumitablette, sest kohv hõrendab luid ja teeb hambad hellaks. (Sirje Reinsoo)    Seksipoed ööseks lahti     Fakt on see, et nende poodide kaupa oleks ikka enamjaolt vaja öö-, mitte tööajal.  Teen ettepaneku  selleks et inimeste seksuaalelu huvitavamaks muuta, et poleks nii palju rutiini ja partnerite petmist, peaksid erootikapoed olema avatud öösiti. (Helle)    Õigus    Hea- ja pahateoreiting     Isikute andmebaasi lisataks reitinguväli, mis hakkab muutuma näiteks 10 ja +10 vahel. Algväärtus väljale on 0 . Kui inimene saab hakkama mingi sigadusega, siis vähendatakse reitingut. Kui ta paistab silma mingi heateoga, siis suurendatakse seda. Reiting on  kolmandatele isikutele kontrollitav. Seadusega tuleks sätestada riigiametis vajalik miinimumreiting. Näiteks lihtametnikul vähemalt 0, riigikogu liikmel +5, peaministril +7, presidendil +10. Erasektor saab reitingut kasutada usalduse kontrollimiseks. (Tarmo Anier)    Seadusejälgija     Pakuksin sellist elektroonilist seadet, mis hakkab kohe piiksuma, kui keegi mingi seaduse vastu eksib. Selline seade peaks olema kohustuslik ja kinnitatud kuidagi riiete külge. Sel juhul ei saa keegi varjata, et  ta pole seaduskuulekas. (Merje Vahula)    Haisuvastane seadus     Võiks olla selline seadus, mis ütleb, et kui sa haised, siis ei või bussis kellegi kõrvale istuda. (Eva-Liisa Õng)    Liiklus ja transport    Autojuhid identifitseeritavaks     Arvan, et kõige lihtsam ja odavam viis autojuhtide isikustamiseks oleks see, kui muudetaks kohustuslikuks auto küljele hästi nähtavale kohale asetatav kleeppilt (must tekst valgel taustal), millel auto  kasutaja nimi (ettevõtte puhul firmanimi). Arvan, et see tooks ajapikku kaasa märgatava liikluskultuuri paranemise. (Marek Tihhonov)    Muusikaga rongid     Eesti Raudtee diiselrongides võiks mängida muusika, nii oleks sõitmine palju kiirem ja lõbusam. (Tatjana)    Liikluse reguleerija ristmikele     Rahvarohketes ülekäigukohtades (kus foor puudub) võiks olla kogu aeg liikluse reguleerija. Mitte ainult siis, kui suurüritus toimub. Siis oleks ka vähem liiklusõnnetusi  jalakäijatega. Politsei võiks ju otsida selliseid inimesi, kes sooviksid säärast tööd teha. Kindlasti on palju soovijaid. (Kadri Kudu)    Muu    Rakettkingad     Minul on üks pisike idee, see on selline  rakettkingad selleks, et lapsed saaksid kiiresti kooli ja emad-isad kiiresti tööle. Need peaksid välja nägema umbes sellised  ilusad moodsad kingad, aga kui ühele nupule (mis asub kinga siseküljel) vajutada, siis tekib kinga taha pisike rakett ja te liigute vähemalt 35  km/h. Tean, et see on natuke tobe idee, aga võib-olla kunagi on inimestel selliseid kingi isegi vaja. (9-aastane tüdruk Tallinnast, kelle nimi Mona)    Asjadeotsija     See kujutab endast umbes kalkulaatori suurust tehnikaimet (võib olla ka mobiiltelefoni küljes), kuhu on sisestatud vähemalt kaks infokihti: sinu kodu vms koha ruumiplaan, millega sa kõige enam seotud oled; kõige olulisemad asjad, mis kipuvad ikka kusagile kaotsi minema. Näiteks võtmed, prillid, kell, sokid, taskunuga  vms kraam. Aparaat toimib nii, et kui asi on kadunud, siis klikkad asjade menüüs kadunud asjal ja kohe ilmub ruumikaardil koht, kus see asi end parasjagu peidab. (Liis Keerberg)    Kohanimede seletaja     Mööda Eestit ringi sõites tekib tihtipeale küsimus  miks üks või teine koht kannab just sellist nime? Kui satud liiklema marsruuti mööda, mis igapäevasest pisut erinev, kasutad tihti teedeatlast või -kaarti. Atlasele lisaks pole ju palju, kui saad teada kohanime tekkeloo ja tähenduse  ehk etümoloogia. Kokkuvõttes oled ise targem ja saad lisaks veel sõprade ees targutada oma teadmistega Eesti kohanimede kohta. (Ott Keerberg)    Elektrooniline ostunimekiri     Mobiiltelefoni või traadita ühendusega pihuarvutisse sisestatud poenimekiri vms vajalik asi tuletaks ennast meelde poodi või teenindusettevõttesse sisenemisel. Tasuks jätta ka teatud reklaamivõimalus ehk saata näiteks kehtivad sooduspakkumised otse ekraanile, kuid kliendile peaks jääma sellest keeldumise  võimalus. (Roland Rannus)    KOMMENTAAR  Eeskirjade täitmine sõltub moraalist  Johannes Pirita, liiklusspetsialist    Kunagi ammu arvasin, et kui näiteks Eesti Päevalehes väga suurelt trükkida: KES TÄNAVAL SUITSETAB, ON EBAVIISAKAS!, kaoks tänaval suitsetamine kohe. Kahjuks aga on nii, et õige paljud inimesed muutuvad viisakaks, täidavad liiklusreegleid ainult kartusest vahele jääda. Inimese moraalne tase sõltub sageli intellektuaalsest tasemest. Seega võib  bussijuht, kes palub noortele emadele istet pakkuda, ainult õrritada madala moraaliga inimest. Liiklusohutuse mõttes on väga hea ettepanek autojuhtide identifitseerimine autole kirjutatud nime järgi.    Vene ajal oli ju nii, et asutuse auto uksel pidi ilmtingimata olema asutuse nimi. Kuid kardan, et juhi nimi autouksele ei sobi.    Väino seadustaks prügis tuhnimise    Prügimajandus Reklaamitöötaja ameti turvatöötaja elukutse vastu vahetanud Väino Männiste (64) mõte asotsiaalid  ametlikult prügi sorteerima panna on Soomest laenatud.    Puhkasin tuttavate juures Soomes. Nende lähedal elas inimene, kes oli sattunud õnnetusse, ütleb ta. Iga kord, kui läksin lehte tooma, anti prügikott kaasa, viskasin selle ära. Mõnikord sain aga kaasa kilekoti kirjaga syötävä, mis läks sellele õnnetule inimesele.    Väino on juhtunu üle mõelnud mitu aastat, eriti seoses aktuaalse prügiprobleemiga Eesti metsaalustes. Seega näekski ta suvilate ümbruses soojakuid, kus elu  hammasrataste vahele jäänud elada ja töötada võiksid. Siis tuleb juba auto, mis viib eraldi ära näiteks plastmassi ja värvilise metalli, selgitab ta.    Mehe nägemuse järgi peaks sellise käitlemise eest vastutama omavalitsus. Sotsiaalabi raha poleks vaja maksta. Inimene teenib ise selle tasa ja rohkemgi. Prügisorteerijate kett oleks tema hinnangul väga tulus, iseasi, kas rahamaias ettevõtja asotsiaalide vastu ikka õiglane on.    Prügiga tegelevate inimeste kohusetundes Väino ei kahtlegi.  Olen juhtunud Balti jaamas nendega vahel vestlema. Seal on ülikooli lõpetanud noored mehed, sattunud sellisesse olukorda. Hakkaks peale algusest  aga vaat ei saa algust kätte! See oleks nende jaoks üks võimalus.    Helen Eelrand  EPL    NB! Kliki ka sellele artiklile:  Nutikad õpivad kempsus võõrkeeli - Reede, Juuli 30, 2004