Vastab Res Publica avalike suhete juht Riina Vändre:  Res Publica seeniorliikmetel oli võimalus mittetulundusühingu Res Publica erakonnaks formeerumisel erakonna tegevuses jätkata. Väga paljud nendest ka seda tegid. Näiteks Tiit Matsulevitš, Avo Üprus, Rene Kari ja mitmed teised (kokku kümmekond asutajaliiget).  Tagaselja ei ole arvatud välja mitte ühtegi liiget. Osad nendest, kes täna erakonda ei kuulu, andsid ise teada oma soovist 8. detsembril 2001 formeerunud erakonda mitte kuuluda. Osad  ehk need, kes kuulusid paralleelselt mõnda teise erakonda (Isamaaliitu või Reformierakonda) arvati välja mõni aeg pärast erakonna loomist, sest kahte erakonda korraga kuuluda ei saa.  Mis puudutab Toomas-Hendrik Ilvest, Vootele Hanseni, Tõnu Kõivu, siis nende eriküsimusega tegeles ammu enne Res Publica asutamist eraldi ja pikalt Res Publica aukohus (1999. aastal, kui Rahvaerakond ühines Mõõdukatega). Res Publica aukohus leidis, et inimesed, kes on astunud põhikirjaliselt sotsiaaldemokraatlikku parteisse,  ei saa kuuluda Eesti vanimasse paremaateid kaitsvasse organisatsiooni.  Kas mittepoliitilise ühenduse tegevus on seoses erakonna loomisega juriidiliselt lõpetatud või mitte?  Mittetulundusühing Res Publica tegevus ei ole lõppenud, vaid kestab. 2001.aasta 8. detsembil otsustas ühenduse üldkogu, et töövorm kujundatakse ümber erakondlikuks tegevuseks.