Norra teadlaste läbi viidud uuringus leiti kinnitus laialt levinud arvamusele, et pere vanim laps on reeglina targem kui ta nooremad vennad ja õed.  Üldiselt on pere vanimate laste kõrgem IQ ning sageli ka kõrgem sotsiaalne positsioon võrrelduna nooremate lastega pakkunud uurijatele kõneainet juba mõnda aega, ent seni puudus piisavalt laialdane teaduslik uurimistöö, mis selle seose  olemasolu ümberlükkamatult kinnitaks.  Ka on mitmed spetsialistid toonud esile, et keskmisest madalama intelligentsusega lapsed pärinevad tihti suurtest peredest (muuhulgas on vanematel vähem aega lapsi koolitöös aidata), mistõttu võib tähelepanek, et mõni oma peres arvult kuuendana sündinud laps pole eriti terava mõistusega, olla tingitud just sellest seigast.  Nüüd aga analüüsisid Petter Kristensen Oslo ülikoolist ja Tor Bjerkedal Norra kaitsejõudude meditsiinikeskusest 241.310 18-19 aastase noore  inimese IQ-taset ning pereandmeid ja avastasid, et pere esiklaste keskmine IQ tase antud vanuses on 103 punkti, pere arvult teistel lastel 100 punkti ning kolmandatel lastel juba vaid 99 punkti.  Huvitava tõigana panid uurijad tähele, et kui pere esiklaps oli mingisugusel põhjusel surnud, tõusis vanima lapse staatusesse tõusnud teise lapse IQ-tase vajaliku punktimäära võrra ning jõudis 103 punkti tasemeni.   Samamoodi suutis esiklapse IQ tasemeni tõusta ka pere vanuselt kolmas laps, kui ta kaks vanemat õde-venda olid varem surnud.  Ajakirjas Science tutvustatud uuringust selgus, et antud seose põhjustajaks ei saa pidada suurperede efekti, sest vanim laps on ühtviisi targem nii väikestest kui ka suurtes peredes.  Kristenseni hinnangul on kinnitust leidnud seose põhjused ennekõike sotsiaalset, mitte bioloogilist laadi.  Ta selgitas, et vanemad veedavad oma vanima lapsega enim aega ja pööravad talle rohkem tähelepanu ning taibukustaseme erinevust suurendab märkimisväärselt seegi, et vanim laps peab reeglina nooremaid üsna palju "kantseldama".  Kristensen, kes on pere teine laps, tunnistas, et ei uskunud enne uuringutulemuste selgumist, et kõnealune seos vastab tõele.  California ülikoolis sünnijärjekorda ja intelligentsust uuriv Frank Sulloway märgib aga, et nooremad lapsed ei pruugi oma pisut madalama IQ tõttu elus sugugi kaotajaks jääda, sest esiklapsed ning nende nooremad vennad-õed on tavaliselt edukad ja andekad erinevatel aladel.  Ta tõi esile, et näiteks pere kuuendal lapsel Charles Darwinil oli küll koolis mitmetes ainetes suuri raskusi, ent tema kaasasündinud tohutu uudishimu tegi temast viimaks ühe kõigi aegade kuulsaima teadusmehe.  Sulloway lisas, et kui temal tuleks valida 2,3 IQ lisapunkti ja Darwini suure uudishimu vahel, siis valiks ta kõhklematult viimase.    Vaata ka: