ülikoolis, nagu ka teistes koolides, toimub õpe, mille raamistus, koosseis, struktuur, siseloogika ja õppeainete järjestus, õppeaeg, õppevorm, õppekorraldus, õppemetoodika jms ei taga, ei anna ega kindlusta mitte mingisugust haridust. Anda saab igas koolis, sh ülikoolis mingi tunnistuse (diplomi), mis tõendab õppekava edukat läbimist ja kirjalike õppeülesannete nõuetekohast täitmist. See, mille kohta tunnistus antakse, ei ole haridus. Üheski "ülikooliks" kutsutavas õppeasutuses ei tehta praegu veel mingit katsetki selgitada, kas ja mil määral on "lõpetajad" haritud; mille kohta nad midagi (mida?) teavad, mida nad (mil määral?) oskavad ja millest nad (kuidas?) aru saavad, rääkimata sellest, kuidas nad sobivad nendesse protsessidesse, kuhu nad põhimõtteliselt peaksid sobima. Kooliharidusest ei ole mõtet rääkida, sest kooli (kõigi koolide) osa haridussüsteemis ei küüni üle 10-12%. Selles on ka ÜRO eksperdid üpris üksmeelsed. Haridussüsteemis on ühiskonna kõigil institutsioonidel oma osa.