Rõuge  jõele oma algusega lähedal on Üra (= Tsutsu, Nursi, Reedu, Juba jne.) oja (19.2 km), mis algab Kurgjärvest (pikkus 630 m, laius 420 m, pindala 14.5 ha, sügavus 12.5 m, kõrgus 232.5 m, vesi selge, tarvitatakse söögiveeks, kaldad kõrged, enamasti põllustatud, osalt niidustatud) ja voolab kinkude vahel tugevasti silmuskelles ning läbides Liiva metsa Vagula järve. Reedu metsniku juures on oja laius 1.5 m, sügavus 60 sm, voolukiirus 60 sm/sek.; orus, millel umb. 30 m laiune uhtlamm, on tekkinud liivasse terrassid,  mille kõrgus 2-3 m:it. Paremalt võtab ta väikese lisaoja - Tsigaoja, mis oma vee kogub jpeamiselt allikaist. Siitsamast kihelkonna keskusest, S.-Munamäe jalalt Vaskna järvest (pikkus 1.43 km, laius 0.46 km, pindala 41.5 ha, 241.5 m kõrgusel üle merepinna, sügavus 10.8 m, keskel kolm saart, neist kaks soised, samblased, põhi liivane, lõunakallas soine, mujal põllustatud) algab Iskna oja (27,7km:it), mis Kääpa küla lähedal Põlva kihelkonnas liitub Võhandu jõega. Iskna oja (ka Trolla, Saaluse, Holsta jne. oja  nimede all tuntud) on suure languga (172.7 m ehk 6.2 m km:le) ja kasutatud veskeist (Trolla Alaveski, ehit. 1894, veelang 3 m, jõe laius allpool veskit l m, sügavus 35 sm; Trolla Mäeveski, ehit. 1820, veelang 2.85 m, voolukiirus 105 sm sekundis; Küti oru veski, ehit. 1870:is aastais, veelang 5 m, oja laius allpool veskit 1.8 m, sügavus 60 sm, voolukiirus 150 sm/sek.; Küti-Mäeveski, ehit 1868. a., turbiiniga, veelang 4.8 m; Tohkri veski, ehit. 1770:is aastais, veelang 3 m; Holsta veski, ehit 1870:is  aastais, veelang 4 m:t, Sitasilla veski j. t.). Oja läbib Kavadi (= Kavadi-saare, pikkus 160 m, laius 100 m, pindala 1.2 ha, sügavus 6.3 m, 4 kinnist ja 2 ujuvat saart, 73. joon.) ja hulga teisi järvi, mis kuuluvad juba Vastseliina kihelkonda, ning lisaojana võtab vastu Viira oja Küünjärvest (pikkus 125 m, laius 85 m, pindala 0.9 ha, kaldad kõrged). Kihelkonna kaguosas väärib nimetamist Piusa jõgi, mis kuulub Rõuge kihelkonda oma ülemjooksuga. Ta algab Juhka küla alt Peratjärvest (pikkus 210 m, laius 125 m,  pindala 2.1 ha, kaldad osalt kõrged, osalt soised) ja läbib Küla järve (pikkus 675 m, laius 400 m, pindala 17.6 ha, 244.0 m kõrgusel üle merepinna, sügavus 6 m, loode-ja kaguotsas sood, sealt ka soostuv, mujal kaldad kõrged) ja Piipse järve (pikkus 400 m, laius 210 m, pindala 6.5 ha, kõrgus 240.8 m, lõunakallastel kuiv kuusemets, põhjakaldal soo, kus võib märgata ka järve soostumist) ning suundub selle järele kaart lõunasse tehes kirdesse, kuni Vanamõisa lähedal pöördub mööda kihelkonna piiri itta ja Jeedase küla  all lahkub Vastseliina kihelkonda. Jõe pikkus kihelkonna piires 19.2 km, lang 4.7°/oo. Piusa lisaojadest mainitagu siin ainult mõnda tähtsamat. Palujärvest (pikkus 210 m, laius 160 m, pindala 2.5 ha, kõrgus üle merepinna 154.2 m, kaldad kõrged, põllu-sed) algab Sura oja (5.5 km), mis voolab osalt kihelkonna piiril ja avaldab kevadisel lumesulamisel Seeva soos bifurkatsiooni; Koroski järvikust (pikkus ja laius 80 m, pindala 0.5 ha) tuleb Tõiva oja (5.5 km), mis oma veele saab lisa veel Holdi ojast (3 km) ja  kihelkonna piiri läheduses ühineb Piusa jõega. Peale nimetatute voolavad kinkude vahel veel mõned vähemad lisaojad, millel aga pole olulist tähtsust Rõuge kihelkonna veestikus. Rõuge kogu veestiku pikkus küünib ümmarguselt 350 km:ni, mis annab tiheduse 0.4km:it km2:le. Viimane arv näitab, et Rõuge kihelkond on nõrgalt veestatud ja et voolavad veed ei esine maastikus kuigi silmapaistva osana.