Rahvaloenduse andmetel oli Haapsalus: 2203 elanikku; . 2884 elanikku; 3212 elanikku. 19. sajandi teisel pooleks kasvas jõudsalt eestlaste ülekaal. Kirikuraamatu andmetel elas 1864. a. Haapsalus 2294 luterlast, nende hulgas 700 sakslast ja 1600 eestlast. 19. saj. algul oli linna elanikkond juba nii palju kasvanud, et lisaks rätsepate ja kingseppade tsunftidele võis luua ka pottseppade ja pagarite tsunftid. Tsunftisundus kaotati 1866.a. 1877. a. linnaseaduse alusel tuli valida linnavalitsus eesotsas 1892. a. 11. juunil jõustus Eestis samaaegselt muude Vene riigi aladega uus 1. maini linnavolikogust jakuurortlinnaks. vesi-mudaravila. 1831. a. alustati madalate rannikuäärsete alade täitmist ning kaldapealsete kindlustamist, kuhu asuti rajama mereäärseid sillutati Posti tänav ja suurematele tänavatele ehitati paeplaatidest tänavavalgustus. 19. sajandil toimus linnas aktiivne ehitustegevus. Linnasüdamiku tühjad krundid hoonestati, Eriti hoogne oli ehitustegevus suure maaga ühendatud holmidel, Kastininas ning Koplipealsel. 19. sajandi teisel poole avati suvine regulaarlaevaliiklus Peterburi ja Riiaga. Madala veetasemega vana sadam muutus uutele aurikutele kõlbmatuks ning aastal 1860 alustati Holmi tipus telegraaf, 1866 (apr.-dets.) ilmus saksakeelne nädalaleht aiandusselts (1884), klubi tuletõrjeselts (1868), vene selts (1892) ja eesti selts Kungla (1895).