teadja  26.02.2007 09:02  Taastuvelektrile hinna hääletamisega riigikogus on toimunud kõige ulatuslikum ‎korruptsioonijuhtum Eesti ajaloos, kus riigiettevõttest kanditakse raha parteide suurannetajate - ‎erafirmade omanike taskutesse . ‎    Selgelt on tekkinud parteidele kasulik huvigrupp  annetajana kuna taastuvatest energiaallikatest ‎tootmisel kasum sõltub otse seadusandja kehtestatud tariifist    Uue hinna kehtestamisega taastuvatest allikatest toodetud elektrienergiale ja selle vajalikkust ‎katvate loosungite varjus sõlmitakse tegelikult kokkuleppeid tulude tekitamiseks, millest annetada ‎poliitilistele parteidele valimisjärgsel perioodil. ‎    Aga ka võib olla ka nendeks valimisteks.‎    Ainuüks i 400 miljonit põhjendamatut kasumit tähendab täiendavaid  väljaminekuid igale elanikule ‎imikust -raugani ligi 300 kr aastas ehk pere peale 1200 krooni. ‎    Lisaks sellele veel järjekordne miljardilise konkurentsi reeglite rikkumise trahvi ähvardus.  ‎  Kui reaalne see on, näitas suhkrutrahvi kaelatõmbamine Partsu valitsuse poolt Eesti ‎maksumaksjale.‎    Võib väita, et need kulud kaetakse Eesti Energia tuludest , kuid siis vähenevad EE kasumist ‎tehtavad eraldised süsteemide taastamiseks. ‎    Nimelt sellel eesmärgil hinnati  eesti energia varad ülesse ja põhjendati elektrihinna tõusu.‎    Ja kaotab mõtte teine tuluallikas, CO2 kvootide müük, mis tõi sisse EE -le ligi miljardi .‎    Eesti Energiat sunnitakse laialijagama ligi 1,6 miljardit krooni selle asemel, et kasumist elektrienergeetika korda teha .    xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx    Einari Kisel: Kuldne alternatiivelekter (31)  20.02.2007 00:01  Einari Kisel, majandusministeeriumi energeetikaosakonna juhataja    Eelmisel nädalal otsustas riigikogu tõsta märkimisväärselt taastuvelektri kokkuostu hindu, seniselt 81 sendilt 115 sendile kilovatt-tunni kohta.    Mitu energiaettevõtjat ja isegi rohelised on tõdenud, et uued kokkuostuhinnad on üllatavalt kõrged.    Eestist võib leida elektritootjaid, kelle kasumimarginaal kasvab uute toetuste tõttu üle 70 protsendi, ka mõne tuulikuprojekti kasumimarginaal ulatub nendest hindadest lähtuvalt üle 40 protsendi, samas kui üldjuhul on energeetikas  kasumimarginaal 10-20 protsenti.    Mõne aasta pärast maksame igal aastal elektri hinna kaudu üle miljardi krooni nendele jaamadele toetuseks, ligi 400 miljonit sellest on aga põhjendamatu tulu.    Seega on tegevust lõpetav riigikogu pannud tulevase valitsuse olukorda, kus Euroopa Komisjon võib leida, et Eesti taastuvelektri ja koostootmisjaamade toetused on põhjendamatult suured...    .... Võimaliku nõude suurus võib ületada isegi suhkrutrahvi, 713 miljonit krooni.    Toetusi vähendada on uuel riigikogul aga jällegi äärmiselt keeruline: ettevõtjad hakkavad sel juhul süüdistama riiki õigustatud ootuse printsiibi rikkumises