Päikesekreemid võimaldavad küll põletushaavu kartmata rannal lesida, kuid nahavähki need ära hoida ei suuda.    Põhja-Eesti regionaalhaigla onkoloogiakeskusonkoloogia nahaarsti Marianne Niin rääkis Eesti Ekspressile, et nahavähi juhtumite arv on tema tööaja jooksul suurenenud viis korda.    "Ma olen siin osakonnas töötanud 32 aastat. Kui noore arstina alustasin, oli meil aastas 30 uut nahavähi juhtumit, nüüd on neid 150."    Nahavähki  haigestumiste lisandumine ei ole pelgalt Eesti mure, seesama protsess või epideemia nagu nimetab doktor Niin otsekoheselt ütleb, toimub terves "valgenahalises" maailmas.    Nahavähi põhiline riskitegur on päike. "Kahjuks on kõige valgemad inimesed kõige kangemad päevitajad," ütleb Niin.    Mida teeb tüüpiline eestlane pärast seda, kui ta on turismibüroos ära broneerinud reisi Vahemere äärde või Aafrikasse? Järgmine käik viib solaariumisse, et enne rannanädalat nahale pruunistav krunt anda.  Muidu on piinlik valge varesena rannal okolaadipoiste- ja tüdrukute vahel patseerida.    "Solaariumis ette ära käimine on absoluutselt vale," põrutab doktor Mare Aarne peaaegu vihaselt. Temagi on nahaarst. "Tavalise, taevast paistva päikese käes naha harjutamine on piisav."    Solaariumis saadav ultraviolettkiirgus sisaldab nii pindmist nahapõletust tekitavat UVA-kiirgust, kui naha süvakihtidesse jõudvat UVB-kiirgust. Solaariumifiltrite abil on naha põletusreaktsioon maha võetud, kuid see  tähendab, et naharakud saavad suurema doosi.    EPL OnLine    NB! Nahavähi tekke praegu ainuke teadaolev riskifaktor on päike. Või teaduslikumalt väljendudes: nahas olevat pigmenti aktiveerib kõige rohkem valguskiirgus. Solaariumi kasutajate hulgas esineb melanoomi kolm korda rohkem kui mittekasutajate hulgas.