Kuid esteetiliste protsesside iseloomulist laadi ei ole need vanemad esteetikud selgeks teinud. Suure edu näeme kõigepealt Kanti juures, kes esimesena viis läbi arvamuse, et ilu on midagi puht-subjektiivset; ta ei tähendavat mingit objekti omadust, nagu näit. kõvadus, vorm ja värv kui sarnased, vaid ainult viisi, mil see objekt meisse mõjub, ja nimelt seisvat ilusa iseloomuline  mõju selles, et ta ärritab meie "maitseotsustust." Maitseotsustuses avaldame aga Kanti järele "huvitut meeldimust" asjade puhul. See palju vaidlust äratanud Kanti ütelus ei ole õnnelikult valitud, sest huvitut meeldimust ei ole olemas; sel ajal kui millegi puhul tunnen meeldimust, ei ole ma ükskõikne vaid olen huvitet. Kuid Kant tahtis selle vaevalt õnneliku ütelsega ometigi tähen­dada esteetilise arvustamise kahe põhiomaduse peale. Ta arvas nimelt: Kui mul mõne asja puhul sugeneb esteetiline meeldimus, siis  tähendab see: 1) et sel meeldimusel ei ole mingit sidet meie himustusega; me ei himusta ilusat asja, nii kaua kui seda puht-esteetiliselt maitseme, kui seda aga hakkame himustama, siis lõpeb seega puht-esteetiline meel­dimus ; 2) tahab ta sellega ütelda, et me esteetilise meel­dimuse juures ilusa objekti reaalsuse peale ei mõtle. Me süüvime lihtsalt objekti esteetilisse meeldivusse ega küsi, kas see on paljas fantaasiatoode või tõeline protsess, vaid laseme selle aga oma tundesse mõju avaldada. Kanti  käsi­tluse iseloomulikkus seisneb järjelikult selles, et ta esteetilist meeldimust karakteriseerib esteetilise otsustuse laadiga, mis on paljas maitse- ehk tundeotsustus. Kant nimetab seisukorda, milles andume ainuüksi objekti mõjule fantaasi­asse ja tundesse, ka veel kontemplatsiooni ehk puhta vaatluse ja esemesse süüvimise nimega. Kuigi see käsitus esteelise meeldimuse õige tähtsa tunnuse peale tähendab, siiski on ta ebarahuldav, sest me ei saa aru, kuidas see esteetiline otsustus tekib, ta võetakse lihtsalt  tõsiasjana, ja on ühekülgne näha esteetilise meeldimuse iseloomu ainuüksi esteetilise maitsmise resultaadis. Tähtsam on sellepärast enne korraks täpipealsemalt ära määrata see esteetilise maitsmise arend, mis eelneb esteetilisele otsustusele.