Riigisektor seisab Swedbanki hinnangul täna keeruliste valikute ees. "Et eelarve suurde puudujääki minekut vältida, peab valitsus tegema kulukärpeid ajal, kui teised riigid rakendavad majandust toetavaid meetmeid. Eestil on küll eelarve puudujäägi katmiseks reserve, kuid kulude muutmata jätmisel jätkub neist parimal juhul 2010. aasta keskpaigani," rääkis Lauri.  "Seetõttu on paratamatu, et valitsuse tegevus hõive, palkade, toetuste jmt vähendamisel teeb majanduse olukorra halvemaks. Teisalt tähendavad karmid eelarvekärped ka lootust, et eelarvestamine muutub ettevaatavaks, avaliku sektori finantsseis paraneb ja efektiivsus kasvab. Viimane on vajalik selleks, et parandada hinnanguid majandusele: kehvad hinnangud on tõstnud nii Eesti kui teiste Balti riikide riskihinnanguid ja põhjustanud investorite tagasitõmbumise. See on muutnud keerulisemaks meie ettevõtetele  välissuhtluse. Need arengud võivad oluliselt viivitada majandusolude paranemist. Seega on range eelarvedistsipliin pikas perspektiivis siiski hädavajalik."