Võistlemata on üle kolmese saagikuseni jõudnud ka Sloog ja Haljasmets. Mõlemad usuvad, et põhjuseks oli lihtsalt väga soodne ilmastik nendel aastatel. Midagi erilist või teistmoodi tavapärasest kumbki mees ei teinud. Seemne pudenemist takistavat kõdraliimi nad kasutanud ei ole. Kuigi Eesti maaülikooli 17 aastat kestnud teaduslik katse näitas, et kõige  kõrgemat saaki on loota orgaaniliste ja mineraalväetiste koostoimel (saagilisa koos kasutamisel 58-70 protsenti, ainult mineraalväetiste kasutamisel 41-63 protsenti), toetavad nemad põlluvilja kasvu ainult mineraalväetistega. "Orgaanilist väetist pole kuskilt võtta," tõdes Haljasmets.