Horvaatia (horvaadi keeles Hrvatska) on riik Euroopas Balkani poolsaare loodeosas. Horvaadid ise peavad oma maad mitte Balkanile, vaid Kesk-Euroopasse kuuluvaks. Horvaatia pealinn on Zagreb, mis sarnaneb oma vanalinna ja tänavalaternatega veidi Tallinnale.  Horvaatia sai iseseisvaks riigiks pärast Jugoslaavia lagunemist 1991. aastal. Horvaatia parlament (Sabor) on ühekojaline seadusandlik kogu, millel on 100-160 liiget, kes valitakse üldistel valimistel neljaks aastaks.  Horvaatia on venitatud põhja - lõuna suunas piki Vahemere äärset Aadria mere rannikut. Riik piirneb Sloveenia ja Ungariga põhjas, Serbiaga kirdes, Bosnia ning Hertsegoviinaga idas ja Montenegroga kagus. Horvaatia jagab Aadria mere rannikut Itaaliaga Trieste lahes. Horvaatia maastik ja  loodus on erakordselt mitmekesine, sisaldades lagendikke, järvi ning mäestikke riigi põhjaosas, kaljuseid mägesid Aadria mere rannikul, kauneid randasid Dalmaatsias Spliti ja Dubrovniku vahel.  Pealinnast Zagrebist põhjas asuv Zagorje piirkond on mägine maa. Drava, Doonau ja Sava jõega piiratud Pannoonia tasandik idas on seevastu viljakas põllumajanduspiirkond. Rohkem kui kolmandik Horvaatia pindalast on kaetud metsaga.  Horvaatia põhja- ja idaosas on kliima mandriline, mis toob kaasa  kuumad suved (+25C) ja külmad talved (-0C), rannikuäärne kliima on Vahemereliselt pehme, suvine temperatuur on soe (24C) ja talved pehmed (+8C). Parim puhkuseaeg on juuli - august, siis on Horvaatia rannik puhkajaist tulvil ja kohvikud kärarikkad. Samuti leidub ohtralt külastakaid rahvuparkidesse. Juunis ja septembris on külastajaid vähem, kuid ilmad puhkamiseks samuti soodsad. Mais ja oktoobris on temperatuurid vastavalt 18C ja 16C, rannikuala on puhkajatest tühi ning sügisel on mitmed külastuskohad talveks  suletud.  Riigi majandus põhineb peamiselt kergetööstusel ja teenustel. Oluline sissetulekuallikas on turism. Sõda mõjutas Horvaatia turismi kümneid aastaid tagasi, praegu on riik ka reisiraamatute poolt soovitatav maailma üks populaarsemaid sihtkohti. Turistid teavad kõige paremini Horvaatia sümbolit Dalmaatsia rannikut oma sadade saartega ning ajalooliste linnadega nagu Dubrovnik, Split ja Zadar.  Horvaatia kultuurist ja loodusest annab tunnistust asjaolu, et seal leidub kuus maailma  kultuuripärandit ning kaheksa rahvusparki. Horvaatia kultuuri rikkus on tema mõnikord tormilise ajaloo tulemus. Esmalt oli Horvaatia Rooma impeeriumi osa, hiljem Austria-Ungari ja Otomani impeeriumi piiriala.  Horvaatia kööki ilmestavad road nagu grilliha, dalmaatsia suitsusink, soolasardiinid, lambapiimast valmistatud juust ja paprikaga maitsestatud salaami. Horvaatias valmistatakse paljusid häid veine.    Poliitiline süsteem: vabariik  Pealinn: Zagreb  Pindala: 56 542 km²  Riigikeel:  horvaadi keel  Rahvaarv: 4,4 miljonit  Rahvastiku tihedus: 83 in/km²   President: Stjepan Mesić  Peaminister: Ivo Sanader  Iseseisvus: 21. juuni 1991   Rahaühik: 1 kuna (HRK) = 2 EEK      Horvaatia majandus    Horvaatia majandus kannatas rängalt aastatel 1991-1995 sõjas ning jäi seetõttu ilma varastest välisinvesteeringutest Kesk- ja Ida-Euroopasse ning kaotas suure osa endise Jugoslaavia siseturust. Alates 2000. aastast on Horvaatia majandus  kasvanud 4-5% kasvutempoga aastas, toetudes turismile ja laenudega kaetud tarbimisele. Töötuse tase on Horvaatias suur, aga viimasel ajal järjest vähenenud. Riigi tähtsamad tööstusharud on kergetööstus ja teenindus. Teenuste sektor moodustab sisemajanduse kogutoodangust 67%. Sarnaselt enamusele Euroopa arenevatele riikidele teevad muret kasvav kaubandusdefitsiit ja kõrge inflatsioonitempo. SKT elaniku kohta ulatub 49% EL keskmisest, millega edestatakse El kuuluvaid Bulgaariat kui ka Rumeeniat. Pürgimine Euroopa  Liitu aitab läbi viia olulisi eelarve- ja struktuurireforme. Horvaatia EL-iga liitumine paistab nihkuvat 2011. aastasse.  Nagu kogu Horvaatia majandus, teeb ka tööstus praegu läbi suuri muudatusi. Horvaatia majandus sai 2000. aastal tänu turismile, pangandusele ja investeeringutele jalad alla. Seda Vahemere maad on viimaste aastate jooksu väisanud ligikaudu 10 miljonit turisti. Külastajate hulk muudkui kasvab. Töötuse tase on Horvaatias viimasel ajal järjest vähenenud. Riigi tähtsamad tööstusharud on  keemiatööstus, plasttoodete valmistamine, töövahendite ja kütuse tootmine, metalli ümbertöötlus, laevaehitus, elektroonika, paberi-, puidu-, tekstiili- ja toiduainetööstus. Põllumajanduses tegeletakse peamiselt teravilja-, päevalille-, oliivi-, tsitruse-, soja ja kartulikasvatusega. Horvaatia mägedes ja rannikualadel kasvatatakse juba iidsetest aegadest peale ohtralt viinamarju ja valmistatakse mitmesuguseid veine.  Horvaatias leidub naftat, kivisütt, boksiiti, rauamaaki, kaltsiumit, kipsi, räni ja  savi. Kaevandatakse ka soola.      Selle aasta euro lugu: [url=http://www.youtube.com/watch?v=D5XpAQhABMc]http://www.youtube.com/watch?v=D5XpAQhABMc[/url]    Kasutatud materjal:  1.http://209.85.129.132/search?q=cache:ZOA7gFZHFSYJ:www.seb.ee/link/33290+horvaatia+majandus&cd=2&hl=et&ct=clnk&gl=ee  2.http://www.novatours.ee/popup/index.php?tpl=text&type=1&country_code=63&city_id=82  3. http://et.wikipedia.org/wiki/Horvaatia