Avalikud hanked on tihedalt seotud volituste jaotamisega siseriiklike asutuste vahel, et võimaldada neil täita oma institutsioonilisi kohustusi. Seega on sellel  süsteemil enamikus liikmesriikides põhiseaduslik tähtsus. Mis puudutab volituste jaotamist ning era- või avaliku õigusega reguleeritud kolmandate isikutega sõlmitud lepingute kaudu nende avalike ülesannete täitmisega seotud menetlusi, siis valitsevad siin liikmesriikide vahel suured erinevused. Kõik teenuste osutamise või tööde teostamise lepingud on reguleeritud Euroopa konkurentsi- ja avalike hangete alaste õigusaktidega, erandiks on "välja arvatud juhtumid" ja "sisetegevus", st tegevus, mida teostab vahetult  avaliku sektori asutus ise. Selle tagajärjel tekivad mõne küsimuse puhul probleemid, näiteks milline on sobiv kord kommunaalkoostöö või avaliku ja erasektori partnerluse puhul. Õigupoolest ei ole avalikud teenused (nagu kohalik veemajandus, teehooldus, energia jaotamine, jäätmehooldus, sotsiaalelamumajandus, spordi- ja kultuuriinfrastruktuur, krematooriumid, ühistransport) lihtsalt majandustegevus, mistõttu tundub sobimatu allutada need lihtsalt puhastele siseturu põhimõtetele. Kritiseeritakse ka määratlust  "avaliku asutuse teostatav kontroll ettevõtja üle". Parlament on huvitatud kehtivates õigusaktides tehtavate võimalike kohanduste arutamisest ja korraldas selleks 20. aprillil 2006. aastal avaliku kuulamise.