Ruumipuudus ning Riigikogu ajutise komisjoni arupärimised sundisid Kaitsepolitseiametit 8. juunil 1994. a. Eesti Riigiarhiivi Filiaalile üle andma KGB väljasõidutoimikud, kuid esialgu fondi juurde kuuluva kartoteegita. Sisuliselt oli sellisel moel üleandmise puhul  tegemist deponeerimisega, millele vihjas Kaitsepolitseiameti peadirektor Jüri Pihl oma kirjas Riigikogu ajutisele komisjonile. Kaitsepolitseinikud laenutasid tuginedes nende valduses olevale kartoteegile toimikuid ning Eesti Riigiarhiivi Filiaali arhiivihoidla töötajad olid laenutusprotsessi fikseerijaiks ja tunnistajaiks. Aasta lõpupoole jõudis arhiivi seinte vahele ka KGB väljasõidutoimikute kartoteek ning sellest ajast võib arhiivi pidada kõnealuste materjalide täieõiguslikuks peremeheks.