Käsikirja taastamisel abistas ka National Geographic Society. Seda on tõlkinud maailma juhtivad kopti asjatundjaid Rudolphe Kasser ja piibliuurija Marvin Meyer. Nende arvates ulatuvad  Juuda evangeeliumi juured gnostikuteni, kes uskusid füüsilisest universumist lahus olevasse headuse algallikasse. Kui kristlased rõhutavad, et ainult Jeesus, Jumala poeg, on ühtaegu inimlik ja jumalik, siis gnostikud arvasid, et Jumalaga saavad otseühenduse ka tavalised inimesed. Juuda evangeelium kirjeldab Jeesuse vestlust Juudas Iskariotiga. Selle käsitluse kohaselt oli Juudal positiivsem ja olulisem roll kui Piiblis. Juuda äraandmine mitte ei salanud maha Jeesust ja ta tegusid, vaid tegi need nähtavaks.  Juudas oli kangelane, kes ainsana mõistis Kristuse sõnumit. Nõnda peegeldab Juuda evangeelium võitlust gnostikute ja hierarhilise kiriku vahel.  Kuid Juuda evangeeliumis ei ilmne Juuda vaba tahte olemasolu, nii nagu keskaegses Inglise ballaadis. Mis on sarnane koptide kirjatööga võibolla sel põhjusel, et rändas Inglismaale varakeskaegse Iiri munkkonna kaudu, mis olid kuni 10. sajandini märkimisväärne kultuurivahendaja mitte ainult Iirimaal, vaid ka Mandri-Euroopas. Keldi kristlust ongi peetud  Mandri-Euroopa kristlusest Lähis-Ida algristiusule lähedasemaks.  Kurt Gödel uuris kunagi Bertrand Russelli ja Alfred North Whiteheadi suurteost Principia Mathematica, mille eesmärgiks oli näidata, et kogu matemaatiline teadmine on pelgalt loogika põhjal tuletatav mõnest põhitõest ehk aksioomist. Matemaatika ja loogika on justkui kaksiktorn, mida hoiavad ülal hoolikalt valitud aksioomid. Gödel aga näitas, et mistahes formaalses aksiomeeritud süsteemis on lauseid, mida süsteemi piires pole võimalik tõestada, mis on  1. ebatäiuslikkuslause. Ja teine ebatäiuslikkuslause väidab, et pole võimalik tõestada ka valitud aksioomide vastuolulisust. Niisiis - kui Juudast poleks olnud, oleks tulnud ta välja mõelda. Ja võib-olla et mõeldigi. Kui mitte muud, siis on Juuda evangeelium ja temast kõnelevad ballaadid allikad, kus peegeldub nii kristluse kui matemaatilise loogika areng.  Tiit Kändler