Nähes N.Liidu juhtkonna kaldumist jõu kasutamisele Balti rahvaste vastu orienteerusid Balti riikide juhid Vene NFSV uuele juhtkonnale eesotsas Boriss Jeltsiniga, kes omakorda oli huvitatud distantseerumisest N.Liidu juhtkonnast. Balti riigid kasutasid osavalt ära võimuvõitlust Gorbatshovi ja Jeltsini vahel. Juba 12. jaanuaril 1990 kirjutasid Boriss Jeltsin ja Arnold Rüütel alla lepingule, mille kohaselt Venemaa peab tulevikus võimalikus tunnustada Eesti iseseisvust. 13. jaanuari hilisõhtul saabus Boriss Jeltsin ootamatult Tallinna, kirjutas siin alla lepingu Eestiga ning kokkulepped kõigi kolme Balti riigiga, avaldades toetust nende iseseisvuspüüetele ning nõudes agressiooni lõpetamist. Jeltsini Tallinna-visiit muutis otsustavalt sündmuste käiku. Eriti oluline oli Jeltsini põõrdumine Balti riikides teenivate vene sõjaväelaste poole, üleskutsega mitte alluda korraldusele jõuga maha suruda Balti rahvaste vabaduspüüdlused.