Eelkõige analüüsis Riigikohus "lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude" tähendust. Lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka saab lugeda ainult selliseid asjaolusid, mille olemasolu, saabumine või edasikestmine on hõlmatud poolte ühisest arusaamast ja millel põhineb nende lepingu sõlmimise soov. Selliste asjaolude hulka ei kuulu üldjuhul ühe  lepingupoole ootused, kui need ei ole teisele poolele teatavaks tehtud ja teine pool ei ole neid teadmiseks võtnud või pidanud neid hea usu põhimõttest lähtuvalt teadma.