07.07.2011 11:38   LHV analüütik Nils Vaikla kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et juunikuu 4,9protsendine hinnatõus oli ootuspärane ning kasvutempo aeglustumine jätkub.    Vaikla selgitas, et globaalne toormehindade tõus näitab peatumise märke, hinnaindeksi võrdlusperiood liigub kõrgemale ning tarbijate hinnatõusuootused liiguvad allapoole.    Sarnaselt varasematele  kuudele andsid toidu- ja joogikaubad üle poole tarbijahinnaindeksi kasvust. Lisaks toidukaupadele mõjutas inflatsiooninäitu ka eluasemekulude tõus.    "Positiivse poole pealt langesid toidukaupade hinnad kuises võrdluses juba teist kuud järjest, kuid siin on mängus ka hooajalised tegurid," ütles Vaikla.    Nordea peaökonomist Tõnu Palm rõhutas, et kasvutempo langusele vaatamata on see siiski endiselt kõrgel tasemel.    "Inflatsiooni aeglustumisele on aidanud kaasa väiksem  hinnasurve toiduaine- ning energiahindade osas, mis püsivad aga aastases arvestuses jätkuvalt kõrgel tasemel," ütles ta.    "Toiduainehindade puhul tuleb arvestada ka sesoonsust, mis on toetanud hinnakasvu pidurdumist," märkis Palm.    Tema sõnul pole oodata kiiret inflatsiooni taandumist, ehkki globaalsete toiduaine ning energiahindade mõju peaks vähenema aasta lõpu poole.    "Taastuv sisenõudlus hoiab kodumaise hinnasurve kõrge isegi siis kui globaalsed trendid viitavad  aeglustumisele," ütles Palm.    "Me ootame seega, et Eesti inflatsioon jääb kõrgemaks kui Euroopa Keskpanga inflatsiooni eesmärk [2 protsenti] järgmistel aastatel ning Eesti hinnatase jätkab konvergentsi."    Swedbanki analüütik Annika Paabut märkis aga, et tarbijakorvist ligi poole moodustavate sundkulutuste hinnatõus muudab mitmete perede elu keerulisemaks.    "Olemasolevate sissetulekute juures kulub nüüdsest oluliselt enam eelarvest vaid elamiseks vajalikele kulutustele," märkis  Paabut.    Samas annavad positiivsed arengud tööturul ja majanduses tema sõnul alust uskuda, lähitulevikus on oodata ka perede sissetulekute kasvu.    "Palgakasvu ootused on juba kasvanud, kuigi ettevõtjad ei ole väga altid palku tõstma," ütles Paabut.    "Peamiseks põhjuseks peetakse määramatust ning kartust, et lähiajal võib nõudlus siiski langeda ning seetõttu tuleb kas palku taas langetada või inimesi lahti lasta," selgitas ta.    Samuti tõi Paabut välja, et  palgaandmed näitavad boonuste maksmise kasvu, mis omakorda tähendab, et ettevõtjad küll tänavad töötajaid hea töö, kuid püsivalt palku tõsta veel ei julge.    Eesti Panga andmed näitavad, et endiselt kasvavad ka eraisikute hoiused, mis viitab Paabuti kinnitusel inimeste kasvanud teadlikkusele ning ettevaatusele.    "Tarbijad usuvad, et hinnad lähiajal kasvavad /.../ ja seetõttu soovitakse perele tekitada nö puhver, et vajadusel keerulistel aegadel või tulevikus - näiteks kütteperioodil - kulutusi  katta."    Ka lühiajaliste laenude käive on keskpanga andmetel vähenenud, mis tähendab, et inimesed eelistavad kulutusi katta pigem jooksvast sissetulekust või säästudest, ütles analüütik.    Samuti kinnitas Paabut, et lisaks kõrgele säästmiskalduvusele on näha, et inimesed eelistavad üha enam odavamat kaupa.    "Näiteks on oluliselt kasvanud müük interneti ja postimüügi teel ning kasutatud riiete ja jalanõude müük," märkis ta.    Eesti Panga ökonomist Orsolya  Soosaar ütles täna avaldatud hinnatõusustatistikat kommenteerides, et köögi- ja puuviljad odavnesid tavapärasest hooajalisusest rohkem.    "Köögiviljade odavnemise põhjustas osaliselt nõudluse langus Euroopas," märkis Soosaar.    "Töötlemata toiduainete hinnatase maailmaturul langes esimese poolaasta jooksul 10 protsenti, mis vähendab edasist tõususurvet valmistoidukaupade hindadele," lisas ta.    Eesti Pank prognoosib tarbijahinnaindeks kasvab tänavu 4,7 protsenti, LHV pakub kasvuks  5 protsenti.    Tänavu jaanuaris kasvasid hinnad aastatagusega võrreldes 5,3, veebruaris 5,7, märtsis 5,2, aprillis ja mais 5,4 ning juunis 4,9 protsenti.