Sama aasta novembris ilmus ärimees Ernst Seimi kulul "filmiasjanduse eriajakirja" Ekraan ainukeseks jäänud number. Vastutav toimetaja Voldemar Päts, hiljem filminäitleja, režissöör ja operaator, kes 1931. aastal proovib veel kord kätt filmiajakirjanduses, andes välja kaks numbrit Filminädalat. Muide, Voldemar Päts oli Konstantin Pätsi vennapoeg. Ekraani  ainunumber on peamiselt pühendatud esimesele pikale mängufilmile "Mineviku varjud", olles ka üks põhiallikas sellest filmist mulje saamiseks - kinopilt ise pole säilinud. Kirjutati Eesti esimesest naljafilmist "Õnnelik korterikriisi lahendus". Anti statistikat: 1923. aastal toodi Eestisse üle 700 filmi, töötas 39 kino (Tallinnas 12, Tartus 5, Narvas 4, Pärnus 2 jne). Tutvustati veel teist filmiõpistuudiot Eesti National Filmi Kino Studio (Kusbocki stuudio lõpetas 1924. aasta kevadel tegevuse) ja kuulutati välja  "stsenaariumi kavandite võistlus". Ind oli tegijatel suur, reaalsus tegi oma töö. Siiski on huvitav jälgida Eesti filmipioneeride pingutusi ja väljaandes "Eesti filmi kes on kes", kui see kunagi valmib, peaksid need mehed-naised kindlasti sees olema, kui nad pole seni mahtunud "Eesti elulugudesse".