Lähtudes sellest islami universalismist on dār al-islām pidevas konfliktis aladega, kus islam veel ei valitse; nende islamist väljapoole jäävate alade nimetus on dār al-harb - sõjatallermaa. Seega on dihaad vahendiks muuta dār al-harbi õigluse, tõe ja allaheitmise alaks - dār al-islāmiks. Osad uurijad siiski pööravad tähelepanu asjaolule, et pole kindel, et Muhamed ise käsitles islamit universaalse, kogu inimkonnale mõeldud usuna (EI, djihad; Bolshakov, 155), kuid tema elu ajal alustatud rünnakud Bütsantsi valduses olevate kristlike alade vastu, väidetavalt tema poolt saadetud islami usu vastuvõtmist manitsevad kirjad suurriikide valitsejatele, ning mis peamine, Koraani enda sõnum, annavad alust vastata jaatavalt sellele küsimusele.