Enamikul Eesti ettevõtetel on Krediidiinfo vahendusel võimalik tasuta tellida endale eraisikute maksehäirete raport. See võimaldab kontrollida ükskõik kelle võlgnevusi pankade või sideoperaatorite ees ning tutvuda vanade, juba tasutud võlgadega.     Võlgnevuste kohta käivad andmed tulevad krediidiasutustelt, need kogutakse maksehäirete registrisse, mis  loodi finantsasutuste poolt juba kaks aastat tagasi. Sellest ajast peale on Krediidiinfo klientidele era-isikute võlgnevuste kohta infot tasuta pakkunud, oktoobrist alates hakkab üks raport maksma 15 krooni.    Sõber vadas alt    Tallinlane Ülo (25, nimi muudetud  toim) sattus maksehäirete registrisse, kuna oli mitme aasta eest vormistanud tuttavale mobiilside liitumislepingu. Inimene, kellele ma mobiilioperaatori juures lepingu vormistasin, jättis ühel hetkel telefoniarve  maksmata ning nii hakkas võlgnevus viiviste mõjul kasvama, rääkis Ülo. Seoses maksehäireregistriga oli tema sõnul kõige imelikum see, et kuigi ta oli enda teadmata juba mõnda aega võlglaste nimekirjas olnud, sai ta ometi mobiilioperaatorilt, kellele ta võlgu oli, sooduskampaania käigus liitumise ja soodsalt uue telefoni.    Mõni päev hiljem soovis Ülo Ühispangas krediitkaarti vormistada, kuid pangast öeldi kohe, et võlgnevuse tõttu mobiilifirmale pole see võimalik. Ka mobiilioperaator keeldus  pärast seda uut kaarti avamast enne, kui võlg kustutatud.    Krediidiinfo juhataja Veiko Meose sõnul on eraisikute puhul tegemist hariliku krediidiharjumuste raportiga, mis on mõeldud ainult kreeditoridele krediidiotsuste tegemiseks.    Kohustus tuleb täita    Krediidiasutuse seaduse kohaselt ei käsitleta pangasaladusena informatsiooni, mis näitab kliendi kohustuste täitmise korrektsust krediidiasutuse ees.    Andmekaitseinspektsiooni hinnangul lubab  isikuandmete kaitse seadus ilma inimese nõusolekuta avaldada andmeid tema maksehäirete kohta. Kuna võlglane on oma kohustused täitmata jätnud, on võlausaldaja huvi sundida teda neid täitma andmete avalikustamise kaudu õigustatud. Võlgnikul on samas õigus teada saada, kes tema andmetega tutvunud on.    Andmekaitseinspektsiooni pressiesindaja Triinu Jaaksoo sõnul võivad maksehäirete registrites alates 1. oktoobrist olla vaid nende võlglaste andmed, kes selleks nõusoleku on andnud. See sätestatakse juba näiteks  kliendi ja panga vahel sõlmitavas laenulepingus.    Tarbijakaitseameti hinnangul pole õige inimesi, kes on oma maksekohustused täitnud, veel aastaid nn võlgnike nimekirjas hoida. Ameti avalike suhete juhi Kristina Vaksmaa sõnul võivad ajutised makseraskused tekkida sageli objektiivsetel põhjustel.    Krediidiinfo hallatavasse musta nimekirja kantakse eraisikutest võlgnikud, kelle võlg ületab 500 krooni ning kes on selle tagasimaksmisega hilinenud enam kui 45 päeva.    Must nimekiri hoiab ära lõhkilaenamist    Krediidiinfo juhataja Veiko Meose sõnul on Euroopa Liidus jõustumas tarbijakaitse valdkonna direktiiv, mille üks osa sätestab eraisikute maksehäirete registri vajalikkuse igas liikmesriigis. Sellega hoitakse inimesi ülelaenamise eest ning välditakse eraisikute pankrotte.    Meose sõnul on teenus olemas kõigis liikmesriikides ja eeldatakse, et see oleks ka kandidaatriikides. Ida-Euroopas on Eesti üks esimesi riike, kus register loodi.    Tarbijakaitseamet ei teadnud direktiivist midagi. Direktiivi, kus sellist tegevust tõlgendatakse tarbijate huvide kaitsena, et vältida lõhkilaenamist, meie ei tea, ütles tarbijakaitseameti avalike suhete juht Kristiina Vaksmaa.    Toivo Tänavsuu  Eesti Päevaleht