Kolmanda näitajana analüüsime erakondade maailmataju. Lähtudes konstruktivistlikust teooriast, tuginevad riikide välispoliitilised otsused otsustajate maailmapoliitika tajule, kus ühe toimija samm viib teise toimija tegevuseni, mis tugineb tema interpreteeringule esimese kavatsustest (Wendt 1995, 143). Toimijaspetsiifilise välispoliitika analüüsimudeli ühe osana uuritakse ka otsustajate hoiakuid ja uskumusi, mis tuginevad poliitilises  diskursuses loodud intersubjektiivsetele konstruktsioonidele (Hudson 1997, 10). Meie uuringu eesmärk on kindlaks teha, kuidas Eesti parlamendierakonnad tajuvad eksisteerivat maailmakorda ja seda taastoodavad oma poliitilises diskursuses. Ideoloogilisest skaalast lähtudes toetavad historitsistliku koolkonna esindajad lähenemist, kus peamised märksõnad on riiklik huvi, jõudude tasakaal, usaldamatus ning jõupoliitika. Seevastu liberalistlik ideoloogia juhindub liberalismi koolkonna lähenemisest, kus keskendutakse  rahvusvahelisele koostööle, vastastikusele sõltuvusele ja rahvusvahelise normidekogu väljatöötamisele (Bjereld, Demker 2000, 26).