President Toomas Hendrik Ilves ütles, et eestlased on otsinud minevikust õigustust oma ebaõnnestumistele, kuid tänastele noortele see ettekääne enam ei kehti.  Tänavune taasiseseisvumispäev märgib presidendi sõnul Eestis uue ajastu algust, sest pärast ligi 70 aastat väldanud sundpausi on täisealiseks saanud esimesed Eesti kodanikud, kelle kogu elu on möödunud iseseisvas riigis. "Eelmist sel viisil privilegeeritud põlvkonda pettis ajalugu. Nende tuleviku matsid enda alla sõda ja okupatsioonid või  pagulus," märkis ilves täna Kadriorus peetud kõnes.    "Nii olemegi siiani otsinud õigustust oma ebaõnnestumistele peaasjalikult minevikust. Et Eestit rõhusid pool sajandit okupatsioon, kommunistid, KGB ja kõik muu, mis ei lase meil ise oma asjadega toime tulla," rääkis president.    "See ettekääne ei kehti enam tänastele 18-aastastele ja neist noorematele. Nemad ei tunnegi muud kui meie endi loodud riiki. /.../ Noored ei kõrvuta Eestit ei minevikulise ideaali ega sovetliku õudusega. Nende  Eesti võrdlus-skaalaks on meiesugused riigid ja omaenda tänased väärtused," lisas Ilves.    Vajame eesmärki    Presidendi sõnul peaks Eestil alati olema eesmärk, vastus vastus küsimusele - millist Eestit me tahame? - mis kannustaks meid pingutama. "Eurorahale üleminek on küll vajalik eesmärk, kuid siiski vaid teetähis millegi muuni jõudmiseks. Küsigem siis endalt: mis on see muu? Neiks ei ole tühjavõitu ja maiselt asised valimislubadused. Need toetuvad üldjuhul poliitilisele  hetkekasule, mitte aga pikaajalistele poliitikatele," ütles ta.