Kümnendik Läänemere hallhüljestest. Suvisel ajal peesitab Ahvenamaa hülgekaridel ümmarguselt pool tuhat hallhüljest ehk teisisõnu üks kümnendik Läänemere hallhüljestest.Hülgepüük on läbi aegade olnud Ahvenamaa elanike jaoks kalastamise kõrval üks tähtsamaid tegevusalasid. Sellele tehti lõpp alles 1982. aastal, kui hallhülged looduskaitse alla võeti. Arvatakse, et nende saarte esimesed asukad olidki hülgepüüdjad, sest arheoloogilistel kaevamistel on asulapaikadest välja tulnud 6000 aasta vanuseid hülgeluid. Sel ajal ulatus merest välja vaid Ahvenamaa saare põhjaosa, sest meri oli tänasest 50 meetri jagu kõrgem. Kunagi elas Läänemeres ka grööni hülgeid, neid võis seal viimati kohata veel keskajal. Ühe teooria kohaselt tegid Läänemere grööni hüljestele lõpu just Ahvenamaa hülgekütid.