Venemaa oli 1914. aastast osalenud Esimese ilmasõja verises "hakklihamasinas". Ammu olid langenud Ida-Preisimaa võitlusväljadel nii Vene kaardiväe kui tavaarmee vapramad ohvitserid, karastunud allohvitserid  ning kogenud sõdurid. Neid olid asendanud uued, äsja reservist rindele kutsutud sõjaväekohuslased - endised kooliõpetajad, kaupmehed, tehasetöölised. Seega oli põhimõtteliselt muutunud sõjaväe isikkoosseis. Eilne poodnik ja õpetaja ei tahtnud ega osanud eriti sõdida ega olnud tal ka kaadrisõjaväelasele enesestmõistetavat professionaalset autunnet. See asjaolu seletab, miks Veebruarirevolutsiooni puhkedes nii paljud mundrikandjad mässajate poole üle läksid.