Tänu meie valimisseaduse kummalisusele, mis võimaldab valimistel osaleda nö "suvalisel elemendil" ning näitab ühtlasi seda, et Eesti riik ei hooli oma kodakondsuse väärtustamisest,  astus valimistulle ka "pronkssõdur".    See tähendab, et viienda kolonni hääled anti sellisele erakonnale, kes pronksiööl asus "pronkssõduri" kaitsele ja avalikult demonstreeris soovi segaduste jätkamiseks Tallinnas ning Eesti Vabariigis.    Tõsi - siin on väike erand Rahvaliidu näol. Ent Rahvaliidust pole ilmselt paslik rääkida, kuivõrd see partei on lihtsalt ennast täielikult marginaliseerinud.    Kuigi Keskerakond ise püüab kiivalt eitada oma võidu seost "pronkssõduriga", ei  kahtle nimetatud seoses mitte keegi tõsisemalt mõtlev isik või analüütik. Seda seost on omal moel kinnitanud ka vene meedia, kes meie kohalikke valimisi üsna hoolikalt jälgisid.  Siiski omab vene meedia ka teistsuguseid põhjendusi EKP võidu põhjendamisel.    Kuigi Venemaa meedia keskendus nende lähenemine eeskätt Tallinnale ja siinsele venekeelsele elanikkonnale, nägid vaatlejad parteide käitumisest potentsiaalset ohtu nii paremjõududele kui ka võitjale Keskerakonnale.  "Pronksiöö  kättemaks" - leiab üles esimesed parastavad pealkirjad. Aga ei saa öelda, nagu oleksid Venemaa meedia kommentaarid Eesti valimistele üheülbalised, vahendasid ERR-i raadiouudised.    Kiire ülevaade ütleb, et kõige rohkem pööravad meediakanalid tähelepanu sellele, et ehkki venekeelne elanikkond moodustab Eestis ühe kolmandiku, ei antud juba enne valimisi nende nimekirjadele võimalustki. Sealjuures asetatakse põhisüü vene jõududele endile, et nad ei suutnud omavahel kokku leppida. Nii tuligi pärast valida  kahest halvast parem, sest ei olnud ju võimalik toetada Reformierakonda ja IRL-i, kes olid pronkssõduri äraviimise taga. Seega jäi valida Keskerakond, kes ainsana tegeles venekeelse elanikkonnaga ja erinevalt varasematest linnavalitsustest kaasasid võimu juurde ka venelasi, märgib RahvusRinghääling edasi.    ERR jätkab, et eeltoodu oli põhiliselt ühe agentuuri, RIA Novosti nägemus, mida võtavad üle ka mitmed teised. Hoopis teisiti nägi sündmusi portaalis politkom.ru analüütik Vitali Dvortnikov.  Oma mitmetasandilisi assotsiatsioone tekitava pealkirjaga artiklis "Vürst Edgari triumf" leiab ta, et vaatamata pronkssõdurile hääletab vene elanikkond ikkagi mitte rahvuslikul pinnal, vaid rahvusüleste nimekirjade poolt. Ja just selles peitubki üks Savisaare edu saladusi - ta on suutnud muutuda uue Eesti isast ning Rahvarinde juhist Keskerakonna liidriks ja Tallinna linnapeaks. Ja mis positiivne - vaatamata kõigile Eesti poliitikute vigadele peavad venelased Eestit omaks ega soovi minna vastasseisu ja luua  omakeelset getot.    Gazeta.ru vahendab aga Poliitilise Konjunktuuri Keskuse analüütikut Jevgenia Voitkot, kelle hinnangul oli tsentristide edu võti aga kaugletki mitte pronkssõdur kui inimeste majanduslikud probleemid ning kuna Brüssel ei ole tõtanud kriisist haaratud Eestile appi, ongi inimesed Euroopa-meelsete võimude vastu, tõdeb analüütik.    Mitu analüütikut lähevad aga oma vaatlustes õige sügavuti. Nii tsiteerib juba eelmainitud Vitali Dvortnikov Reformierakonna linnapeakandidaati  Keit Pentust, kes on öelnud, et nende vastu olid nii kriis kui ka pronkssõdur. Paremini ei saagi öelda, märgib Dvortnikov, kes ennustab praegustele paremerakondadele pikemas perspektiivis üldse kadu, sest, süüdi või mitte, on majanduskriis ikkagi nende valitsusajal. Asemele peaks tulema juba uus valijaskond, kellele pole enam tähtsad ei riikide minevik, humanitaarküsimused ega pronkssõdur.    Uudisteagentuuris Regnum hoiatab vaatleja Igor Pavlovski aga hoopis keskerakondlasi. Ka tema artikkel  kannab mõtlemapanevat pealkirja - "Savisaar ja tühjus". Selle peamine mõte on, et minnes alati üksinda, mitte kaasata teisi vasakpoolseid, likvideerib Savisaar tulevastele valimistele vasaktiiva loomise võimaluse ning Savisaarele jääb igavene opositsioon ning võimu jagavad ikkagi paremerakonnad.    Kokkuvõtteks tahaks veelkord vaadelda "pronkssõduri" ja EKP valimisvõidu seost ning küsida viimaste päevade kõige levinumat küsimust - kas sellest asjaolust peaks nüüd midagi õppima need parteid, kes  seetõttu Keskerakonnalt "lüüa" said?    Arvan, et mitte sugugi.  Siit ei pea mitte õppima vaid järeldusi tegema. Järelduse on aga lihtne ning loogiline - igal põrsal tuleb kord oma mihklipäev.    Eesti RahvusRinghääling/BHR