"Kosmeetikumides kasutatakse erinevaid koostisaineid. Ühed on tehnoloogilised (baasained, emulgaatorid). Teised on ideoloogilised (aktiivained, spetsiifilised emollendid)," tutvustab Rodman omakoostatud jaotust. "Lisaks kasutatakse ilutoodetes värvaineid, konservante, antioksüdante, lõhnaaineid. Kõik need on toote pakendil märgitud  mahu alanevas järjekorras. Allergeenide risk aga läheb vastassuunas, just need loetelus viimastel kohtadel märgitud koostisained ongi kõige tugevamad allergeenid."  "40 protsendil minu patsientidest esineb tundlikkus lõhnaainete suhtes," kinnitab Rodman. Lõhnaainete ohtlikkust on taibanud ka kallite kaubamärkidega kosmeetikaimpeeriumid. "30 protsenti nende potentsiaalsetest ostjatest kogu Euroopas ei saa kasutada kosmeetikatooteid, mis sisaldavad lõhnaaineid."  Praeguseks on teada kõige  allergiaohtlikumad lõhnaained. Toodet ostes uuri järgmisi rahvusvahelisi märksõnu: cinnamic alcohol (esineb palju tselluliidikreemides!), benzoldehyde, citral, geraniol, eugenol, isoeugenol, oak moss absolute. Õnneks on välja töötatud uus sünteetiline nn alternatiivlõhnaaine Lyral," kinnitab Rodman.  Üllatuslikult ei tekita lõhnaaineallergia nähtusid aga parfüümid, nagu võiks arvata. "Seebis on lõhnaaineid 1-2 %, lõhnavees 20-30%, kuid inimesed on lõhnavee suhtes harva allergilised, sest need lenduvad. Palju  ohtlikumad on lõhnaained kreemides, mis imenduvad sügavale nahka," lisab ta.