«Ma ei oska veel öelda, kuidas see tseremoonia välja  näeb, sest pole jõudnud muinsuskaitsetöötajatega rääkida,» ütles Jüri koguduse õpetaja Tanel Ots. «Aga tahame, et vallarahvas pidulikust sündmusest osa saaks. Silindris võivad olla enam kui 120 aasta vanused panused.»    Ilmselt asetasid umbes 30 sentimeetri pikkuse silindri sinna tollased kiriku ehitajad. Otsa andmetel ehitati uus kirikuhoone vana asemele väga kiiresti. Paraku näitab kiirustamist ka veidi viltu vajunud torn.    «Seda võib nimetada isegi teiseks Pisa torniks. Siiski on  vajumine peatatud ja ohtlikku raskuskallet ei teki,» rääkis Ots.    Tema sõnul tuleb panused vajadusel restaureerida, kõigist koopiad teha ja originaalid tulevaste põlvede tarvis endisse asupaika tagasi panna.    Kuuliauke täis    Veel enne sügist võib Jüri kiriku kogudus pühitseda sisse pühakoja uue katuse, praegu paigaldavad töömehed tsinkplekkplaate tornile.    «Varsti on kirikul uus müts peas,» rõõmustas Ots. «Eelmine katus on vastu pidanud  rekordilõhnaselt üle 90 aasta. Uut võib nimetada sajandi projektiks - tahame korralikult teha, et jälle ligi sajandi vastu peaks.»    Tema sõnul oli kiriku katus kuuliauke täis ja kuule võis leida pööningultki. «Räägitakse, et sõja ajal olnud kiriku tornis venelaste tulejuhtimispunkt, mille pihta sakslased omakorda tina andsid,» rääkis Ots. «Üsna auklikuks oli lastud ka risti all olev poolemeetrise läbimõõduga kuldne muna.»    Praegu käib kiriku renoveerimistööde teine etapp. Varem on  soojustatud kiriku lage ja vahetatud ajahambast puretud konstruktsioone. Nüüdsete tööde riigihanke maht oli kaks miljonit krooni, hanke võitis kirikute ja muude arhitektuurimälestiste renoveerimisega kuulsust kogunud Wunibald Ehitus OÜ. Wunibald olevat kirikumeistrite kaitsepühak.    Mitmed abimehed    Otsa väitel käivad tööd raudselt muinsuskaitse eeskirjade järgi, kuigi tänapäevased ehitusmaterjalid ja tehnoloogiad võimaldaksid kiiremaid ning nüüdisaegsemaid lahendusi.    «Katusematerjaliks on meil ikka tsinkplekk, nagu oli 1914. aastal, kui varasem sindelkatus tsinkplekiga asendati,» tõi Ots näite. «Suured tahvlid lõigatakse väikesteks plaatideks ja valtsitakse omakorda taas kokku, et kõik oleks nii nagu tollal.»    Õpetaja sõnul ei jätku kogudusel endal ehitustöödeks raha, kiriku renoveerimisele on õla alla pannud Rae vald. Neli aastat tagasi loodi valla osalusel sihtasutus Jüri Kiriku Fond.    Lisaks valla põhipanusele on ehitusele kaasa aidanud  ka erafirmad ja -isikud. Riigi pühakodade programmi rahast sai kogudus 140 000 krooni, millega loodetakse parandada peaukse kohal ähvardavalt kõrguv katkine portaal.    Praegune Jüri kiriku hoone valmis 1885. aastal. Tornikellad, kaks kroonlühtrit ja mõned kirikuriistad on pärit varasemast, 14. sajandil rajatud kirikust.    Postimees, 26. mail 2008