Kellega venemaal sujub kõige paremini koostöö?    Ikka nende riikidega, kes vaenavad lääneriike ja on vastustavad end õhtumaa kultuurile. Loomulikult on selliste riikide esirinnas igasugused sotsialistlikud riigid nagu näiteks sotsialistliku  diktaatori  Gaddafi poolt juhitav Liibüa või vasakpoolsusse langenud Hugo Chávez poolt juhitav Venezuela.    Mida vajavad sotsialistlikud riigid kõige rohkem - reeglina relvi, relvi ja veelkord relvi.    Ja siin on venemaa alati valmis vastu tulema. Seda enam, et vene riik ei omagi muud (loe - ei oskagi muud) müügibaasi kui tooraine , mille töötlemiseks pole vaja erilisi oskusi (näiteks mets ja maavarad) ning relvad. Eelkõige suhteliselt robustsed relvad, sest kõrgtehnoloogiliste relvade kvaliteet pole venemaale tootmiseks võimetekohane.     Näiteks Venemaa peaminister Vladimir Putin teatas esmaspäeval pärast naasmist visiidilt Caracasesse, et Venemaa kavatseb müüa Venezuelale 5 miljardi dollari (57 miljardi krooni) eest relvi.    Putin kohtus Venezuela presidendi Hugo Cháveziga reedel. Räägiti nafta-, kaitse- ja tuumaenergiaalasest koostööst. Uutele relvatehingutele siiski alla ei kirjutatud, vahendab Reuters.    Chávez väidab, et tema suurenev relvaarsenal on mõeldud vastuseks USA  väekontingendi suurendamisele naaberriigis Colombias, mis on Washingtoni lähim liitlane Ladina-Ameerikas.    "Meie delegatsioon saabus just Venezuelast ja tellimuste kogusuurus võib ületada 5 miljardi dollari piiri," ütles Putin kohtumisel relvatööstuse esindajatega.    Putini sõnul sisaldab see T-72 tanke ja S-300 õhutõrje raketikomplekse.    Viimastel aastatel on Venezuela Venemaalt ostnud enam kui 4 miljardi dollari väärtuses relvastust alates Suhhoi hävitajatest kuni Kalašnikovi  automaatideni.    Pärast seda kui Chávez oli septembrikuise visiidi käigus Moskvasse tunnustanud Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvust, ütles Venemaa president Dmitri Medvedev, et Venemaa varustab Venezuelat kõikide relvadega, mida viimane soovib.