Haberlandti avastused tegid võimalikuks teiste teadlaste arvukad uurimistööd. 1897. aastal pani Saksa arst ja anatoom Robert Heinrich Johannes Sobotta tähele, et munasarjas küpsevat munarakku ümbritsevad rakud teevad pärast ovulatsiooni läbi  muutuse. Neid rakke kutsutakse zona granulosa'ks enne ovulatsiooni ja corpus luteum'iks pärast ovulatsiooni. Samal aastal kirjutas Ðoti embrüoloog John Beard uurimuse rasedusest ja sünnitusprotsessi vallandumisest. Tema arvates mõjutavad kollaskehad munasarja ja ennetavad nii edasist ovulatsiooni. Üsna varsti pakkus Prantsuse histoloog Auguste Prenant, et kollaskehad takistavad ovulatsiooni, sest eritavad pidevalt sekreete.