Autor: Klen Laus, advokaadibüroo Tamme Otsmann Ruus Vabamets advokaat      Riigikohus sedastas oma hiljutises lahendis, et töövõtja kohustused  ei piirdu üksnes tellitud töö teostamisega, vaid kahjunõuete vältimiseks peab ta tellijat teavitama ka kõigist tööga seotud olulistest asjaoludest.    Võlaõigusseaduse § 635 lõige 1 sätestab, et töövõtulepinguga kohustub üks isik - töövõtja - valmistama või muutma asja või saavutama teenuse osutamisega muu kokkulepitud tulemuse ehk töö, teine isik tellijana aga maksma selle eest tasu. Seega on töövõtulepingu sõlmimisel töövõtja põhikohustuseks valmistada, muuta või saavutada kokkulepitud tulemus  (töö). Samas võtab töövõtja lepingu sõlmimisel endale ka rida kõrvalkohustusi, nagu näiteks kohustus anda töö üle kokkulepitud ajal, kohustus hoiduda teise poole kahjustamisest, kohustus teavitada teist poolt tähtust omavatest asjaoludest.    Seadus ei piiritle ammendavalt, millised on kõrvalkohustused töövõtulepingulistes suhetes. Nii ei tulene ka seadusest, kas töövõtja peab selgitama välja ja teavitama tellijat sellest, kas lisaks kokkulepitud tööle vastavad vajalikele nõuetele ka töövõtulepingu  esemeks mitteolevad, kuid töö kasutamiseks vajalikud osad. Samuti, kas kokkulepitud töövõtulepingu esemeks mitteolevate asjaolude kohta informatsiooni edastamata jätmise korral vastutab töövõtja tellijale tulevikus kaasneva kahju eest.    Teavitamiskohustus ei piirdu kokkulepitud tööga ja võib tuua kahjunõude    Töövõtja teavitamiskohustust ja vastutust on sisustanud Riigikohtu tsiviilkolleegium 28. märtsi 2011.a otsuses asjas nr 3 2 1 180-10. Viidatud kohtuotsuses asus kolleegium  seisukohale, et võlaõigusseaduse kohaselt kohustub töövõtja töövõtulepinguga saavutama kokkulepitud tulemuse (põhikohustus). Samas on pooltel ka mitmeid kõrvalkohustusi, mille rikkumine võib kaasa tuua kahju hüvitamise nõude.    Üheks selliseks kohustuseks on kolleegiumi hinnangul tellija informeerimise kohustus tööga kaasneda võivatest riskidest. Teisisõnu kohustub töövõtja informeerima tellijat, kas töö koos selle kasutamiseks vajalike osadega vastab selle eesmärgile ning tellija vajadustele.    Viidatud kaasuses ei informeerinud keskküttekatla paigaldanud töövõtja tellijat sellest, et enne keskküttekatla töölerakendamist tuleb veenduda viimatoru ja korstna vahelise ühenduse nõuetekohasuses ning ohutuses. Kuigi nimetatud ühendus ei olnud töövõtulepingu esemeks, leidis kohtukolleegium, et tellija informeerimata jätmisega töö kasutamiseks vajalikest olulistest asjaoludest on töövõtja rikkunud oma teavitamiskohustust.    Kohtu hinnangul pidi mitteteavitamisega kaasnev võimalik kahju  olema töövõtjale ettenähtav. Eeltoodust lähtuvalt võib kaasneda töövõtja vastutus viimatoru ja korstna vahelisest ühendusest tekkinud tulekahjuga tellijale kaasnenud varalise kahju eest.    Kokkuvõte    Viidatud lahendiga on Riigikohus avanud ukse võimalikele kahjunõuetele, mis tulenevad otseselt töövõtu esemeks mitteolevate, kuid töövõtjale eeldatavalt arusaadavate oluliste asjaolude tellijale teavitamata jätmisest. Töövõtja kohustused ei piirdu üksnes tellitud töö teostamisega. Vastutuse  vältimiseks peab töövõtja teavitama tellijat kõigist tööga või töö kasutamisega seotud olulistest asjaoludest.    Allikas: Äripäev