Kui nüüd aga manustada drooge, siis muutub rakkude keemiline tasakaal ja tekivad samuti seosed, nagu mõtteprotsessigi korral. Ainult, et need seosed ... on ju puhta kaoselised. Kui nüüd siis keegi satub droogide mõju all rohkem kristlikke või budistlikke visioone nägema, siis see ei tulene ei droogide ega ajuolluse füüsiklalis-keemilistest omadustest, vaid pelgalt asjaolust, et ühe või teise isiku,  indiviidi ajuretseptorid ongi statistiliselt suuremas osas hõivatud just nimelt sedalaadi informatsiooniga. Pole siis ime, et ka droogide muidu kaoseline mõju pääseks esile justkui selektiivselt. Selline selektiivsus on näiline, statistilistest näitajatest johtuv, seda püüan väita.