Mõistekaardi meetodit kasutatakse tänapäeval väga erinevates valdkondades, kuna ta võimaldab väga keerukaid struktuure näitlikustada. Mõistekaardi meetodit kasutatakse näiteks õpetamisel (Lambiotte u. a., 1984; Novak ja Gowin, 1984), management'is (Banathy, 1991), teadmiste hankimisel (McNeese jt., 1990), lingvistikas (Graesser ja Clark, 1985), programmeerimisel (Burnett  und Baker, 1994), programmidisainis (Cox, 1991), programmivisualiseerimisel (Myers, 1990) jne. Järgneval joonisel on esitatud CM-i organisatoorsed ja protsessuaalsed kasutusvaldkonnad.