Ajakirjas Monthly Notices of the Royal Astronomical Society tutvustatav ja seni läbiviidud omalaadsetest kõige põhjalikum teadustöö näitab üheselt, et meie koduplaneet ei suuda siiski vastupidiselt mõningatele spekulatsioonidele kauges tulevikus aset leidvat Päikese surmapaisumist üle elada.  On teada, et mõne miljardi aasta pärast põletab Päike oma viimse vesiniku heeliumiks ning muutub punaseks hiiuks, mis on kuni 250 korda suurem kui meie kodutäht praegusel kujul.  Kuigi see peaks tähendama Maale kindlat surmaotsust, on mitmed uurijad siiski meie planeedile väikest elulootust andnud.  Näiteks 2007. aasta septembris teatas Itaalia astronoom Roberto Silvotti, et leidis punase hiiu faasi läbinud ja haruldaseks B-tüüpi alamkääbuseks muutunud tähe V 391 Pegasi ümber tiirlemast planeedi, mis näib olevat oma kodupäikese paisumise edukalt üle elanud.  Mõnede ekspertide arvates võib Maale õhkõrna  lootuse anda asjaolu, et Päikese massi vähenedes liigub planeet gravitatsioonitõmbe vähenedes paisuvast tähest mõnevõrra kaugemale orbiidile.  Ent nüüd lõid Peter Schröder Guanajuato ülikoolist ja Robert Smith Sussexi ülikoolist kuue erineva lähedalasuva punase hiiu käitumisel põhineva seni kõige täpsema antud protsessi kujutava arvutimudeli, mis näitab üheselt, et Maa on siiski hukule määratud.  Uurijate sõnul liigub Maa tõepoolest Päikesest kaugemale, ent planeedile saab saatuslikuks asjaolu, et  selle enese gravitatsioon hakkab tähe hõredast atmosfäärist enese suunas tõmbama "tõusulaineid", mis ulatuvad pisut üle Maa orbiidi ning veavad selle umbes 7,6 miljardi aasta pärast kuuma hauda.  Kui keegi peaks neil kaugetel aegadel Maal veel elama, on neil õnnetuil asjatundjate hinnangul vaid üks teoreetiline võimalus planeeti päästa - selleks tuleks ära kasutada Maast mööda tuhisevaid asteroide, mille abil oleks võimalik planeeti paisuvast Päikesest eemale toimetada.  Ekspertide hinnangul pole  siiski tõenäoline, et Maal oleks miljardite aastate pärast kedagi, kes planeedi tolmukspõlemise pärast muretseks, sest Päikese paisudes tõuseb Maa pinnatemperatuur sedavõrd, et kogu vesi aurustub ning planeet muutub elutuks kuivanud kivikamakaks.    Vaata ka: