05.01.2009 21:50  Tiina Jaakson   Tänane kohtuotsus tuli üllatusena paljudele poliitikutele. Peaminister Andrus Ansip, kes aprillirahutuste järel karme karistusi lubas, tänast otsust kommenteerima ei soostunud. Küll aga selgitas siseminister Jüri Pihl, et iga inimest saab süüdi mõista siis, kui tema süü on piisavalt tõendatud, vahendas "Aktuaalne kaamera".    "Ükskõik, mis otsuse teeb esimene aste, olen veendunud, et prokurör või kaitsja kaebab edasi - see on sellise mastaabiga asi. Ja kui kohus oma menetluse lõpetab, siis võib ju selle üle arutleda, et kas see karistus oli õiglane, kas see karistus oli piisav," rääkis Pihl.    Riigikogu õiguskomisjoni liige ja nn Kapo-komisjoni esimees Jaanus Rahumägi ütles, et kui aprillirahutuste peategelased kolmes kohtuastmes õigeks mõistetakse, tuleb mõelda, milliseid vigu tehti. Tema sõnul olid  aprillisündmused ülikeerukad nii vastuluure kui ka kohtutõendite kogumise mõttes.    Rahumägi sõnul võivad aprilliöödel nähtud massirüüstamistele õhutamise tõndid jääda kaudseteks tõenditeks.    Riigikogu õiguskomisjoni aseesimees ja kunagine siseminister Kalle Laanet ütles, et praegu on raske hinnata, kas tõendeid koguti kehvasti, kuid Eesti õiguskaitseorganitele on see kohtuotsus tõsine argument, et oma töö üle vaadata.    "Ja kui täna öeldakse kohtu poolt, et see on tavapärane tegu, ei  ole tegemist kriminaalkuriteoga, siis see kindlasti võib õhutada meie riigi kahjuks töötavaid inimesi just nimelt sellistele tegudele, mis võivad õõnestada meie riigi alustalasid," märkis Laanet.    Ka ühiskonnateadlane ning Tartu Ülikooli professor Marju Lauristin nõustub, et Eesti suhtes vaenulikult meelestatud inimesed võivad julgust saada, nähes, et seadused on hõredad. Lauristini hinnangul on kogu loo üks õppetund see, et riigi julgeolekut ja riigivastast tegevust puudutavad sätted tuleks  juristidel senisest enam läbi töötada.    "Massirahutuste korraldamine ei ole ju kuidagi lahti mõtestatud. Tähendab, ei ole defineeritud, mis see on. Ja kui on niisugune väga udune ja segane paragrahv, siis on selge, et osava advokaadi puhul ja tugeva poliitilise konteksti puhul on väga raske seda rakendada," selgitas Lauristin.    Pronksiöö peategelaste üle mõisteti kohut karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis puudutas paljusid inimesi hõlmava korratuse organiseerimist, millega on  kaasnenud rüüstamine ja purustamine. Karistusseadustikus on aga ka Eesti vabariigi vastu suunatud kuritegusid puudutavaid paragrahve, nagu näiteks 235, mis kõneleb Eesti vabariigi põhiseadusliku korra vastase ühenduse loomisest.    "Ja ma võib-olla kaaluks õiguskaitseorganite asemel üsna tõsiselt, kas tänaseks päevaks on juba olemas ka piisavalt tõendeid, et rakendada nimetatud karistusseadustiku paragrahvi ehk kui räägime näiteks sellisest ühendusest nagu öine vahtkond," märkis Vaher.    Lauristin ütles, et ükskõik kuidas otsus ka ei meeldiks, näitab see, et Eesti kohus pole poliitiliselt mõjutatav.