Siin tekib küsimus kahe viimase sõna, "või liitudega",  otstarbekuses. Esiteks jääb selgusetuks, mida üldse mõeldakse "liitude" all. Võimalik tähendus oleks "riikide liidud" ehk konföderatsioonid. Näib, et käsitletaval väljendil eraldi tähendust polegi, sest on ju ka liidud üldjuhul käsitletavad rahvusvaheliste organisatsioonidena. Kui rahvusvahelistest organisatsioonidest eraldiseisev kategooria, nagu "liidud", millega Eesti Vabariik rahvusvahelisel tasandil suhtleks, tõesti eksisteeriks, tuleks vastavalt täiendada ju ka põhiseaduse §-e 120 ja 65 punkti 11, mis  näevad Eestit suhtlemas vaid teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.    Termini "liidud" iseseisev tähendus sõltub sellest, kuidas tõlgendada mõistet "rahvusvaheline organisatsioon". Kui terminiga "rahvusvaheline organisatsioon" tähistada üldiselt rahvusvahelisi suhteid rahvusvahelise poliitilise elukorraldusena, siis terminil "liidud" ilmselt iseseisvat tähendust pole.    Rahvusvahelise organisatsiooni seismine ühenduses  mõistega "ühinema" viib mõtte aga rahvusvahelise organisatsiooni klassikalisele määratlusele lepingu teel loodud riikidevahelise ühendusena, mis omab põhikirja ja organeid ning liikmesriikidest lahutatud juriidilise isiku staatust. Viini lepinguõiguse konventsiooni art. 2 § 1i täpsustab mõistet "rahvusvaheline organisatsioon" lihtsalt kui "valitsustevahelist organisatsiooni", et piiritleda konventsiooni rakendusala ja eristada neid eraisikute initsiatiivil loodud valitsusvälistest organisatsioonidest. Sel juhul viitabki vahest põhiseaduse termin "liidud" kõikidele poliitilise iseloomuga riikidevahelistele ühendustele, mis mõne kriteeriumi puudumise tõttu ei vasta rahvusvahelise organisatsiooni rahvusvahelise õiguse doktriini poolt antud rangele kitsendavale definitsioonile. Näiteks võiks siinkohal tuua võimalikud poliitilised või isegi sõjalise iseloomuga liidud, mis ei tingi küll Eesti relvajõudude kasutamist ega mahu seepärast § 121 punkti 4 alla, kuid samas määratlevad selgelt Eesti paiknemise rahvusvahelise poliitilise suhtluse teatud jõujoonte suhtes (võimalik majandusembargo nt. Iraagi suhtes?).    Niisugusel juhul eksisteeriks terminil "liidud" iseseisev tähendus ja ka tema esitamine kommenteeritavas sättes oleks põhjendatud. Kui teatava rahvusvahelise liiduga ühinemine puudutab otseselt riigi välispoliitika põhialuseid, peaks parlament ju küsimuse otsustamisse kaasatud olema.