Ehkki Vene kuberner tsaari nimel despootlikult valitses kogu avaliku elu üle, ei olnud tal siiski võimu takistada visa balti parunit püstitamast ükskõik kelle monumenti omaenda maa peale. Nii juhtuski, et turiste, kes sõitsid autoga Tallinnast Haapsallu, üllatas äkki teeservas kerkiv ilus, vasepaatinaga kaetud Luther, kes tuntud Wittenbergi-poosis oma usku tunnistas. (Lutheri kuju püstitati Keila kirikumõisa teeotsa 1862 a. oktoobrikuus. Kuju valmistas Peterburi Kunstide Akadeemia professor parun von Clodt. Kuju valati pronksist aprillikuus 1862 ja oli pühendatud «armsa Eestima rahvale». Kuju püstitaja oli kindraladjutant parun Georg Meyendorff, Keila mõisa omanik ka konsistooriumi selleaegne president.)