Kui Punaarmee Narva juures üle piiri tungis , siis tuli vastsündinud riigi juhtidel mitte ainult mehed rindele riigipiiri kaitsma saata, vaid korraldada ka riigi kaitsmist. Ja kui punaarmee oli 1919. aasta jaanuaris tagasi piiri taha löödud, oli aeg hakata isekeskis riigikaitselisi küsimusi arutama - kes peab kellele käsu andma, kellel on viimane sõna, jne.  Kuni 1919. aasta veebruari lõpuks sätestati seadusega, mis kuulub ülemjuhataja kompetentsi. Selle aja sisse mahuvad nii katsed kangutada  kohalt ülemjuhataja kui ka katse ülemjuhatajat relvaga kaitsta vastaste eest, samuti ülemjuhataja enda palve ennast ametist vabastada.  Eesti riigikaitsepoliitikast Vabadussõja esimestel kuudel räägib TÜ õppejõud ajaloodoktor Ago Pajur.    LÜÜLI KIIK RÄÄGIB VILJANDI MUUSEUMI NÄITUSEST "NEED..."