Türgi esitas ELi liikmeks saamise taotluse 1987. aastal. 1999. aasta detsembris Helsingis kogunenud Euroopa Ülemkogu tunnistas Türgi ametlikult kandidaatriigiks  võrdsetel alustel teiste kandidaatriikidega. Sellest sai alguse Türgi ühinemiseelne strateegia, mis töötati välja selleks, et tõhustada ja toetada reformiprotsessi finantsabi ja muude koostöövormidega. 2004. aasta detsembris kogunenud Euroopa Ülemkogu otsustas alustada Türgiga ühinemisläbirääkimisi 3. oktoobril 2005. Otsus põhines komisjoni 2004. aasta oktoobri soovitusel, milles soovitati alustada ühinemisläbirääkimisi tingimusel, et Türgi rakendab kohtusüsteemis teatavaid olulisi õigusnorme. Pärast intensiivseid arutelusid nõukogus ja Euroopa Parlamendis ning liikmesriikides alustati ühinemisläbirääkimisi Türgiga 3. oktoobril 2005. Euroopa Parlament andis toetuse Türgiga ühinemisläbirääkimiste pidamiseks 28. septembril 2005. Parlament väljendas siiski oma rahulolematust, et Türgi valitsus ei tunnusta ametlikult Küprose valitsust, ning lükkas edasi hääletuse ELi-Türgi tolliliidu laiendamise küsimuses kümnele uuele liikmesriigile. Euroopa Parlament kutsus ka Türgit üles tunnistama Armeenia genotsiidi.