Südamehaigused on hädad, millest Lääne ühiskond kuidagi lahti ei saa. Pigem hiilib neid juurde - ja eelkõige Läänega hiljuti liitunud riikide kodanike kaudu. Põhiliselt nähakse südant haigeks tegevate  põhjustena vähest liikumist, liigsöömist ja suitsetamist. Prantsuse fenomeniks on hakatud nimetama asjaolu, et Lõuna-Euroopas süüakse küll tublisti loomset rasva, ent südamed on neil ikka tervemad.  Kuid kas ei tee südant haigeks ka miski muu põhjus? Võibolla teeb südame haigeks hoopis see, kui süda kogu aeg valutab. Nüüd on tulnud kinnitusi, et rahvasuu ei aja siingi pada. Hirm võib tõepoolest vere tarretama panna. Ja seda sõna otseses mõttes.  Bonni ülikooli meditsiinitudengite hiljutise uurimuse  kohaselt, mida refereeris Euroopa teadusportaal AlphaGalileo, kämpub ärevushoogudest vaevatud inimeste veri enam kui füsioloogiliselt tervetel inimestel. Ärevatel inimestel on ka suurem võimalus surra südamehaigustesse. Eriti suureneb pideva ärevusega tromboosi ja südamerabanduse oht.  Ka enne on tähele pandud, et stress ja ärevus mõjutavad vere hüübimist. Kuid need tähelepanekud põhinesid tervete inimeste küsitlemisel. Nüüd aga uuriti ärevushäirete alla kannatavaid patsiente.