1934. aastal viis konflikt, mille osalisteks olid Riigivanem, Vabadussõjalaste liit ning Riigikogu selleni, et 12. märtsil 1934. a kehtestas riigivanema ülesannetes tegutsev peaminister Konstantin Päts kogu riigis kaitseseisukorra. Suleti Vabadussõjalaste Liit, keelati poliitilised koosolekud ning rongkäigud. Aprilliks 1934 oli väljakuulutatud nii VI Riigikogu valimised kui ka Riigivanema valimised, kuid 19. märtsil 1934 lükkas Konstantin Päts dekreediga mõlemad valimised edasi kuni kaitseseisukorra kestvuse lõpuni (RT 1934, 25, 184). Senist Riigikogu koosseisu pärast sama aasta oktoobrit rohkem kokku ei kutsutud. Kogu võim oli nüüdsest koondunud riigivanema ülesannetes peaminister Konstantin Pätsi kätte, tekkinud olukorda hakati kutsuma "vaikivaks ajastuks". Rahvuskogu kokkukutsumise eesmärk oligi kehtestada põhimõte, mille kohaselt kõrgeima võimu kandjaks on rahvas.