700 aasta jooksul ei ületanud kogu siinne  saksa elanikkond viit protsen­ti. Baltisakslaste perekonnalegendide uuri­misel purunevad need pahatihti põlisrahvast pärinevate esivanemate otsa. Mõned aadlisuguvõsad on seda tunnistanud, nagu Li(e)venid, kes loevad oma esiisaks vanem Kaupot, aga mida uuem aadlitiitel, seda enam püütakse matsipäritolu eitada (von Baerid). Aadlike puhul on jutt mõnesajast perekonnast, tavakodanikest literaatide, ärimeeste, käsitööliste ja muude sakste hulgas on kohalik päritolu sagedam, ainult kumbki pool ei taha eri põhjustel  seda uskuda.