Mõtlesin, et kirjutan väikese ülevaate sellest, milline on viimane teaduslikel uurimistöödel põhinev arusaam kalamaksaõli kasulikest tervisemõjudest.  Esmalt peaks selgitama, et on olemas kaks mõnevõrra erinevate toodet - kalaõli ja kalamaksaõli.  Nende kahe toote peamine erinevus seisneb tootmisviisis - kui kalaõli pressitakse rasvaste kalaliikide massist, siis kalamaksaõli puhul saadakse pudelis müüdav vedelik tursamaksast (selle tervisetoote ingliskeelse nimetuse otsetõlge olekski just "tursamaksaõli"... kõlab üsna jubedalt ;-) ).  Nii kalaõli, kalamaksaõli kui ka rasvase kala  tarvitamise terviseplussid põhinevad tegelikult samadel neis sisalduvatel komponentidel - oomega-3 rasvhapetel (EPA ja DHA) ning A- ja D-vitamiinil. Kalaõlis on lihtsalt mainitud vitamiine võrrelduna kalamaksaõliga oluliselt vähem ning loomulikult on kalas kui tervisetoodete tooraines kordades vähem kõiki kolme ühendit.  Huvitav on see, et kalad ei tooda tegelikult oma elutegevuse käigus oomega-3 rasvhappeid ise, vaid need kogunevad nende organismi toiduks tarvitatavast meretaimestikust või siis röövkalade puhul vetikatoidulisi kalasid toiduks tarvitades.  Kõige laiemalt on teada kalamaksaõli (siin ja edaspidi kasutan ma just seda nimetust, kuigi kogu jutt laieneb siis, nagu isegi aru saad, teatud koefitsenti  kasutades, ka kalaõlile ja rasvasele kalale) südametervist parandav omadus, mis põhineb peamiselt oomega-3 rasvhapete kolesteroolitaset reguleerivatel omadustel.    Mõnevõrra lihtsustatult toimib see protsess  järgmiselt - oomega-3 rasvhapped parandavad veres leiduva "hea" (HDL) ja "halva" (LDL) kolesterooli osakaalu, muudavad veresooned elastsemaks ja pärsivad erinevaid põletikulisi protsesse ning vähendavad nii vaba verevoolu arterites blokeerivate ning sel viisil infarkti ja insulti soodustavate rasvakogumite moodustumist ja arteriseinte külge kinnitumist.  Kuigi uurijate sõnul  on südametervist silmas pidades kõige mõistlikum tarvitada mõõdukaid kalamaksaõli koguseid pikema aja vältel (Eesti tingimustes on üldiselt soovitatud ühte teelusikat päevas), on saadud häid tulemusi ka juba kehvas olukorras veresoonkonnaga ja suurde riskigruppi kuuluvatele patsientidele lühiajaliselt suuremate dooside andmisel (muuhulgas vähendas see poole võrra äkksurma riski juba ühe infarkti üle elanud südamehaigetel).    2006. aastal ajakirjas Journal of the American College of Cardiology tutvustatud Harvardi meditsiinikooli teadurite uurimistööst selgus, et grillitud või küpsetatud kala regulaarsel söömisel näib olevat positiivne mõju südame "elektrisüsteemidele" ning kalatoodete tarbimine võib seega vähendada eluohtlike  südame rütmihäirete tekke tõenäosust. Uurijate hinnangul põhineb tuvastatud efekt oomega-3 rasvhapetel ja seega annab kalamaksaõli tarvitamine (suurem kontsentratsioon) tõenäoliselt veelgi parema tulemuse.  Viimasel ajal on avalikustatud mitmeid teadustöid, millest ilmneb kalamaksaõli üllatavalt tugev positiivne mõju erinevate käitumis- ja meeleoluhäirete vähendamisel nii lastel  kui ka täiskasvanutel. Ühtviisi oluline positiivne efekt on saadud näiteks nii aktiivsus- ja tähelepanuhäirega (ADHD) laste õpitulemuste parandamisel kui ka enesetappude hulga vähendamisel vangide seas. Tugev ning valdaval osal juhtudest (oluliste kõrvaltoimetega) ravimitega võrreldev mõju näib regulaarsel kalamaksaõli tarvitamisel olevat ka depressiooni ning nn talvemasenduse sümptomite alandamisel (Eestis võiks see olla eriti aktuaalne, sest päikesevalgust on meil suhteliselt vähe ja, kuigi ma pole vastavaid uurimistöid kohanud, D-vitamiini vaegus tõenäoliselt inimestel suhteliselt sage nähtus).    Arvukad uuringud näivad kinnitavat seost kalamaksaõli tarvitamise ja vähenenud erinevat tüüpi vähkkasvajate tekke riski vahel, samuti paistab oomega-3 rasvhapetel olevat mitmete vähivormide levikut  organismis pärssiv mõju. Muuhulgas on täheldatud, et kalamaksaõli regulaarne manustamine alandab teistesse kudedesse tungiva eesnäärmevähi tekke tõenäosust ning aitab alandada paljudel vähipatsientidel ilmnevaid kahheksia (üldine kurnatus ja kaalukaotus) sümptomeid. Rinnavähi operatsiooni järgne taastumine sujuvat samuti kiiremini, kui selle käigus kalamaksaõli tarvitatakse.  Lisaks on  kalamaksaõlil leitud olevat tugev positiivne mõju erinevate põletikuliste haiguste (muuhulgas ka artriidid, mille puhul väheneb hommikune liigesejäikus, valulikkus ja turse) puhul ning erinevaid silmahaigusi ennetav toime.  Otse loomulikult on aastakümnete vältel saadud kinnitus ka tõigale, et kalamaksaõli tarvitamine on väga positiivse mõjuga kasvava lapse aju, närvisüsteemi ja tegelikult kogu organismi normaalsele arengule. See on tänapäeval nii üldtunnustatud tõik, et jäi mul koguni suhteliselt kirjatüki lõppu  :-)   Nüüd siis ka kalamaksaõli tarvitamise potentsiaalsetest ohtudest...  Kuna kalamaksaõlis leidub suurtes kogustes rasvlahustuvat A- ja D-vitamiini, on loomulikult olemas oht neid liiga palju tarvitada (vt  A-hüpervitaminoos ja D-hüpervitaminoos). Antud riski tõttu soovitatakse mõnikord tarvitada sügise- ja talveperioodil pigema kalamaksaõli ja kevad- ning suveperioodil pigem kalaõli.  Suhteliselt palju on räägitud ohust, et kalamaksaõlis (kalaõlis ja (rasvastes) kalades) leidub teatud koguseid erinevaid keskkonnamürke (elavhõbe, dioksiinid, PCBd). See tundub olevat üsna reaalne oht ennekõike pikaealistest röövkaladest saadud toodete puhul (vt. biovõimendumine), ent üldiselt on antud teema ja riski suurus minu jaoks mõnevõrra hägune. Ma kirjutasin mõne aja eest kohaliku suurima apteegivõrgu töötajatele ning palusin neil selgitada, mil moel on tagatud meil müüdavate kalamaksaõlide ohutus ja puhtus, ent ma ei ole sealt (veel) vastust saanud. Paistab, et ma ei ole ainus inimene, kelle jaoks see teema hägune on :-)  Sellele vaatamata kaaluvad kalamaksaõli tarvitamise terviseplussid riskid kindlasti üle. Näiteks Harvardi ülikooli meditsiinikooli teadurite poolt möödunud aastal ajakirjas Journal of the American Medical Association tutvustatud mahukas koondanalüüsis leiti, et vähemalt kuni kahe kala sisaldava toidukorra söömine nädalas on kindlasti tervisele kasulik ning võib vähendada südamehaiguste tekke riski 36% võrra. Uurijad toonitasid, et kalasöömise südametervist parandav mõju on otseselt seotud tarvitatava oomega-3 rasvhapete kogusega ning seega on kasulikum süüa rasvaseid kalaliike, nagu näiteks lõhe ja makrell (või siis tarvitada kalamaksaõli). Uurimistööd juhtinud Dariush Mozaffarian kinnitas ka, et üldiselt on kalas sisalduvad ohtlike keemiliste ühendite tasemed madalad ning võrreldavad lihas, munas ja piimatoodetes leiduvate kogustega. Vaid raseduse ajal võiks vast kalatoodete suurtarbimisse ettevaatlikumalt suhtuda.  Sedapsi siis... Eks kirjutada võiks veel pikalt, ent peamine on nüüd vist kirjas.  Ma ise tarvitan igapäevase lusikatäie kalamaksaõli (olen eelistanud Mölleri sidrunimaitselist) juba vast aastajagu  päevi ning ei ole seni ühtegi negatiivset mõju täheldanud. Mu lapsed söövad kalamaksaõli ka hea meelega, sest ma olen neile rääkinud kui kasulik see on ja, üllatus-üllatus, tänapäeval müüdav kalamaksaõli ei ole pooltki nii halva maitsega kui "vene ajal" saada olnud vedelik.  Selle jutu kirjutamise ajal käisin kah vahepeal köögis ja võtsin lusikatäie kalamaksaõli sisse :-)