Liikumise algatajad ei võinud ette teada, kui palju rahvast sellega kaasa tuleb ega ka seda, kas rahvas üldse kaasa tuleb.Pettumus perestroikas, Rahvasaadikute Kongressi suutmatus lahendada Nõukogude impeeriumi ees seisvaid probleeme, EKP kahekeelsus (Moskvas kinnitati Gorbatshovile, et Eesti ei soovi iseseisvuda, Tallinnas vastupidi), Rahvarinde juhtkonna üliettevaatlik suhtumine põhimõttelistesse lahendustesse - kõik need nähtused lõid 1989. aasta kevadtalvel soodsa pinna alternatiivse rahvaliikumise tekkeks, mis seadis lõpuks ometi selge jaavaliku eesmärgi - Eesti Vabariigi taastamise.