Kõikide teemade kohta on täpsem info, tööjuhend ja soovitatav kirjandus väljas Tartu Ülikooli teaduskooli veebilehel http://www.ttkool.ut.ee/olympiaadid/ekek.html.  Uurimistööd tuleb saata hiljemalt 31. jaanuariks 2008 Tartu Ülikooli  ees­ti keele osakonda (Ülikooli 18, 50090 Tartu). Ümbrikule lisada mär­gusõna "emakeeleolümpiaad".  Lõppvooru kutsutud õpilaste nimed ja olümpiaadi täpne ajakava avaldatakse teaduskooli veebilehel http://www.ttkool.ut.ee/olympiaadid/ekek.html.  Olümpiaaditeemalistele  küsimustele vastab Tartu Ülikooli eesti keele osakonna lektor Maigi Vija telefonil 737 5215 või e-aadressil maigi.vija@ut.ee.    Teine koht Euroopas Kes ei teaks Moskvas TV vahendu­sel korraldatavat tarkade telemängu "Mis? Kus? Millal?". Kuid ilm­selt teavad vähesed, et ka Eestis korraldatakse samanimelist teadmiste eksamit, ainult et meil käib mäng võistkondade vahel ja küsimustele vastatakse  kirjalikult.Taoline mäng käib Eestis juba 16 aastat ja viimased kolm aastat on selles noorteliiga mängus osalenud ka Tallinna Tõnismäe Reaalkooli võistkond Enigma. Tänavused abituriendid tulid käesoleval aastal nii Tallinna kui ka Eesti meistriteks, mistõttu avanes võimalus osaleda mai keskel Euroopa võistlusel, mis seekord peeti Lõuna-Valgevenes Gomelis.  Meie vastasteks osutusid tugevad võistkonnad Venemaalt, Ukrainast ja Valgevenest ning mujaltki. Kokku oli võistkondi 20.  Meie end favoriitideks  ei pidanud ja esimese mänguveerandi järel leidsimegi end 16. kohalt. Võtsime end kokku, kolmanda veerandi järel olime juba teised ja seda kohta õnnestus meil lõpuni hoida.  Oleme tänulikud oma "treenerile", kooli matemaatikaõpetajale Mihhail Gussevile.  Peale hõbemedalite tõime koju kaasa korraliku pagasi uusi muljeid ja sõprade aadresse. Muljetavaldav oli kohtumine Venemaa erudiidi Anatoli Vassermaniga, kes koos meie võistkonnaga ka pildile jäi.  Kes tahab teada rohkem tarkade klubist Mis?  Kus? Millal?, võib külastada meie kodulehekülge internetis www.chgk.ee.    Eesti kirjanduse õpetajad lõpetasid ettevalmistuse 9. juunil toimus Tallinna Ülikoolis pidulik koolituse lõpuüritus muukeelsete koolide õpetajatele, kes asuvad alates 1. septembrist õpetama gümnaasiumiastmes eesti kirjandust eesti keeles. Seitsme kuu jooksul on 50 õpetajat saanud TLÜs nelja ainepunkti mahus  koolitust eesti kirjanduse uuematest suundadest, kakskeelse õppe metoodikast ja eesti keeles kirjanduse õpetamise praktikast.  Kirjanduse õpetajate koolitus on osa riiklikust projektist "Õpetajate konkurentsivõime tõstmine muukeelses koolis", mis toetab muukeelsete koolide üleminekut kakskeelsele õppele alates septembrist. Projekti toetavad haridus- ja teadusministeerium ning Euroopa Sotsiaalfond, ellu viib seda Integratsiooni Sihtasutus. Õpetajate ettevalmistus kirjanduse eesti keeles õpetamiseks algas  2004. aastal suvekoolidega.    Eesti õpetajad õpetasid välismaa kolleege  Tiigrihüppe SA korraldas eelmisel nädalal projektis "Sõpruskoolid Euroopas /  eTwinning" osalevatele õpetajatele koo­lituse. Tallinna tulnud 60 õpetajat Euroopa Liidu 19 riigist õppisid eesti õpetajate juhendamisel uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamist ning jagasid "eTwinning" koostööprojektide kogemusi. Õpetajad said teadmisi animatsioonist, blogidest, veebipõhiste õppematerjalide loomisest,  pilditöötlusest jne.  "Et Eestile sellise rahvusvahelise koolituse korraldamine usaldati, on kahtlemata suur tunnustus. Kuid ennekõike on see tunnustus Eesti õpetajatele, kes on võimelised kaasaegsete tehnoloogiate kasutamist õpetama ka kolleegidele teistest Euroopa riikidest," ütles sihtasutuse juhtaja Enel Mägi.  Koolitused ja õpitoad toimusid Viim­si ja Rocca al Mare koolis. Rocca al Mare Vabaõhumuuseumis tutvustati "eMappsi" mängu kaudu GPS-tehnoloogia kasutamise võimalusi õppetöös.  Alates 2005. a esindab Tiigri­hüppe Sihtasutus Eestit Euroopa koolide võr­-  gus­tikus (European Schoolnet), olles va-hendaja ja koostööpartner mitmes hari­-  dusuuenduse projektis. Üks neist on ka "eTwinning" tugiprogramm. "eTwin­ning" avardab pedagoogilisi võimalusi, motiveerib õppima ja avab klassiruumi Euroopale. Eestist on "eTwinningu" programmiga liitunud 426 kooli ning käimas on 53 koostööprojekti.    Tallinna Laste Turvakeskuse töötajad läbisid mahuka täienduskoolituse 8.  juunil andsid Tallinna abilinnapea Merike Martinson, TLÜ avatud ülikooli büroo juhataja Kadri Kiigema ja TLÜ sotsiaaltöö professor Taimi Tulva Tallinna Laste Turvakeskuse kahekümnele töötajale kätte täienduskoolituse tunnistuse.  Tallinna Laste Turvakeskus alustas koos Tallinna Ülikooliga märtsis sotsiaaltöö täienduskoolitust turvakeskuse kahekümnele töötajatele, kes ei omanud sotsiaaltööalast haridust. Koolituse maht oli neli ainepunkti ehk 160 akadeemilise tunni mahus koolitust, sh kaheksa  koolituspäeva ehk 64 akadeemilist tundi loenguid, seminare, praktilisi harjutusi ja 96 tundi iseseisvate tööde koostamist, analüüsi ja tagasisidet.  Lisaks loengutele kirjutavad kõik osalenud töötajad teadusartiklid oma tööst, mis avaldatakse raamatuna käesoleva aasta oktoobris.  Koolituse raames käsitleti järgmisi tee-  masid: uurimus sotsiaaltöös ja sotsiaalpoliitikas; sotsiaaltöö väärtused, eetika ja psühhosotsiaalne töö; Eesti sotsiaalkait­se; tänapäeva sotsiaalprobleemid ja nen­de mõtestamine;  tegevusteraapia töös laste ja noortega; sotsiaaltöö teooria ja meetodid; laste tervis ja riskikäitumi­ne. Koolitajad olid TLÜ sotsiaaltöö osakonnast professor Taimi Tulva, dotsent Anne Tiko, professor Lauri Leppik, lektor Margo Kikas, Indira Viiralt, lektor Tiia Tamm ja dotsent Ene Lausvee.Koolituse maksumuseks kujunes 84 200 krooni, millest neljandiku tasusid koolitusel osalenud töötajad ise.Tallinna Laste Turvakeskus on Tallin­na vanim turvakodu, mis loodi 1993. aastal ning ühendab Paldiski maantee 51 ja  Nõmme tee 99 asuvaid keskusi, kokku 46 varjupaiga kohaga.    Tallinna Laste Turvakeskuse "Kevadkorvpall 2007"  Tallinna Laste Turvakeskus algatas tänavu mais uue ühepäevase korvpalliturniiri, kus said osaleda hoolekandeasutuste lapsed ja noored. Tallinna Laste Turvakeskuse Nõmme tee keskuse korvpalliväljakul toimunud võistlusel osales neli võistkonda - üle-eestiline Estonianballazi võistkond, Tallinna Lastekodu Mustamäe keskuse võistkond ning Tallinna Laste Turvakeskuse töötajate ja ka  kasvandike võistkond.  TLT "Kevadkorvpall 2007" eesmärk on äratada ning hoida alal positiivset ja sportlikku ajaveetmist Tallinna Kristiine linnaosa nii noorte kui ka vanade elanike seas.  Turniiri juhatas sisse Eesti Tänava­korvpalli Eliidi näidismäng, milles lisaks põnevale mängule näidati tänavakorvpallurite trikke. Avamängus võitis Tallinna Laste Turvakeskuse töötajate võistkond Tallinna Lastekodu Mustamäe keskuse võistkonda 66 : 41. Teises mängus kohtus üle-eestiline Estonianballazi võistkond  Tallinna Laste Turvakeskuse kasvandike võistkonnaga, mille esimene võitis 39 : 19 ning pääses finaali.  Korralik tänavakorvpalli turniir kätkeb endas ka viske- ja pealtpanemise võistlust. Keskjoonelt tabas ning auhinna võitis Tallinna Laste Turvakeskuse töötajate võistkonna liige Irina Lukjanovitš. Pealtpanemise võistlusel sai lisaks pealtpanemisele kohtunikelt punkte ka originaalsuse eest. Tonkamise finaali võitjaks osutus Shareet, kes on ka eelmise aasta tänavakorvpallurite pealtpanemise võistluse  võitja Eestis.  Enne otsustavaid kohamänge innustas Tallinna Spordi- ja Noorsooameti ju­hataja Jaak Raie kõiki noori leidma oma tegevusele mõtestatud sisu ja positiivseid väljundeid.  Tasavägises finaalis sai esikoha Tallinna Laste Turvakeskuse töötajate võistkond koosseisus Maksim Malõsev, Mikk Kasesalk, Irina Lukjanovitš ja Erki Korp. Kolmanda koha pälvis Mustamäe keskuse võistkond võiduga Tallinna Laste Turvakeskuse kasvandike võistkonna üle.  Ühiselt otsustati, et korvpalliüritusest saab  Tallinna Laste Turvakeskuse traditsioon. Kohtumiseni järgmise aasta mais!    Läänemaal on maakonna õppe- ja nõustamiskeskus  4. juunist toimetavad Haapsalus Posti 26 kahel korrusel kaks iseseisvat MTÜd: Läänemaa õppe- ja nõustamiskeskus on mõeldud õpiraskustega laste järeleaitamiseks, Lepatriinu mängumaale saavad vanemad oma lapsed lasteaia päevahoidu tuua.  Kogu maja ettevõtmise hing on Kristin Veltri, kes näitab sponsorite ja heategijate abiga imelühikese ajaga valmis saanud,  sisustatud ja kaunistatud ruume. Ülemise korruse seintel on suuremad abistajad nimepidi üleval.  Üks neist, Saksa keskkonnatehnikafirma Schöttli tegevjuht Christina Jörg ütleb oma tervituses, et sel hetkel, kui midagi head teed, tunned ennast paremini. "Eesti ühiskonnas on kõige nõrgemad lapsed ja nende hulgas puudega lapsed," selgitab ta põhjust, miks nende firma paljude abiotsijate hulgast just Haapsalust tulnud palvele reageeris. Tal endal on kuus tervet last ja varsti sünnib esimene lapselaps. "Meie  maailmas on suhtumine natuke teine," räägib Christina Jörg. "Eesti tuleb samadest hoolimatutest oludest, kust muu Ida-Euroopa ja nii on siin veel väga palju ära teha."  Helge Ehrpais, maakonna haridusnõunik: "2006. a uurisime Läänemaa koo­lides, kus on õpiraskused ja mis põhjustel. Kui 6. klassi veab selline laps õpetaja abiga veel kuidagi läbi, siis 7. klas­sis ta enam samamoodi edasi ei saa. Järelikult tuleb teda märgata ja aidata juba allpool."  Anneli Vaarpuu haridusosakonnast on koos Helge  Ehrpaisi ja Kristin Veltriga nõustamiskeskuse juhatuse liikmed. Küsimusele, kellele selline ettevõtmine mõeldud on, vastab ta arvudega: 3000 Läänemaal põhikoolides õppivatest lastest on 21% õpiraskustega. Koolides ei jätku logopeede, psühholooge, parandusõppe õpetajaid ega sotsiaalpedagooge. Nõustamiskeskus hakkab pakkuma sellist teenust, mida abivajajad vajavad. Spetsialistidele toimuvad õppepäevad, lastele individuaalsed konsultatsioonid.  Nõustamiskeskus on mõeldud terve Läänemaa jaoks. Kust tuleb raha?  Haridusministeerium ei ole veel lubadustest kaugemale jõudnud, õpiraskustega lapsed on aga sageli toimetulekuraskustega peredest, kus ei pruugi olla ka 25 krooni maksta.  "Raha tuleb omavalitsustelt, kelle lapsi aidatakse, ja projektide kirjutamisest," ütleb Helge Ehrpais ja peab märkimisväärseks, et üleskutsele saata oma lapsed suvistele logopeedilistele kursustele reageerisid kohe Risti ja Taebla. Need lapsed saavad kõigepealt abi.