Eestis on tuhandeid allikaid. Suurem osa neist on väikesed, mille vooluhulk on 0,1 - 1 l/s, kuid on ka palju suuri allikaid, mis annavad vett 10 - 100 l/s. Väga veerikkad allikarühmad asuvad Pandivere kõrgustiku äärealadel. Sealt saavad alguse Pärnu, Põltsamaa ja Pedja jõgi. Vooluhulk nendes allikates on 100 - 1000 l/s.    Roosna-Alliku on allikaterohke paik, praegune nimigi viitab allikatele. Algselt oli Roosna-Alliku nimi Jegelechti (Jegelehti, Jeglechti, Jeglech), eestipäraselt  Jõgelehte. Jõgelähte ehk jõe lähe (jõe algus) oli igati sobiv nimi kohale, kust saab alguse Eesti pikkuselt 2. jõgi - Pärnu jõgi (144 km), mille pikkust mõõdetakse alates Roosna-Alliku Külmaallikate veerikkaima allika väljumiskohast.   1565. aastast pärinevad andmed ütlevad Roosna-Alliku nimeks Kaltenbrunn, mis tõlkes tähendab külma kaevu. Praegune nimi Roosna-Alliku kinnitati 1639. aastal mõisnik Bogislaus Roseni järgi.    Roosna-Alliku allikad koos Vanaveski paisjärve ja Allikajärvega asuvad  76 m kõrgusel merepinnast. Veetemperatuur kõigub 4-10 kraadi piires.    Loodusmälestis "Roosna-Alliku Külmaallikate ala" on kantud Eesti Ürglooduse raamatusse.  Esineb viis allikarühma:  1) Pisikesed (0,2 l/s) allikad ojasängi alguses.  2) allikas-veevõtukoht masinatele. Allikat on laiendatud ja süvendatud. Vooluhulk on umbes  kuni 10 l/s.  3) Külmaallika talust 50 m põhja pool asuv allikarühm vooluhulgaga umbes kuni 20 l/s. Siin  on allikafront 4 - 5 m lai.  Veetemperatuur 5°. Vesi tuleb paeklibuse sängi põhjast.  4) T. Eipre allikas 1,5 m laiuse oja alguses, mille ümber on kivid. Oja laieneb kiiresti 5  meetrini, saab vett juurde põhjaallikatest ja suubub kõrvalasuvasse järve. Annab vett 20 - 80  l/s.  5) Kolm allikalehtrit järve kalda ääres vahekaugusega 10 - 15 m ja laiusega kuni 10 m;  sügavus on ligi 1 m.  Allikaala on astangu jalamil, kus pinnakatte paksus on alla 1 m. Vesi tuleb paelõhedest kohati nõrga surve all.    2005. aasta 11. augusti määrusega nr 214 kinnitas Eesti Vabariigi valitsus Roosna-Alliku maastikukaitseala kaitse-eeskirja, millega saab tutvuda Riigi Teatajas (RT I 2005, 44, 373).  Roosna-Alliku maastikukaitseala on loodud varasemat, 1981. aastal asutatud allikate kaitseala laiendades. Nüüdse kaitseala pindala on 42,7 ha, selle eesmärk on hoida siinseid vähe- kuni kesktoitelisi kalgiveelisi järvi, allikaid ja allikasoid ning nõrglubja-allikaid. Kaitseala loodi maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks ja  tutvustamiseks.  Ala on lisatud ka Natura 2000 võrgustiku koosseisu ning allikad kantud ürglooduse raamatusse.  Peale selle kuulub siinne allikate piirkond Pandivere veekaitseala veesäilitusalade nimekirja.  Roosna-Alliku on olulise allika- ja karstialana arvatud Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlikku piirkonda. Selle kaitse-eeskirjaga saab samuti tutvuda Riigi Teatajas (RT I 2003, 10, 49).      ROOSNA-ALLIKU MAASTIKUKAITSEALA KAITSE-EESKIRI    Vabariigi  Valitsuse 11. augusti 2005. a määrus nr 214    Maastikukaitseala kaitse-eesmärk:  1. Roosna-Alliku maastikukaitseala (edaspidi kaitseala) kaitse-eesmärk on EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta I lisas nimetatud elupaigatüüpide - vähe- kuni kesktoiteliste kalgiveeliste järvede, allikate ja allikasoode ning nõrglubja-allikate kaitse.  2. Kaitseala maa-ala kuulub vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse  piiramise astmele piiranguvööndisse.  3. Kaitsealal tuleb arvestada "Looduskaitseseaduses" sätestatud piiranguid käesolevas määruses sätestatud erisustega.  4. Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k "Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri" lisa 1 punkti 2 alapunktist 351 hõlmab kaitseala Roosna-Alliku loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju loodusala kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes  kehtivaid erisusi.    Kaitseala asukoht:  1. Kaitseala asub Järva maakonnas Roosna-Alliku vallas Roosna-Alliku alevikus ja Allikjärve külas.  2. Kaitseala välispiir on esitatud kaardil määruse lisas.    Kaitseala valitseja on Keskkonnaamet.    Lubatud tegevus:  1. Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal.  2. Füüsilise isiku või eraõigusliku juriidilise isiku omandis oleval kinnisasjal  viibimine on lubatud, arvestades "Asjaõigusseaduses" ja "Looduskaitseseaduses" sätestatut.  3. Kaitsealal on lubatud jahipidamine ja kalapüük.  4. Telkimine ja lõkke tegemine on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks määratud ja tähistatud kohtades ning õuemaal omaniku loal.  5. Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Üle 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes  kaitseala valitseja nõusolekul. Õuemaal on lubatud rahvaürituse korraldamine omaniku loal.  6. Kaitseala teedel on lubatud sõidukiga sõitmine ning kaitseala vetel mootorita ujuvvahendiga sõitmine. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid, mootoriga ujuvvahendiga sõitmine ja maastikusõidukiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, kaitseala valitsemisega seotud töödel, kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses, liinirajatiste hooldamiseks  vajalikel töödel, maatulundusmaal metsamajandustöödel või põllumajandustöödel ja õuemaal.    Kaitseala valitseja nõusolekul on kaitsealal lubatud:  1) veekogude veetaseme muutmine;  2) puhtpuistute kujundamine;  3) ehitise, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine.    Kaitsealal on keelatud:  1) uue maaparandussüsteemi rajamine;  2) veekogude kaldajoone muutmine ning uute veekogude rajamine;  3) maavara kaevandamine;  4) energiapuistute  rajamine;  5) uuendusraie, välja arvatud turberaie. Turberaie korral on lubatud raielangid suurusega kuni 2 ha, kusjuures tuleb säilitada koosluse liikide ja vanuse mitmekesisus;  6) puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnasel;  7) biotsiidi ja taimekaitsevahendi kasutamine, välja arvatud õuemaal.    Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:  1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;  2) koostada maakorralduskava ja teostada  maakorraldustoiminguid;  3) väljastada metsamajandamiskava;  4) kinnitada metsateatist;  5) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;  6) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehita-miseks;  7) anda projekteerimistingimusi;  8) anda ehitusluba.    Vajalik tegevus:  Kaitsealal on poollooduslike koosluste esinemisaladel vajalik rohu niitmine või loomade karjatamine ning puu- ja põõsarinde harvendamine.    Tegevuse kooskõlastamine:  1. Kaitseala valitseja vaatab talle kooskõlastamiseks esitatud metsateatise läbi ja annab kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist metsakoosluse liikide ning vanuse mitmekesisuse säilitamise eesmärgist tulenevalt oma kirjaliku nõusoleku või seab vajaduse korral omapoolsed tingimused.  2. Kaitseala valitseja ei kooskõlasta tegevust, mis vajab kaitse-eeskirja kohaselt kaitseala valitseja nõusolekut, kui see võib kahjustada kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit.  3. Kui tegevust ei ole kaitseala valitsejaga kooskõlastatud või tegevuses ei ole arvestatud kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmisel tegevus ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt "Haldusmenetluse seadusele" õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse osas.  4. Keskkonnaministeeriumil või kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata  kaitseala kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav tegevus võib kahjustada kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit.        Kaitse-eeskiri koos selgituste ja lisadega asub aadressil:  http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=13129062    Tutvu ka Roosna-Alliku maastikukaitseala kaardiga. Kaart asub aadressil:  http://www.riigiteataja.ee/ert/get-attachment.jsp?id=13129065