Parlament edastab  oma seisukoha ühise põllumajanduspoliitika kavandatud reformi ning ajakohastamise kohta - protsess, mis toimub paralleelselt ELi mitmeaastase eelarve 2014-2020 aruteludega.    Vastusena kuulujuttudele, mille kohaselt kärbitaks ühise põllumajanduspoliitika teist sammas, rõhutasid saadikud, et nad toetavad ka maaelu arengu piisavat rahastamist.    Rohelisem põllumajanduspoliitika    Kui ELi põllumajanduspoliitika peab tagama nii kvaliteetsete toiduainete tootmise kui ka  keskkonnakaitse ning taastuvate energiaallikatega varustamise, siis tuleb tagada ka piisav rahastamine, ütlevad saadikud.    Otsetoetused peaksid olema tihedamalt seotud "keskkonnasõbralikkuse komponendiga". Põllumeestele, kes muudavad oma tootmise keskkonnahoidlikuks, tuleks luua kogu ELi hõlmav stiimulite süsteem, mida rahastatakse 100% ELi vahenditest.    ELi vahendite õiglasem jaotus    Parlamendiliikmed teevad ettepaneku luua uus ja õiglasem süsteem rahaliste vahendite  liikmesriikide ja põllumajandustootjate vahel jaotamise jaoks. Iga liikmesriik peaks saama kindlaksmääratud minimaalse osa ELi keskmistest otsetoetustest, leiavad saadikud. Parlamendiliikmed toetavad ettepanekut kehtestada otsetoetuste ülemmäär, ent rõhutavad, et uus mehhanism peaks võtma arvesse ettevõtte suuruse, tööhõive ja säästvate põllumajandusviiside objektiivseid kriteeriume. Raportis leitakse ka, et otsetoetuseid tuleks anda ainult aktiivsetele põllumajandustootjatele.    Stabiilsus: spekulatsioon, kriisijuhtimine ja põllumeeste läbirääkimisjõud    Parlamendiliikmed märgivad, et põllumajanduslike toorainetega spekuleerimise ja hindade äärmise ebastabiilsuse kuritarvitamise vastu võitlemiseks tuleb teha koostööd ülemaailmsel tasandil, et tagada stabiilsus põllumeeste jaoks ning toiduainete tarnekindlus elanikkonna jaoks. Saadikud pooldavad ülemaailmset põllumajandusvarudest teavitamise süsteemi, et spekuleerimisega võidelda.    Piimatootmine    Piimatoodete tarnekindluse tagamiseks paluvad saadikud komisjonil võimaldada piimaturu jätkusuutlikku arengut piisavate poliitikavahendite abil piima ja piimatoodete valdkonnas ka pärast 2015. aastat. Praegune kvoodisüsteem kaotab kehtivuse 2014. aastal.    Järgmised sammud    Albert Dessi (Rahvapartei, Saksamaa) mitte-õigusloomeline resolutsioon võeti vastu kätetõstmisega. Euroopa Komisjon esitab ühise põllumajanduspoliitika reformi eelnõu sügisel ning seejärel peavad parlament ja  nõukogu eelnõu osas kokkuleppele jõudma.        Lisateave:    Jana Jalvi-Robertson    Pressinõunik  press-ET@europarl.europa.eu  (+32-2) 28 32192 (Brüssel)  (+33-3) 881 74794 (Strasbourg)  (+32) 498 983 327