Teise maailmasõja aegne Ungari oli teljeriikide oportunistlik ja tõrges liitlane. 1930. aastatel tegi Ungari Kuningriik majanduskriisist väljumiseks panuse kaubavahetuse suurendamisele natsi-Saksamaaga. 1938. aastaks oli Ungari nihkunud poliitilisel skaalal paremale, samas kui  välispoliitikas tugevnes suund orienteeruda järjest enam natslikule Saksamaale ja fašistlikule Itaaliale. Ungari lõikas seotusest teljeriikidega ka territoriaalset kasu. Läbirääkimisi territoriaalsete vaidluste lahendamiseks peeti Tšehhoslovakkia Vabariigi, Slovakkia Vabariigi ja Rumeenia Kuningriigiga. 1940. aastal liitus Ungari Saksamaa survel lõpuks teljeriikidega. Kuigi alguses lootis Ungari vältida otsest sõjas osalemist, muutus see siiski vältimatuks. 1941. aastal võtsid Ungari relvajõud osa invasioonist  Jugoslaaviasse ja Nõukogude Liitu.    Nõukogude Liiduga sõdides pidas Ungari salajasi rahuläbirääkimisi USA ja Suurbritanniaga. Hitler avastas reetmise ja 1944. aastal okupeeris Saksa armee Ungari. Kui Nõukogude armee hakkas Ungarit reaalselt ähvardama, kirjutas regent Miklós Horthy alla vaherahulepingule Ungari ja Venemaa vahel. Varsti pärast seda röövisid Saksa eriüksused Horthy poja ja Horthy oli sunnitud relvarahu tühistama; pärast seda tagandati ta võimult. 1945. aastal said Ungari ja Saksa väed  Ungarisse tunginud Nõukogude vägedelt lüüa.    Pärast Ungari okupeerimist 1944. aastal kehtestas Nõukogude Liit karmid tingimused, mis võimaldasid omastada olulisi materiaalseid väärtusi ning kontrollida riigi siseasju. Kui Punaarmee oli loonud klassivaenlaste tagakiusamiseks politseiorganid, eeldas NSVL, et vaesunud Ungari rahvas toetab uutel valimistel kommuniste. Nii aga ei läinud ja kommunistid kogusid vaid 17% häältest. Sündis koalitsioonivalitsus peaminister Zoltán Tildy juhtimisel. Nõukogude  Liidu sekkumisel moodustati aga uus valitsus, mis jättis Tildy kõrvale. Kommunistidele jagati olulised ministriportfellid ning kehtestati repressiivmeetmed. Nii näiteks keelustati valimistel võidukas Sõltumatute Väikeomanike, Põllumajandustöötajate ja Kodanike Partei. 1945. aastal sundis Nõukogude marssal Kliment Vorošilov vabalt valitud Ungari valitsust loovutama siseministri portfell Ungari Kommunistliku Partei esindajale. Kommunistist siseminister László Rajk lõi salapolitsei (ÁVH), mis surus poliitilise  opositsiooni hirmu, valesüüdistuste ja piinamiste abil maha.