1935. aastast kuni 1938. aasta aprillini  oli Riigikantselei alluvuses ka Riigiparkide Valitsus. Nimetatud asutus oli Kadrioru Valitsemise Komitee mantlipärija. Valitsuse otsest tegevust juhtis direktor ning üldiste küsimuste lahendamiseks moodustati Riigiparkide Nõukogu, kelle esimeheks oli riigisekretär. Riigiparkide valitsemise alal olid riigisekretäril ministritega võrdsed õigused ja kohustused. Riigiparkide Valitsuse hallata jäid peale Kadrioru lossi ja pargi veel Keila-Joa, Oru, Pühajärve pargid koos losside ja majandushoonetega. Riigiparkide  Valitsuse koostatud eelarve ja arengukava võttis valitsus vastu 10. juulil 1935. Sama aasta lõpul vastuvõetud looduskaitse seaduse alusel jäi ka riikliku looduskaitse teostamine Riigiparkide Valitsuse ülesandeks.