RÜÜTLIORDUD loodi kaitsmaks ristisõdadega vallutatud maad. Ühendavad endas sõdalase ja munga. Ordud koosnesid rüütel-ja preestervendadest, neid teenisid mitteaadlikest  poolvennad. Ordustatuute täiendasid kapiitli otsused ja kõrgmeistri korraldused. Viimase valis suurkapiitel. 1. Johanniitide ordu. Kasvas välja Jeruusalemma hospoidali vennaskonnast, kinnitati 1113. 1120 kujundati ümber sõjaliseks orduks. Ülesanne: haigete eest hoolitsemine ja relvateenistus. Rõivastus: must mantel valge ristiga. 1291 läheb ordu Küprosele, 1309 Rhodosele, 1530 Maltale. 2. Templiordu. Hughues De Payeni algatatud liikumine palverändurite ja Püha maa kaitseks loodi 1120. Riietuseks valge  mantel punasse ristiga. Nemad olid põhilised Püha maa kaitsjad, kes rajasid sinna suured kivilinnused. Leiutasid pangatšeki, ristiretkel olev rüütel sai Jeruusalemmas kätte Prantsusmaal sissemakstud rahasumma. Nii kujunesid templirüütlid pangandusega väga jõukaks. 1291 kui kaotati viimane kants Pühal Maal läks Templirüütlite peakorter üle Prantsusmaale. Siis tegutsesid nad vaid pankuritena, üheks suurimaks võlglaseks oli Prantsusmaa kuningas. Kuningas Philippe Ilusa ettevõtmisel Tepliordu liikmed arreteeriti ja  ordu varad võeti ära. 1312 Templiordu likvideeriti paavsti poolt. Ainuke riik Euroopas, kus Templiordut ei likvideeritud oli Šotimaa, sest tolle kuningas Bruce oli kirikuvande all ning ei suhelnud paavstiga. 3. Saksa ordu ehk Teutooni ordu. Asutati 1190 Akkoni all hospidalivennaskonana, 1198 sai rüütliorduks. Rõivas: valge mantel musta ristiga. 1220-nendail asus ordu Ungaris. 1226 seadis Saksa Ordu end sisse Preisimaal. 1237 liideti Saksa Orduga Mõõgavendade ordu. Kõrgmeistri residents oli aastani 1291  Akkon, 1291-1309 Veneetsia, alates 1309 Marienburg. Pärast Presilaste allutamist 1283 pidas ordu sõda Leedu ja Poolaga. 1386 Leedust sai kristlik riik, Saksa ordu kaotas oma misjoniülesande. 15. sajandil algas ordu langus ning 1525 ordu likvideeriti. Orduriigist sai Preisimaa vürstiriik, mis oli Poola vasall. 4. Mõõgavendade ordu. Asutati 1202 Riias. Värviks punane rist valgel mantlil. Eesmärgiks võitlus balti ja soome-ugri rahvaste vastu. 1230 lõppes Liivimaa ja Kuramaa alistamine. Maa läheb ordule, vaid  Põhja-Eestis, mis vallutati 1227 Taanilt, olid aadlimõisad. 1236 Mõõgavendade ordu sai hävitava kaotuse Saule lahingus semgalitelt ja leedulastelt, seetõttu liideti Mõõgavendade ordu jäänused 1237 Saksa orduga. 1238 anti Põhja-Eesti Taanile tagasi. II RISTISÕDA (1147-1149). Osavõtjad: Prantsuse kuningas Louis VII (läks meretsi) ja Saksa-Rooma keiser Konrad III (läks maitsi), kes läksid sõtta Clarivaux Bernardi mõjutusel. Põhjus: mindi abistama ristisõdijate riike moslemite vastu. 25.oktoober 1147 türklased  (Rum) purustasid Konrad III väed Dorylaeumi lähedal, seepeale pöördusid Konrad III ja tema väed tagasi Saksamaale. Jaanuar 1148 Louis VII väed murdsid türklastest (Rumist) läbi Tehakse sõjakäik Askaloni vastu, seejärel sõjakäik Damaskuse alla. 24.juuli 1148 ristisõdijad jäävad Damaskuse alla laagrisse. 28. juuli 1148 ristisõdijad pöörduvad koju tagasi.