Elioni turundusdirektor Arti Ots: ''Kogu füüsiline maailm on muutunud palju kallimaks nende jaoks, kes ei ole digitaliseerunud''        Alates 2001. aastast tänaseni on Arti Ots töötanud Elion Ettevõtted AS-i turundusdirektorina. Õppinud on ta turundust Soomes (International Management Education ehk IME). Hetkel on tal lõpusirgel ärijuhtimise magistriprogramm Inglismaal Henley Business School'is. Turundusdirektorina on Arti töötanud varasemalt sellistes ettevõtetes nagu Rõngu Mahl ja Dotcom.    Milles su töö praegu seisneb?    Identifitseerin end pigem turundusüksuses töötavate inimeste juhina kui turunduseksperdina. Küsimuses "Mis Eesti reklaamimaastikul toimub?" oskan väga vähe kaasa rääkida.      Mis on su igapäevatöös suurim väljakutse?    Suurim väljakutse minu töös ei ole mitte turunduslik, vaid juhtimisalane - nimelt muudatuste juhtimine organisatsioonis klientide suunal.      Kui suur on Elioni turundusmeeskond?    Traditsioonilise turunduskommunikatsiooni, suhtekorralduse ja brändingugaga tegeleb meie 45-liikmelisest tiimist 13 inimest. Ülejäänud inimesed, kes turundusosakonda kuuluvad, tegelevad erasegmendi või ärisegmendi juhtimisega,  finantseerimise, sisuteenuste, kliendikogemuse või veebiga.      Mille eest turundusosakond teie ettevõttes vastutab?    Kogu Elioni turundustegevus on seotud kolme eesmärgiga: turupositsioon, kasum ja klientide lojaalsus. Enamus tegevusi on meil otseturundustegevused.    Elionis on turundus palju laiem mõiste, kui teistes ettevõtetes. Meil vastutab turundus otseselt ärilise tulemuse eest.      Miks ei anta mujal Eesti ettevõtetes turundusjuhtidele samasugust väärilist vastutust?    Teenuseärides ongi turundusele suurema vastutuse andmine põhjendatud, sest 80% aasta tulemusest tuleb eelmiste aastate töö pealt, lisaks tuleb palju rohkem tegeleda olemasoleva kliendibaasiga. See tegevus on analüütikal baseeruv ja mitte nii operatiivne.    Tükimüügiäris, kus eesmärgiks on müüa näiteks võimalikult palju pudeleid õlut, on mõttekas hoida ärijuhtimine võimalikult kliendi lähedal ja panna vastutus müügi eest müügijuhtidele.  Kogu tulemus sõltub sellest, mida parajasti sel kuul teha.      Ütlesid, et tegelete peamiselt otseturundusega. Kuidas täpsemalt?  Näiteks telemarketingiga. Suur osa tööst tehakse müügile taustaks - analüütika ja turundus töötab palju selle heaks, et et müük oskaks kliendile järgmist parimat pakkumist teha.    Kasvav trend on e-mail. Seda kanalit ei tohi mingil juhul üle ekspluateerida, et mitte rämpsposti kausta sattuda. Analüüsime, mis kliendile korda  läheb ja püüame olla oma kommunikatsioonis kliendist lähtuvad.    Tegeleme nö kliendi elukaare juhtimisega. Näiteks kui klient on liitunud Elioni digi-TV-ga, siis mõne aja pärast võtab temaga ühendust meie klienditeenindaja ja küsib, kas ta on juba ka teistest, s.h. ka tasuta teenustest ja võimalustest teadlik. Oleme ehitanud üles klienti abistava kommunikatsioonisüsteemi, mitte ei edasta iga uue asja kohta infot kampaaniakorras.      Milliseid uusi teenuseid pakute?  Oleme videolaenutusega palju tööd teinud ja seda teenust arendanud. Alates kevadest on meie videolaenutuse taga viis Hollywoodi stuudiot, tänu millele on filmivalik kõvasti paremaks läinud. Eesmärk on lisada kõikidele Elioni digi-TV-s laenutuses olevatele filmidele ka treilerid.    Teine kuum teema on praegu telesaadete ja filmide salvestamine ning hiljem vaatamine. See tähendab suurt muutust klientide kasutajaharjumuses. Mina ise vaatan juba viimased viis aastat kodus 70-80%  telesaadetest nihkes ehk on-demand vormis.    Oleme jõudsalt arendamas kogu oma digi-sisu: digiraamatud, -muusika ja -filmid.      Kas teised mobiilioperaatorid, sh teie sõsarfirma EMT, üritavad teil vaipa alt ära tõmmata interneti osas, pakkudes mobiilset internetti? Kui uskuda reklaame, siis pakuvad netipulgad sama suurt kiirust kui traadiga internet.    Väga paljud kodukasutajad tarbivad praegu internetti sellises mahus, mida mobiilivõrgud ei suuda  lähitulevikus veel kindlasti mitte välja kanda. 70% meie klientidest kasutab internetti ja televisiooni koos ning digi-TV ei tööta veel mobiilivõrgus.    Mobiilsel internetil on palju häid lisaomadusi, näiteks see, et ta on personaalne ja kaasaskantav. Kodustes tingimustes tähendaks see aga igale pereliikmele personaalse netipulga ostmist, et vältida järjekorda ühe arvuti taga.      Netipulga saab ju wifisse suunata?    Jah, aga kui su peres elavad teismelised  panevad oma YouTube'i jms käima, siis wifi ruuteri küljes oleva mobiilne internet ei pea sellele koormusele vastu.    See on praegu reaalsus, et mobiilne internet ei arene veel nii kiiresti, kui kiiresti arenevad andmesidemahud traadiga internetis. Tulevikus kindlasti kommunikatsioonitehnoloogia paraneb ja mobiilsel internetil saab meie elus kindel koht olema. Mind paneb praegu imestama ainult üks asi - kui see nii hea teenus on, siis miks seda nii odava hinnaga müüakse? Kulud nende võrkude  ülesehitamiseks on ju väga suured, järelikult müüakse mobiilset internetti praegu kahjumiga?      Kui palju sinu hinnangul mobiilset internetti tänapäeval kasutatakse?    Rootsi elektriinsener ja NMT isa Östen Mäkitalo on uurinud ja saanud teada, et 80% mobiilikõnedest tehakse siseruumides ja ainult 20% tänaval või kuskil mujal. Pakun, et interneti kasutamine siseruumides on veelgi suurem. Me küll näeme reklaamides, kuidas keegi paadis läptopiga end internetti logib, aga  reaalsuses tuleb seda väga harva ette. Leian, et pigem on interneti olemasolu mõttekam mobiiltelefonis.      Kui ligi 400 tuhandel Eesti eesti inimesel on kodus kaabeltelevisioon, siis mis mõte on Emori teleauditooriumi uuringutel, kus osaleb vaid ca 300 pere ehk 600 inimest? Kas neid uuringuid ei võiks tulevikus hoopis täpsemalt hakata teostama televisioonivõrgu pakkujad?    Meil on olnud kokkusaamisi inimestega, kes võiks meiega koos seda analüütikat tegema hakata.  Me näeme vaadatavuse edetabeleid tõesti hästi (vaata minutv.ee), aga teaduslik pool ja teleauditooriumi analüüs ei meil piisavalt tugev. Seega oleme otsustanud, et me ise endale seda kompetentsi looma ei hakka, vaid leiame selleks sobiva partneri.      Milliseid võimalusi on peale sms-hääletuse olemas TV-vaatajatelt tagasiside saamiseks?    SMS-hääletamine on väga old school. Miks me ei paku veel Elioni IP-TV kasutajatele võimalust hääletada, vajutades nuppu telekapuldil? Sest täna kasutab IP-TV-d 120 000 klienti, aga telerivaatajaid on Eestis kõvasti rohkem. See tähendaks iga hääletuse puhul praegu lisaselgitust: "Elioni kliendid, tehke nii ja teised kliendid, tehke naa".      Miks Elion ei paku täissideteenust ehk et miks teil on puudu mobiilside?    Et täissidel oleks mingi sisuline point, peaks seal olema kliendi jaoks ühendav lüli. Mina arvan, et mobiilside pakkumine ei muudaks meie pakutavaid pakette tarbija  jaoks oluliselt atraktiivsemaks, sest paljudel on mobiil niikuinii hoopis tööandja nimel.      Teil on otsekommunikatsioon kasvanud ja massimeedia kahanenud. Kas see on jätkuv trend? Kas olete uute klientide juurdehankimise potentsiaali ammendanud?  Kindlasti jätkame uute klientide otsinguid ja seda nii läbi massimeedia kui ka otsekommunikatsiooni kaudu. Ma arvan, et massimeedia mahtu me enam ei väheda, aga tahame kasvatada klientidega suhtlust ka muudes kanalites.  Suureneb informeeriv kommunikatsioon ja vähenevad pakkumised stiilis "Osta nüüd, saad järgnevad kaks kuud tasuta!".      Kui palju plaanite agentuuridele ja meediale järgmisel aastal kulutada?    Kuigi meie massimeedia kulutused on olnud viimased 4-5 aastat languses, on tulemused paranenud - seda nii turuosa kui kliendilojaalsuse mõttes. Plaanime 2011. aastal kulutada sama palju kui 2010. aastal.      Mida sponsorluse valdkonnas teete?    Siin oleme oma tegevust analüüsimas - mis on need teemad, millega me tahame kaasas olla. Viimasetel aastatel oleme sponsorluses keskendunud rattasõidule, kergejõustikule (Elion Estonian Cup) ja muusikale (Jazzkaar).    Oleme oma tegevusega aidanud kaasa Eesti kui e-riigi eduloole, kuid sellega kaasneb ka varjupool - kogu füüsiline maailm on muutunud palju kallimaks nende jaoks, kes ei ole digitaliseerunud. Näiteks pankade teenustasud on kõrgemad neile, kes käivad oma asju ajamas  pangakontoris. See kõrgem teenustasu puudutab aga otsesemalt neid, kes tegelikult teenivad vähem. Vastukaaluks sellele alustasime eelmisel aastal ulatusliku programmiga "Ole kaasas!", mille laiem eesmärk on vähendada ühiskonnas ebavõrdsust, mis on täna paljuski seotud inimeste võimega kohaneda kiirelt areneva digitaalse maailmaga. "Ole kaasas!" keskendub ennekõike arvuti ja interneti kasutamise oskuste arendamisele, kuid püüame vähendada ka teisi barjääre, mis inimesi digimaailmast eemale hoiavad.        Kommenteeri intervjuud  Best Marketingi Facebooki lehel!     Intervjueerisid: Silja Oja & Hando Sinisalu, Best Marketing  Kuupäev: 6. september 2010