Vanem kui kõige vanem  Seisame hauakambris, meie kohal kummub üks vanimaid inimese ehitatud võlvkaari, mis seni säilinud. Kas toetasid ehitajad kaare iga paekivilahmakat eraldi tugedega või tassisid edasise koopa liiva täis ja pärast jälle tühjaks, kes seda teab. Stout hoiatab neid, kes võiksid pimedust karta, ja lülitab valguse välja. Siis äkki ilmub põrandale  vaksalaiune valgusjoon. Valguse allikas pole küll päike, vaid päikest imiteeriv latern koopa uksepiida kohal augu taga. Sealsamas, mille kaudu vaid talvisel pööripäeval Newgrange`i hauakambrisse valgus siise paistab.  Kui sõita Dublinist poolsada kilomeetrit põhja poole, siis jõuab hekkide ja puudega palistatud kitsaid teid mööda sinna, kust kõik on alguse saanud. Boyne Valley on inimese eluase olnud aastatuhandeid. Boyne`i jõe org Brú na Bóinne ehk Boyne`i palee on iiri tsivilisatsiooni häll. Siin  leidub hulgaliselt ringlinnuseid, hauakambreid ja keldi mütoloogiapaiku. Siin peeti ka 1960. aastal ka Iirimaa saatust muutnud lahing, milles protestant Oranje Willem lõi katoliikliku kuninga James II vägesid.  Ja siia on laiali laotatud mõistatuslikke hauakambreid, mille olemasolust pole mandrirahval just palju aimu.  Üle kõige laotab end Newgrange kui kilpkonn künka tipul.  Mis on veel vanem kui kõige vanem? Selle üle tuleb ikka ja jälle imestada. Tuleb välja, et  maailma vanim teadaolev astronoomiline rajatis pole üldse mõni Egiptuse püramiid või Stonehenge`i kiviring. Vaid hoopis Newgrange`i hauakamber. See ehitati umbes 3200 aastat enne meie aega, ehk siis enam kui 5000 aasta eest. Seega 400 aastat enne püramiide ja 1000 enne Stonehenge`i. Rajatise teeb põnevaks see, et tema restaureeritud sisemusse saab minna. Ja veenduda, et ukseava kohale jäetud august sisse paistev valgus jõuab koopa kõige kaugemasse serva, valgustama kummalise ornamendiga kive. Newgrange`i  ehitamiseks toodi kiviplokid kohale kolmest eri karjäärist, 2 kuni 50 kilomeetri kauguselt. Selle hauakambri ehitamiseks kulus arheoloogide arvestusel umbes kaks inimpõlve.  Küllap oli siis asjal muudki tähtsust kui pelk matmispaik olla. Kes olid Newgrange`i tsivilisatsiooni kandjad, pole teada. Igatahes nad kas surid välja või lahustusid uutes asukates. Ka võib vaid spekuleerida, mis oli Newgrange`i tegelik tähendus. Inimese valmistatud esemeid on siit üsna vähe leitud. Sest paik oli teada ammu enne  arheoloogide ilmumist siia maamunale, ja tehti nõnda väärtuslikumast kraamist paljaks.  Stonehenge`i on peetud astronoomiliseks rajatiseks, mis valmistati taevavaatluste tarbeks. Viimasel ajal on siiski suuremast osast sellelaadsetest väidetest loobutud. Ühte meelt ollakse selles, et tegu oli rituaalset maastikku ilmestava rajatisega. Kuid Newgrange`i puhul on palju kindlam, et see on tõesti astronoomiarajatis - just nimelt selle pööripäevapäikese jaoks ehitatud augu põhjal, mille tegelik  tähendus selgus alles 1967. aastal. Siit valgustab talvise pööripäeva päike 17 minutit maa-aluse kambri põrandat.