20+ Luud tugevaks  Hoolitse oma luustiku tugevdamise eest. Jälgi, et saaksid iga päev vajalikus koguses D-vitamiini ja kaltsiumi. Tee luustikku koormavat trenni, näiteks tervisejooksu, tantsutrenni vms. Söö suure  kaltsiumisisaldusega toiduaineid. Tarbi vedelaid piimatooteid, peale piima joogijogurtit, hapupiima, keefirit. Head D-vitamiini ja kaltsiumi allikad on kalad, pähklid, seemned.  Igal kümnendal 20. eluaastates naisel esineb vererohke menstruatsiooni tõttu rauapuudust, seda saab edukalt korvata punast liha, kana- või kalaliha, samuti läätsi süües. Rohkelt sisaldab rauda ka nõges, kuid taimse raua paremaks imendumiseks tuleb nõgese juurde süüa suure C-vitamiinisisaldusega toiduaineid, näiteks tomatit,  spargelkapsast vms.  Alternatiiv: Hiina meditsiini õpetuse kohaselt tuleks täiskasvanuikka jõudes vältida piimatooteid, sest need tekitavad organismis liigset lima, mis takistab toitainete imendumist. Kaltsiumiallikatena soovitatakse hoopis kinoad, kapsast või kala. Hapupiimatooteid võib mõistlikus koguses süüa. Hiina meditsiini kohaselt võib kuni 30. eluaastani süüa kõike, kuid halvad valikud ilmnevad edaspidises elus mitmesuguste tervisehädadena.    30+ Ammuta energiat igapäevasest toidust  Algab ainevahetuse aeglustumine, mistõttu kõikvõimalike hõrgutistega liialdamine ilmneb kergesti puusadel ja tagumikul ning liigsetest kilodest on üha raskem vabaneda. Üks võimalus on piirata süsivesikute tarbimist ja pöörata rohkem tähelepanu nende kvaliteedile. Eelistada tuleks aeglaselt imenduvaid, suure kiudainesisaldusega süsivesikuid. Samuti tuleks otsustavalt piirata suhkru ja valgest jahust küpsetiste ning teiste toiduainete tarbimist.  Järjest enam Põhjamaade naisi saab  esimese lapse alles 30. eluaastates. Terve lapse nimel tuleks süüa tervislikult ja mitmekülgselt. Olulised on polüküllastumata rasvhapped (neid sisaldavad näiteks avokaadod, pähklid), madala glükeemilise indeksiga toidud, täisteratooted, väherasvased piimatooted. Tähtis on tarbida piisavalt foolhapet, mida sisaldavad spargel ja spargelkapsas, spinat ja tsitruselised. Joodivajaduse rahuldab portsjon mõnd väherasvast piimatoodet iga päev ning kalaroog 2-3 korda nädalas.  Alternatiiv: India ajurveeda-õpetuse  kohaselt peaks rasestumist planeeriv naine tarbima vrishya-tüüpi toiduaineid: sparglit, spargelkapsast, piima ja piimatooteid, vürtsidest kurkumit. Rasestumist raskendavad ajurveeda kohaselt aga koriander ja suured basiilikukogused, samuti liiga tuline, vürtsikas ja rasvane toit.    40+ Hoolitse silmade tervise eest  Naissuguhormooni östrogeeni tootmine väheneb, üleminekuaastad lähenevad. Neljakümnendates eluaastates tuleks hakata tarbima sojatooteid, sest sojas sisalduv taimne  östrogeen hõlbustab üleminekuaastatega kaasnevaid vaevusi, alandab ühtlasi vere kolesteroolitaset, kaitseb veresoonte lupjumise eest ja vähendab isegi kortsude teket. Algajale sojatarvitajale on kõige soovitatavam tofu.  40. eluaastates tuleks eriliselt hakata hoolitsema oma silmade tervise eest, sest väga paljud naised vajavad selles vanuses juba lugemisprille. Silmasõbralikeks toiduaineteks on silma võrkkestale hädavajalikku luteiini sisaldavad kanamunad, mustikad, rasvane kala (lõhe, forell jm).  Viiekümnenda eluaasta lähenedes tuleks hakata hoolitsema ka oma lihaste eest, sest pärast 40. eluaastat hakkab lihasmass vähenema ja asenduma rasvakihiga. Peale aeroobse treeningu (kepikõnd, jalgrattasõit, tervisejooks) peaksid paar korda nädalas tegema jõuharjutusi, need takistavad ka luumassi hõrenemist.  Ainevahetust kiirendavad rohkelt tervislikke oomega-3-rasvhappeid sisaldavad toiduained, nagu kala, tervislikud taimeõlid, pähklid. Prinkide lihaste säilitamiseks tuleks iga päev iga  toidukorraga tarbida vähemalt 20 grammi valke.  Peale tervislike valkude peaksid 40. eluaastates olema toiduvalikus ülekaalus aedviljad. Köögiviljapõhine toiduvalik kaitseb muu hulgas ka teise tüübi diabeeti haigestumisest. Kõige hädavajalikumad toidulisandid on D-vitamiin ja kaltsium.  Alternatiiv: Teise tüübi diabeet tabab peaasjalikult üle 40aastaseid inimesi. Paljude toitumisterapeutide hinnangul on hea ennetav abinõu kiviaegne toiduvalik, mis sisaldab vaid köögivilju, puuvilju, marju, väherasvast liha,  pähkleid ja seemneid. Piima- ja teraviljatooted puuduvad sellest menüüst. Ühest Rootsis tehtud uuringust ilmnes, et kiviaegset toiduvalikut järginud katsealuste veresuhkru näitajad langesid neli korda kiiremini kui nn Vahemere dieeti järginud katsealuste rühmal.    50+ Südame tervise heaks  Viiekümneste naiste toiduvalik on peaasjalikult "südame asi". Naissuguhormoon östrogeen takistab mõningal määral vere rasvaprotsendi suurenemist, kuid üleminekuaastate lõppedes väheneb  selle hormooni tootmine organismis pidevalt. Viiekümnendates eluaastates on naistel südamehaigustesse suremise risk neli korda rinnavähi omast kõrgem.  Ka rasvade koostis veres muutub - nn halva ehk LDL-kolesterooli osakaal suureneb ja nn hea ehk HDL-kolesterooli protsent väheneb. Üle 55aastaste naiste kolesteroolinäitajad ongi üldiselt kehvemad kui samas vanuses meestel.  Selles eas peaks naiste igapäevane menüü kaitsma südant ja takistama veresoonte lupjumist. Loobuda tuleks kõikidest nn kõvadest  loomsetest rasvadest ja tarbida nende asemel taimeõlisid. Kala tuleks süüa vähemalt kaks korda nädalas, sest kala sisaldab südamele vajalikke oomega-3-rasvhappeid ja D-vitamiini. Maiustuste asemel tuleb nüüd süüa seemneid ja pähkleid, saia asemel täisteraleiba. Vererõhu alandamiseks tuleks tarvitada kaltsiumi-, magneesiumi- ja kaaliumirikkaid toiduaineid.  Otsustavalt tuleks vähendada soolatarbimist, see peaks olema vähem kui üks teelusikatäis päevas. Nii vähendad südamehaigustesse haigestumise riski  tervenisti veerandi võrra. Uuri pakendeilt hoolikalt oma igapäevaselt tarvitatavate toiduainete soolasisaldust, väldi kiir- ja valmistoite. Võimaluse korral väldi puljongikuubikuid ja maitseainesegusid.  Alternatiiv: Šotlasest toitumisterapeudi Malcolm Kendricki teooria kohaselt põhjustab südamehaigusi mitte rasvarikas toit ja vere kõrgenenud kolesteroolitase, vaid pidev stressiseisund, mis häirib stressireaktsioone kontrolli all hoidva hüpotaalamuse normaalset talitlust. Selle tagajärjel suureneb  organismis stressihormooni kortisooli tase, mis mõjutab kehas väga paljusid näitajaid: tõstab vererõhku, kolesteroolitaset, isegi veresuhkru taset. Tervislike eluviiside kõrval peab Kendrick väga oluliseks stressitekitajatest vabanemist.  Allikas: Kauneus & Terveys 5/2011