Seejärel said tervituseks sõna konverentsi peakorraldajad - Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees Roomet Sõrmus ja AS Eesti Ajalehed juhatuse esimees Kadi Lambot. "See, kui meie saal on rahvast täis, kui Eestimaa erinevaist paigust tullakse  paariks-kolmeks tunniks Tallinna, näitab, et põllumajandus ja toidutootmine on oluline ja need asjad Eestimaal ka jätkuvad. Täna on juba üheksas kord aasta põllumees välja kuulutada. Usun, et see konkurss on aidanud põllumajanduse ja maaelu mainet tõsta ka laiemalt," lausus Roomet Sõrmus.    Kadi Lambot lisas omaltpoolt: "Mis mulle endale kogu aasta kestva konkursi juures kõige enam meeldib, on see, et need mehed ja naised, tublid ja töökad põllumehed, kes teevad 365 päeva aastas rasket tööd, tihti  koos pereliikmetega, erinevate põlvkondadega, ise seejuures suuri sõnu ei tee. Meeldib teie tahe, innukus, usk ja tihtipeale ka jonnakus. Teie usute, tahate ja julgete seda keerulist ja rasket tööd teha ka praegusel keerulisel ajal. Ja et olete paljudele eestimaalastele eeskujuks."    Imponeeris väga, et meeldiv oli ühendatud kasulikuga. Nimelt said sõnajärje lektorid, kaks oma ala tugevat asjatundjat - pangandustegelane Indrek Neivelt ja Eesti põllumajandusülikooli kasvandik, Eesti esindaja  Euroopa Komisjonis Maive Rute. Kuid nende sisukatest ettekannetest, mis aitavad meie praegust olukorda paremini mõista ja selles orienteeruda, et õigemaid otsuseid teha, juba lähipäevil.    Algas viimane vaatus - tervituste voor. Seda kasutasid nii eelmise aasta põllumees Mati Nurm, kes andis põhjaliku ülevaate hetkeolukorrast ja aasta tegemistest tiitlikandjana, kui ka põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder oma sõnumiga põllumeestele. Lühidalt neist. Mati Nurme sõnum oli, et põllumehed on äärmiselt  raskes olukorras, kuna nii piima kui teravilja kokkuostuhind on nii madalal, et tootja saab mõlema toodanguliigi puhul tonni kohta 1000 krooni kahjumit. Ta lausus: "Tänaseks päevaks oleme kivist ka vee välja pigistanud. Olukord on sitt, kuid see võib olla tulevikus väetiseks, sest majanduslikult keerulistes olukordades on põllumees sunnitud üle vaatama kõik kulutused."    Minister seevastu lubas, et 2010. aastal ei kuulu põllumajandussektori eelarve kärpimisele. Ning seda, et EL toetuste kasv on  järgmisel aastal 10-protsendiline, sealjuures siseriikliku toetuse (TopUp) kasv 17%.    Kulminatsioonihetk lähenes. Kuid veel veidi kannatust, sest "peasüüdlastele" anti võimalus oma tegemisi ja saavutusi lühidalt tutvustada. Auväärsete seltskond oli kirev. Oli suuri ja väiksemaid tegijaid, oli seinast seina tegevusalade esindajaid Eesti erinevaist paigust. Saame tuttavaks: Aivo Arrak - piimakarjakasvataja Tartumaal Võrtsjärve ääres, säästurobotiga lüps; Ülo Enno - hanekasvatustalu Tartumaal; Priit  Eskor - tootmisalade paljususega ettevõtja Ida-Virumaal, piimakarja- ja lihaveiste kasvatus, lamba- ja teraviljakasvatus; Kaupo Kauri - piimakarjatalunik Raplamaal; Leonid Linkov - Aravete Agro juhataja, 1600-pealine piimakari, robotlüps; Sulev Matto - Hiiumaa Agro omanik, piimakarja-, teravilja- ja rapsikasvatus; Jaan Metsamaa - Harjumaa piimatootja, robotlüps, harib maid kolmes vallas, kasvatades teravilja ja rapsi; Claid Sakson - Tartumaa teravilja-, rapsi- ja hernekasvataja; Juhan Särgava - Harjumaa  mahetootja, toodab ja töötleb piima ning kasvatab teravilja; Andres Tamm - Tartumaa piimakarjakasvataja, tõuloomade müük, orienteerub mahetootmisele; Uno Teemägi - Valgamaa 79-aastane edukas talupidaja, teravilja- ja rapsikasvatus, korraldab kanuumatku Koiva ja Mustjõel; Mart Timmi ning kaks meie meest, kellest kohe-kohe veidi pikemalt.    Ja siis astus kõnepulti president Toomas Hendrik Ilves, tänades põllumehi ja -naisi raske ja sihikindla töö eest, iseäranis neid neljateist, kes istusid tribüünil  aukohtadel. Nemad olid oma tööga välja teeninud ka presidendi käepigistuse.    Aasta põllumees 2009 on Mart Timmi Võrumaalt    Mart Timmi on Võrumaa Jaagumäe talu peremees, Kagu-Eesti suurim köögivilja- ja seakasvataja. Talu tootmismastaape iseloomustavad näitajad: teravilja ja rapsi kasvatatakse 590 ha-l, köögivilju 65 ha-l, aastas toodetakse hapukapsast 410 t, kooritud kartul ja köögivili 2000 t, seakasvatus: 3000 nuumikut ja 210 t liha, moodsas nelja hoonega sigalas  on kõige uuem lägasüsteem, tellib Saksamaalt kärbsevastseid, kes sigala kärbestest puhta hoiavad (koorunud vastsed söövad kärbseid), oma tapamaja ning kaubanduskeskus.    Võitja Mart Timmi sai auhinnaks "Külvaja" kuju. See on skulptor Ferdi Sannamehe 1927. aastal valminud pronksist kuju, mille aasta hiljem võitis Piistaoja talu peremees Theodor Pool kui Eesti parima talu omanik.  Aasta põllumehe tiitli on võitnud 2001. aastast alates Raivo Musting, Jaak Läänemets, Jaak Hinrikus, Johannes  Valk, Andres Härm, Aavo Mölder, Arvo Kuutok, Kalle Reiter, Ermo Sepp, Mati Nurm ja Mart Timmi. Sealjuures 2006. aastast oli Kalle Reiter esimene, kes sai taas auhinnaks "Külvaja" kuju.  Tänu ja lugupidamine kõigile toidu tootmise ja kultuurmaastiku loomise eest, põllumajanduse maine tõstmise eest kõigile põllumeestele ja -naistele!