Ajalugu. Egiptuse Uue riigi kuulsaim valitseja on Ramses II - sõjapealik, poliitik ja diplomaat. Egüptoloogid on tõestanud, et Ramses II valitusaeg oli Egiptuse õitsengu tipp. 664. aastal e.m.a vallutasid riigi assüürlased. 525. aastal e.m.a tungisid Egiptusesse pärslased ja valitsesid seda ala 332. aastani e.m.a, mil riigi vallutas Makedoonia kuningas Aleksander Suur. Sellest ajast algas hellenismi epohh. 304. aastast e.m.a asus Egiptuse etteotsa Ptolemaioste dünastia (kuni 30. aastani e.m.a), millele pani aluse Aleksandri vend Ptolemaios. Egiptuse langust seostatakse vaarao Kleopatra VII-ga, kes alustas võimuvõitlust oma venna ja mehega (Ptolemaios XIII ja XIV) ning kutsus selleks appi Rooma armee. 30. aastal e.m.a võttis Kleopatra endalt elu. Egiptuse troonipärija, Kleopatra ja Gaius Julius Caesari seitsmeteistaastane poeg Caesario suri aga samal aastal tulevase Rooma keisri Gaius Julius Octavianus Augustuse käe läbi ning nii sattus Egiptus Rooma võimu alla, kuhu jäi aastani 638 m.a.j. 640. aastal m.a.j vallutasid Egiptuse prohvet Muhamedi ühendatud araablased, kes on sellel territooriumil tänini.  1798. aastal okupeerisid riigi prantslased eesotsas Napoleon Bonaparte'iga. Koos Napoleoni armeega saabusid Egiptusesse esimesed arheoloogid. Just Napoleoni sõdade ajal, 1799. aastal leidis Prantsuse armee sõdur Rosetta linna lähedal raidkirjadega musta basaltkivi. Hiljem hakati seda kivi kutsuma Rosetta kiviks. 1822. aastal dešifreeris prantsuse egüptoloog Jean Francois Champollion kivi hieroglüüfid. See tähistab kogu egüptoloogia  algust.    KASULIKUD NÕUANDED