Gleimullad moodustavad pindalaliselt suurima levikuga ning omadustelt väga vaheldusrikka muldade rühma. Nende ühiseks  tunnuseks on kõrge põhjaveeseisu või kestva ülavee tõttu kujunenud sinakas- või rohekashall gleihorisont. Nende pindmine horisont koosneb vaid osaliselt lagunenud orgaanilisest ainest - toorhuumusest. Liivast lähtekivimil tekkinud gleimullad on harilikult leetunud. Neil kasvavad soostunud männikud. Lubjarikkas keskkonnas kujunenud gleimuldadel kasvavad soostunud lehtpuumetsad. Lääne-Eestis esineb gleimuldadel sageli kultuurrohumaid ning põlde.