Eesti politseikaplanid olid orientatsioonikursusel, kus neile jagasid teadmisi kolleegid Jon Sevall ja Doug Schultz USAst.  Politseikaplani töö on pingeline ja vastutusrikas, iga päev võib tuua uusi väljakutseid ja olukordi. Kap­lan peab end pidevalt täiendama, sellepärast on ka koolitus vajalik.  Ameerika politseis on kaplanid juba aastakümneid tegutsenud ja probleemid on paljus sarnased. Töökorralduses on erinevus see, et seal on kaplanid tööl vabatahtlikena, meil on kaplan palgaline politseiametnik.  Kursustel käsitleti stressi, suitsiidi, alkoholismi, perevägivalda jm probleeme. Tõdeti, et stressi olemust on hakatud juba 600 aastat enne Kristust uurima. Politsei peakaplani Jaan Jaani sõnul tuleb meie politseinike hulgas stressijuhtumeid ette küll. Kui ikka enam ei taheta tööd teha, muututakse  ükskõikseks, siis on ohutuluke süttinud. «Et teada saada, millised probleemid politseinikke vaevavad, tuleb nendega koos patrullides käia,» on peakaplan veendunud.  Ülemaailmselt vaevab politseinikke liigne alkoholipruukimine. USA statistika ütleb, et politseinikud joovad kolm korda rohkem kui tavakodanikud. Jaani sõnul on meil samad hädad. Alkohol võib olla nii stressi maandaja kui hoopis võimendaja. Politseinike hulgas on ka enesetappe rohkem. Sageli kaotavad politseinikud kõik oma endised sõbrad, jääb  ainult n-ö siseringi suhtlus. Jaani selgitab, et ega politseinik ei taha rääkida oma hädadest, sest «nad arvavad, et kõik lahendatakse suure muskliga».  Kursustel arutati, kuidas probleeme ära tunda ja neile lahendust leida. Kaplan saab siin abiks olla küll. Ameerika lektorid väitsid, et tegelikult on politseinikud igal pool ühesugused ja ka probleemid, mis neil tekivad, ei erine riigiti.