Maailma kõrgeim juga. Joad tekkivad tavaliselt kohale, kus kõvem kivim asub pehmema kivimi peal ja jõgi liigub kõvalt aluspõhjalt pehmele aluspõhjale. Jõgi aga lihvib pehmemat rohkem kui kõva. Niimoodi tekib pinnasepiirile koht, kus jõevool langeb kõva aluspõhja servalt allapoole, pehmele aluspõhjale. Suure hooga langev vesi uuristab pehmet aluspõhja veelgi rohkem ja joa kõrgus järjest  kasvab. [...]