Septembris jõudis lõpuks  ka Eesti politsei ja piirivalve Facebooki. Uurisime Nelli Pello käest, kuidas kõik täpselt toimus ja mis edasi saama hakkab.       Kui riiklikke organisatsioone võrrelda eraettevõtetega, siis on selgelt näha, et riik ei usalda sotsiaalmeediat samal määral kui eraisikud või ettevõtted. Ka politsei asus FB-s tegutsema alles nüüd, kuigi FB edulugu on kestnud juba aastaid. Samuti paistab silma erinevus võrreldes mõne muu riigi (nt UK, Soome, USA) politsei või teiste ametkondadega. Miks see nii on?    Facebookis on tõesti vähe riigiasutusi. Võib-olla on asi selles, et hoitakse kinni  traditsioonilistest meediakanalitest ning ei olda valmis ootamatusteks, mida sotsiaalne meedia kaasa toob. Ehk peljatakse ka seda, et riigiasutused ei suuda erafirmadega võistelda, sest neil pole pakkuda auhindu liitumise eest jms nänni. Mulle väga meeldib välisministeeriumi FB fännilehe haldaja Maria Belovasi mõte, et riigiasutused ei peagi erasektoriga võistlema, sest riigiasutuste väärtus on informatsioon ja võimalus riigiga mugavalt ning vahetult suhelda. Meiegi võtsime kaua hoogu enne kui oma fännilehe avasime.  Hakkasime sotsiaalse meedia peale mõtlema umbes aasta eest, kuid igapäevased tööd võtsid oma ja nii see esialgu mõtteks jäigi. Umbes kaks kuud tagasi võtsime end kokku, panime strateegia paika, kogusime stardimaterjali ja kolm nädalat tagasi tegime lehe lahti.    Milliste ootustega hakkas PPA FB aktiivseks kasutajaks?    Ausalt öeldes polnud FBga liitumine alguses suurte ootustega seotud, vaid oli pigem põnev ja uudne eksperiment. Tutvusime Soome politsei fännilehega ja saime  sellest suurt innustust. Tahtsime näha, kas saame ka hakkama. Kõhklusi oli mitmeid - kas jõuame muude tööde kõrvalt lehte elusana hoida, kas meil on piisavalt sõnumeid ja väärtusi, mida inimestega jagada, mida arvavad plaanist PPA juhtkond ja vormikandjad.    Kuidas on need ootused nüüd, kolm nädalat hiljem, muutunud?    Algus on olnud väga põnev. Esimestel päevadel ma ei teinudki muud, kui vajutasin Refresh nuppu, et näha, kui palju fänne me juurde oleme saanud. Fännide arv on meile  tähtis, kuid sama tähtis on ka fännide sõnum - mida nad meilt küsivad, millist teemat nad laigivad ja millist mitte. Loodame, et PPA fännileht saab virtuaalseks tänavaks, kus vahetame inimestega infot ja saame tagasisidet. Täna ei ole enam küsimustki, kas meil on piisavalt materjali, mida postitada. Pigem peame end tagasi hoidma, et mitte inimesi oma postitustega väsitada, sest põhimõtteliselt oleks meil iga päev üks-kaks teemat olemas. Proovime kahe-kolme postitusega nädalas piirduda. Kolm nädalat FB  kasutamist on olnud ootamatult positiivsed. Oleme saanud kindlust, et oleme õigel teel ja inimesed tervitavad meid FBs.    Milline oli üldine suhtumine PPA-s, kui tutvustasite ideed hakata aktiivselt kasutama Facebooki?    Esialgu rääkisime ideest kommunikatsioonibüroo inimestega. Seejärel tutvustasime ideed juhtkonnas ja siis kirjutasime uudise siseveebi. Juhtkonna suhtumine oli positiivne. Peadirektor ütles: "Vaadake, et me liiga ametlikud ei ole" J Siseveebi uudis sai kaks  kommentaari, mis olid mõlemad negatiivsed. Nendest paistis, et inimesed ei ole FB võimalustega kursis. Peljati, et FB on nagu Rate või Orkut, kus on tähtis ainult piltide üleslaadimine ja nende hindamine. Tegime siseveebis ka küsitluse, mida inimesed arvavad meie minekust FBsse. 28% leidis, et see on väga hea mõte, 27% vastas, et PPA ei peaks end FBs reklaamima ning 25% vastas, et FB ei huvita neid (ülejäänud arvamused olid vahepealsed). Küsitluse tulemused näitasid, et suhtumine FBsse on nii ja naa. Käisin hiljuti Soome politsei FB tegijatel külas ja nemadki ütlesid, et pooled politseinikud armastavad FB, ülejäänud ei salli seda silmaotsaski.    PPA on FB-s olnud paar nädalat. Mida uut ja üllatavat, mida oodata ei osanud, olete selle ajaga teada saanud?    Kui rääkida FB tehnilistest võimalustest, siis nendega oleme küll palju pead murdnud. Esialgu polnud meil õrna aimugi, kuidas teha lehele url-i, lisada admine jms.  Küsisime teiste käest nõu, nuputasime ise ja saime lõpuks hakkama. Oleks hea, kui keegi aitaks alustavaid asutusi tehniliste vidinatega.    Suurtes organisatsioonides on sageli küsimus, kes peaks sotsiaalvõrgustike sisu eest vastutama. Kuidas te PPA-s selle probleemi lahendasite ja kes on peamine vastutaja ning kes teeb sissekandeid?    PPA fännilehe sisu eest hoolitseb kommunikatsioonibüroo. Mina olen peaadmin ja kolmel minu kolleegil on ka admini õigused. Laias laastus pakuvad  kõik kommunikatsioonibüroo töötajaid teemasid, mida postitada. Väga palju abi on vormikandjatest, kes on ise aktiivsed FB kasutajad. Nemad kommenteerivad meie sissekandeid andes nõnda lugejatele väärtust, mida meie teenistujatena teha ei saa. Kui ikka vormis politseinik tänab kodanikke mõistva suhtumise eest politseioperatsioonil, siis on see väga kõva sõna. Paljud teemad saavadki alguse nö põllul töötavatelt politseinikelt.    Praegu on PPA-l Facebookis üle 730 sõbra. Millised olid teie ootused enne Facebooki kasutama hakkamist?  Kuna mina ei osanud sõprade arvu alguses ennustada, tegin kolleegide seas ennustusvõistluse. Igaüks sai pakkuda, kui palju fänne me ühe nädalaga saame. Kõige vähem pakuti 175 ja kõige rohkem 1500. Õige vastus oli 552. Täna, 20. oktoobri keskpäeval, kui ma neid vastuseid kirjutan, on meil 779 fänni.    Milliseid probleeme hakkate sotsiaalvõrgustike abiga lahendama?    Esialgu loodame võita kodanike usalduse ja poolehoiu ning vastata nende  kõikvõimalikele küsimustele, mis on vast üldiselt pigem informatiivsed kui probleemsed. Pikemal plaanis pingutame koostöös kriminaalpolitseiosakonnaga selle nimel, et meilgi hakkaks FBs toimetama oma nime ja näoga veebipolitseinik nagu on soomlaste Marko Forss alias fobba ja tema kaks kaaslast. Usume, et kui inimestel on võimalik rääkida netis kas FB või MSNi vahendusel vormikandjaga ja vahetada temaga privaatseid sõnumeid (mis praegu ei ole PPA fännilehel võimalik), siis alles siis saavad alguse tõsised  jutud ja probleemide lahendused. Marko Forssi sõnul on privaatsõnumid nende absoluutne trump, sest noored räägivad palju meelsamini oma muredest netis kui telefonis või päriselus. Näiteks seksuaalkuriteod on need, millega Marko ja tema kolleegid päris palju kokku puutuvad.    Kas PPA-l on olemas kommunikatsioonistrateegia ja -plaan sotsiaalvõrgustikes tegutsemiseks?    Täna on meil esmane kontseptsioon sotsiaalmeedias osalemiseks, kuid töötame välja oma kommunikatsioonistrateegia  aastaks 2011 ning sealhulgas sotsiaalmeedia rolli selles. Kaalume Twitteri võimalusi operatiivinfo edastamise või kasvõi Manchesteri politsei 24 h Twitteri eksperimendi kordamist, kus nad postitasid Twitterisse 24 h jooksul kõik juhtimiskeskusesse tulnud kõned. Selle katsega võiksime inimestele teadvustada, et päris paljud kõned võiksid hädaabinumbri 110 asemel minna infotelefonile 612 3000. Mõtleme vaikselt ka blogi peale.    FB on praegu kahtlemata kõige populaarsem ja olulisem  sotsiaalvõrgustik. Mis sa arvad, millal ja mis laadi tuleb järgmine nii populaarne (sotsiaal)võrgustik?    Ma ei usu, et kõik need inimesed, kes on praegu FBs, viitsivad oma elud uude suhtlusvõrgustikku üle kolida. Samas, Orkuti puhul see ju juhtus. Asutuse seisukohalt läheks kaduma kogu senine sisu ja sellest oleks tuline kahju. Kunagi ei tea, millal uus Mark Zuckerberg pead tõstab :).    Olete kindlasti kokku puutunud teiste maade kolleegidega, kes on sotsiaalvõrgustikes juba kanda kinnitanud. Millised on nende muljed sotsiaalvõrgustike kasutamisest?  Kõige rohkem tean soomlaste kogemusest. Nemad avasid oma fännilehe Suomen poliisi eelmise aasta augustis ja neil täitus viimaste päevadega 90 000 fänni. Kui küsisin neilt, miks nad nii populaarsed on, siis nad olid ise ka hämmeldunud oma edu üle ja oskasid seda selgitada vaid kõrge usaldusprotsendiga politsei vastu, mis on ca 96%. Soomlased panustavad kõvasti sotsiaalvõrgustikesse. Nad tegutsevad FBs ja IRC-galeriis, mida võib võrrelda  meie Orkutiga. Marko Forss ja tema kamraadid teevadki põhitööna virtuaalset politseitööd. Nende kohta võib lugeda rohkem siit: http://www.poliisi.fi/nettipoliisi Fakt, et Markol on MSNis 700 kontakti, kellega ta vähemal või suuremal määral iga päev suhtleb, räägib enda eest. Meil on soomlastel väga palju õppida. Pikk tee on veel ees.    PPA FB leht peaks olema Eesti üks populaarsemaid, kui arvestada selle institutsiooni olulisust. Milliste vahenditega plaanite infot PPA FB lehe kohta levitada, et suurendada teadlikkust selle kogukonna olemasolust või pigem lasete infol ise levida?  Oleme lasknud infol ise levida. Me ei saatnud meediale ühtegi teadet FBsse mineku kohta, vaid saatsime sõpradele kutseid ning loodame, et ajakirjanikud leiavad meid ise üles. Soomlased talitasid samamoodi ning paar nädalat hiljem pärast alustamist sai meedia haisu ninna ja ilmusid ka lood. See aitas fänniarvu kasvule tublisti kaasa. Eile küsis Postimees meie  arvamust Manchesteri politsei Twitteri katse kohta ning me kasutasime võimalust ja kirjutasime oma FB projektist ka. Ootame ja vaatame, mis sellest sünnib.