Kogu 1683. aasta alev mahtus ära ürgse liiklussoone Tallinna maantee äärde, praeguse Penijõe tee ja Oja tänava vahele. S. Waxelberg on Lihulat joonistanud ida poolt, umbes praeguse Ristiku uusrajooni kandist nähtuna. Joonise parempoolsel äärel kujutatud hoone, mille viilkatust ehivad kaks tuulelippu, oli tol ajal parun Üxküllile kuulunud kõrts. Praegu asub seal, Tallinna maantee ja Penijõe  tee nurgal (niisiis vana kõrtsi müüridel) kahekorruseline roosa elumaja. Kõrtsist vasakul näeme mingit torniga hoonet. Põhiplaani järgi saab see olla vaid keskaegse tsistertslaste nunnakloostri kirik. Tornikiiver ehitisel puudub. Ilmselt oli kirik tol ajal juba varemetes, muud kloostrihooned aga hävinud. Muide, 1991. aasta arheoloogilistel kaevamistel tuli rusudekihi alt nähtavale ka kloostrikiriku enam kui meetri kõrguselt säilinud lõunaseina vundament. Pole mingit kahtlust, et samamoodi on maa see säilinud  ka kloostri teiste hoonete alusmüürid. Järgmine madal ehitis joonisel oli ilmselt mingi maantee servas tol ajal asunud kuur või ait. Viimasest vasakul kõrgub praeguse luteriusu kiriku eelkäija, 13. sajandil ehitatud Eliisabeti kirik. See ida-lääne suunalise pikihoone ja läänetorniga ehitis asus praegusest hoonest mõned meetrid edela pool. Praegu on vana kiriku koht põlispuude all nähtav madala kamardunud kõrgendikuna. Kirikust vasakul kujutatakse maantee idaküljel asunud mantelkorstnaga pastoraati ja selle  kõrvalhooneid. Praegu kõrguvad pastoraadi kohal mitmekorruselised elumajad. Edasi, kirikumõisast vasakul on kujutatud veel vaid paari suuremat kõrvalhoonetega elumaja. Üks neist näib olevat paiknenud umbes praeguse Juko poe, teine Jaani poe kandis. Kas S. Waxelbergi poolt kujutatu oli tõesti kogu 1683. aasta Lihula alev? Päris kindlasti mitte. Põhiplaanil on krundid märgitud kuni Oja tänavani. Kindlasti paiknesid enam-vähem kõikidel maatükkidel Tallinna maantee ääres siiski ka hooned. Revisjonimaterjalide  põhjal oli alevikus tol ajal tervenisti 25 maja. Tihedat hoonestust on näidanud ka arheoloogilised proovikaevamised.Võib-olla ei pidanud Waxelberg kõigi majade ülesjoonistamist lihtsalt oluliseks. Ilmselt oli tema kui fortifikatsiooniohvitseri põhiülesanne linnuse ja selle lähiümbruse plaanistamine. Alevi kaugem osa ei mänginud aga sõjanduslikus mõttes enam erilist rolli. Nii on see pildil ka vaid tinglikult kujutatud.