Teisipäeval, 5. oktoobril kohtusid konsistooriumis luterliku kiriku ja Riigikogus esindatud erakondade esindajad.  Kõne all oli pühakodade remondi ja taastamise finantseerimine.  Kohtumisel osalesid kirikuvalitsuse liikmed, haldusdirektor Mati Maanas, peasekretär Tiit Pädam, Kadri Must (Keskerakond), Jaak Juske (Sotsiaaldemokraadid), Avo Üprus (Res Publica), Raivo Järvi (Reformierakond), Tõnis Rüütel (Rahvaliit) ja Aimar Altosaar (Isamaaliit).  Peapiiskop Jaan Kiiviti sõnul oli kirikupoolne huvi ehk veidi hilinenud, kuivõrd järgmise aasta riigi eelarve on juba menetluses, kuid pikemas perspektiivis on tema sõnul taolised kontaktid, ühise hoole ja mure väljendamine ainult tervitatav ja vajalik. Teadupärast on riiklik pühakodade säilitamise ja taastamise programm plaanitud kümne aasta peale ja nüüd, mil esimesed rahaeraldised on tulnud, on saadud aimu, et toetus jääb esialgu  plaanitust väiksemaks.  Avo Üprus, kes koosolnutele tõi tervitusi peaminister Juhan Partsilt, kinnitas, et valitsuse töö üks eesmärk on hoida rahva ühisväärtust. Kuigi 2005. aasta eelarvesse taotlusi enam esitada ei saa, tuleks kirikul aktiivselt teavitada poliitikuid oma eesmärkidest ja taotlustest kaugemas perspektiivis ning mõelda teistele raha hankimise võimalustele.  Kiiviti sõnul on oluline luua ja hoida erakondadega kontakte, sest pühakodade taastamise temaatika ei tohi  sõltuda päevapoliitilistest otsustest.  Peapiiskopi sõnul on kiriku eesmärgiks olla inimestele kättesaadav ning seeläbi võime tunda heameelt, et Eestis on hea luterlike kirikute võrk hoonete mõttes. Siiski pidas Kiivit vajalikuks rõhutada, et normaalne oleks olukord, kus me koguduses olevast rahast kulutame kirikuhoonetele 20% ja tööle inimestega 80% - praegu on olukord vastupidine. «Kirikutornid, mis kõrguvad üle Eesti, on igaühele püsiv meeldetuletus sellest, mis on püha ja igavene. Seetõttu tuleb meil  kirikute hoidmisel veel palju teha,» lisas peapiiskop.  Mari Paenurm