Edukas pagulaspoliitika: Erlangen ja hugenotid  Põgus tagasivaade: pärast Kolmekümneaastast sõda jäi linn peaaegu inimtühjaks. Olukord muutus alles 1685. aastal, mil kuningas Ludwig XIV tühistas  hugenottidele usuvabaduse taganud Nantes'i edikti. See vallandas tuhandete hugenottide põgenemislaine, mida markkrahv Christian Ernst taipas ära kasutada: ta tagas neile Erlangenis elamisloa, et siinset majandust taas üles turgutada. Esimesed hugenotid jõudsid Erlangenisse 17. mail 1686, neile järgnes veel mitu lainet. Peagi oli selge, et Erlangen jääb nende kõigi jaoks kitsaks - ning et tuleb rajada uus asula. Selleks valiti välja vanast asukohast lõuna poole jääv ala ning ülemarhitekt Johann Moritz Richteri  kehtestatud ideaalne barokne linnaplaneering: siin jätkus valgust ja ruumi 7 500 perele, vabrikutele, kirikule ja kahele väljakule. Kogu planeering oli täisnurkne ja peatänava suhtes rangelt sümmeetriline.