Ülikooli õigusteaduskonna lõpetas ta 1926. aasta kevadel Sama aasta 12. juulil abiellus ta Jüri Uluotsaga. Laulatus oli tartu  Ülikooli kirikus ning pulmapeol oli teiste hulgas ka pruudi perekonna hea sõber Jaan Tõnisson. Jüri Uluots oli siis Tartu Ülikooli Eestimaa õiguse ajaloo professor. Abielupaar hakkas elama Tartus Jaani tänaval. Perre sündis kaks last: tütar Viia (1927) ja poeg Erik (1930). 1931 osteti Tartus uus kodu - maja koos aiaga Õpetajate tänav 12. Ulatuslikud juurde- ja ümberehitustööd tehti Tartu tuntud arhitekti Arnold Matteuse jooniste järgi. 1930ndatel aastatel hakkas Jüri Uluots jälle aktiivselt osa võtma Eesti  poliitilisest elust. 1936. a. sai ta Rahvuskogu liikmeks, 1937 Rahvuskogu esimeheks ja võttis juhtivalt osa uue Põhiseaduse koostamisest. 1938 sai ta Riigivolikogu esimeheks. seoses sellega oli Anettel võimalus hakata lähedalt kaasa elama tookordsetele poliitilistele sündmustele Eestis. Anette saatis abikaasat ka välismaareisidel. Ühel niisugusel reisil, viibides Norras Parlamentidevahelise Liidu kongressil, tabas neid teade Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimisest. Jüri Uluots sõitis Moskvasse, et pidada  läbirääkimisi Stalini ja Molotoviga. Sõlmiti pakt, kus Nõukogude Liit igati lubas aktsepteerida Eesti iseseisvust. Suurt osa Jüri Uluotsa poliitilisest tegevusest poleks olnud tema abikaasata 12. oktoobril 1939 nimetati Jüri uluots Eesti vabariigi peaministriks. perekond asus elama Toompea lossi. Anette Uluotsa kohustuste hulka kuulus peaministri abikaasana üksinda või koos Jüri Uluotsaga osalemine paraadidel, näituste avamistel, õhtusöökidel ja välisriikide saadikute vastuvõttudel. Nimetada võiks ka Jüri  Uluotsa 50. sünnipäeva suurejoonelist korraldamist 1940. aastal. Järgnes kommunistide esimene aasta. Nagu ime läbi pääsesid Anette ja Jüri Uluots koos lastega kommunistlikust haardest, surmamisest või Siberi teekonnast. Muu hulgas tuli neil endid kolm nädalat varjata sõna tõsises mõttes kinnimüürituna maa all. Selle pääsemise juures oli Anette Uluotsal otsustav osa. Ainult tema julge ja targa tegutsemise läbi sai see teoks. Saksa okupatsiooni ajal elasid Uluotsad Eestis. Poolehoiud Jüri uluotsa vastu oli sel  perioodil rahva poolt väga suur. 1944. a. alguses tungisid Nõukogude Vene väed uuesti Eesti pinnale. Jüri Uluots kutsus eesti rahvast võitlema sissetungijate vastu. 18. septembril 1944 nimetas Jüri Uluots kui peaminister presidendi ülesannetes ametisse uue EV valitsuse. 21. septembri hommikul 1944 lahkusid Jüri ja Anette Uluots koos lastega Eestist. Juba laevale minnes olid Jüri ja Erik Uluots haiged. Rootsi saarestikku jõudes saadeti Anette Uluots koos pojaga merelennukiga mandrimaale, et poeg saaks  haiglasse.Jaanuaris 1945 suri Jüri Uluots. Nii oli Anette Uluots üksinda kahe lapsega võõral maal.