Pühajärve kalapeolt auhinnaks saadud mootorpaat tõi Raivo Markovi perele mõtte selliseid sõidukeid teistelegi rentida, olgu Emajõel või ka kaugematel veekogudel sõitmiseks.    Ehkki veesõidukite, kanuude või tavaliste paatide rentijaid-laenutajaid on Emajõe äärde tasapisi siginenud juba rohkem kui ühel käel sõrmi ja neile lisaks veel lõbusõitude korraldajad, nimetas Markov oma pere pakutud teenust ometi pisut tavatuks.    Esiteks ei tea ta  ettevõtjaid, kes mootoriga paadi lihtsalt huvireisijaile annaks, veel enam lubaks autoslepis viia ükskõik millisele Eesti veekogule.    «Kui tahad aastas kaks-kolm korda sõitmas käia ja ise oled veel korteriinimene, siis pole enesele paati osta mõttekas, pigem paras peavalu,» arvustas Markov.    Pelgalt tahtmisest sõita muidugi ei piisa, sest kaugeltki kõigil veekogudel ei ole lubatud mootorsõidukitega liigelda. Mõnel pool on ajalised piirangud.    Neli inimest paadis    Meie tegime proovisõidu üleeile õhtul Käreveres. Neljakohaline plastkerega paat sai autohaagiselt vette Kärevere silla juures. Kaunis kergelt.    Nagu Markov seletas, pole nende 46-hobujõulise mootoriga paatide juhtimiseks mingit erikoolitust ega juhiluba vaja. Lühike instruktsioon, mis sisaldab mootori käsitsemise õpetust, jõel viisaka liiklemise reegleid ning turvateemasid, mahub veerandtunni sisse.    Paat pole küll kuigi kiire. Markov hindas aluse maksimaalseks kiiruseks 1820  kilomeetrit tunnis. See tähendab, et Kärevere ja Tartu vahe, umbes 25 kilomeetrit, katab kahe tunniga.    Kiirus sõltub ka sõitjate ja pagasi hulgast ning paigutusest, samuti tuulest.    Paadiga sõitmine pole oluliselt keerulisem kui muruniitjaga aias ringi jooksmine. Käima läheb trossist, kiiruse reguleerimine käib käepidemest keerates ja suuna sättimine samast. Kaks käiku: edasi ja tagasi. Algajale on juhtimine küll pisut harjumatu.    Värskelt meeles sõit Valdeko Lukkenilt ehk  Emajõe paadimehelt laenatud katamaraaniga, kipub proovisõidu ajal vägisi kallale soov kaht sõiduriista võrrelda.    Mootoriga ja ilma    Mootori abil saab edasi muidugi kiiremini ja kergema vaevaga. Aga kui mootorimüra ka omavahel suhtlemist just väga ei sega  sellest jõuab üle rääkida küll , siis loodushääled matab see endasse. Jah, aga kui nende järele igatsus tuleb ja õngitsemine plaanis, võib mootori seisma jätta.    Katamaraaniga mööda vett liueldes oli  ümbritseva silmitsemiseks kindlasti rohkem    aega. Ja üks uitmõte tuli veel. Katamaraanil edasiliikumiseks ühiselt mõladega rassimine tekitab ehk suurema osalustunde. Mootorpaadis on üks juht ja teised reisijad, ehkki kohti saab mõistagi vahetada.    Muide, Lukkengi pakub võimalust aluseid soovitud paika vedada.    Hinnast ka. Markovi mootorpaadi päevarent algab 600 kroonist. Mainitud katamaraanidel 100 krooni tund ja kogu päev maksab 300 krooni.    Rendialusel Emajõele     Markovite Paadilaenutus OÜ pakub neljakohalisi paate, nii mootoriga kui ilma. Praegu maksimaalselt neli paati korraga, kuid on tulemas lisa.     Emajõe vee- ja tervisekeskus laenutab kanuusid (viis kanuud mahutavusega 2-3 inimest), pakub kümblustünnirenti ja lõbusõite.     OÜ AH & OH ehk Emajõe paadimees Valdeko Lukken laenutab kuuekohalisi katamaraane Atlantise eest ja pakub ka eri pikkusega veematku 642-liikmelistele rühmadele.     Mitmetelt firmadelt  saab tellida kaatrisõitu ja parvematku ning rentida kummi- ja sõudepaate.     Rohkem infot võrgulehelt turism.tartumaa.ee.    Jüri Saar  PM