Priske mälestussammas  Vabadussõja Anija-Priske lahingu piirimärgi avamine ja õnnistamine toimus 12. juunil 1932. aastal Priskel. Mälestusmärgi avas riigivanem Jaan Teemant. Kõnega esinesid kaitseminister August Kerem ja Vabadussõja-aegne Viru rinde ülem Aleksander Tõnisson. Samba esiküljel oli kullast graveeritud Vabadusristi embleem ja sõnad: "Meie ei unusta võitlejaid, kes siit sundisid taganema vaenlase 3.-6.  jaanuaril 1919. aastal." Mälestusmärgi juurde on maetud Raudojal lahingus langenud 1. polgu sõdur Josep Oselein, kes sai surma üks päev enne Priske lahingut. Langenu vanematele anti Urmi talu Viljandimaal.    Priske mälestussammas võeti maha Vene võimu käsul. 2. augustil 1942 toimus Vabadussõja Anija-Priske lahingu piirimärgi uuestipühitsemine. Avakõne pidas Eesti Omavalitsuse juht Hjalmar Mäe. Betoonpostide vahele oli tehtud metallaed ja ka värav. Anija valla bolševike ikkest vabastamise ja  Anija-Priske lahingu piirimärgi taaspühitsemise aastapäeva tähistamine toimus 13. augustil 1944. aastal. Kõnega esines tolleaegne Anija vallavanem Gustav Vilumets. Pärast venelaste tagasitulekut 1944. aastal purustati Priske mälestussammas täielikult. Priske mälestussammas taastati Anija Muinsuskaitse Seltsi poolt. Laupäeval 23. juunil 1990. aastal pühitseti mälestussammas taas.