5. märtsil 2004 tähistab TÜ Ajaloo Muuseum teaduspäevaga riigitegelase ja TÜ rahvusvahelise õiguse professori Ants Piibu 120. sünniaastapäeva. Ants (Hans) Piip lõpetas 1913 kiitusega Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna, oli samas teaduslik stipendiaat ning rahvusvahelise õiguse eradotsent. Piibu riigimehe ja diplomaadikarjäär algas 1917. a Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu ning Eesti välisdelegatsiooni liikmena. Ta aitas selgitada Eesti iseseisvuse tunnustamise võimalusi. Suuri teeneid oli Piibul Suurbritannia eskaadri saatmisel Tallinna ja Vabadussõtta relvade muretsemisel. TÜ rahvusvahelise õiguse professori kohusetäitjaks määrati Piip juunis 1919. Süstemaatilist õpetamist takistasid läbirääkimised Nõukogude Venemaaga, Eesti diplomaatiline esindamine Suurbritannias ning töö valitsuses ja riigikogus. 1920. a lõpus ja 1921. a algul oli Piip lühikest aega peaminister ning esimene riigivanem ja sõjaminister, korduvalt ka välisminister. 1923-1925 oli ta Eesti saadik Ameerikas. Pingeline poliitikutöö ei takistanud teda aga 1924. a TÜ rahvusvahelise õiguse korraliseks professoriks valimast. Ülikoolis õpetades ilmus Piibult mitu esimest eestikeelset rahvusvahelise õiguse õppevahendit ja õpikut, mis olid omal alal esimesed, samuti kaubandusõigust puudutavaid käsitlusi.  Õppejõutöö kõrval oli Ants Piip tegev ka ühiskondlike ja majandusorganisatsioonide juhtkondades ülikooli akadeemilise kohtu esimees, linnavolikogu juhataja.  Eesti riik tunnustas Piibu teeneid omariikluse loomisel Vabadusristi III liigi 1. järgu aumärgiga. Sünnivald Tuhalaane valis ta 1939 oma aukodanikuks.