Soovin jagada oma nädalavahetuse ahhaa-elamust perereisilt Setumaale. Jõudnud Saatsesse, seadsime sammud kiriku poole. See 1801. aastal ehitatud kivikirik (1673. aastast oli samas paigas puukirik) on pühitsetud Kreeka päritolu suurmärter Paraskeva Pjatnitsale  (Kannataja Paraskovja). Hiljuti leiti Saatse kiriku pööningul aastasadu varjul olnud vana kiriku ikonostaasi kuninglikud väravad.  Meie tähelepanu pälvisid ortodoksi kiriku vahetus läheduses paiknevad massiivsed varemed (fotol). Ilmselgelt religioosse algupäraga hoonet oli nõukogude perioodil ilmselt majanduslikuks otstarbeks kasutatud. Me ei leidnud praeguseks pooleldi võssa kasvanud ehitise kohta infot reisiraamatust. Muuseumi töötaja vastas, et tegemist on luteri usu kirikuga, mis jäi vabariigi  eelmise iseseisvusaja lõpus pooleli. Minu jaoks esimene kuulmine, et selles läbinisti ortodoksses piirkonnas (1928. aasta koguteose «Setumaa» andmetel elas Saatse vallas 1920ndate lõpus 120 eestlast, 1710 setut ja 1804 venelast), kus lähim luterlik kirik asub Petseris (toona tegutses veel ka luteri kirik Lauras), üldse kunagi kirikut ehitati. Kelle tellimusel seda tehti, on küsimus, mis saadab mind tänini. Ehk kergitab saladusloori heinakuu alul toimuv Eesti Kiriku lugejate reis Setomaale.   Liina Raudvassar