Parimatel juhtudel töötab selline meetod hästi: otsitav mäletus lihtsalt kerkib  automaatselt ning ilma igasuguse pingutuseta meile pähe. Viga on aga selles, et mälestused võivad kergesti segi minna, eriti juhul, kui üks vihjete komplekt viitab mitmele mälestusele. Mis meile sellisel juhul täpselt meenub, sõltub sellest, millised aju osakesed juhuslikult sel hetkel aktiveeritud on. Raskemini kättesaadavaid mälestusi võivad mõjutada näiteks tuju, ümbritsev keskkond või isegi keha asend. Näiteks on uurimused näidanud, et istudes õpitud sõna tuleb paremini meelde just istudes, mitte seistes.