Püüan selgitada, mida nimetatakse filtreerimisotsinguks ja mida konjunktsiooniotsinguks ning kuidas need seostuvad teoreetilise ettekujutusega sellest, mil moel nägemissüsteem tähelepanu abil sihtobjekte otsib ja leiab.  Objekte iseloomustavad nende tunnused: näiteks triibulise T-särgi triipude värvus,  triipude laotustihedus (mitu triipu nägemisnurga ühe kraadi kohta tuleb), triipude kaldenurk (nt vertikaalne või horisontaalne või viltukallutatud), triipude fooniks oleva pinna heledus, värvus, vmt. Mõnikord on objektil tunnuseid vähem, mõnikord rohkem. Objekt on kooslus tunnustest, mis omavahel objekti raames integreerituna selle objekti kui tajutava ühiku moodustavadki. Keskkonnas on objekte tavaliselt rohkem kui üks. Nende hulgast võib tarvis olla otsida vajalikku objekti. Seda aitavad teha  tähelepanuprotsessid. Kui erinevate objektide hulgas otsitav sihtobjekt erineb kõigist teistest mingi ühe kergestieristatava tunnuse poolest, on seda lihtne üles leida; ta nagu "hüppaks välja" (ingl k "pop-out effect") teiste hulgast, hästi silma torgates. Näiteks ainus erkkollane ketas siniste ketaste hulgas, ainus kaldus triipudega T-särki kandev tüüp teiste hulgas, kes kõik horisontaaltriibulisi särke kannavad, ainus üles paremale liikuv objekt kõigi alla paremale liikuvate objektide hulgas jne. Teoreetikud  (Treisman, Neisser jmt) on katsete abil näidanud, et sellise lihtsa ülesande - eristada mingi kergestieristatava tunnusväärtuse ainukandja teiste hulgast - lahendavad tähelepanumehhanismid nn filtreerimisoperatsiooni abil. Samaaegselt (paralleelselt) töödeldakse kõigi objektide tunnuseid ja ainus erinev tunnus leitakse sama kiiresti ja kergesti sõltumata sellest, kui palju on objekte, mille hulgast sellist otsingut tehakse. Kui nüüd aga otsitav sihtobjekt, olles ainus selline teiste hulgas, on määratletud mingite  erinevate tunnuste kindla kombinatsiooni alusel (erinevad tunnused on ainuomases konjunktsioonis), siis ei torka ta teiste hulgast automaatselt kohe silma. Näiteks on objektid kollast või sinist värvi ja ketta- või ruudukujulised ning sihtobjekt on ainus kollane ketas (ülejäänud on kollased ruudud, sinised kettad ja sinised ruudud). Olles küll ainus selline, ei ole teda võimalik paralleelse infotöötluse abil leida; tähelepanumehhanismidel tuleb seesmises plaanis objekte järjestikku ühekaupa analüüsida, et  varem või hiljem sihtobjekti märgata ja see üles leida. Seega on filtreerimislaadi otsing paralleelne tunnuste analüüs, mille käigus sihtobjekti märgatakse ja leitakse vaid sellele tunnusele häälestudes ja seda paralleelse tunnusteanalüüsi käigus välja tuues; ühtlasi "hüppab välja" ka sihtobjekt. Konjunkstsiooniotsing on selline tunnuste analüüs, milles objekte analüüsitakse ajas järejestikku ühekaupa, et vastavat objektile omast tunnustekombinatsiooni märgata ja selle abil sihtobjekt leida; objekt ei "hüppa  välja" kohe ja kergesti. Teadvuseprobleemiga seostab neid katseid ja teoreetilisi käsitlusi eelkõige see, et mitmed on arvanud (sh Anne Treisman), justnagu jõuavad teadvustatud tajusse objektid alles siis, kui nende tunnused on integreeritud ning integreerimiseks on tarvis tähelepanuprotsesse. Erinevad tunnustedimensioonid töödeldakse ajus erinevates piirkondades, kuid objektid hõlmavad igaüks mingi kindla ruumipiirkonna. Tunnuste integratsiooni teooria väidab, et tähelepanu abil sõlmitakse kokku erinevate  tunnuste väärtused, mis antud objektile kuuluvad ning just kindel asukoht seesmisel ruumikaardil aitab seda edukalt teha. Tähelepanu abil ruumikohtade toel tunnustest integreeritud objektid on sisestatud nn objektide faili ning nende vahel saab tähelepanu edukalt oma valikuid ja eelistusi teha. (Neurobioloogiliste sõlmimisteooriate hulgas on tuntuim von der Malsburgi, Singeri jt teooria, milles väidetakse, et tervikobjektide teadvustamiseks sünkroniseeritakse eri tunnuseid kandvate närvirakkude võnkuv  aktiivsus. Näiteks kollase värvi tunnuseid "kandvate" neuronite gammasagedusliku aktiivsuse sünkroniseerimine kettakujulisust kodeerivate neuronite gammasagedusliku aktiivsusega (samal ajal muude värvide ja kujude aktiivsusi mitte sünkroniseerides) viib kollase ketta teadvustamiseni.)