Keelepass annab ülevaate keel(t)eoskuse kohta. Vastavalt juhenditele määrab õpilane ise oma taseme Euroopa Nõukogu keeleoskustasemete süsteemis (A1, A2, B1, B2, kõrgtasemele C1 ja C2 põhikoolis ei jõuta). Järgmiseks on keelelugu, mille ülesanne on panna õpilane mõtlema keele õppimise eesmärkidele ja tunnetama seda, et keele arengule tulevad kasuks kõikvõimalikud  keele- ja kultuurialased kogemused. Kausta kogutakse kõik olulisemad tööd, mida on keeleõppe raames tehtud ja mis tõendavad õpilase keeleoskuse taset. Selleks võivad olla nii kirjalikud tööd, videod, CD-d jne. Samuti kõik ametlikud paberid - tunnistused ja tõendid keelekursustelt. Mappi on mõistlik täita kaks korda aastas, sest selle aja peale peaks olema ka areng juba näha. "See on hea asi, mida ei saa aga kellelegi kohustuslikuks teha," selgitab Valk keelemapi üht olulist põhimõtet, et selle täitmine on  vabatahtlik.