Jättes välja Järvamaa, kus 20 talupoja järgi ei saa üldis­tusi teha, võime ülaltoodud arvude põhjal siiski järeldada, missuguses maakonnas soomlasi  suhteliselt enam või vähem pidi asuma. Tabeli järgi omavad suurima soomlaste prot­sendi Virumaa mõisad - 22,6%, millele järgneb Harjumaa 16,7%, kuna Läänemaa oma 4 protsendiga kaugele taha jääb. Paistab, et seesugune võõraste suhe maakondade vahel vas­tab ka tegelikkusele, sest üldiselt näib Virumaal esinevat palju enam soomepäraseid talupojanimesid kui Harjumaal. Läänemaal on aga väga vähe soomenimelisi talupoegi. Sa­muti sobib see väga hästi ka teiste asjaoludega. On teada, et pikaajalise sõja ja selle  tagajärgede all kannatas kõige pealt Põhja-Eesti idaosa. Seal oli peale sõda kõige rohkem tühje talusid. See omakorda soodustas suuremat talupoegade sisserändamist võõrsilt. Harjumaa kannatas laastamise all vähem kui Virumaa, kuid ka tema geograafiline asend oli soo­dus soomlaste immigratsiooniks. Mis puutub Läänemaasse, siis jäi ta Soomest liiga kõrvale. Sõja tõttu tühjaks jäänud talud täideti siin peamiselt saarlaste poolt ja soomlaste arv Läänemaal oli vastavalt palju vähem kui mujal.