OÜ EESTI GEOLOOGIAKESKUS  XIX APRILLIKONVERENTSI  "Eesti mere- ja maapõue uuringutest  ning arukast kasutamisest"  TEESID  TALLINN 2011  OÜ EESTI GEOLOOG...  (More)  OÜ EESTI GEOLOOGIAKESKUS  XIX  APRILLIKONVERENTSI  "Eesti mere- ja maapõue uuringutest  ning arukast kasutamisest"  TEESID  TALLINN 2011  OÜ EESTI GEOLOOGIAKESKUS  XIX APRILLIKONVERENTSI  "Eesti mere- ja maapõue uuringutest  ning arukast kasutamisest"  TEESID  Konverentsi toetab Keskkonnainvesteeringute Keskus  TALLINN 2011  2  Toimetajad: Kalle Suuroja ja Jaan Kivisilla  Esikaanel aerofoto Pakri poolsaarest. Tume riba rannikujoone kohal - paeastangu  vari.  3  EESTI GEOLOOGIAKESKUSE  XIX APRILLIKONVERENTS  Eesti mere- ja maapõue uuringutest ning  arukast kasutamisest  Konverents toimub 1. aprillil 2011  Küberneetika majas, Akadeemia tee 21 (I korruse saal)  Osalejate registreerimine 9.30-10.00  Hommikune sessioon 10.00-13.30  Aivar Pajupuu, EGK. Avasõna  1. Anto Raukas (TTÜ GI), Peep Siitam (TTÜ) - Maavarade senisest arukamast  kasutamisest  2. Rein Raudsep (KKM) - Arengutest Eesti maapõuepoliitikas  3. Enno  Reinsalu (TTÜ mäeinstituut) - Maapõuetühjuse arukas kasutamine  4. Tarmo All (KKM) - Nabala lubjakivimaardla piirkonna täiendavad uurimistööd  5. Rein Perens, Leonid Savitski (EGK) - Veeprobleemid maavarade kaevandamisel  6. Vello Mäss (Eesti Meremuuseum) - Merepõhjast siin- ja sealpool Kura kurku  Kohvipaus 11.30-12.00  7. Kalle Suuroja (EGK) - Tuumajaama ühe võimaliku asukoha geoloogilisgeotehnilistes t  uuringutest Suur-Pakri saarel ja selle lähiümbruses  8. Sten  Suuroja (EGK) - Suur-Pakri saare rannanõlva ja Kurkse väina merepõhja  geoloogilistest uuringutest  9. Valter Petersell, Kaidi Lehtmets (EGK), Krista Jüriado (TLÜ) - Pinnaseõhus kujuneva  ja säiliva radooni suhtest  10. Alla Shogenova, Kazbulat Shogenov, Jüri Ivask, Rein Vaher (TTÜ GI) ja Filip Neele,  (TNO, Utrecht) - Kas on võimalik vähendada Eesti põlevkivide põletamisel  tekkivaid CO2 emissioone: regionaalsed perspektiivid ja võimalikud stsenaariumid  11. Mihkel Štokalenko,  Mall Orru (EGK ) - Eesti soosetete leviku seosed tektooniliste  riketega  12. Ülo Sõstra (TTÜ mäeinstituut) - Tallinna ümbruse mandriosa ja rannikumere  tektoonika ning selle mõju kaevanduste ja suurehitiste rajamisele  Lõunavaheaeg 13.30-14.30  Pärastlõunane sessioon 14.30-16.00  13. Valter Petersell (EGK) - Eesti maavaradest ja nende kasutamisest geoloogi pilguga  14. Rein Einasto (TTK) - Ökosotsiaalne (loodus- ja inimsõbralik) kaevandamine  15. Paul Vesiloo, Ingo  Valgma (TTÜ mäeinstituut) - Dolokivi vee seest kaevandamine ja  lõhkamine  16. Jüri-Rivaldo Pastarus, Ingo Valgma, Vivika Väizene, Aleksander Pototski  (TTÜ mäeinstituut) - Kaevandamise täitmisuuringud  17. Veiko Karu, Ingo Valgma, Karin Robam (TTÜ mäeinstituut) - Lõputu soojusenergia  18. Merle Otsmaa, Veiko Karu (TTÜ mäeinstituut) - Posttehnoloogilised protsessid  altkaevandatud alal  19. Veiko Karu, Ingo Valgma, Tennobert Haabu, Karin Robam, Ain Anepaio, Heidi  Soosalu (TTÜ mäeinstituut) - Mida teha kaevandatud maavaraga  16.30 …Ülddiskussioon ja kohvilaud Eesti Geoloogiakeskuses, Kadaka tee 82  I korruse saalis ehk sealsamas, kus kõik need eelnevad aastad  Info: Maie Pärnamäe, tel 6720094, egk@egk.ee  4  MAAVARADE SENISEST ARUKAMAST KASUTAMISEST  Anto Raukas1, Peep Siitam2  1TTÜ Geoloogia Instituut, 2Tallinna Tehnikaülikool  Riikliku strateegia "Säästev Eesti 21" (SE21) kohaselt on Eesti  lähikümnendite  arenguülesanne "järele jõuda EL elukvaliteedile, säilitades seejuures Eesti  kultuuriruumi, oluliselt suurendades ühiskonna sidusust ning tagades ökoloogilise  tasakaalu. See on võimalik, aga mitte senise arengumudeli jätkamise kaudu, vaid  paradigma vahetuse teel." Ka meie järeldus on ühene - olukorda saab parandada vaid  paradigma muutmise teel.  Eesti Statistikaameti andmetel asub Eesti sidusa ühiskonna Euroopa Liidu  "edetabelis" tagantpoolt kolmandal, heaolu  kasvu "kategoorias" 21.-l ja ökoloogilise  tasakaalu osas 23.-l kohal. Eesti loodusvarade kasutusefektiivsus moodustab vaid 17%  EU-15 2007. aasta tasemest.  Traditsiooniliselt tuntuim põhjus meie loodusvarade ebaperemehelikule  kasutusele on põlevkivikasutus. On kahetsusväärne, et Eestis valitseb endiselt  "põlevkivi ahjuajamise paradigma" is  (Less)