Anna-Emilie Mälk (1906-1921 Tellman(n), alates 1921 Tõrvand-Tellman(n)) sündis Tartumaal Ülenurmel mõisarentniku perekonnas. 1899 lõpetas ta Tartus A. Grassi tütarlastekooli pedagoogikaklassi saksa keele, matemaatika ja koduõpetaja kutsega. Pärast Grassi kooli lõpetamist töötas Anna koduõpetajana esmalt Arhangelskis, hiljem Peterburis. Kui pererahvas sõitis Saksamaale, võeti ta kaasa ning ta sai end seal täiendada mitmel  pedagoogilisel kursusel.  1906. aastal abiellus ta Riia Polütehnilise Instituudi üliõpilase Ernst Nikolai Tellmanniga. Nad sõitsid Dresdenisse, kus Ernst jätkas õpinguid tehnikaülikoolis, Anna töötas ja täiendas end kursustel. Nende esimene tütar Selma sündis 1907. Edasi suundus perekond Riiga, kus Ernst õpinguid jätkas. Teine tütar Zita-Modesta (Cita) sündis 1908. Riias õpetas Anna O. Lišina gümnaasiumis ning 1913. aastal lõpetas seal ka pedagoogilised kursused keskkooliõpetaja kutsega. Samal aastal  kolisid nad Peterburi, kus Anna töötas õpetajana Peterburi lähedal Kolpino gümnaasiumis ning Ernst ehitas Venemaa esimest külmhoonet.  1915 kolis perekond Tallinna, kus Ernst sai linna ehitusosakonna juhatajaks ja Anna oli tütarlastekoolis õpetaja. 1916 määrati Anna Tõrvand-Tellmann Tallinna Linna I Tütarlastegümnaasiumi juhatajaks. Ta jagas kooli kolme ossa: eesti-, saksa- ja venekeelseks. Eestikeelses osas toimus õppetöö eesti keeles, mis ei meeldinud kõigile. 1917. aastal kuulus ta vene demokraatide  (nn trudovikkude) esindajana Tallinna Linnavolikogusse. 1918 vahistasid Saksa okupatsioonivõimud Anna Tõrvand-Tellmanni, teda hoiti kaks nädalat kinni süüdistatuna Tallinna Linnavolikogu endise esimehe Voldemar Velmani varjamises. Vabadussõja ajal oli ta tegev "Ühistöös", ta oli sõjaväe varustusosakonna juhataja. 1919 võeti ta eriloaga vastu Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda, pärast õppis õigusteadust 1920-1930 ja 1935-1937, nii oli ta mitu aastat ülikooli immatrikuleeritud koos oma noorema tütrega.  Riikliku ülesandena asutas ta 1919 Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasiumi ning töötas ka selle kooli juhatajana. Sama aasta lõpus suri ta mees Ernst.  Anna Tõrvand-Tellmann sai asendusliikmena Asutavasse Kogusse, kus tegeles haridusküsimustega.  1921 abiellus Anna kindralstaabi ülema kindralmajor Juhan Tõrvandiga (hiljem sõjavägede staabiülem ning kaitsevägede staabiülem), kes oli samuti üksi tütart kasvatav lesk. 1925-1935 oli Juhan Tõrvand Eesti kaitseväe tegelik juht.  Anna  Tõrvand-Tellmanni nooruslik välimus ja riietus tekitasid Haridusministeeriumi konservatiivsete ametnike hulgas protesti, ta vallandati 1922. aastal, ära võeti ka õpetamisõigused. Ta sai õiguse koolis õpetada tagasi, kuid 1925 pidi ikkagi koolist lahkuma, väidetavalt pedagoogilistel põhjustel, kuid Eesti Kaitsepolitsei süüdistas teda mh kommunistidele kaasatundmises (milles see seisnes, pole teada). Temalt võeti jälle õigus õpetajana töötada. Aasta pärast võitis ta kohtuprotsessi ja sai õiguse koolis töötada tagasi.  Pärast Tallinna Linna I Tütarlastegümnaasiumi juhataja kohalt lahkumist töötas Anna Tõrvand-Tellmann seal veel mõnda aega õpetajana. 1927-1932 andis ta saksa keele tunde Riigi Kunsttööstuskoolis. 1932 pidi Anna töölt lahkuma, sest valitsuse määruse kohaselt ei tohtinud mõlemad abikaasad riigitööl olla (tööpuuduse vastu võitlemise otstarbel teenistusvahekordade korraldamise seaduse alusel).  1929 lõpetas Anna Tõrvand-Tellmann Viini Ülikooli õigus- ja riigiteaduse osakonna. Oma kooli, esimese Eesti inglise  keele süvaõppega kooli - Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledži - asutas ta 1932. aastal ja oli kuni 1940. aastani selle juhataja. Alates kooli asutamisest tegutses selle juures lasteaed. 1940 likvideeriti kõik erakoolid, Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž ühendati Riikliku Inglise Kolledžiga 9. Keskkooliks.  Anna Tõrvand-Tellmanni ühiskondlik tegevus oli mitmekesine, näiteks oli ta Nõmme rinnalaste ja emade kodu hoolekogu esimees, kuulus Eesti-Poola Ühingu esimesse juhatusse, 1929-1930 oli ta  Eesti Naisorganisatsioonide Liidu revisjonikomisjoni liige jne. Tallinna Naisseltsi juhatajana tegi Anna Tõrvand-Tellmann pärast 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset Naisseltsis ettepaneku asutada ka Eestis Soome ja Poola naiste eeskujul naiskaitseliit. Anna Tõrvand-Tellmanni organiseerimisel ja juhtimisel asutatigi Kalevi maleva juurde 1925. aasta alguses I naiskodukaitse jaoskond "Linda", ta valiti "Linda" esimeseks pealikuks. Sellel kohal oli ta kuni 1928. aasta sügiseni, kui ta valiti Tallinna  ringkonna esinaiseks. Ta oli ka Naiskodukaitse Keskjuhatuse liige (1927-1930 ja 1931-1934). 1932 oli Anna Tõrvand-Tellmann üks organisatsiooni "Kodutütred" asutajaid. Tema naiskodukaitse-alane tegevus haakus tema abikaasa tegevusega: 1926 koostas Juhan Tõrvand "Riigikaitse juhtimise ja valitsemise seaduse" eelnõu, milles nägi ette totaalkaitse vajadust. Anna Tõrvand-Tellmann leidis, et ka naine peaks oskama laskeriistadega ümber käia, pooldas pükstega vormi ning naiste õigust relva kanda.  1934. aastal  vabastati Anna Tõrvand-Tellmann naiskodukaitse Tallinna ringkonna esinaise kohalt tema abikaasa tegevuse tõttu: pärast 12. märtsi sõjaväelist riigipööret algatati juurdlus Vabadussõjalaste Liidu liikme Juhan Tõrvandi tegevuse suhtes seoses sõjalaevade müügiga Peruule. 1936. aastal mõisteti Juhan Tõrvand riigipöördekatse organiseerijatega ühenduses olemise pärast 15 aastaks sunnitööle (amnesteeriti 1938).  1941. aasta algul üritasid Tõrvandid järelümberasumise korras Saksamaale sõita, kuid ei saanud  väljasõiduluba. 14. juunil 1941 küüditati Anna Tõrvand-Tellmann Kirovi oblastisse Oritši rajooni Gadõ külla. Küüditati ka tema tütar Zita, kes hukati, ning abikaasa Juhan Tõrvand, kes 1942. aastal Kirovi oblasti Vjatka vangilaagris suri. Zita tütrel õnnestus Ameerikasse põgeneda. Oritši rajoonis asumisel töötas Anna Tõrvand-Tellmann algul turbatööstuses töölisena, hiljem tabelipidajana. 10. märtsil 1943 Anna Tõrvand-Tellmann arreteeriti, teda süüdistati väljasaadetud eestlaste nõukogudevastasest  spionaažiorganisatsioonist osavõtus. Karistuseks määrati ta 8 aastaks sunnitööle. Anna Tõrvand-Tellmann suri invaliididekodu haiglas düsenteeriasse.