Märg kütus, olgu see puit või turbabrikett, soodustab korstnas pigi tekkimist. Ahjutäis märga puitu võib sisaldada 8-10 liitrit vett. Selle põlemisel on temperatuur koldes madal. Põlemine on mittetäielik ja eraldub palju veeauru. Kui see koos  pigiaurudega külmale lõõripinnale sadestub, tekib tuleohtlik pigi. Asjal on ka rahaline külg. Märja kütusega läheb umbes 70% soojusest kasutult korstnasse. Õigemini, suisa kahjulikult. Kõigepealt peab ju vesi ära aurama. Aur aga korstnale head ei tee.  Näiteks õhukuiv puit (õues, ilma katusealuseta kuivanud) annab 80% rohkem sooja kui märg või toores puit. Puit kuivab õues kütmiskõlblikuks umbes aastaga. Nii et kui kevadel metsast puid saad, siis sügisel veel kütta pole kasulik. Kui aga enne uut aastat metsa  võtta, siis sügisel peaks käima küll.  Niiskusesisalduse vähendamiseks tuleb koldesse rohkem õhku juhtida. Niimoodi suitsugaasid "lahjenduvad" ja pigi tekib vähem. Seda tuleb arvestada eriti kütmise algul, mil suitsukäigud on külmad.  Ahi on soojuse akumulaator. Kütmisel salvestab ta endasse soojust, hiljem annab selle pikkamööda üle toaõhule. See soojushulk sõltubki suurel määral õigest kütmisest.  Kui ahju või pliiti õigesti kütta, võib 20-30% kütust kokku hoida, sest sooja saab vähema  kütusega rohkem. Pealegi pikeneb ahju iga niimoodi kaks korda.