Vadjalaste asuala Lääne-Ingerimaal pole olnud kuigi turvaline paik venelaste, rootslaste ja sakslaste sõjakäikude tõttu ning juba 9. s. jäädi võõraste võimu alla. Kui vadjalased Novgorodi feodaalvabariigis veel kuidagi silma paistsid (näit. Vadja viiendikuna), siis 1478 alanud moskvalaste ülemvõim tõkestas nende kasvu ja arengu täielikult. Vastupanu murti küüditamistega (1484, 1488) ning vene õigeusu levitamisega. 1703 rajatud Peterburi tähendas tähtsat administratiiv- ja kultuurikeskust ning 19. s. keskpaiku, kui näit. eestlased rahvuslikult ärkasid, vajusid vadjalased päriselt vene mõjusfääri. Eristavaks jooneks jäi veel keel, kuni 1920-ndail ületati ka see barjäär. Vadjalaste assimileerumine oli juba nii ilmne, et nende füüsiline hävitamine nõukogude võimu poolt (ajavahemikul 1926-1959 vähenes rahvaarv 90% võrra) tundub ülearuse julmusena.