Eeltoodust lähtuvalt on Riigikohus asunud seisukohale, et tööandjal on konkurentsikeeldu rikkunud töötaja vastu vaid kaks nõuet: leppetrahvinõue, kui selles on töölepingus kokku lepitud, ning tavaline lepingulise kahju hüvitamise nõue. Kolleegium märkis otsuses nr 3-2-1-39-11 täiendavalt ka seda, et konkurentsikeelu järgimise eest väljamakstud eritasu ei saa käsitada hageja kahjuna (vt Riigikohtu 21. oktoobri 2003. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-106-03, p 18; Riigikohtu 14. märtsi 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-14-05, p 12). Hagejale tekkinud kahjuks saaks eelkõige olla kostja lepingu rikkumise tõttu hagejal saamata jäänud tulu ehk kasu, mida hageja oleks tulevikus tõenäoliselt saanud, kui kostja ei oleks lepingut rikkunud.