Iisraeli uurijad teatasid ajakirjas Nature Biotechnology, et nad on loonud uudse geneetiliselt muundatud (GMO) tomatisordi, millel on selgelt tajutav eriline aroom.  Dr Efraim Lewinsohn ja ta kolleegid Newe Yaari uuringukeskusest lisasid tomatile geeni, mis pärineb vürtsbasiilikult (Ocimum basilicum) ning toodab spetsiifilist aroomitekitavat ensüümi.  Uurijad korraldasid eksperimendi, mille käigus proovisid 82 inimest uut GMO-tomatit ning tavalist tomatit.  Katse käigus selgus, et peaaegu igaüks osalenutest tundis GMO-tomatit süües erilist aroomi, mis sarnanes nende sõnul parfüümi, roosi, pelargooni või sidrunheina lõhnaga.  49 degusteerijat eelistasid GMO-tomati maitset, 29 tavalise tomati maitset ning neli  ei osanud kumbagi teisele eelistada.  Kuigi uudne GMO-sort on põneva lõhna ja hea maitsega, on see vaid nõrgalt punakas, kuna seal leidub tavatomatist ligikaudu poole vähem looduslikku antioksüdanti lükopeeni, millele on omistatud ka mitmeid erinevaid tervislikke mõjusid.  Iisraeli teadlaste kinnitusel kompenseerib aga lükopeeninappust tavalisest kõrgem kogus teatud tüüpi orgaanilisi ühendeid terpenoide, millel on tugev taimehaigusi põhjustavate viiruste, bakterite ja seenorganismide vastane toime, mistõttu püsib loodud sort poeletil kauem värske ning selle kasvatamise käigus on vaja kasutada vähem taimekaitsevahendeid.  Lewinsohni kinnitusel saab geneetilise muundamise abiga uudse aroomi lisada ka teistele puu- ja juurviljadele.  Tomatit on GMO-manipulatsioonide objektina üsna agaralt kasutatud ka varem.  Nii näiteks teatasid Rurik Saljajev ja ta kolleegid Irkutskis asuvast  Siberi taimefüsioloogia ja biokeemia instituudist 2006. aasta suvel, et nad on loonud GMO-tomati, milles sisaldub suu kaudu manustatavat vaktsiini maailma kahe kõige ohtlikuma viiruse - HIV ja B-hepatiidi viiruse (HBV) vastu.  Ettevõtmise eesmärgiks oli luua odav ja lihtsalt kasvatatav HIV- ja HBV-vaktsiin vaeste riikide jaoks, kus neid enim vajatakse.  Venemaa teadlased kasutasid tomatitaimedesse HIV ja HBV  DNA-fragmentide toimetamiseks mullas elavat bakterit Agrobacterium tumefaciens.  Nende hulka kuulusid ka fragmendid erinevate HIV-valkude geenidest ning HBV valgu HBV pinnaantigeen (HBsAg) geen.  Tomatitaimed tootsid seejärel vastavaid valke ning, sarnaselt näiteks poliomüeliidi ehk lastehalvatuse vaktsiinile, tekkisid pärast nende manustamist organismis viiruste vastased antikehad.   Hiirtel, kellele anti toidu sees pulbristatud vaktsiinitomatit, leiti verest suurtes kogustes mõlema viiruse vastaseid antikehi.  Eriti oluline on see, et antikehi leiti ka näriliste limaskestadelt, mis annab lootust, et sel viisil  organismis tekitatud antikehadega saab ennetada viiruste seksuaalsel teel levimist.  Uudise avalikustamisest kulunud aasta jooksul pole venelaste põnevast leiust siiski enam midagi täpsemat kuulda olnud ja vaktsiinitomati toimest inimesele puuduvad vähemalt esialgu igasugused andmed.    Vaata ka: