Suure nädala esimesel päeval meenutab kirik Jeesuse pidulikku saabumist Jeruusalemma. Ladina keeles kannab päev nimetust dominica in palmis - palmide pühapäev, meie  traditsioonis palmipuudepüha. Teinekord on pühapäeva nimetatud ka dominica Hosanna - Hoosanna pühapäev.  Et iga suurem püha meenutab omal kombel ülestõusmispüha, kasutatakse ka nimetust pascha floridum - lillede paasa, hispaania keeles pascua florida, mille järgi 1512. a sai oma nime USA osariik Florida.  Uurijad ei ole üksmeelel, millal hakati protsessioonis kasutatavaid palmioksi õnnistama. 4. saj märgib palverändur Aetheria (Egeria), et palmipuudepühal korraldati protsessioon Õlimäelt Hauakirikusse.  Teel lauldi psalme ning kaasas kanti palmi- ja õlipuuoksi. Palmioksi on paljud rahvad kasutanud rõõmu ja võidu sümbolina. Ristiusus seostuvad palmioksad eriliselt märtrite austamisega, «õige lokkab nagu palmipuu» (Ps 92:13).  Tundub, et kõigepealt hakati palmipuudepüha teenistusel oksi käes hoidma (nii on see tänaseni õigeusu kirikus), seejärel korraldati protsessioone, viimasena hakati oksi õnnistama (10. saj).  Palmipuudepühal õnnistatud palmioksi säilitatakse järgmise aastani, need põletatakse ja  saadud tuhka kasutatakse tuhkapäeva jumalateenistusel. Kus palmioksi ei ole võimalik saada, kasutatakse õlipuu-, paju- või mõne muu puu oksi.