Sattusin eile hommikul umbes kolme paiku täiesti juhuslikult pisikesele teatele, et eestikeelse Vikipeedia rahvas koguneb õhtul yhte kesklinna kõrtsi. Ma pole varem yhelgi vikiyritusel käinud, läksin siis kah.    Vestlesime Norra vikipedistiga, kuulasime eestlase Wikimania-muljeid ja arutlesime sotsiaaltehniliste protseduuride teemal. Mõtlesin, et kui räägitakse Vikipeedia promomisest, võiks ju alustuseks lihtsalt Rainer Nõlvaku ära rääkida. Siis tuleks järgmise aasta 3. mail 30 000 eestlast korraga Vikipeediasse artikleid kirjutama... ja ilmselt kukuksid serverid kohe kolksuga maha. Hm. Paha mõte.    Muuhulgas tuli jutuks ka Wikipedia keskuse rahva plaan lasta järgmisel aastal käiku uus versioon oma otsimootorist Wikia Search, mis peaks siis justkui Google'iga konkureerima. Ytlesin kohe välja, et minu arust on see sama halb idee kui Google'i suure aplombiga väljakuulutatud Knol, mis on yritab autoriteetsuse ja nimelisuse abil Wikipediale ära teha. Kumbki on hea omaenese nišis, kaklemise asemel võiks parem synergiat ära kasutada.    Räägiti sellestki, et Eesti artikkel pole eestikeelses Vikipeedias veel pooltki nii hea kui võiks olla. Ingliskeelne olevat märgatavalt parem. Noh, selles on oma loogika. Esiteks on neil palju rohkem tegijaid, teiseks teame meie kõik Eestist liiga palju. Kui sa pead kirjeldama asja, mida liiga hästi tunned, langevad käed kohe alguses ryppe. Kust peale hakata? Kuidas olla piisavalt põhjalik ja samas mitte detailidesse kaduda? Lihtsam on võtta mingi obskuurne imepisike teema, mida ise alles tundma õpid. Sellistes asjades on algusest peale ylevaade olemas.    Täna sattusin Bloggeris Google'i järjekordse Knoli-promo otsa. Kuulutati, et Knol on lõpuks ometi avalik. Läksin ja vaatasin. Meditsiiniartikleid on kuidagi palju ja mitte kõik päris perfektse õigekirjaga. Mis siis, tegijal ikka juhtub. Ei tea, kas neil Eesti artikkel ka meie omast parem on?    Hmmm, täitsa hea näeb välja. Palju linke igale poole ja pildid ka sees. Näe, isegi Eesti ajaloole lingitakse eraldi. Huvitav, mis nad sellest kirjutavad?    Oi. Link viis Wikipediasse. Oot-oot, miks enda autentsuse yle nii uhke Knol Wikipediale lingib?    Aga sellepärast, et ingliskeelse Wikipedia artikkel Estonia on täpselt samasugune kui Knoli oma. Kogu vahe on selles, et Wikipedia artikli on koostanud terve hulk inimesi pika aja jooksul, ent Knolis on täpselt samad sõnad kirja pannud yksainumas autor. Milline imetabane kokkusattumus!    Väidetavalt ei ole Knol anonyymne. Nii et kui keegi pole just syytu inimese identiteeti varastanud, siis näppas Wikipediast artikli kodanik  Raul Piiber. Google'i andmeil lõpetas meie silmapistev entsyklopedist  2005 Audentese ja õpib nyyd TTYs mehhatroonikat, on Tipi  robotiklubi aktivist ja mehaanikateaduskonna üliõpilasnõukogu liige. Vabal ajal mängib LHV investeerimismänge ja peab  Väärtpaberikeskuse andmeil viitsadat Ekspressi aktsiat. Uusima hobina varastab Wikipediast artikleid ning on piisavalt loll, et loodab mitte vahele jääda. Tõepoolest, neid saite kylastavad ju vaid miljonid inimesed - kes seda väikest näputööd ikka märkab?    Ykskord ennemuiste tuli yks samavõrd kõrgete ootuste, madala loomevõime ja nyri taibuga jõnglane dragon.ee-sse ja hakkas seal jupphaaval oma imetabast uudisromaani avaldama. Ise oli kirjutanud. Täitsa ise. Oli täielik juhus, et tekst kattus sõna-sõnalt L. Ron Hubbardi saientoloogilise ulmekaga "Võitlustanner Maa". Kusjuures märkuse peale tyyp isegi vigises vastu, et oodake, kohe läheb palju paremaks ja see kõik pole yldse nii. Noh, eks ta oli mõnevõrra noorem ka.    Kui Eestil ka kõike muud napib, siis lollid on meie rahvuslik rikkus. Annab isegi eksportida.