Praeguseks on hakatud nägema Euroopa olulisi sündmusi Eesti riigi taustsüsteemina. Võimalused, et Eesti suudab integreeruda järjest enam Euroopa Liidu kultuuriruumiga ja selle ühiseid väärtusi omaks võtta, on saanud  reaalseks. Kuigi enamusel inimestest ei ole isiklikku suhet Euroopa Liidu institutsioonidega, on tekkinud uus infoväli ja uued võrdlusmomendid Euroopa riikidega, selle kaudu teistest rahvustest eristuva identiteedi teadvustumine uues kontekstis ja uutes võrdlustes. Kui majandusindikaatorite võrdluses on Eesti teiste Ida-Euroopa riikidega ühes (niinimetatud ebaefektiivsete) grupis, siis mõnes teises võrdluses on Eesti "vanade" liikmesriikide sarnane ja seejuures selle võrdluse kontekst ei ole enam Ida-Lääne  vastandus. Meie analüüs näitas, et inimeste hinnangutes on elukvaliteedi indikaatorite kõrval suurema otsustusmäära saanud ka teised Euroopa ühtekuuluvust (identiteeti) märkivad indikaatorid. Oluline on siinjuures uus paradigma, millesse Eesti Euroopa Liidu liikmena asetub.