Kasahhi jahimehe jutu järgi istus ilves ümber aprikoosipuu oksalt metskitse seljale - nii madalalt võib seda veel kuidagi endale ette kujutada. Peale nende metsa eksinud aiapuude kasvavad Kasahstanis ka kuusk, nulg, elupuu, seeder ja mänd, mille varjus elab 800 kuni 1000 euraasia ilvest. Kasahstani mäestike metsad sobiksid ilvestele ideaalselt, ometi käivad seal hiiglaraied. Ilvest leidub seal väga harva ja sestap uuritakse teda hoolikalt. Siingi on tavaline, et isased käivad koos perega väljaspool jooksuaega ning pojad on kogu jooksuaja emaga kaasas, ehkki ei astu paaritujale päris ligi. 1980. a märtsis on Taga-Ili Alataus pikemalt jälgitud sõbralikku peregruppi: emane, 2 poega ja 2 hüüdvat isast. Suve hakul iseseisvuma asunud 2 noore ilvese ala kujuks ei olnud ellips, vaid 50 km2 suurune ruut. Noorte emal oli ala 80, isal 110 km2, talvel suurenes viimane 230 km2-ni. Uurijad imestasid, et pool isase territooriumist asus väljaspool poegadega emase ala - justkui poleks see maailmas ammu-teada-asi. Isailvesele kuluks ära veel teinegi emane, siis poleks ta ehk käinud nii sageli oma ainsa pere seltsis.