Viimasel ajal on Maksu- ja Tolliameti kõrgendatud tähelepanu alla sattunud  tasud, mida Eesti äriühingud on konsultatsiooni- juhtimis- ja muude sarnaste teenuste eest maksnud oma juhatuse/nõukogu liikmete ja töötajatega seotud äriühingutele. Sageli on maksuhalduri seisukohalt selliseid teenustasusid kasutatud äriühingute juhtkonna ja töötajate varjatud tasustamiseks. Viimane suurem avalikkuse ette jõudnud maksuvaidlus on AS Luterma poolt konsultatsioonilepingute alusel oma juhtkonna ja töötajatega seotud äriühingutele tasude maksmine, mida maksuhaldur peab ajakirjanduse andmetel  hoopiski juhtorgani liikme tasu või töötasu maksmiseks.    Juhtorgani liikme tasu, palga ja preemiate (edaspidi töötasu) maksmisel peab väljamakset tegev äriühing füüsilise isiku eest kinni pidama 21% tulumaksu ning maksma ise tasu pealt 33% sotsiaalmaksu. Lisaks võib olla vaja kinni pidada ka kohustusliku kogumispensioni ning töötuskindlustuse maksed.    Kõrge maksukoormuse vältimiseks on siiani olnud üsna tavaline, et töötasu saamise asemel eelistavad juhtorganite liikmed või töötajad  esitada tööandjale endale kuuluvate osaühingute kaudu arveid teenuste eest. Sellisel juhul võib eesmärgiks olla sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustuse maksete tasumise vältimine. Juhul kui juhtorgani liige või töötaja oma osaühingust saadud teenustasu dividendina välja võtab tuleks sellelt riigile tasuda vaid tulumaksu. Seni kuni saadud tasu jäetakse osaühingusse (nt investeeritakse või kaetakse selle arvelt erinevaid seadusega lubatud kulusid) ei tule sellelt tasuda ka tulumaksu.  Dividendi palgaks ümberkvalifitseerimine ei paista maksuhalduri jaoks olema hetkel aktiivne teema. 2009. aasta suvel väljatöötatud ja maksuspetsialistidele kommenteerimiseks saadetud "Dividendide ja töötasu eristamise juhend" pälvis kõva kriitikat ning peale seda pole sellest enam midagi kuulda olnud.    Maksuhalduril on nn "varjatud töötasudelt" maksude tasumata jätmise vastu võitlemiseks võimalik kasutada erinevaid võimalusi:    1. Maksukorralduse seaduse § 84 sisaldab Eesti maksuõiguse üldist maksudest kõrvalehoidumise vastast sätet. Selle kohaselt, kui tehingu või toimingu sisust ilmneb, et see on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule. Selle majandusliku tõlgendamise reegli alusel saab maksuhaldur lähtuda eelkõige tehingu majanduslikust sisust ja mitte juriidilisest vormist.