Viimast kahte miljonit aastat Maa ajaloos kutsutakse Kvaternaariks ja selle vanemat osa Pleistotseeniks ehk jääajaks, sest siis katsid hiiglaslikud mandrijäälaamad suure osa maismaast. Jäätumised algasid juba  Neogeeni ajastul, kuid eriti tugev ookeani pinnakihtide jahenemine algas ligikaudu 1,7-1,5 miljonit aastat tagasi. 2 miljonit aastat tagasi moodustus Antarktika jääkilp ja 1 125 000 aastat tagasi tungisid esimesed mandriliustikud Alpide esistele tasandikele (nn Doonau jäätumine). Liustikud sundisid loomi taanduma lõunasse, mistõttu seal tugevnes olelusvõitlus vanade asukate ja uusmigrantide vahel. Iga jäätumine ja jäävaheaeg muutis tugevasti elustikku. Juba Kesk-Kvaternaaris elasid tõelised elevandid, lõvid,  hüäänid, ürgveised, hiigelhirved, põdrad jt, viimasel jääajal mammutid, põhjapõdrad, muskusveised, karvased ninasarvikud, ürgpiisonid ja polaarrebased. Ilmus ka Inimene, mistõttu Kvaternaari on nimetatud veel inimajastuks ehk Antropogeeniks.