Kui Lenin tuli Venemaal võimule 1917. a. oktoobris, kuulutas ta, et suurmaaomandid jaotatakse tööliste ja talupoegade vahel. Ta käskis need maad kohe üle võtta. Tol talvel asusid kohalikud nõukogud Baltikumis mõnel pool mõisamaid üle võtma. See protsess oli väga aeglane,  sest eesti ega läti rahvas ei usaldanud Vene punast valitsust, nende lubadusi ega uskunud nende võimu püsivusse. Eesti rahvas soovis ära oodata, mida ütleb selle kohta tema enda poolt valitud Maapäaev. Siiski, mõisamaade revisjoni ja maareformi nõue, mis Eestis oli pärit juba Rootsi ajast (XVII saj.), sai kahtlemata Vene 1917. a. märtsi- ja oktoobrirevolutsioonis uue tugeva tõuke.