Ajakirjas Journal of Adolescent Health tutvustatavast Temple'i ülikooli teadlaste uurimistööst selgub, et lisaks sellele, et passiivne suitsetamine ohustab teismeliste tervist, mõjub see negatiivselt ka nende õppeedukusele.  Tuhandete Suurbritannias elavate teismeliste õppeedukuse ja nende vanemate tervisekäitumise võrdlev analüüs näitas, et kodus passiivse suitsetaja rollis olevad 16-18 aastased lapsed kukuvad olulistes koolitestides läbi 30% suurema tõenäosusega kui nende suitsuvabadest peredest eakaaslased.  Uuringus võeti  arvesse ka muud teadaolevad riskifaktorid, nagu näiteks sotsiaalmajanduslik staatus, sugu ja asjaolu, kas uuringus osalevad noored ka ise suitsu tõmbavad.  Teadlaste sõnul on tegemist järjekordse teadusliku uuringuga, mis näitab üheselt, et passiivne suitsetamine alandab laste akadeemilist võimekust.  Uurimistööd juhtinud Bradley Collins märkis, et suitsetavad lapsevanemad peaksid igati üritama oma lapsi mitte passiivse suitsetaja rolli suruda ning kui ka suitsetamist ei õnnestu kohe maha jätta,  tuleks see siiski tõsiselt eesmärgiks võtta.  Antud juhul ei uuritud seda, mil moel passiivne suitsetamine täpselt laste  õppeedukust alandab.  Paljudes teaduslikes uuringutes on leitud seos sünnieelse ja -järgse tubakasuitsule allumise ning pärsitud vaimse arengu ja õppevõime ning tõusnud hüperaktiivsuse riski vahel.  Passiivsetest suitsetajatest lastel ja noortel esineb keskmisest sagedamini erinevaid hingamisteede haiguseid, keskkõrvapõletikke ja astmat.  Ekspertide kinnitusel ei ole olemas lapsele ohutut passiivset suitsetamist ning lapse tervisele võib mõjuda hukatuslikult ka vaid vähene tubakasuitsu  sissehingamine.    Vaata ka: