Valitsus arutas ja otsustas heaks kiita ning riigikogule saata teeseaduse  muutmise seaduse eelnõu. Seaduseelnõu eesmärgiks tagada riigimaanteede ja  kohalike teede ühtlane areng, sätestada alused teeregistri pidamiseks ning  kohalike teede rahastamiseks ja täpsustada sellega seonduvad mõisted.  Teeregistrisse on kavas kanda andmed riigimaanteede, kohalike teede,  erateede ja metsateede kohta.    Eelnõus sätestatakse  vajadus koostada riigimaanteede teehoiukava. Praegu on  see koostatud aastateks 2004 - 2006, järgmine peaks eelnõu kohaselt  koostatama aastateks 2005 - 2008. Eelnõu kohaselt on kohalike teede hoiuks  võimalik igal aastal eraldada riigieelarvest kogu teehoiurahast vähemalt 5%.  Valitsusel on eelnõu kohaselt õigus kohalike teede hoiuks ettenähtud määra  tõsta, kui selleks on riigil rahalisi vahendeid.    Valitsus kiitis heaks ja esitab Riigikogule pakendiaktsiisi seaduse ja  riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega täiendatakse  pakendiaktsiisiga maksustatavate pakendiliikide loetelu ja täpsustatakse  pakendimaksu süsteemi toimimist, rakendamaks efektiivsemalt 24. aprillil  2004 Riigikogus vastu võetud pakendiseadust.    Lisaks joogipakendile näeb eelnõu ette ka muu müügipakendi maksustamist  aktsiisiga vastavalt pakendimaterjali liigile (klaas, plastik, metall, paber  ja kartong, muu). Sellest tulenevalt muudetakse ka seaduse  lisa, mis  kehtestab pakendiaktsiisi määrad. Aluseks on võetud reaalsed kogumise ja  taaskasutuse teenuse hinnad ning korrutatud neljaga. Näiteks on klaasi  kogumise ja taaskasutuse teenuse hind Eestis praegu ligi 2,5 kr/kg.  Aktsiisimääraks on seega 10 kr/kg. Neli korda taaskasutuskuludest kõrgem  aktsiiis peaks eelnõu koostajate hinnangul motiveerima ettevõtjaid piisavalt  pakendeid koguma ja taaskasutama.  Eelnõu kõrvaldab ka puuduse kehtivas seaduses, mille kohaselt tuli  maksta  aktsiis täies mahus juhul, kui kehtestatud taaskasutusmäära ei täidetud  (näiteks 60 protsenti täitnud ettevõtja võrdsustati sellega, kes üldse ei  taaskasutanud). Täienduse kohaselt tuleb aktsiis maksta aga vaid  taaskasutusmäärast puudu jääva pakendikoguse eest.    Eelnõu täpsustab ka aktsiisivabastuse tingimusi. Tagatisrahaga alkoholi ja  karastusjoogipakenditele määratakse taaskasutamise määra kasv 60 %-lt 80  %-le 2007. aastal, kuna tagatisraha süsteemi  käivitamisel suureneb  aasta-aastalt ka kogutavate pakendite hulk. Muule alkoholi- ja  karastusjoogipakendile tuleks lähitulevikus jätta aktsiisivabastust andev  taaskasutusmäär 60%. Müügipakendi kõikide pakendimaterjali liikide osas  tuleks kehtestada aktsiisivabastust andev taaskasutusmäär 15%. Sõltuvalt  kogumis- ja taaskasutussüsteemi toimimise edukusest ja arvestades EL uusi  taaskasutusmäärasid eri pakendimaterjali liikide osas, oleks võimalik  materjalikohaseid  määrasid edaspidi korrigeerida.    Eelnõu kohaselt ei pea ettevõtjad enam aktsiisivabastuse saamiseks taotlema  pakendi taaskasutamise tõendit, vaid vabastus on kõigil ettevõtjatel, kes  täidavad eelpool nimetatud taaskasutusmäärasid. Tõendid, mis on väljastatud  enne seaduse jõustumist, kehtivad kuni tõendil näidatud kehtivusaja lõpuni,  kuid mitte kauem kui 2006. aasta 1. jaanuarini.    Kui seni oli aktsiisivabastuse saanud ettevõtjal kohustus peale tõendi  kehtivuse  lõppu esitada keskkonnaministeeriumile pakendi taaskasutamise  aruanne ja üks kord aastas andmed pakendi ja pakendijäätmetega seotud  tegevuse kohta, siis muudatusega välditakse sellist andmete dubleerimist.  Eelnõu kohaselt tuleb üks kord aastas esitada ministeeriumile  pakendiseaduses nõutavad andmed, sh ka aktsiisiga maksustatud pakendite  andmed.    Pakendiseadus annab pakendiettevõtjale võimaluse oma taaskasutuskohustused  üle anda taaskasutusorganisatsioonile.  Seetõttu on eelnõusse lisatud  täiendus, mis lubab ka pakendiaktsiisi seadusest tulenevad kohustused üle  anda taaskasutusorganisatsioonile.    Pakendiaktsiis toimib tootja vastutuse põhimõtte alusel. Pakendiaktsiisi  laiendamine teistele müügipakenditele suurendab ettevõtjate kulutusi, et  saavutada seadusega kehtestatud taaskasutusmäärasid. Tehtud kulutused lisab  ettevõtja üldjuhul toote hinnale, mistõttu võib eeldada, et pakendiaktsiisi  laiendamise korral võivad  mõnede toodete hinnad tõusta. Samal ajal peavad  pakendiettevõtjad panustama üleriigilise pakendijäätmete kogumissüsteemi  toimimisse, mis omakorda võimaldab elanikkonnal tasuta ära anda oma  pakendijäätmeid ja hoida seeläbi kokku jäätmekäitlusteenuse kulusid.    Eelnõukohased seadusemuudatused ei põhjusta lisakulu kohalikele  omavalitsustele. Seadus jõustub 1. jaanuaril 2005. a, välja arvatud § 8  lõige 1 punkt 3, mis jõustub 1. juulil 2005. a.    *    Valitsus otsustas kinnitada ja saata Riigikogule arutamiseks põhikooli- ja  gümnaasiumiseaduse, täiskasvanute koolituse seaduse, avaliku teenistuse  seaduse, riigilõivuseaduse, erakooliseaduse, kutseõppeasutuse seaduse ning  koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega muudetakse  koolituslubade väljastamist koolieelsetele lasteasutustele ja  õppeasutustele, neis riikliku järelevalve läbiviimist ning kehtestatud  õppeasutuse sise- ja välishindamise nõudeid.    Eelnõu kohaselt peab õppeasutus viima läbi sisehindamist, mis sisaldab  enesehindamist ja sisekontrolli. Välishindamisel antakse tagasisidet  õppeasutuse sisehindamisest õppeasutusele, õpilastele, lastevanematele,  õppeasutuse pidajale ja riigile.  Riikliku järelevalve eesmärk on kontrollida õppeasutuse õppe- ja  kasvatustegevuse ning riigieelarvest eraldatud vahendite kasutamise  õiguspärasust. Eelnõuga on riikliku järelevalve läbiviimise pädevus antud  üksnes haridus- ja teadusministeeriumile (varem oli pädevus ka maavanemal).  Kuna minister vastutab oma valitsemisala eest, saab ta otsese võimaluse  läbiviidava järelevalve kvaliteeti mõjutada.    Koolitusluba on praegu kehtiva seaduse alusel tähtajaline või tähtajatu  ning sõltub õppeasutuse liigist ning omandivormist. Eelnõuga sätestatakse,  et koolitusluba on tähtajatu. Seadusemuudatus kehtestab koolitusloa  taotlemise kohustuse ka riigiõppeasutustele, seega on koolitusloa  omamise  kohustus kõigil õppeasutustel, sõltumata omandivormist.    *    Valitsus arutas, otsustas heaks kiita ja esitada Riigikogule Eesti  Vabariigi haridusseaduse, valla- ja linnaeelarve seaduse, põhikooli- ja  gümnaasiumiseaduse, erakooliseaduse, kutseõppeasutuse seaduse ning  koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Eelnõuga muudetakse  üldhariduskoolide juhtimis- ja rahastamispõhimõtted ning sätestatakse  pedagoogide  kvalifikatsiooninõuetele vastavuse tõendamise uus süsteem.  Täpsustatakse erivajadustega õpilastega, koolikohustuse täitmisega ja  õpilaste transpordiga seonduvat regulatsiooni põhikooli- ja  gümnaasiumiseaduses.    Eelnõuga kehtestatav pearaha mudel koosneb kahest komponendist:  1. Üleriigiliselt ühtse valemi alusel arvutatav õppetasemete ja õpilaste  erivajadustega seotud kulude alusel diferentseeritud pearaha.  2. Baasraha regionaalselt optimaalse koolivõrgu tagamiseks, mida saavad  koolid, kus on õpilasi üle seaduses sätestatud alampiiri.    Eelnõu kohaselt on üldhariduskoolides õppimine kooli õppekava aluseks oleva  riikliku õppekava kohustuslikus osas õppemaksuta ka erakoolides; hariduslike  erivajadustega õpilastele peab kool eelnõu kohaselt tagama logopeedilise,  psühholoogilise, eripedagoogilise ja sotsiaalpedagoogilise nõustamise ja abi  rakendamise võimalused. Oluliselt on suurendatud ka hoolekogude õigusi ja  võimalusi osaleda kooli- ja  õppekorralduslike otsuste tegemisel, mis  tähendab suurema vastutuse andmist õpilaste vanematele.    Siseministeerium, Eesti Linnade Liit ja Eesti Maaomavalitsuste Liit ei  kooskõlasta eelnõu.    Eelnõu kohta loe lähemalt:    http://eoigus.just.ee/?act=6&subact=1&OTSIDOC_ELEHT=59407&did=59400&kkring=5  9407&ver=1&nr=1      SA Eesti Õiguskeskus  http://www.lc.ee