Suurbritannia klimatoloogide värske teadustöö kohaselt on kasvuhoonegaasi süsinikdioksiidi (CO2) tasemed atmosfääris kerkinud alates 2000. aastast prognoositust oluliselt kiiremini ja selle peamiseks põhjuseks on laialdane ebaefektiivne fossiilsete kütuste kasutamine ning CO2 loodusliku absorbeerimisvõime alanemine.  2006. aastal oli uuringu kohaselt võrrelduna 1990. aastaga Maa atmosfääris hinnanguliselt ca 35% võrra enam süsinikdioksiidi.  Kui 90ndatel aastatel kasvas CO2 tase atmosfääris igal aastal tempoga keskmiselt 3,1%, siis 2000. aastast on see igaaastaselt tõusnud juba 3,3% võrra.  Ekspertide kinnitusel on ligikaudu pool sest lisakogusest põhjustatud tõigast, et CO2 lihtsalt paisatakse rohkem õhku ning teine pool tuleneb tõsiasjast, et Maa taimestik ja maailmameri ei suuda  atmosfäärist CO2 enam endise efektiivsusega eemaldada.  Ajakirjas Proceedings of the National Academy of Sciences tutvustatava teadustöö autorid leiavad, et maailmamere CO2 absorbeerimisvõime on osaliselt pärsitud näiteks Antarktika regioonis puhuvate tugevate tuulte tõttu, mis koguvad aasta-aastalt jõudu globaalsete kliimamuutuste ning osooniaukude koosmõjul.  Tugevad tuuled põhjustavad normaalsest suuremat erinevate veekihtide segunemist, mistõttu kerkib CO2 ookeanipõhjast üles ja tõstab  pinnakihi süsinikdioksiidi taseme selliste näitajateni, mille juures CO2 absorbeerimine õhust enam tavaomases mahus aset ei leia.  Uuringut juhtinud klimatoloog Corinne Le Quere selgitas, et kuni sajandivahetuseni muutus tootmine globaalselt pidevalt efektiivsemaks ehk siis sama emissioonikoguse juures suudeti toota enam rikkusi, ent kahjuks on see trend alates 2000. aastast pöördunud.  Ennekõike on selle põhjuseks asjaolu, et arenguriigid võtavad aina laialdasemalt kasutusele kivisütt, mille põletamisel  paiskub atmosfääri suuri koguseid süsinikdioksiidi.  Arenenud tööstusriigid pole aga samal ajal loodussäästvasse tootmisesse piisavalt investeerinud, lisas Le Quere.  Ajakirja Journal of Geophysical Research novembrinumbris lahti kirjutatud Suurbritannia uurijate eraldiseisev analüüs näitab, et lisaks Antarktika regioonile on viimase kümnekonna aasta vältel koguni kuni 50% võrra langenud ka Atlandi ookeani põhjaosa võime atmosfäärist süsinikdioksiidi eemaldada.    Mõõtmistöid juhtinud kliimauurija Andrew Watson möönis, et sedavõrd järsk absorbeerimisvõime  langus on suur ja kahjuks väga negatiivne üllatus.  Ta lisas, et atmosfäärist eraldatava CO2 koguse kõikumine võib olla pikemaajaliselt normaalne nähtus või siis on selle põhjustajaks käimasolev kliimasoojenemine.  Asjatundjate kinnitusel annab atmosfääri CO2 tasemete kiire tõus alust prognoosida, et maailma keskmised temperatuurid tõusevad lähimatel aastakümnetel märkimisväärselt kiiremini kui seni on üldiselt ennustatud.    Vaata ka: