29.01.2010 21:36  Riina Koit   Kui veel mõne päeva eest oli selles vaid üks nimi, siis pärast Postimehes avaldatud artiklit on registris juba 21 nime. Justiitsministeeriumi hinnangul peaks selline häbipost kannustama inimesi laste eest hoolt kandma, vahendas "Aktuaalne kaamera".    Lastevanemate liidu juht arvas aga, et avalikustamine ei pruugi probleemi lahendada, kuid võib lastele piinlikkust tekitada ning soodustada koolikiusamist.    Võimaluse niinimetatud rongavanemate nimede avalikustamiseks lõi detsembris vastuvõetud kohtutäituri seadus. Justiitsministeeriumist öeldi "Aktuaalsele kaamerale", et taolise registri eesmärk on eelkõige ennetav: et isa või ka ema, kellelt on rahvakeeles öeldult alimendid välja mõistetud, tõsiselt mõtleksid, kas ikka tasub oma lapse arvelt rahakoti raudu kõvasti kinni hoida ja avalikku häbiposti sattuda.    "Loodetavasti aja jooksul ka inimesed, kes on need võlglased, hakkavad jälle hoolitsema selle  eest, et nad sealt nimekirjast ruttu maha saaksid. Või et neid üldse sinna ei pandaks, hakkavad kiiremini elatusraha ära maksma," rääkis justiitsministeeriumi asekantsler Marko Aavik.    Justiitsministeeriumi kodulehel võlglaste registris oli tänase tööpäeva lõpuks juba 21 nime, sedapuhku kõik mehed. Need ei satu sinna automaatselt, vaid teise lapsevanema soovil, kes lapsi kasvatab ja hooldab.    Alver, kelle nimi samuti seal kirjas, ütles aga, et kuulis registri olemasolust alles täna,  kui talle helistati, ning ta ei arva, et see kedagi maksma innustaks.    "Ma ei usu, mis sest kasu on. Sellest pole enne kasu olnud, mis tast siis nüüd kasu on," ütles Alver. "Ju siis põhjust oli. Isiklikud asjad, rahalised probleemid muidugi."    Lastevanemate liidu juhatuse esimees Enn Kirsman peab kõige kahetsusväärsemaks, et emad-isad omavahel suheldud ei saa ning kannatavad lapsed.    "Iga nime taga on oma lugu ja oma traagika ja ühtviisi kõiki mõista või hukka mõista ei  ole võimalik," arvas Enn Kirsman. "Ega ma ei ole päris veendunud, et selline nii-öelda häbiposti löömine probleemi lahendaks. Mind teeb nõutuks mitte nii väga see, et need nimed on avalikustatud, vaid see, et olukord üldse nii kaugele on läinud."    Enn Kirsmann tõdes, et lapsel võib olla väga piinlik, kui tema isa või ema on sattunud sellesse nimekirja ja koolikaaslased sellest teada saavad.    "Pilkealuseks või mõnituste objektiks sattumine võib õhutada koolikiusamist," nentis Kirsman.  "Ma ei ütle, et see nii on, aga see on potentsiaalne pinnas koolikiusamise kasvule."    Justiitsministeeriumi asekantsler Marko Aavik rõhutas aga, et poolt- ja vastuargumente tuleb kaaluda vanemal, kes lapsi kasvatab.    "Mis on olulisem lapse huvides: kas see, et lapsele saada riided selga, saapad jalga, et varbad ei külmetaks, ja et tal oleks süüa, et ta ei nälgiks, või siis üritada kasutada veel ühte meedet avalikku nimekirja panemisega, et lapsele saada vajalikud vahendid, et teda  kasvatada?" rääkis Aavik.    Kohtutäituritel on praegu menetluses ligi 4800 elatisenõuet. Hoolimatute lapsevanemate nimekirja hakkab tulevikus haldama kohtutäiturite ja pankrotihaldurite ühine kutsekoda.