Sisepoliitiliste vaidluste hulgas tõusid kohe pärast taasiseseisvumist kõige teravamalt esile kodakondsuspoliitika põhimõtted. 23. augusti istungil otsustas valitsus luua kodakondsusameti, mis tähendas, et Eesti riik lõi paralleelse kodakondsusameti juba olemasoleva Eesti Komitee kodakondsusameti kõrvale. ERSP süüdistas Savisaare valitsust taas koostõõtahte puudumises. Rahvarinne ja valitsus toetasid kodakondsuse nn nullvarianti, st kodakondsuse andmist kõigile Eesti Vabariigis elanud inimestele. Arvestuse alguseks loeti 30. märtsi 1990, mil Ülemnõukogu kuulutas välja üleminekuperioodi.