Kõige enam, 70% võrra on kasvanud tuuleenergiast toodetud elektri osakaal (60 GWh-lt 102 GWh-le), samuti kasvas 38% võrra jäätmetest ja biomassist  toodetud elektrienergia (105 GWh-lt tõus 145 GWh-le). Kogu taastuvenergia toodang moodustas käesoleva aasta I kvartalis Eesti elektritarbimisest 11%, möödunud aastal oli sama number 7%.    Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi ütles, et vaadates I kvartali taastuvallikatest toodetud energia koguseid, on taastuvenergia areng Eestis jätkuvalt heas hoos. Eriti arvestades, et taastuvatest allikatest toodetud elektrienergia osakaal moodustas kogu Eesti elektritarbimisest juba 2010. aastal nõutust  poole enam. "Võttes arvesse Euroopa energiapoliitika üldisi eesmärke on see kindlasti positiivne, kuid taastuvenergia areng ei ole varustuskindlust ohtu seadmata võimalik ilma tavapäraste elektrijaamade arendamiseta. Eesti kontekstis on see küsimus eriti terav, arvestades põlevkivijaamade sulgemisega 2016. aastal. Selleks, et oleks tagatud uute jaamade rajamine, tuleb lisaks taastuvenergia soodsale investeerimiskeskkonnale luua ka keskkond tavapäraste jaamade arenguks," lisas Veskimägi.  Tuulikute  toodangu kasvu taga on uute tuuleelektrijaamade nagu III tuulepark Virtsus, Tooma Tuulepargi ja Aulepa tuulepargi II ja III etapi töössetulek. Tuulikute koguvõimsus Eesti elektrisüsteemis on 157 MW. Liitumislepinguid on uute tuuleparkide arendajatega tuuleelektrijaamade Eestisse rajamiseks on I kvartali lõpu seisuga sõlmitud 844,2 MW ulatuses.    Biomassi toodangu tõus on tulnud peamiselt uue elektritootja (Pärnu) tulekust ning Tallinna (Väo) elektrijaamas ja Narva elektrijaamades põletatava biomassi  osakaalu kasvust.    Hüdroenergiast toodetud elektrienergia kogus on võrreldes 2010. aasta I kvartali 5 GWh-ga tõusnud 48% ehk ligi 8 GWh-le.    Taastuvenergia toetuste saamiseks on 2011. aasta I kvartalis esitatud taotlusi üle 12 miljoni euro ning tõhusa koostootmise toetuste taotlusi 1,5 miljoni euro ulatuses. Võrreldes aastataguse ajaga on see vastavalt 54% ja 19% enam.