Kõigepealt peab rääkima ühest suuri lootusi ja ootusi tekitavast objektist ehk 27. novembril 1860 Peterburis sisseõnnistatud Jaani kirikust. Neoromaani  stiilis kirikule sai peale 18-süllane kullatud ristiga torn, Ofitserskaja tänavalt tõusis esinduslik paraadtrepp, kirikus oli altar, kantsel, kooripealne, orel ja kaks suurt kullatud kroonlühtrit. Kirikus oli 800 istekohta. Ligi 70 aastat oli see meie kultuurilise, vaimuliku, aga kindlasti ka poliitilise olemise keskuseks lähimas metropolis. Jaani kirik polnud üksnes pühakoda, vaid eestlaste keele ja meele säilitaja võõras kultuurikeskkonnas ning meie professionaalse muusika häll, mistõttu juhib tänapäeval  taastamistöid meie suurim riiklik kontserdikorraldaja Eesti Kontsert.