"Kui ma olen näinud kaugemale, siis seepärast, et olen seisnud hiiglaste õlgadel." Sellise juba  varakeskajast pärit fraasiga iseloomustas Isaac Newton end teadlasena. Hiiglaste seas tõstis Newton eriti esile Galileo Galilei, kes omakorda seisis Koperniku õlul. Tänavune aasta on Galileo auks kuulutatud astronoomia aastaks, ja lisaks sellele tähistatakse ka Darwini 200-aastast juubelit.  Kui ajakiri New Scientist palus võrrelda, kas Galileo või Darwin on avaldanud enim mõju meie nüüdisaegsele maailmapildile, siis vaatles iga küsitletud teadlane asja oma teadusmätta otsast. "Kes hoolib, milline kivipall  teise ümber ringi käib?" küsis näiteks evolutsioonilise bioloogia ala kirjanik Matt Ridley, kes peab Darwinit Galileost tähtsamaks. Galileo oli võitleja, Darwin pigem erak, kes laskis oma ideede eest võidelda teistel. Galileost teadis ta elu ajal vaid tollase ühiskonna eliit ehk siis paavstkond ja inkvisitsioon, Darwini evolutsiooniteooriat pilati aga ajalehtedes.