Argielus - ja mitte ainult argielus - saame  enamasti läbi Winnie Pooh-i pragmaatilise arusaamaga. Lehma pidamise eesmärk talus on tema lüpsmisel saadav piim. Mulle tundub, et ka rida loodus(teaduslikke) vaatlusi saab läbi viia lähtudes üsna argisest kontseptsioonist, et antud nimega elusolend on teatud väljanägemisega olevus. Näiteks loomade loendamine, linnuvaatlused, aga ka taimede või kivististe välimääramine. (See kontseptsioon ei erine palju 3-aastase tütrekese "taksonoomilistest" üldmõistetest - jänku on jänku ja kiisu on kiisu). Sellised vaatlused  põhinevad kogemusel ning eksperdiks on kogenud looduse tundja mingis vallas. Usun, et ma ei eksi palju, väites, et suurem osa looduse dokumenteerimist välivaatlustel rajaneb just sellel lihtsal ja selgel "puhhilikul" kontseptsioonil. Sama kontseptsiooniga on Linne aegadest tänaseni läbi saadud ka klassikalist verbaalset taksoni kirjeldust koostades.