Õpetajate haridust võib üldise haridustaseme ja pedagoogilise ettevalmistuse mõttes pidada Eestis heaks. Siiski on endiselt märgatav kõrghariduseta  (nt keskeriharidusega) õpetajate osakaal. Põhikooli ja gümnaasiumi aineõpetajatest omab erialast pedagoogilist kõrgharidust umbes 75%. 25% õpetajatest puudub kvalifikatsioon konkreetse täiendava aine õpetamiseks või on nad seda alles omandamas. Siia hulka kuuluvad ka valikainet õpetavad pedagoogilise ettevalmistusega spetsialistid või õpetajakoolitust läbivad üliõpilased. Koolieelse lasteasutuse õpetajatest 87% omab erialast pedagoogilist ettevalmistust, samas on märgatav, et eriti suuremate tõmbekeskuste  piirkonnas on küllalt suur osakaal ilma erialase ettevalmistuseta (muu kõrgharidusega 2,6% või keskhariduse või muu keskeriharidusega 10,2%) õpetajatel. Kutseõpetajate puhul ilmneb, et umbes 1/3 neist puudub pedagoogiline ettevalmistus. Noored üldhariduskoolide ja lasteasutuste õpetajad on koondunud siiski peamiselt suurtesse linnadesse ja nende ümbrusse. Maakoolides on õpetajate järelkasvu tagamine suur probleem.