Samuti ütleb Rummo (2003) artiklis selgesõnaliselt, et kavandatava vanemahüvitise konkreetseks eesmärgiks on lapsevanemate pere- ja tööelu paremaks ühitamiseks võimaluste loomine ning  "üldisemaks eesmärgiks soodsa keskkonna kujundamine iibetõusuks". Lisades nendele eesmärkidele veel seaduses oleva punkti laste kasvatamise tõttu saamata jäänud tulu kohta, võiks öelda, et pere- ja töö ühitamine ning lapsekasvatamise hüvitamine peaksid olema need meetmed, mis soodustaksid iibe tõusu. Mitmed kommenteerijad aga päris nii ei arva, nende arvates on tähtsam ligineda perepoliitikale süsteemselt, tõsta lastetoetusi ning sisse viia muud lastele suunatud soodustused. Ette heidetakse ka seda, et toetus  peaks olema suunatud lapsevanema asemel lapsele ning nenditakse, et lapsed pole Eesti ühiskonnas väärtustatud. Samuti soovitakse muudatusi tööseadustes, et noorte naiste olukord tööturul pere loomise tõttu ei halveneks.