Vjatka spetsialistid on uurinud 76 ilvese magude ja soolestike sisu ning 95 ilvese ekskremente. Valgejänest defineeriti 52-67% ulatuses, tedrelisi 9-13% (kümmekond aastat varem oli nende osa ilveste ratsioonis 2-3 korda suurem, jäneselisi aga alla 50%). Küsitledes jahimehi tuli välja, nagu sööksid ilvesed rebast 41% kõigist saakloomadest, maosisu järgi aga 10 korda vähem. Oravad, kassid, koprad ja nirgid mahtusid 2 ja 4% vahele, 1% ulatuses sõid ilvesed noori metssigu, põtru ja koeri, samuti putukaid, nukke ja vastseid. 1,3% leidudest olid odraterad! Näriliste jäänuseid (5%) leiti ainult poegade kõhtudest - mahalastud emaste pojad toitusid emade toidupeidikutest, ja kui "pärand" otsa sai, püüdsid pojad närilisi. Lehmaraibet leiti 4-7%. Kirovi oblasti ilvestele kuulus NSVLi raipesöömiserekord (15% ratsioonist), järgnesid Mordva ilvesed oma 12% ja Pihkva oblasti ilvesed 8%ga.