Lisaks püüti asutamislepinguga laiendada kvalifitseeritud häälteenamuse kasutusvaldkonda. Nõukogu võib teha otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, kui ta ühisstrateegia põhjal võtab ühismeetmeid, ühiseid seisukohti või teeb mõne muu otsuse, või kui ta võtab vastu ühismeetme või ühise seisukoha rakendusotsuse, ent seda õigust ei kohaldata sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega otsuste suhtes. Kui ükski liikmesriik ei ole otsuse vastu ega nõua selle suunamist ühehäälse otsuse tegemiseks Euroopa Ülemkogusse (nn "hädapidur"), võetakse otsus nõukogus vastu kvalifitseeritud häälteenamusega (praegu eeldab see 62 häält vähemalt 10 liikmesriigist).