Michigani ülikooli uurijate Joseph Browni ja David Mindelli teadustööst ilmneb, et tänapäevased linnud tekkisid tõenäoliselt juba umbes 100 miljoni aasta eest ehk siis seni arvatust oluliselt varem ja kümneid miljoneid aastaid enne seda, kui dinosaurused välja surid.  Seni enim poolehoidu pälvinud teooria kohaselt ilmusid tänapäevased linnud välja ca 66 miljoni aasta eest ehk siis ligikaudu samal ajal, kui kadusid hiidsisalikud.  Samast ajajärgust pärineb ka kõige vanem senileitud linnufossiil.  USA uurijate avastus tekitab  aga tõenäoliselt kaks selgelt eristuvat teadlaste "vaenuleeri" - fossiilseid tõendeid aluseks võtvad paleontoloogid ning geneetilise materjali analüüsi uskuvad molekulaarbioloogid.  Brown ja Mindell leiavad, et liigi sünnihetkeks tuleb pidada aega, mil geneetiline tüvi hargneb, mis ei pruugi aga koheselt kajastuda isendite füüsilises välimuses ja seega ka fossiilsetes leidudes.  Nii näiteks näitas teadlaste analüüs, et maismaalinnud ja veelinnud lahknesid üksteisest geneetiliselt juba ca 90  miljoni aasta eest.  Ajakirjas BMC Biology tutvustatava omasarnaste seas kõige täpsema ning uudsetel meetoditel põhineva geneetilise uuringu andmeil tekkisid linnud juba ligikaudu 100 miljoni aasta eest. Samas nõustuvad Brown ja Mindell "fossiilileeri" teooriaga selle kohta, et linnud arenesid arvatavasti välja just nimelt kahejalgsetest lihasööjaist dinosaurustest ning lennuoskus oli püsisoojasuse kõrval üheks peamiseks asjaoluks, mis võimaldas lindudel ellu jääda, kui dinosaurused välja surid.  Browni ja Mindelli kõrval andsid oma panuse lindude sünniaja kindlaksmääramisse ka Chicago ülikooli, Mehhiko bioloogilise mitmekesisuse kaitse keskuse ja Bostoni ülikooli uurijad.    Vaata ka: