Selles kontekstis võib tekkida küsimus, kuivõrd põhimõtteline on helisüsteemi seisukohalt erinevus ülemhelide rea esimese intervalli (oktavi) ja teise intervalli (kvindi) toime vahel. Kui oktavi vahekorras olevate pidamine rohkem või vähem sarnasteks on muusikas üsna laialt levinud, siis kas sama võiks mingitel tingimustel aset leida ka kvindi (või duodeetsimi) vahekorras olevate helidega? Tõsi on, et Lääne klassikalise harmoonia teoorias laieneb paralleelse häälteliikumise keeld lisaks  oktavitele ka kvintidele. Varases mitmehäälsuses (organum) tuntakse kahe hääle liikumist paralleelsetes kvintides, mida võiks võrrelda eelpoolnimetatud oktavite topeldamisega klassikalises muusikas. Teiselt poolt aga esitas SEM-i jututoale hiljuti Martin Braun Rootsist järgmise küsimuse: kas etnomusikoloogidele on teada mõnd muusikakultuuri, kus kvinti kasutatakse süstemaatiliselt samas funktsioonis nagu tavaliselt oktavit? Kus noodinimed hakkaksid korduma tsükliliselt mitte oktavi möödudes nagu diatoonilise helirea puhul, vaid iga kvindi järel?