Kõige tõenäolisemalt saab laps riielda või satub küsimusterahe alla: "Kust sa seda sõna kuulsid? Kas sa tead, mis see tähendab? Kas meie räägime nii?" Ägedad reaktsioonid annavad sõnumi, et need väljendid on kuidagi erilised ja laps soovib sageli keeldudest hoolimata katsetada, millal, kus ja kuidas need mõjuvad. On ju huvitav, mis võim on pealtnäha lihtsal sõnal. Vanema eeskuju on väga oluline. Jälgi enda väljendusviisi ja ole ettevaatlik ka teiste täiskasvanutega suheldes. Ikka juhtub, et  viskame kommentaari, mis kõlab irooniliselt või pisut õelaltki. Täiskasvanute seltsis võib see näida lihtsalt naljana, kuid kui laps kuulma juhtub, tekitab öeldu temas segadust. Talle võib näida, et nii ongi õige. Samuti tasub tähele panna, et enda jutu sisse ei eksiks vandumine või ebasündsad väljendid. Olukorra lahenduseks on soovitatav selgitada rahulikult, kuid kindlalt, miks sa ei aktsepteeri neid väljendeid. Räägi, et osa sõnu võib kurvastada või solvata teisi inimesi ning see pole viisakas. Võite ka  lapsega koos arutada, miks osa inimesi valib sobimatud sõnad suhtlemiseks. Ära häbista või sildista inimesi, kes sobimatuid sõnu kasutavad.