Rüütlimõisate omanikest koosnev avalik-õiguslik korporatsioon oma seisuslike õiguste kaitseks.    Pärast Saaremaa vallutamist 1227. a jagati Saaremaa ordu ja Saare-Lääne piiskopi vahel. Saare-Lääne  piiskopkonda kuulus suurem osa Saaremaast, Hiiumaast ja Läänemaast ning osa Pärnumaast. 1559. a müüs Saare-Lääne piiskop oma valdused Taani kuningale. 1645. a läks Saaremaa Rootsi ja 1710. a Vene võimu alla.  Saaremaal hakkas läänindus arenema alles pärast 1343.-1345. a saarlaste ülestõusu mahasurumist. 1524. a saavutasid Saare-Lääne piiskopkonna vasallid õiguse osaleda stifti valitsemises, teha piiskopi valimise endist sõltuvaks ja täita tulusamad ametikohad kohalike ametnikega. 16. saj muutusid vasallid  balti-saksa maa-aadliks, nende seisund tugevnes ja nad moodustasid korporatiivse rüütelkonna eesotsas maamarssaliga.  Rüütelkonna kõrgemaks võimuorganiks oli Saaremaa Maapäev, mille töös osalesid vastavalt 1647. aasta Maapäeva korraldusele (Landtagsordnung) kõik rüütlimõisate omanikud. 18. saj oli Maapäeval osalemine kohustuslik kõigile immatrikuleeritud aadli hulka kuuluvatele rüütlimõisate omanikele.    Maapäeva ülesanded olid: maamarssali, maanõunike, kohtunike, maapolitseinike, jt juhtivate  ametiisikute valimine; maksude ja koormiste määramine ja korraldamine; Saaremaa omavalitsuste eelarve vastuvõtmine; kiriku ja kooliolude korraldamine; riigivõimu poolt antud seaduste ja korralduste arutamine, talurahvaseaduste projektide koostamine ja täiendamine; Saaremaa sisemise korra kindlustamine; aadli huvide kaitsmine riigivõimu ees.    Maamarssal valiti Maapäeval 3 aastaks, kelle ülesandeks oli rüütelkonna esindamine ja huvide kaitsmine.    Maanõunike Kolleegium koosnes 4 eluaegsest  maanõunikust. Iga maanõunik pidi 1 kuu jooksul olema resideeriv maanõunik, kes tegeles rüütelkonna kantseleilise asjaajamisega rüütelkonna hoones. Maanõunike ülesandeks oli ka rüütelkonna finantsasjadega tegelemine, nagu rüütelkonna mõisate majandamine ja postijaamade väljarentimine. Maanõunike Kolleegium koos maamarssaliga moodustasid kõrgeima kohtu Saaremaa talupoegade asjades (f 958 - Õuekohtu talurahva departemang Saaremaa Maanõunike Kolleegiumi juures); resideeriv maanõunik, maamarssal ja  kreisifiskaal moodustasid Saaremaa Talurahvapanga Komisjoni (f 960).    Aadlikonvent kujunes välja 17.-18. saj. Sellesse kuulusid maamarssal, maanõunikud, konvendisaadikud ja kassasaadikud. Aadlikonvent tegeles küsimustega, mis ei kuulunud otseselt Maapäeva ega resideeriva maanõuniku kompetentsi. Konvent võttis seisukoha küsimustes, milles maamarssali ja resideeriva maanõuniku seisukohad erinesid, samuti kinnitas erakorralised väljaminekud kuni 600 rubla väärtuses. Aadlikonvendi otsused kinnitas resideeriv  maanõunik.    Rüütelkonna kassa oli maamarssali ja kassasaadikute järelevalve all.    Rüütelkonna kantselei koosnes sekretärist, kes valiti Maapäeval immatrikuleeritud aadli hulgast 6 aastaks, tõlgist, arveametnikust (Rendent) ja kirjutajatest. Rüütelkonna kantselei juurde kuulus ka arhivaar. Rüütelkonna juurde loodi vajaduse korral kas alalisi või ajutisi komiteesid, mille eesotsas olid maanõunikud ja maamarssal.  Saaremaa Rüütelkond likvideeriti Eesti Asutava Kogu poolt 09.06.1920  vastu võetud seisuste kaotamise seadusega.