Ametikohad Kaitseväes jagunevad riigiteenistujate ja kaadrikaitseväelaste ametikohtadeks ning vastavalt sellele kehtivad nendele erinevad tasustamise põhimõtted, mis on alljärgnevad:    Riigiteenistujate töö tasustamist reguleerib Vabariigi Valitsuse 30. detsembri 2008.a määrus nr 182 "Riigiteenistujate töötasustamine"    Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamist reguleerib Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2005.a määrus nr 12 "Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamine"    Määrusega kehtestatakse kaadrikaitseväelaste ametikohtade auastmetele vastavad palgatasemed, palgamäärade  diferentseerimise alused, auastme eest makstava lisatasu suurus ning lisatasude maksmise alused ja ulatus täiendavate teenistusülesannete täitmise, nõutavast tulemuslikuma teenistuse ning teenistuse eripära eest ja nende maksmise kord.    Kaitseväelase palk koosneb lõviosas ametipalgast ja auastmetasust. Lisanduda võib ka ametipalga diferentseering ja/või lisatasu(d).    Kaitseväelaste ametikohtade auastmetele vastavad palgatasemed ja auastmetasud kinnitab Vabariigi Valitsus oma  määrusega. Ametipalga diferentseerimine kuni 50% ulatuses kvalifikatsiooninõuete, piirkondlikkuse ja muude teenistustingimuste eripära iseloomustavate näitajate alusel on delegeeritud kaitseväe juhatajale.    Ka palgamäära määramise alused kehtestab kaitseväe juhataja oma palgajuhendiga lähtudes Vabariigi Valitsuse määruses etteantud vahemikust.    Täiendavate teenistusülesannete täitmise, nõutavast tulemuslikuma teenistuse ja teenistuse eripära eest võib asutuse juht kaitseväelasele määrata ka  lisatasu(sid).    Kaitseväe juhataja ning kaitseväe asutuste juhid võivad teha otsuseid diferentseeringute ja lisatasude osas vastavalt volitustele ning eelarve piiridele. Senised diferentseeringud ning lisatasud vaadatakse seoses baassummade muutumisega üle.