Tsiviilmenetluse  seadustiku artiklites 144-151viidatakse menetlustähtaegadele. Sõltuvalt tähtaja allikast eristatakse seaduslikke tähtaegu (seaduses sätestatud tähtajad, näiteks kohtumenetluse algatamise tähtaeg), kohtulikke tähtaegu (tähtaja sätestab asja arutav kohus, näiteks kohtusse ilmumise tähtaeg, vt tsiviilmenetluse artikkel 245), edasilükkamistähtaegu (tähtaeg, mille möödalaskmisel lükatakse kohtuistung edasi) ja kohustuslikke tähtaegu (tähtaeg, mille möödalaskmine toob kaasa õiguse kaotamise). Tähtaegade algust ja  möödumist kirjeldatakse allpool. Tähtaeg peatub, kui üks pooltest sureb enne tähtaja möödumist. Kui peatunud tähtaeg hakkas kulgema dokumendi kättetoimetamise kuupäevast, algab uus tähtaeg sama dokumendi kättetoimetamisest surnu seadusjärgsetele pärijatele. Kui tähtaeg hakkas kulgema muust sündmusest, algab uus tähtaeg eespool nimetatud isikutele sellest teatamisest. Kui asja arutamine lükatakse edasi enne tähtaja möödumist, peatub tähtaeg ja uus tähtaeg algab asja uuesti arutamisel. Tsiviilmenetluse  seadustiku artikli 147 lõikes 7 nimetatud tähtaegade puhul (sh menetluse algatamise ja tagaseljaotsuse peale kaja esitamise tähtajad) ei võeta arvesse ajavahemikku 1. -31. august.