See piir muutub ajas, kusjuures kiiremini ja järsemalt, kui peaks. See, mis oli lubatud ja heaks kiidetud aastatel 2002-2003, ei olnud enam lubatud aastal 2005, ehkki seadus ei  olnud vahepeal muutunud. Maksukorralduse seadusest tuleneb majandusliku tõlgendamise põhimõte, milles kasutatud sõnastus "maksudest kõrvalehoidumise eesmärk" tekitab ettevõtjais palju küsimusi. Kas normi tagajärje saabumiseks peab tehingul olema ainult maksudest hoidumise eesmärk või piisab, kui see on peamine või samaväärne muude eesmärkidega? Kui seadus seda selgelt ei ütle, on ettevõtjal keeruline mõista, kas ta võib valida kahest võimalikust tehingustruktuurist selle, millel on soodsamad  maksutagajärjed. Kas maksumaksja kuritarvitab seadust või kasutab seadusega antud võimalust? Praegu on mitu olulist vaidlust pooleli ja loodetavasti tõmmatakse peagi ka selgem piir.