Pärimuslik ajalugu ja isikulugu on vaid üks vaatenurk sellele, mis tegelikult juhtus.  Jututõel on oma seesmine loogika, mis ei tähenda faktide objektiivset meenutamist. Jutuomane minevikunägemus sõltub ajastu maitsest, arvamustest ja hoiakutest, need mõjutavad jutustamist ja muutuvad jutustamishetke vajadustest lähtuvalt. 20. sajandi alguse eesti päritolujuttudele on tüüpiline, et väidetakse, nagu oleksid esivanemad tulnud Rootsist. Martin Lipp peab selle põhjuseks talupoja-pärisorja taustaga linnainimeste alaväärsuskompleksi (Lipp 1909). Samast ajast pärit talupojapärimuses ei näi see põhjus  domineerivat, kuigi rootsi päritolu esivanemad on sagedased nendegi juttudes. Pigem on siin mujalt tulnud esiisa motiiv allutatud Rootsist tulnud esiisa motiivile (Jaago & Jaago 1996).