2010. aastal sai USAs heakskiidu maailma esimene terapeutiline vaktsiin ja kuigi see ei ravi haigust välja, võib see pikendada nende meeste eluiga, kellel on eesnäärmevähk, mis muidu ühelegi teisele ravile ei allu.  See vaktsiin on täiesti eriline, sest arstid võtavad patsiendi enda immuunrakud ja õpetavad neile laboris vähirakkude äratundmist, misjärel need jälle  patsienti süstitakse, kus need kasvaja vastu rünnakule asuvad. Teised teadlased Clevelandis, USAs töötavad sellise terapeutilise vaktsiini väljatöötamise kallal, mis ravib rinnavähki. Katsed hiirte peal on näidanud, et vaktsiin vähendab vähirakkude kasvu poole võrra ja see võib olla piisav selleks, et teised ravivormid või keha enda kaitsemehhanismid suudavad neist võitu saada ja kasvaja täielikult hävitada.  Vähk pole ainus maailma surmavaim haigus, mille vastu teadlased loodavad uute vaktsiinidega  võidelda. 2009. aastal alanud kolmeaastane katse 16 395 terve taimaalase peal näitas, et risk haigestuda eluohtlikku HI-viirusesse eelnenud vaktsineerimise korral võis väheneda 31 protsendi võrra. See on esimene kord, kui HIV-vaktsiin on andnud positiivseid tulemusi ja annab lootust vaktsiini parandamiseks nii, et AIDSi ja HIVi saab täielikult välja juurida. Sama suured lootused on seotud malaariavastaste vaktsiinidega. Selle haigusega on muidu samuti äärmiselt raske võidelda, kuna haigusttekitav parasiit läbib  kehas terve rea erinevaid arengustaadiumeid ja seetõttu on immuunkaitsel seda raske ära tunda.  Teadustööd uute vaktsiinide vallas käivad käsikäes niinimetatud abiainete arendamisega. Need süstitakse organismi koos vaktsiiniga ja need stimuleerivad immuunkaitset nii, et see asub keha vaenlaste vastu palju ägedamale rünnakule. Üheskoos moodustavad need surmava kokteili haigusttekitavate mikroorganismide ja haigete rakkude vastu. Eesmärgiks on mõne aasta pärast ravida või ennetada üheainsa süsti abil  isegi kõige kardetumaid haigusi.  (Imeline Teadus 2011, juuni.)