"Fröken" ehk siis õpetaja. Huvitav sõna iseenesest. Ses mõttes, et tegelikult on ju "õpetaja" rootsi keeles "lärare" ja "fröken" tähendab hoopistükkis "neiu" või "preili" aga siiski ka "õpetaja". Meessoost pedagoogile vaevalt "fröken" öeldakse… mnjah, et siis ka ei ole mingit  korralikumat sõnaraamatut… või siiski, on ju olemas Projekt Runeberg ja sealt saame lugeda järgnevat…, aga see ei aita palju edasi tegelikult… Ja palju parema seletuse annab hoopis Wikipedia. Et siis tihtipeale naissoost noored õpetajad ei olnud abielus ja nii kutsusid lapsed neid "preiliks". Selge siis. :D No ma ju ka veel nagu päris abielus ei ole, see on asi õigustatud, et mind esmaspäeval ka niiviisi kutsuti.  Täiesti hämmastav tegelikult, et juba neli nädalat on möödunud nn. esimesest koolipäevast. Igav ei ole olnud, pigem hoopis see, et ei jõua kõike läbi lugeda mis tarvis või pigem aru saada… Esimesel ja teisel nädalal tegelesime teaduslike mõistetega ja küsimustega: mis on teadus? milleks õpetajal on vaja teaduslikku suhtumist? mis vahe on teadmisel ja teadusel? jne. Kolmandal nädalal lugesime seadusi ja igasuguseid eeskirju seoses kooliga ning neljandal nädalal oli  kolm päeva praktikat ning järgmisel nädalal tegeleme kooli ajalooga. Seega enamvähem igal nädalal on uus teema, mis kohati tekitab tunde, et ei jõuagi eriti süveneda, aga ju siis pole ette nähtud. Kui Tartus oli ikka vääääääga palju nn akadeemilist vabadust, siis siin pole seda mitte. Minu aineprogramm on semestrite viisi väga täpselt paigas. Näiteks esimesel semestril osalen ainel Pedagogiskt arbete 1, mille eest saan 30 ECTS-i ning teisel semestril ainel Den språkande människan mahus 30 ECTS (heheh…  "keellev inimene"???), kolmandal semestril aine Den lekande människan ja 30 ECTS (mängiv inimene), neljandal semestril Pedagogiskt arbete 2 (Språk- och lekdidaktik) ja jälle 30 ECTS-i (keele-ja mängu didaktika) jne. Mingeid vaba- ja kõrvalaineid pole ette nähtud. Kindlasti võib tegelikult võtta mingeid muid asju ka, kui eeldusained olemas, aga samas jälle minu tunniplaan on praegu igal nädalal erinev…  Aga muidu on kõik tore, õppejõud meeldivad ja targad ning tudengid üritavad olla asjalikud. Seminarigrupp  on vahva ja ka meie väike grupp (studiegrupp). Kõik seminarigrupid on jaotatud eraldi väikesteks gruppideks, mis siis ka omakorda regulaarselt kohtuvad ja valmistavad seminare ette. Tegelikult see mulle meeldib, sest siis tekib päris palju igasuguseid küsimusi ja seminaris mingi vaikust eriti ei ole. Väga palju rõhku pannakse siin grupitööle . Tartus ma ei mäleta peaaegu kordagi midagi sellist, mida oleks pidanud kellegagi koos tegema. Ikka kõik hullud individualistid koos :D Seminarid olid ka saksa fillis  ikka rohkem nagu loengud… semiootikute juures oli asi vast natuke parem.  Aga praktikast siis ka. Sel nädalal ehk siis juba neljandal koolinädalal toimusid esimesed praktikapäevad. Tegelikult oli küll ainult üks poolik päev, sest ülejäänud päevadel käisime muuseumis (väääga äge) ja kohalik omavalitsus korraldas igasuguseid üritusi, mis iseenesest oli väga huvitav ja informatiivne. Muidu tuleb esimese semestri jooksul teha 20 praktikapäeva ning teise semestri jooksul umbes 10 päeva (edasise kohta ei tea), mis minu arvates on ülimalt positiivne, sest siis saab ju kohe algusest peale aimu, missugune see õpetaja elukutse üldse on. Tore on ka see, et tegelikult võib oma praktikakooli alati kohale minna ja nö teha vaatlusi ja aidata jne. ehk siis kohapeal praktiseerida.  Minu esimene praktipäev oli ka igati meeldiv - olin eelkooliklassis ehk siis umbes 6-7 aastaste lastega. Tingitult kooli asukohast oli klassis rootsi lapsi vähem kui immigrantide lapsi, mis  iseenesest on oi-kui-huvitav, kui ma tahaksin kirjutada lõputöö nt somaalia laste keelevigadest vms :D Ja lastele ma meeldisin, sain kuhjaga komplimete stiilis: õpetaja, sa oled nii kena… õpetaja, sinuga on nii tore koos joonistada… õpetaja, kas sa tuled ikka homme tagasi… :P  Niiviisi võib mulle veel see idee õpetajaks saamisest meeldima hakata…