Seega on põhjust tõdeda, et valitsus näpuotsaga annab (maamaksu kaotamine alates 2013. aastast) ja sülega võtab (käibemaksu tõus, kütuse- ja elektriaktsiisi kasv). Selleks, et käibemaksu tõusust tulenevaid korteri või  maja soetamisega seotud täiendavaid väljaminekuid maamaksu vabastusega tasa teenida, kulub kümneid aastaid. Koalitsioonipoliitikute väited, et nad muretsevad selle üle, kuidas Eesti inimesed suudaksid endale oma kodusid soetada ja kommunaalkulusid maksta, ei kõla nende näidete varal kuigi usutavalt. Kümne ega 100 euroga, mida tulevikus saab tänu maamaksu kaotamisele kokku hoida, pole võimalik oma elamistingimusi kvalitatiivselt parandada. Aga just sellele rõhus valitsusliidu retoorika. Maamaksust sai justkui  imerelv hinnatõusude tõkestamisel. Ühes Riigikogu infotunnis leidis põllumajandusminister, et maamaksu kaotamine on suur samm inimeste elujärje parandamisel.