Vanasti sünnitasid udmurdi naised saunas. Sellest on kirjutanud 20. sajandi algul udmurdi etnograaf K. Gerd. Tema andmetel Glazovi maakonna kohta, mis jääb udmurtide kesksele asualale, sünnitavad naised peaaegu alati saunas.  Seda on tehtud põhjendusega, et saunas on sünnitus kergem, sünnitaja keha lõõgastub saunasoojuses ja laps sünnib kiiremini.  Tundes tuhusid, palub rase aegsasti oma ämmal kütta saun ja tema soov kuulub peaaegu alati täitmisele. Sünnituse ajal või pärast seda peetakse siinsamas palvus naiste jumalustele. Omaette kombetäitmine ja  sõnumised kuuluvad ka nurganaise ja vastsündinu pesemise ning talle nime andmise juurde. Kui naine ehk ei sünnitagi saunas, peab ta ikkagi sauna minema, milline ka poleks ta seisund. Kui ta ise sauna minna ei suuda, viiakse ta raami või saani peal. Saunaskäigule omistatakse siin puhastavat toimet. Kui lapse naba on seotud, viib abistajanaine tema saunaahju juurde ja sõnub: "Kasvagu õnnega, olgu tal oma kolle, oma kodu." Nabanöör kaevatakse samas saunapõranda alla. Siinsamas pestakse last künas sooja veega. Saunas  antakse vastsündinule ka esialgne nimi mun'tšo nim - saunanimi, et teda kaitsta kurjade jõudude, haiguste ja surma eest (Gerd 1993: 38, 39, 43, 51). Ämmaemand palub vastsündinuga saunast tulles teel juhuslikult vastu sattunuid lapse isa poole sisse astuda "võid sööma", selgitades, et ollakse saabunud Kaasanist, Moskvast vm (Vereštšagin 2000: 17). Vastsündinut on kombeks saunas pesta kolmel esimesel elupäeval või isegi 40 päeval järjest. Praegu pole see kõikjal enam normiks, kuid kolmel esimesel  sünnitusjärgsel päeval käib nurganaine saunas ja viib sinna ka imiku. Udmurtide uskumuse järgi võib kuri vaim lapse ära vahetada; niisugusel juhul toimub lapse sümboolne tagasivahetamine saunas (Tšernõhh 1996: 295). Vastavalt sellele uskumusele peab ema last saunas tema esimese 40 elupäeva vältel oma kätel hoidma. Lisatagu, et rahvapärimuse järgi sünnitavad isegi mütoloogilised veteolendid saunas (Vereštšagin 1996: 176). Seega on saunal eriline koht teispoolses maailmas, kus nähtavasti kehtib samuti piiriala staatus  (vt ka Minnijahmetova 2000).