Nõukogude Liidu riigipea Mihhail Gorbatšovi kaks algatust riigi reformimiseks 1980. aastate teisel poolel, mis viisid lõpuks NSV Liidu lagunemisele    1980ndate keskpaigaks ei suutnud NSV Liit enam olla maailma supervõim. Hädavajalikud olid reformid välis- ja sisepoliitikas, majanduses jm. Neid asus ellu viima 1985. a NSV Liidu juhiks saanud Mihhail Gorbatšov. Tema uuenduspoliitika põhines kahel algatusel: perestroikal ja glasnostil.    Perestroika (eesti k 'ümberehitus', nimetatud ka uutmiseks) tähendas poliitilise ja majandussüsteemi reformimist. Teoks said mitme kandidaadiga valimised, mõnevõrra vähenes riigiaparaadi tsentraliseeritus ja rohkem otsustusõigust anti alumistele tasanditele (sh liiduvabariikidele). Ka majanduses vähendati tsentraliseeritud juhtimist, lubades mh kooperatiivide (väikeettevõtete) ja välisinvestoritega ühisettevõtete asutamist.    Glasnost (eesti k 'läbipaistvus') tähendas avalikkuse laialdasemat  informeerimist, näiteks päevaprobleemidest, poliitiliste otsuste tagamaadest, minevikus tehtud vigadest jne.    Need algatused andsid elanikkonnale (esialgu piiratud) sõnavabaduse ja poliitikas osalemise õiguse, mis muutus lõpuks Nõukogude režiimi poolt kontrollimatuks ning viis NSV Liidu lagunemiseni.