Heldur Niit kuulub nn vana kooli toimetajate hulka, kelle täpsus, erudeeritus ja eesti keele kasutus on imetlusväärsed. Olles toimetaja par excellance, on Heldur Niit eeskujuks ja õpetajaks nii mitmelegi noorema põlvkonna toimetajale. Autorid, kelle tekste Heldur Niit on toimetanud, hindavad tema tööd kõrgelt ja kinnitavad, et nende artiklid on saanud märksa paremad kui enne. Heldur Niit on ka parim asja­tundja 19. sajandi eesti kirjandustekstide alal (F. R. Kreutzwald jt). Eesti Kirjanike Liit tahtis Heldur Niidu esitamisega keeleauhinna kandidaadiks rõhutada toimetajainstitutsiooni tähtsust eesti keele hoidmisel ja eesti kultuuri edendamisel.    Mart Meri, Keele ja Kirjanduse peatoimetaja:  Heldur Niidu kui toimetaja puhul tuleb esile tõsta tema  töötamise põhimõte: rakendada ka teaduslikes tekstides eesti emakeele väljendusrikkus täpse mõtte teenistusse. Seda põhimõtet järgides on toimetaja Heldur Niit olnud nõudlikuks õpetajaks ja juhendajaks eesti filoloogide mitmele põlvkonnale. Paljud uurijad on tunnistanud, et just Heldur Niidu toimetajakäe all on nad õppinud kasutama eesti keele võimalusi teadusartiklite kirjutamisel. Heldur Niidu rohkem kui 33 aastat väldanud ja kestev töö Keele ja Kirjanduse toimetuses on ajakirja hoidnud eesti filoloogia  lipulaeva kursil.  Kvantitatiivselt on toimetaja tööd raske mõõta ja seetõttu jääb see enamasti varjatuks, autori ja toimetaja vaheliseks asjaks. Umbkaudu võib hinnata, et Heldur Niidu käe all on ainuüksi Keele Ja Kirjanduse toimetuses mõtteküpseks saanud vähemalt 800 artiklit rohkem kui 8000 ajakirjaleheküljel.  Urmas Sutrop, Eesti Keele Instituudi direktor: