Mitmetes teadusharudes on võrgustikke uuritud juba üsna ammu. Matemaatikas on on  graafiteooria (sealhulgas  juhuslikud graafid), füüsikas kasvavad juhuslikud võrgud, sotsioloogias on empiiriliselt uuritud inimeste omavahelisi mõjusid (arvamuste levik). Majandusteadlaste vaade sarnastele küsimustele on aga natuke erinev. Nimelt eeldavad majandusteadlased, et protsessis osalejad on ratsionaalsed agendid, kes valivad, milline võrk moodustada ja kuidas seal käituda. Selgituseks: valdkond nimega  võrguökonoomika tekkis majandusteaduses juba kaheksakümnendatel, aga tegemist pole sama valdkonnaga. Võrguökonoomikas eeldati abstraktselt võrgu suuruse mõju indiviidide kasulikkusele ja konkreetne võrgu struktuur pole tähtis.