08.06.2009 16:22   "Nii Espoo kui ka riiklikud KMH aruanded on väga mahukad ja neisse on palju materjali kokku pandud, kuid mitmeid eeldatavaid mõjusid on käsitletud ebapiisavalt ega ole toodud piisavalt tõestusi ja põhjendusi ebaoluliste mõjude osas," selgitas keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse asekantsler Harry Liiv Eesti seisukohta.    Näiteks on Espoo KMH aruandes ja Soome riiklikus KMH aruandes piiriülese mõju käsitlus pealiskaudne ning väga lühike - Eestit puudutavat piiriülest mõju on käsitletud Espoo aruande põhidokumendis kokku 1,5 lehel.    Suureks probleemiks osutus ka see, et Venemaa keeldus esitamast oma riiklikku KMH aruannet, kuna riik ei ole ratifitseerinud Espoo  konventsiooni ega ole seega kohustatud käituma sellekohaselt.    Lisaks viitas Eesti uuringute vähesuse probleemile (nt sõjamoona ja setete osas) ning sellele, et kõik uuringud ei ole siiani veel läbi viidud. KMH aruandes ei ole miinidega seotud ohtusid piisavalt põhjalikult käsitletud, samuti on aruandes segadus miinide arvu määratlemisel. Ühtlasi jäi Nord Streami KMH aruandes selgusetuks, kas Nord Streami gaasitrassi rajamine eeldab ehitustööde ajaks piiranguvööndi kehtestamist Eesti majandusvööndis.    Näiteks oli KMH aruandes puudujääke mõjude käsitlemisel inimese tervisele (setete veekihti sattumise tõttu vabanevate mürkainete võimalikke mõjusid kalastikule ning seeläbi võimalikku jõudmist ka inimese toidulauale) ning kultuuripärandile. Samuti ei toodud aruandes välja, milliseid kalapüügipiiranguid ja kus seoses gaasitrassi rajamise ning selle hilisema ekspluateerimisega soovitakse rakendada ega näidatud ära, milliseid kompensatsioonimehhanisme püügipiirangute kehtestamise korral kaluritele  seoses püügivõimaluste vähenemisega kavandatakse.    Lisaks tõi Eesti oma seisukohas välja mitmeid KMH aruandes esinevaid puuduseid ja probleeme seoses gaasitrassi ehitus- ja kasutusfaasis ilmnevate mõjudega, õnnetuste ja riskidega, keskkonnaseire ja mõjudega Natura 2000 aladele.    Nord Stream AG plaanib Läänemerre rajada trassi, mille kaudu saaks tarnida maagaasi Venemaalt Saksamaale. Kavas on ehitada kaks gaasijuhet, mis kulgevad 1220 km pikkusel trassil piki Läänemere põhja Viiburi  (Venemaa) ja Lubmini (Saksamaa) vahel. Ehitustöödega on kavas alustada 2010. aastal. Esimene gaasijuhe peaks tegevust alustama 2011. ja teine 2012. aastal. Gaasijuhtme kaudu on võimalik transportida 55 miljardit kuupmeetrit gaasi aastas. Nord Streami gaasijuhtmete kavandatud tööiga on 50 aastat.