Kuid sellest kõigest hoolimata ei kujunenud linnavalimised 1885. a. lõpul niigi elavaks, nagu eelmised. Suhteline osavõtt vali­mistest langes kõigis klassides, nende hulgas ka opositsiooni  kand­vas III klassis. Kui varemini siin oli valimas käinud 75,0% (1877. a.): ja 70,4 (1881. a.) hääleõiguslikest, siis langes nüüd osavõtt vali­mistest 52,5%-le. Nagu näitavad valimiste arvulised tulemused, oli selle osavõtu protsendi langus tingitud loidumisest sakslaste nime­kirja toetavas valijaskonnas. Seevastu eesti-vene bloki kandidaadid said hääli veel mõnevõrra rohkemgi kui eelmistel valimistel.