Nicholas Carr   ja viitab David Berlindile, et lõpuks on käes aeg, kus väikestel ja keskmistel firmadel pole mingit põhjust ise IT-asju teha või hallata. Nada. Nichts. On müüt, et ise tehes saab odavamalt ja paremini. Praktikas aga, kui mõni erand välja arvata, on õige lahendus siiski IT-firmade usaldamine ja partnerina kasutamine.    Ise tegemine on põhjendatud  vaid neis väikefirmades, kelle põhitegevus ongi tehnoloogiaga seotud. Nii IT-firmad ise kui ka näiteks internetipõhiste äri- või eralahenduste pakkujad, kus konkurentsieeliseks ongi oma IT-inimeste, olgu need siis arendajate või juhtide, teadmised. Ka sel juhul tasub aga suur osa infrastruktuuriga seotust välja anda.    Eesti IT-firmad on juba mitu aastat tasemel, kus selline lähenemine toimib ning IT-firmad suudavad kogu su tehnoloogiavaldkonna käima panna ja ära hallata. Muidugi saab tuua  näiteid, kus IT-ettevõte pole kliendist aru saanud, oma lepingut täitnud või asjadega hakkama saanud. Põhjuseks on aga sageli see, et klient ei saa isegi aru, mis äri ta teeb, lepingut ja kokkuleppeid polegi (mistõttu ei saagi midagi täita) ning hakkama saamine ongi lubatud teenindustaseme raames. Siin on aga küsimus õige partneri valikus ning panustamine ka oma ärist paremale arusaamisele ja selle juhtimisele.    Tavaline ettevõte rikub seda reeglit sageli, öeldes, et väljast võttes on kallim ja ise  tehes saab odavamalt. Aru ei saada aga sellest, et kõrgema hinna eest saab ka hoopis teise sisu ja kvaliteediga teenuse. Ka ise saab ilma eriliste teadmisteta autol süüdet reguleerida või turbo rõhku kruttida, odavamalt kui teeninduse kalli tunnihinnaga, lühi- või pikaajaline tulemus ei pruugi aga olla see.    Eesti IT-tööjõu põud aitab kindlasti kaasa sellele, et sisemised IT-inimesed kaovad ning need asendatakse välise IT-outsourcinguga. Kas firmades töötavad IT-spetsid ja -juhid peaks ennast  ohustatult tundma? Kindlasti mitte, töö IT-firmades annab neile tegelikult palju suuremad arenguvõimalused ja põneva töö.