Salki bioloogiliste uuringute instituudi teadlased said hakkama olulise läbimurdega katsetes selgitamaks välja, mil moel pikendab kaloritarbimise piiramine eluiga.  Paljud teaduslikud uuringud on üheselt näidanud, et oluline kaloritarbimise piiramine tõstab märkimisväärselt paljude alamate eluvormide, ent näiteks  ka hiirte ja koerte eluiga, ent selle seose täpsed põhjused on seni jäänud üsna segaseks.  Kuigi kaloritarbimise kuni 30% võrra piiramise mõju inimorganismile ei ole veel täpselt teada (üldiselt arvatakse siiski, et see võiks inimese elueale lisada koguni 15-20 aastat), on paljud inimesed otsustanud pikema ja tervema elu nimel seda meetodit kasutama hakata.  Nüüd õnnestus USA teaduri Andrew Dillini uurimisrühmal nematoode ehk ümarusse (Caenorhabditis elegans) uurides teha kindlaks geen, mis on antud mehhanismiga otseselt seotud.  Nimelt märkasid uurijad, et ümarussidele, kelle organismist oli eemaldatud geen  pha-4, ei avaldanud kaloritarbimise piiramine tavaomast elupikkust tõstvat mõju.  Kui aga pha-4 mõju katses uuritud ümarusside organismile aktiviseeriti, tõstis see "dieedil" olevate nematoodide eluea veelgi kõrgemale.  Dillin märkis, et  tegemist on esimese teadaoleva geeniga, mille olemasolu on kaloritarbimise piiramise elupikkust kergitavaks toimeks absoluutselt hädavajalik ja leid võimaldab hakata välja selgitama antud mõju aluseks olevaid molekulaarseid mehhanisme.  Ta lisas, et kuigi uuring viidi läbi ümarussidel, laieneb see suure tõenäosusega ka paljudele teistele liikidele, sest ka näiteks imetajatel ning nende seas inimeselgi, on kolm pha-4'ga väga sarnast geeni, mida nüüd põhjalikult uurima asutakse.  Kui sarnane seos  ilmneb ka inimese puhul, tekitab see võimaluse loomaks ravimeid, mis imiteerivad kaloritarbimise piiramise mõju elupikkusele ilma, et inimene peaks tegelikult tarbitavate kalorite hulka piirama.  Laias laastus on bioloogide kinnitusel elukestvuse tõstmiseks kaks viisi - kaloritarbimise piiramine ning insuliinitundlikkuse rakutasandil alandamine.  Neist viimast on väga põhjalikult uuritud ja eksperimentide käigus elasid sellisel moel geneetiliselt modifitseeritud hiired oma normaalsetest  liigikaaslastest kuni kaks korda kauem.  Paraku kaasneb antud meetodiga mitmeid ebameeldivaid kõrvalnähte (piiratud kasv, võimetus normaalsel moel järglasi saada jne).  Kaloritarbimise piiramise puhul samasugused probleemid ei ilmne (või siis ilmnevad oluliselt väiksemas  mahus) ning tarbitavate kalorite hulga vähendamine ligikaudu 30% võrra annab eksperimentide käigus kasutatud loomadele reeglina 20%-30% pikema eluea.  Samas toonitavad eksperdid, et kaloritarbimise piiramist ei tohi mingil juhul segi ajada nälgimisega - kui organism ei saa vajalikku kogust erinevaid toitaineid, on tulemuseks keskmisest lühem eluiga ning mitmete krooniliste tõbede kuhjumise tõttu madala kvaliteediga vanaduspõlv.    Vaata ka: