Ajakirja Physical Review Letters värskes numbris tutvustatavast Hollandi teadlaste uuringust ilmneb, et vastupidiselt populaarsele arvamusele ei maksa Uraanilt ja Neptuunilt teemante otsida, sest seal on nende moodustumiseks liiga vähe süsinikku.  Mitmed teadlased on varem pidanud väga tõenäoliseks, et Uraani ja Neptuuni sees valitsev tohutu surve võib muuta sealse süsiniku teemanditeks.  Ent Amsterdami ülikooli teaduri Luca Ghiringhelli juhitava töörühma arvutisimulatsioon näitas üheselt, et kuigi põhimõtteliselt on teemandite moodustumine väga pika aja jooksul võimalik, kestaks see antud oludes (Uraan ja Neptuun  koosnevad süsinikust vaid ca 1%-2% ulatuses) siiski kauem, kui on universumi praegune vanus, mistõttu ei ole teemandikaevanduse rajamine antud planeetidele lähimal ajal eriti hea mõte.  Samas näitab teadustöö, et teemandid võivad moodustuda sarnast tüüpi planeetide sees, mille süsinikusisaldus on suurem.  Uuringus kaasa löönud Daan Frenkel Amsterdami aatom- ja molekulaarfüüsika instituudist selgitas, et planeedid peavad teemandite tekkeks koosnema süsinikust vaid umbes 15% ulatuses.  Ghiringhelli  ja Frankeli kinnitusel leidub teemante aga peaaegu kindlasti valgete kääbustähtede sisemuses.  Mõned sellistest tähetuumadest koosnevad asjatundjate hinnangul kuni 50% ulatuses süsinikust, mis peaks teemandite moodustumiseks olema enam kui küll.  Kui valge kääbustäht on veel noor ja kuum, peaks süsinik selle sisemuses esinema vedelal kujul, ent kui täht jahtub, hakkab vedelik teemandiks kristalliseeruma.  Näiteks BPM 37093 nimelise valge kääbustähe uurimine on paljastanud, et selle tuumas võib paikneda meie koduplaneedi mõõtu kristall.  Nii või teisiti asuvad valged kääbustähed loomulikult Maast liiga kaugel, et me kunagi sealt pärit teemandeid kanda  saaksime.  Ka oleks antud taevakehadest teemandite kättesaamine üks ülimalt keeruline ettevõtmine, sest valgete kääbustähtede pinnal valitsev gravitatsioon on suisa tohutu.    Vaata ka: