Weimaris sündinud August Kotzebue (1761-1819) saabus 1781. a Peterburgi, et asuda juristina Venemaa teenistusse. Kahe aasta pärast siirdus ta Tallinna, kus ta nimetati ülemkohtu assessoriks, 1785. a sai ta Eestimaa kubermangumagistraadi presidendiks ning tõusis aadliseisusse. Saksamaal Goethe käe all teatriõhku nuusutanud Kotzebue lõi 1784. a kaasa Tallinna esimese teatri (Revaler Liebhaber-Theater)  asutamises. Teater avati tema komöödiaga "Igal narril oma müts".  Saksa näitekirjanik, prosaist, teatrijuht ja Vene keisririigi ametnik.Oma aja kohta oli ta tunnustatud ja populaarne tegelane, pidas kirjavahetust Goethega, Beethoven on mitmele tema näidendile kirjutanud saatemuusika.  Muide Tartu loodusteadlase K.E.Baeri kinnituse kohaselt võlgneme temale ka kartuli sissetoomise Eestisse: selle tundmatu kultuuri populariseerimiseks korraldas ta ümbruskonna talurahva (Vardi mõis, Nissi kihelkond) seas  näitlike kartulipaneku ja -noppimise talguid, millest ta ka ise osa võttis.  1799.aastal saadeti dramaturg tsaari korraldusel Siberisse asumisele. Pärast asumiselt naasmist hakkas ta Vardi mõisas toimetama Napoleoni vastast tigedat ja teravmeelset satiiriajakirja ning saavutas peagi üleeuroopalise kuulsuse. "Die Biene" (1808-1810) ja "Die Grille" (1811-1821), mida anti välja Königsbergis. Loomulikult sattus ta ärevusse, kui Napoleon tuli Venemaale sõjakäigule. Teatakse rääkida, et se1 ajal olnud  Kotzebuel Vardil kahehobusetõld põgenemiseks pidevalt rakkes.  Kuid kunagine liberaal pussitati teoloogiaüliõpilase Karl Sandi poolt surnuks kui "Püha Liidu" oletatav käsilane. See sündis 1819. aastal, kõigest üks aasta pärast näitekirjaniku poja Otto Kotzebue naasmist Tartu Ülikooli poolt korraldatud esimeselt ümbermaailmareisilt. (Lennart Meri "Lähenevad rannad", Eesti Raamat 1977, lk 184)