Aga kas see selgitus ikka tegelikult on piisav selgitus? Küsime otse: kui meid huvitab aju, siis kas see, et aju kasutab vihjeid ruumilise sügavuse kohta, et hinnata objektide suurust, selgitab seda, kuidas see protsess tegelikult ajus toimub? Ei. On väga naljakas, et paljud ajuteadlased ise ka lepivad sellise selgitusega, mis tegelikult midagi ei selgita. Mida me tahaksime teada, oleks hoopis see: kuidas toimub ajus vastavate eelteadmiste integreerimine sisendiga, nii et meie teadvustatud kujutises on tagumine pall selgelt suurem kui esimene pall? Kuidas võrkkestal täpselt sama suure kujutisega objektid saavad ajus töödeldud nii, et teadvusesse jõuavad nad selgelt erinevate suurustega? Kus ja kuidas teekonnalt võrkkestalt ajju toimuvad protsessid, mis teevad samasuurtest pallidest sõltuvalt kontekstist erineva suurusega pallid? Näiteks on selge, et see võrkkestalt tuleva sisendi integreerimine eelnevate teadmistega peab toimuma enne teadvustamisprotsessi, sest teadvuses on pallid ju juba erineva suurusega. Seega annaks selle integratsiooniprotsessi uurimine aimu ka teadvustatud kujutise ajastuse kohta. Ehk on aga koguni nii, et see integratsiooniprotsess sisendi ja eelnevate teadmiste vahel on teadvustatud kujutise tekkimiseks tarvilik?