Algas vali okupatsiooniaeg. Sõjariistad korjati rahva käest ja linna komandantuurist anti igale kodanikule omaniku sõrmejäljega varustatud isikutunnistus.  Seati sisse kiires korras saksa koolid, kohtud, politsei ja kõiksugu majandusohvitserid. Endise ametliku vene keele asemele omavalitsuse asutuses, kohtus ja koolis astus saksa keel. Rahukohtunikuks seati umbkeelne saksa sõjaväelane, kes tõlgi abil rahvaga asju arutas. Seltside ruumid rekvireeriti, kusjuures erakordselt halvasti toimetati "Säde" seltsi ruumega. Sinna asetati sõjaväe hobused. Ainult saksa "Musse" seltsi ruumid jäeti vabaks, remonteeriti tarviliselt ja avati siis suure pidulikkusega ning Saksa  riigi hümniga, "Heil dir im Siegeskranz" lauluga. Linnaasjade juhtimine seisis linnapealiku major Lewini käes ja linnavalitsuse asemele seati magistraat, kellede liikmed nimetati Saksa sõjaväevõimude poolt ja kelledel ühes linnavolikoguga oli ainult nõuandev hääleõigus. Paar korda kutsuti ka kokku endine, enne revolutsiooni valitud volikogu, kuid mitte linnaasjade juhtimiseks, vaid okupatsioonivõimu soovide ja korralduste kuulamiseks. Esimene koosolek oli 27. märtsil, kus bürgermeister Raue teatas, et  saksa okupatsioonivõim ei tunnista revolutsiooni ajal, 1917. a valitud volikogu, ei ka tema poolt maksma pandud korraldusi, mispärast kokku on kutsutud endine, 1914. a valitud volikogu. Teiselt, et sõjaväevõimude poolt magistraadi liikmeteks kohalike elanike hulgast on määratud kolm sakslast ja kolm eestlast, kes juba oma kohuste täitmisele on asunud, mis praegustes oludes ei saa kerge olema. Linnavolikogu kinnitas ühel häälel võimude poolt nimetatud ja Valgas lugupeetavate kodanikena tuntud isikud ametisse,  nimelt: bürgermeistriks Oskar Raue, nõunikeks Hans Eineri, Theodor Rickweili, Simeon Haynbergi, Alfred Mõttuse ja Wilhelm Grossi, tõotates neile täielist volikogu usaldust. Bürgermeister Raue tänas volikogu temale avaldatud usalduse eest, mis teda kui baltisakslast peale kaheaastase Siberi vangistuse iseäranis rõõmustada (teatavasti saadeti ilmasõja ajal meie maa sakslased kui poliitiliselt kahtlased ajutiselt Siberisse). Peale selle otsustati bürgermeistri ettepanekul 60 000 rbl suuruses laenu teha  magistraadiametnike palgamaksmiseks. Teine ja viimane koosolek peeti 10. mail, mis kandis erilist laadi, sest päevakorras osutus Valga linna "patukahetsus".