Mulle jääb mulje, et tegelikult ei saagi Eesti tarkvaratootmine veel kuigi innovatiivne  olla - "päris" programmeerijad ongi need, kes väga noorelt õppima hakkasid ja arvestades, et tegelikult tulid arvutid Eestisse ca. 15 aastat tagasi (vähemalt oli see aeg, kui oli võimatu veel koolis õpetajale tööd diskil anda), siis näiteks 10 aastaselt õppima hakanud on hetkel 25 (tuues näiteks iseennast) …Ahti on üks väheseid näiteid, kes 1982 aastal arvutile ligi pääses ja proges - http://www.bluemoon.ee/team/ahti/index.html. Siit lihtne järeldus - nende hulgas, kes praegu on 10 aastased, tuleb häid programmeerijaid (aja jooksul) vähemalt 10, aga kuni 100 korda rohkem, kui minu generatsioonis oli …või teist pidi - ütleme, üle 140 IQ peaks olema 2%-il inimestest ehk siis 14 000 eestlasel, kellest alla 15 aastased on ehk ca. viiendik ehk siis 2 800, kellest enamus ilmselt puutub programmeerimisega noorelt kokku - sellise äärmuslikult robustse hinnangu kohaselt võiks häid programmeerijaid järgmise 10 aasta jooksul tulla juurde oma 1000 - neist omakorda igalühel veel mõnel teisel alal ka annet, mis muudab programmeerija üldse efektiivseks (programmeerija, kes oskab ainult programmeerimist ja ei saa aru vähemalt ühest muust valdkonnast, ei saa juba "definitsiooni kohaselt" olla innovatiivne milleski muus, kui programmeerimistööriistade arendamises - mis on ka põhjus, miks meil on tänapäeval sedavõrd head programmeerimistööriistad).