XIX sajandil rahvastiku juurdekasv aeglustus. Selle põhjuseks oli Eestis varakult alanud demograafiline üleminek. 1858. aasta hingerevisjoni järgi elas Eesti alal 750 000 inimest ja 1881. aastal toimunud esimese Eesti- ja Liivimaa rahvaloenduse järgi 889 000 inimest. Sama loenduse järgi oli Eesti rahvastikust 89,9% eestlasi, 5,3% sakslasi, 3,3% venelasi, 0,6% rootslasi ning 0,4% juute.