Događaji
 26. travnja – Jezična naredba austrijskog ministra Bienertha kojom je hrvatski jezik uveden u potpunosti kao službeni jezik u Dalmaciji.Gimnazija Vladimira Nazora, Zadar Gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom 1897. – 1921 1883. godine bio je prihvaćen prijedlog na sjednici Dalmatinskog sabora, kojim je hrvatski postao službenim jezikom u Dalmatinskom saboru i Zemaljskom (pokrajinskom) odboru te kada je odlučeno i da se sa strankama mora obraćati hrv. jezikom i da u drž. službu nitko ne smije biti primljen ako ne poznaje hrvatski. Zbog zatvaranja Sabora nije izglasovan prijedlog da hrvatski jezik bude službeni jezik u svim državnim uredima u Dalmaciji, pa je tek 1909. donesena je odluka da hrvatski jezik bude službeni jezik u sudstvu, upravi i školstvu Dalmacije, koja je stupila na snagu tek 1912. godine.():  , Zadarski list. 20. srpnja 2008. Pristupljeno 15. svibnja 2019.
 8. listopada – U Zagrebu je osnovan Hrvatski športski savezhttp://www.hns-cff.hr/?ln=hr&w=o_hns&d=povijest_1912

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 17. siječnja – Anka Jelačić, hrvatska operna pjevačica († 1968.)
 18. siječnja – Oskar Davičo, srpski književnik († 1989.)
 27. siječnja – Pavao Ivakić, hrvatski svećenik († 1945.)
 28. siječnja – Colin Munro MacLeod, kanadsko-američki genetičar († 1972.)
 15. veljače – Miep Gies, nizozemska humanitarka († 2010.)
 21. ožujka – Šime Vučetić, hrvatski književnik († 1987.)

 Travanj – lipanj
 12. svibnja – Branko Marjanović, hrvatski filmski redatelj i montažer († 1996.)
 15. svibnja – James Mason, britanski glumac († 1984.)
 20. lipnja – Errol Flynn, američki glumac australskog porijekla († 1959.)
 23. lipnja – Li Xiannian, kineski vođa († 1992.)
 16. kolovoza – Truda Braun-Šaban, hrvatska umjetnica († 1948.)

 Srpanj – rujan
 28. srpnja – Malcolm Lowry, britanski romanopisac († 1959.)
 12. rujna – Ivica Belošević, hrvatski nogometaš († 1987.)

 Listopad – prosinac
 17. listopada – Ana Roje, hrvatska balerina, pedagoginja i koreografkinja († 1991.)
 17. studenog – Ivica Gajer, hrvatski nogometaš i nogometni trener († 1982.)
 26. studenog – Eugène Ionesco, francuski dramatičar rumunjskog porijekla († 1994.)
 27. prosinca – Ivan Mečar, hrvatski sindikalni radnik, sudionik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije († 1943.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 24. ožujka – John Millington Synge, irski književnik (* 1871.)

 Travanj – lipanj
 18. svibnja – Isaac Albéniz, španjolski pijanist i skladatelj (* 1860.)

 Srpanj – rujan
 19. rujna – Jožef Borovnjak slovenski pisac, politični vladar i rimokatolički svećenik u Mađarskoj (* 1826.)
 29. rujna – Vladimir Vidrić, hrvatski književnik (* 1875.)

 Listopad – prosinac
 11. prosinca – Ludwig Mond, englesko-njemački kemičar i industrijalac (* 1839.)

 Nobelova nagrada za 1909. godinu
 Fizika: Carl Ferdinand Braun i Guglielmo Marconi
 Kemija: Wilhelm Ostwald
 Fiziologija i medicina: Emil Theodor Kocher
 Književnost: Selma Lagerlöf
 Mir: Auguste Beernaert i Paul Henri Benjamin Balluet d'Estournelles de Constant

 Izvori

 Vanjske poveznice

April 26 – Language order of the Austrian Minister Bienertha by which the Croatian language was fully introduced as the official language in Dalmatia.Gymnasium Vladimir Nazor, Zadar Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897.

Question: in what year was the zadar gymnasium with the croatian language

Question: what language was introduced as the official language in dalmatia

Question: where was the official language of the austrian minister bienertha introduced

Question: when did croatian become the official language in dalmatia

Question: what gymnasium did vladimir nazor open in 1897

Zadar Gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom 1897 .

April 26 – Language order of the Austrian Minister Bienertha by which the Croatian language was fully introduced as the official language in Dalmatia . Gymnasium Vladimir Nazor , Zadar Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897 .

Dalmatinski je sabor prihvatio 21. srpnja
Autor:
Dalmatinski je sabor prihvatio 21. srpnja 1883. prijedlog da hrvatski jezik bude službeni jezik na zasjedanjima Sabora i Zemaljskog odbora. Zbog zatvaranja sabora nije izglasan prijedlog da hrvatski jezik bude službeni jezik u svim državnim uredima u Dalmaciji. Borba za hrvatski jezik u Dalmatinskom saboru trajala je od samih početaka ustanovljavanja parlamentarnog života u Kraljevini Dalmaciji 1961. godine. Tek je 1909. donesena odluka da hrvatski jezik bude službeni jezik u sudstvu, upravi i školstvu Dalmacije, no ta je odluka stupila na snagu 1912. godine.
Kategorija:
Ocjena:
- Prijavite se ili registrirajte za slanje komentara
- 21 čitanje
Aktualno
LIGA PRVAKA
MINISTARSTVO VANJSKIH I EUROPSKIH POSLOVA
FORMULA 1
Inicijativa da se Putinu oduzme titula počasnog građanina Novog Sada
Borna Ćorić stigao do osam najboljih na turniru u Tokiju
I preostala dvojica Hrvata s “Mirjane K” vratila se kući, troškove repatrijacije i zaostalih plaća riješeni
Bijeli traže prvu pobjedu nad Hajdukom na Rujevici nakon dvije i pol godine i izlaz iz povijesne krize

Question: in what year did the dalmatian sabor propose that the croatian

Question: when did the dalmatian sabor make croatian the official language

Question: when was the decision made that the croatian language should be the official language in

Question: when was the proposal for the official language of dalmatia approved

Question: at which meeting was croatian the official language in 1921

Question: what was the official language in dalmatia in 1909

In 1921 in 1883 a proposal was approved at the meeting of the Dalmatian Sabor , by which the Croatian became the official language in the Dalmatian Sabor and the Zemal ( Pokrajin ) committee and when it was decided and that the parties must be addressed in the Croatian language and that no one may be accepted if he does not know the Croatian .

Due to the closure of Sabora , the proposal was not voted that the Croatian language should be the official language in all state offices in Dalmatia , so only in 1909 the decision was made that the Croatian language should be the official language in the court , administration and education of Dalmatia , which came into force only in 1912 .

20th July 2008.

Question: what was the official language of dalmatia in 1912

20th July 2008.

In 1921 in 1883 a proposal was approved at the meeting of the Dalmatian Sabor, by which the Croatian became the official language in the Dalmatian Sabor and the Zemal (Pokrajin) committee and when it was decided and that the parties must be addressed in the Croatian language and that no one may be accepted if he does not know the Croatian. Due to the closure of Sabora, the proposal was not voted that the Croatian language should be the official language in all state offices in Dalmatia, so only in 1909 the decision was made that the Croatian language should be the official language in the court, administration and education of Dalmatia, which came into force only in 1912. 20th July 2008.


Događaji
 Clara Zetkin u Njemačkoj organizirala Prvu međunarodnu konferenciju žena.
 Robert Baden Powell, engleski časnik, osnovao skautsku organizaciju u Velikoj Britaniji (izviđače).
 Lightner Witmer utemeljio je prvi klinički časopis Psihologijska klinika (The Psychological Clinic).
 Osnovan prvi automobilistički klub u Splitu, Auto-club Spalato.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 23. siječnja – Antonija Fabjan, slovenska katolička redovnica, mučenica i blaženica († 1941.)
 21. veljače – Wystan Hugh Auden, američki pjesnik engleskog porijekla († 1973.)
 7. ožujka – Placido Cortese, talijansko-hrvatski svećenik († 1944.)
 15. ožujka – Zarah Leander, švedska glumica i pjevačica († 1981.)
 22. ožujka – Lucia dos Santos, portugalska redovnica († 2005.)
 23. ožujka – Daniel Bovet, talijanski farmakolog, nobelovac († 1992.)
 23. ožujka – Veljko Maričić, hrvatski glumac († 1973.)

 Travanj – lipanj
 18. travnja – Miklós Rózsa, mađarski skladatelj († 1995.)
 29. travnja – Fred Zinnemann, američki filmski redatelj austrijskog porijekla († 1997.)
 12. svibnja – Katharine Hepburn, američka filmska glumica († 2003.)
 18. svibnja – Tošo Dabac, hrvatski slikar († 1970.)
 22. svibnja – Laurence Olivier, britanski glumac, režiser i producent († 1989.)
 24. svibnja – Mercedes Goritz Pavelić, hrvatska balerina, spisateljica, pedagoginja i koreografkinja († 2003.)
 26. svibnja – John Wayne, američki filmski glumac († 1979.)

 Srpanj – rujan
 13. srpnja – Bonaventura Ćuk, hrvatski katolički svećenik, franjevac, hrvatski pjesnik, polihistor, filozof, zoolog, nastavnik († 1940.)
 16. srpnja – Barbara Stanwick, američka filmska glumica († 1990.)
 27. srpnja – Božo Težak, hrvatski kemičar († 1980.)
 14. rujna – Edel Quinn, irska katolička aktivistica († 1944.)

 Listopad – prosinac
 9. listopada – Jacques Tati, francuski redatelj i glumac († 1982.)
 7. studenog – Dora Maar, francuska slikarica († 1985.)
 14. studenog – Astrid Lindgren, švedska književnica († 2002.)
 28. studenog – Alberto Moravia, talijanski književnik († 1990.)
 22. prosinca – Peggy Ashcroft, britanska glumica († 1991.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 16. veljače – Giosuè Carducci, talijanski književnik (* 1835.)

 Travanj – lipanj
 30. svibnja – Maxwell Tylden Masters – engleski botaničar i taksonom  (* 1833.)
 29. lipnja – Ivan Iletić, pisac i učitelj gradišćanskih Hrvata (* 1841.)

 Srpanj – rujan
 4. rujna – Edvard Grieg, norveški skladatelj, pijanist i dirigent (* 1843.)
 7. rujna – Sully Prudhomme, francuski književnik (* 1839.)

 Listopad – prosinac
 28. listopada – Đuro Deželić, hrvatski književnik (* 1838.)

 Nobelova nagrada za 1907. godinu
 Fizika: Albert Abraham Michelson
 Kemija: Eduard Buchner
 Fiziologija i medicina: Charles Louis Alphonse Laveran
 Književnost: Rudyard Kipling
 Mir: Ernesto Teodoro Moneta i Louis Renault

 Izvori

 Vanjske poveznice

automobilizam, športska grana koja obuhvaća natjecanja u automobilima različitih klasa (trkački, športski, turistički i prototipovi) i kategorija prema radnom obujmu motora. Natjecanja u automobilizmu obuhvaćaju brzinske utrke i ocjensku vožnju. U brzinskim utrkama razlikuju se trkališne, cestovne, brdske i rekordne utrke. Ocjenske vožnje mogu biti: (1) ocjensko-terenska natjecanja u snalažljivosti vozača na nepoznatu terenu, s utvrđenim vremenom prolaska kroz kontrolna mjesta; (2) ekonomsko-tehnička natjecanja u kojima je odsudna što manja potrošnja goriva, a ona mogu biti vremenska (vozači određene dionice prelaze u strogo propisanu vremenu), u zvjezdastoj vožnji (natjecatelji startaju iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj, prelazeći utvrđene dionice u određenom vremenu) i neprekidna (non-stop) natjecanja izdržljivosti na dugim stazama; (3) natjecanja turističkog značaja u kojima natjecatelji kreću iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj; (4) reli natjecanja na dugim stazama u više etapa, sa startom iz različitih mjesta uz ispunjavanje određenih zadataka.
Prva automobilistička utrka u svijetu održana je 1894. na cesti Pariz–Rouen. Prvi automobilistički klub, L’Automobile Club de France, utemeljen je 1895. Međunarodni savez automobilskih klubova (Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus, AIACR), osnovan 1904. u Parizu, uveo je 1924. službenu podjelu automobila na klase. AIACR je 1946. promijenio naziv u FIA (Fédération Internationale de l’Automobile). Od 1950. održavaju se svakogodišnja natjecanja profesionalnih vozača formule 1 za prvenstvo svijeta. Pobjeđuje vozač koji skupi najveći broj bodova na utrkama za Veliku nagradu (Grand Prix) u više zemalja. Prvi pobjednik bio je Talijan G. Farina, a najviše naslova ostvario je Argentinac J. M. Fangio (1951., 1954–57).
Prvi automobil u Hrvatsku, u Vinicu kraj Varaždina, dovezao je 1898. grof Marko Bombelles, a zagrebačkim se ulicama prvi provozao Ferdinand Budicki početkom travnja 1901. Potkraj 1901. prvi automobili pojavili su se i na ulicama Zadra. U travnju 1902. priređena je automobilistička utrka na relaciji Nica–Opatija. Prvi hrvatski automobilni klub utemeljen je 25. IV. 1906. u Zagrebu »da bude društveno, strukovno i znanstveno stjecište za širenje i unapređivanje automobilnoga športa u Hrvatskoj«. Auto-club Spalato u Splitu osnovan je 1907. Prvi ispit za dobivanje vozačke dozvole održan je 28. srpnja 1910. u Zagrebu, a već 4. kolovoza dodijeljena je prva vozačka dozvola F. Budickomu. Sekcija za automobilizam pri Hrvatskome športskom savezu osnovana je 13. VI. 1912., pa se taj datum smatra početkom djelovanja strukovnoga saveza te športske grane. Prva automobilistička utrka za Prvenstvo Hrvatske i Slavonije održana je 8. IX. 1912. na relaciji Zagreb–Varaždin–Zagreb. Hrvatski automobilni list, kao prvo stručno glasilo, izašao je u siječnju 1914. Prva natjecanja na trkalištu održavaju se u Črnomercu u Zagrebu od 1921. Od 1924. u Hrvatskoj djeluje zagrebačka sekcija Automobilskoga kluba Kraljevine SHS. Prva međunarodna automobilistička utrka održana je 1926. i 1927. oko Plešivice sa startom i ciljem u Samoboru. Nakon 1945. ujedinjen je rad automobilističkih i motociklističkih klubova, pa je 1948. osnovan Auto-moto savez Hrvatske. Najveće automobilističko natjecanje, Velika nagrada Jadrana, održavala se 1946–77. na stazi Preluk u Opatiji. Najveća kružna staza u nas izgrađena je 1978. na Grobničkom polju kraj Rijeke. Trkalište Glavica kraj Požege uređeno je 1975. Hrvatski auto i moto športski savez osnovan je 5. X. 1991., a član je organizacije FIA od 1992. Nakon razdvajanja automobilističkog i karting saveza od motociklističkoga saveza, u Zagrebu je 1997. osnovan Hrvatski auto i karting savez. Od sredine 1990-ih postignuti su značajni domaći i inozemni rezultati. Pored brojnih pobjeda na prvenstvima Hrvatske u brdskim utrkama i utrkama na kružnim stazama, Niko Pulić osvojio je prvo mjesto u Brdskom prvenstvu Europe četiri godine zaredom (1999, 2000, 2001, 2002) te u istoj disciplini ponovno 2007.
Citiranje:
automobilizam. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=4752>.

Question: who founded a scout organization in the uk

Question: who organized the first international conference of women

Question: where was clara zetkin born

Question: who organized the events of clara zetkin

Question: what nationality was robert baden powell

Question: where did robert baden powell found a scout organization

The events of Clara Zetkin in Germany was organized by the First International Conference of Women .

Robert Baden Powell , an English officer , founded a scout organization in the UK .

The events of Clara Zetkin in Germany was organized by the First International Conference of Women. Robert Baden Powell, an English officer, founded a scout organization in the UK.


Događaji

 2. siječnja – Jak potres u Zagrebu.
 3. ožujka – Njemački astronom August Kopff otkrio asteroid nazvan 589 Croatia.
 25. travnjaHrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)  ili 1. lipnjaHrvatska nacionalna i sveučilišna knjinica Stari hrvatski časopisi – pregledavanje (pristupljeno 10. lipnja 2017.) osnovan Prvi hrvatski automobilni klub, prvi automobilistički športski klub u Hrvatskoj.
 21. kolovoza – Počeo trodnevni Zbor hrvatske katoličke mladeži na Trsatu, na kojem je donesena odluka o osnivanju HKAD Domagoj.
 28. listopada – Odigrana prva javna nogometna utakmica u Zagrebu (HAŠK – PNIŠK 1:1)Hrvatski nogometni savezZvonimir Magdić, Legende zagrebačkog nogometa, Zagreb, [1996.], str. 2, 11
 22. studenog – U Berlinu uspostavljen SOS,međunarodni signal za pomoć.

 Rođenja
Siječanj – ožujak
 9. siječnja – Karl Bruckner, austrijski književnik († 1982.)
 11. siječnja – Albert Hofmann, švicarski kemičar († 2008.)
 15. siječnja – Aristoteles Onassis, grčki brodovlasnik († 1975.)
 24. siječnja – Vera Misita, hrvatska glumica († 1986.)
 25. veljače – Boris Papandopulo, hrvatski skladatelj i dirigent († 1991.)
 2. ožujka – Boris Demidovič, bjeloruski matematičar († 1977.)

Travanj – lipanj
 13. travnja – Samuel Beckett, dramatičar i romanopisac irskog podrijetla († 1989.)
 25. travnja – Joel Brand, mađarski politički aktivist († 1964.)
 3. svibnja – Mary Astor, američka filmska glumica († 1987.)
 17. svibnja – Zinka Kunc, hrvatska operna pjevačica († 1989.)
 24. svibnja – Harry Hess, američki geolog († 1969.)
 3. lipnja – Josephine Baker, američko-francuska glumica, pjevačica i plesačica († 1975.)

Srpanj – rujan
 23. srpnja – Vladimir Prelog, hrvatski znanstvenik, kemičar († 1998.)
 5. kolovoza – Joan Hickson, britanska glumica († 1998.)
 5. kolovoza – John Huston, američki filmski redatelj († 1987.)

Listopad – prosinac
 13. listopada – Milo Cipra, hrvatski skladatelj († 1985.)
 14. listopada – Hannah Arendt, njemački filozof († 1975.)
 16. studenog – Edo Kovačević, hrvatski slikar († 1993.)
 11. prosinca – Janez Strašek, slovenski katolički svećenik († 1947.)
 19. prosinca – Leonid Brežnjev, sovjetski političar († 1982.)
 27. prosinca – Ivan Brkanović, hrvatski skladatelj († 1987.)
 30. prosinca – Carol Reed, engleski filmski redatelj († 1976.)

 Smrti
Siječanj – ožujak
 27. veljače – Samuel Pierpont Langley, američki astrofizičar, pionir zrakoplovstva (* 1834.)
 13. ožujka – Susan B. Anthony, američka aktivistica za pravo glasa žena (* 1820.)
 29. ožujka – Slava Raškaj, hrvatska slikarica (* 1877.)

Travanj – lipanj
 23. svibnja – Henrik Ibsen, norveški književnik (* 1828.)

Srpanj – rujan
 13. srpnja – Josip Eugen Tomić, hrvatski književnik (* 1843.)
 1. kolovoza - Anna Vickers, francuska biologinja  (* 1852.)
 21. kolovoza – Josip Kozarac, hrvatski književnik (* 1858.)

Listopad – prosinac
 22. listopada – Paul Cézanne, francuski slikar (* 1839.)
 5. studenog – Štefan Beéry, svećenik i pisac gradišćanskih Hrvata (* 1841.)
 9. studenog – Elizabeta od Presvetog Trojstva, francuska svetica (* 1880.)

 Nobelova nagrada za 1906. godinu
 Fizika: Joseph John Thomson
 Kemija: Henri Moissan
 Fiziologija i medicina: Camillo Golgi i Santiago Ramón y Cajal
 Književnost: Giosuè Carducci
 Mir: Theodore Roosevelt

 Izvori

 Vanjske poveznice

January 2 – Strong earthquake in Zagreb.

Question: who discovered the asteroid 589 croatia

January 2 – Strong earthquake in Zagreb.

Question: when was the croatian encyclopedia automotive, lz miroslav krue�

Question: when was the earthquake in zagreb

Question: what was the asteroid discovered by german astronomer august kopff

Question: what nationality was astronomer august kopff

what nationality was astronomer august kopff

Question: who is the author of the croatian encyclopedia automotive

Question: what happened in zagreb in january 1906

January 2 – Strong earthquake in Zagreb .

March 3 – German astronomer August Kopff discovered an asteroid named 589 Croatia .

25 AprilCroatian Encyclopedia Automotive , LZ Miroslav Krleža ( accessed 10 June 2017 )

January 2 – Strong earthquake in Zagreb. March 3 – German astronomer August Kopff discovered an asteroid named 589 Croatia. 25 AprilCroatian Encyclopedia Automotive, LZ Miroslav Krleža (accessed 10 June 2017)

January 2 – Strong earthquake in Zagreb.

Question: where was SOS established

Question: where was the first public football match played

Question: what did the croatian catholic youth committee decide on

Question: who formed the had domagoj

Question: who formed had domagoj

"Zbor hrvatske katoličke mladeži na Trsatu , na kojem je donesena odluka o osnivanju

Question: when was the first public football match played in zagreb

Question: what was the first public football match played in zagreb

Question: who decided on the establishment of had domagoj

Croatian Catholic Youth Committee at Trsatu

Croatian Catholic Youth Committee at Trsatu

who decided on the establishment of had domagoj

The Croatian Catholic Youth Committee at Trsatu , on which the decision was made on the establishment of HKAD Domagoj .

28 October – The first public football match was played in Zagreb ( HAŠK – PNIŠK 1:1 ) Croatian football federationZvonimir Magdić , Legends of Zagreb football , Zagreb , [ 1996 ] , page 2 , 11 November 22 – In Berlin established SOS , international signal for assistance .

The Croatian Catholic Youth Committee at Trsatu, on which the decision was made on the establishment of HKAD Domagoj. 28 October – The first public football match was played in Zagreb (HAŠK – PNIŠK 1:1) Croatian football federationZvonimir Magdić, Legends of Zagreb football, Zagreb, [1996], page 2, 11 November 22 – In Berlin established SOS,international signal for assistance.

August 21 – Three-day start

Question: when was old croatian magazine published

10 . lipnja 2017 . ) osnovan Prvi hrvatski automobilni klub , prvi automobilistički športski klub u Hrvatskoj .

August 21 – Three-day start

when was old croatian magazine published

Question: on what date did the three-day start of the kad domagoj youth

August 21 – Three-day start

Question: what was the first car sports club in croatia

August 21 – Three-day start

what was the first car sports club in croatia

Question: what was established on august 21, 1906

August 21 – Three-day start

Question: what is the name of the national and university library

August 21 – Three-day start

Question: what was the name of the youth committee at trsatu

August 21 – Three-day start

Croatian national and university library Old Croatian magazine – review ( accessed on June 10 , 2017 ) founded the First Croatian car club , the first car sports club in Croatia .

October 28 – The first public football match was played in Zagreb ( HAŠK – PNIŠK 1:1 ) Croatian football unionZvonimir

Croatian national and university library Old Croatian magazine – review (accessed on June 10, 2017) founded the First Croatian car club, the first car sports club in Croatia. August 21 – Three-day start The Croatian Catholic Youth Committee at Trsatu, on which the decision was made on the establishment of HKAD Domagoj. October 28 – The first public football match was played in Zagreb (HAŠK – PNIŠK 1:1) Croatian football unionZvonimir


Događaji
 Osnovan nogometni klub HŠK Zrinjski Mostar
 Osnovan nogometni klub Chelsea
 lipanj – Pobuna ruskih mornara na oklopnjači Potemkin
 2. travnja – Otvoren željeznički tunel ispod Alpa "Simplon" kojim su povezane Švicarska i Italija.
 4. travnja – U zemljotresu u provinciji Lahore, tada dijelu Britanske Indije, poginulo oko 19000 ljudi.
 Izložbom u Parizu osnovan umjetnički pravac Fovizam.
 18. studenog – Danski princ Karlo postaje kralj Haakon VII od Norveške.
 28. studenog – Irski nacionalista Arthur Griffith osnovao u Dablinu partiju "Sinn Féin", čiji je glavni zadatak bila borba za osamostaljenje Irske od Velike Britanije.
 U Francuskoj je objavljen Binet-Simonov test inteligencije.
 16. prosinca –  Izdan prvi broj američkog zabavnog tjednika Variety.Peter Besas, "Inside Variety", 2000., Ars Millenii, Madrid
 Osnovana je ljevaonica Dalit u Daruvaruhttp://www.mpd-pumpe.hr/ljevaonica-dalit/
 Osnovana je hrvatska tvornica keksa i vafla Koestlinhttp://www.koestlin.hr/o-nama

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 15. siječnja – Anton Dolenc, hrvatski elektrotehnički stručnjak, inženjer elektrostrojarstva i izumitelj († 1984.)
 19. ožujka – Albert Speer, njemački arhitekt i nacistički ministar naoružanja († 1981.)
 23. ožujka – Joan Crawford, američka glumica († 1977.)

 Travanj – lipanj
 30. travnja – Ante Ivanišević, hrvatski kipar († 1969.)
 15. svibnja – Joseph Cotten, američki glumac († 1994.)
 16. svibnja – Henry Fonda, američki glumac († 1982.)
 19. svibnja – Mario Martinolić, hrvatski antifašist († 1943.)
 13. lipnja – Ivana Fišer, prva hrvatska dirigentica († 1967.)
 21. lipnja – Jean-Paul Sartre, francuski filozof i književnik († 1980.)
 22. lipnja – Romano Amerio, švicarski teolog, filozof i publicist († 1997.)

 Srpanj – rujan
 25. srpnja – Elias Canetti, austrijski književnik († 1994.)
 29. srpnja – Dag Hammarskjöld, švedski političar; dobitnik Nobelove nagrade za mir 1961. godine († 1961.)
 12. kolovoza – Hans Urs von Balthasar, švicarski katolički teolog († 1988.)
 25. kolovoza – Sveta Faustina Kowalska, poljska katolička svetica († 1938.)
 17. rujna – Vladan Desnica – hrvatski književnik († 1967.)
 18. rujna  – Greta Garbo, švedska glumica († 1990.)
 27. rujna – Vjekoslav Kaleb, hrvatski književnik († 1996.)

 Listopad – prosinac
 2. listopada – Franjo Šeper, hrvatski kardinal († 1981.)
 23. listopada – Felix Bloch, američki fizičar († 1983.)
 4. studenog – Dragutin Tadijanović, hrvatski pjesnik († 2007.)
 7. prosinca – Gerard Kuiper, nizozemsko-američki astronom († 1973.)
 11. prosinca – Eugen Fink – njemački filozof († 1975.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 24. ožujka – Jules Verne, francuski književnik (* 1828.)

 Travanj – lipanj
 26. travnja – Franjo Glad, hrvatski (međimursko-kajkavski) pisac (* 1846.)
 6. svibnja – Skender Fabković, pedagog, pisac i novinar (* 1826.)
 8. svibnja – Josip Juraj Strossmayer, biskup, političar, kulturni djelatnik i pisac (* 1815.)

 Nobelova nagrada za 1905. godinu
 Fizika: Philipp Lenard
 Kemija: Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer
 Fiziologija i medicina: Robert Koch
 Književnost: Henryk Sienkiewicz
 Mir: Bertha von Suttner

Izvori

 Vanjske poveznice

U tvornici Koestlin više od 100 godina proizvode se keksi, čajna peciva, vafli, trajna slana peciva (štapići i pereci) te ekstrudirani proizvodi tipa flips.
Proizvodnja se odvija na deset proizvodnih linija u pet proizvodnih procesa instaliranog kapaciteta 25.000 tona na godinu, ostvarivog radom u tri smjene.
Danas Koestlin zauzima prvo mjesto u izvozu keksa i srodnih proizvoda, vafla na području EX YU i ostalih zemalja, dok u Hrvatskoj zauzima prvo mjesto u prodaji keksa, a drugo u prodaji vafla. Koestlin 60% ukupne proizvodnje plasira na strana tržišta, osobito u Bosnu i Hercegovinu, Poljsku, Sloveniju, SAD, Švedsku, Slovačku, Češku, Rusiju, Srbiju, Hong Kong, Izrael, Jordan, Australiju, UAE, Austriju, Italiju i Crnu Goru.
U Hrvatskoj Koestlin posluje sa svim renomiranim trgovačkom tvrtkama, bilježeći kontinuirani rast realizacije. Prateći trendove na europskom tržištu u suradnji s određenim trgovačkim partnerima Koestlin je ušao u proizvodnju proizvoda pod robnom markom (private label).
Obogaćujući tradiciju novim spoznajama, istovremeno razvijajući modernu tehnologiju danas se Koestlin može pohvaliti sa četrdeset proizvoda u oko osamdeset različitih pakiranja.
Koestlinova osobitost prepoznata je i nagrađena mnogim nagradama od kojih posebno treba izdvojiti dvije velike zlatne medalje za stalnost kvalitete za lider proizvode Karat i Cappuccino, te medalju Šampion kvalitete za Speculaas koji je prvi proizvod u Hrvatskoj iz brašneno konditorskog programa nosioc tog laskavog priznanja.
Koestlinovi proizvodi nagrađeni su i 2002. i to vafel Java – zlatna medalja kvalitete i Rum kocke – Šampion kvalitete. Važno je napomenuti da je Koestlin jedini proizvođač u konditorskoj industriji koji je drugu godinu za redom vlasnik priznanja Šampiona kvalitete.
Posebno treba izdvojili i Paris grupu koja se proizvodi po originalnoj i jedinstvenoj Koestlin recepturi staroj više od trideset godina. Apsolutni lider među našim proizvodima je Piknik, keks četrdesetogodišnje tradicije, koji u novoj ambalaži osvaja sve više kupaca te ruši rekorde u prodaji.
U posljednjih nekoliko godina su instalirane četiri nove tehnološke linije: sendviča (Austrijskog proizvođača Hecrona-Haas), dvije linije slanih štapića i pereca poznate svjetske marke Werner & Pfleider , te ekstrudiranih proizvoda – flipsa renomirane svjetske marke Schaf. Osim toga instalirano je 15 automatskih linija za pakiranje proizvoda tipa horizontalnih i okomitih flow- pack pakerica na kojima dobivamo pakiranje proizvoda u trendu s najpoznatijim svjetskim markama.
Koestlin ubrzano radi na razvoju proizvoda i tehnologije. Uvođenjem novih proizvoda te razvojem i poboljšanjem kvalitete postojećih, redizajnom ambalaže slijedi zahtjeve tržišta i potrošača što mu je oduvijek glavni moto poslovanja.
O razvoju Koestlina kao i dobro poznatoj kvaliteti Koestlinovih proizvoda vodi računa stručni tim inženjera, tehničara koji su posvećeni održavanju tradicije i uvođenju novih tehnoloških rješenja kao i praćenju najrazvijenijih dostignuća struke i prakse.
Koestlin tvornica keksa i vafla danas zapošljava oko 470 radnika. Osobito se vodi računa o kvaliteti radne snage, tako da u proizvodnom procesu radi stručna radna snaga školovana u okviru Konditorske škole u Bjelovaru, a kontinuiranim edukacijama usavršavana u pogonu Koestlina na tradiciji stogodišnjeg iskustva i najmodernijih dostignuća struke i tehnike.
Koestlin proizvodnjom visokokvalitetnih i moderno dizajniranih proizvoda ima zadatak osvajanje povjerenja i zadovoljavanje potreba potrošača uz ostvarivanje profita, osiguranja potreba radnika i učvršćivanja pozicije kao jedne od vodećih kompanija sa 100 godina tradicije i kvalitete. Koestlin treba zadovoljiti potrebu čovjeka za zdravstveno ispravnom hranom, te poboljšati kvalitetu života svakog pojedinca i društva u cjelini.
Koestlin je uspješna tvrtka sa više od 100 godina tradicije, koja će svojim poslovnim rezultatima težiti zadržati jedno od vodećih mjesta na hrvatskom tržištu u konditorskoj industriji i zadržati prvo mjesto u proizvodnji brašneno konditorskih proizvoda. To znači proizvodnja prepoznatljivih, a i novih visokokvalitetnih proizvoda, koji će kvalitetom i cijenom zadovoljiti potrebe potrošača, ostvariti profit i osigurati potrebe zaposlenika i vlasnika. U susjednim zemljama u kojima smo dosta dobro plasirani nastojat ćemo zadržati postojeće pozicije. Unatoč sve većoj konkurenciji povećanje proizvodnje ostvarit ćemo izlaskom na nova tržišta kako EU, tako i Dalekog Istoka, Amerike, Rusije.

Question: who founded the sinn féin party

Question: where was the fovizam exhibition held

Question: where was the earthquake that killed 19,000

Question: how many people died in the earthquake of lahore

Question: who became king haakon vii of norway in november 1905

Question: who did prince charles become in november 1905

Question: who was the artistic director of the lahore exhibition

Question: who became king haakon vii of norway

Events Founded football club HŠK Zrinjski Mostar Founded football club Chelsea June – Rebellion of Russian Navy on the Potemkin coast on April 2 – Open railway tunnel under the Alps “ Simplon ” which connects Switzerland and Italy .

April 4 – A earthquake in the province of Lahore , then part of British India , killed about 19,000 people .

The exhibition in Paris founded the artistic direction Fovizam .

November 18 – Prince Charles becomes King Haakon VII of Norway .

November 28 – Irish nationalist Arthur Griffith founded in Dublin the “ Sinn Féin ” party , whose main task was to fight for Ireland ’s independence from the United Kingdom .

Events Founded football club HŠK Zrinjski Mostar Founded football club Chelsea June – Rebellion of Russian Navy on the Potemkin coast on April 2 – Open railway tunnel under the Alps “Simplon” which connects Switzerland and Italy. April 4 – A earthquake in the province of Lahore, then part of British India, killed about 19,000 people. The exhibition in Paris founded the artistic direction Fovizam. November 18 – Prince Charles becomes King Haakon VII of Norway. November 28 – Irish nationalist Arthur Griffith founded in Dublin the “Sinn Féin” party, whose main task was to fight for Ireland’s independence from the United Kingdom.


Događaji
 U Parizu osnovan Međunarodni savez automobilskih klubova (Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus, AIACR).Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)
 U Italiji službeno osnovana Katolička akcija.
 21. svibnja – U Parizu osnovana najviša svjetska nogometna organizacija FIFA
 16. studenog – John Ambrose Fleming izumio vakuumsku cijev.
 23. studenog – Zatvorene su 3. Olimpijske igre u St. Louisu.

 s radom je započela tvornica u Solinu Sveti Kajo, danas u okviru tvornice Cemexhttp://www.cemex.hr/nase-tvornice.aspx

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 18. siječnja – Cary Grant, američki filmski glumac († 1986.)
 22. siječnja – George Balanchine, ruski baletni koreograf († 1983.)
 2. veljače – Bozorg Alavi, iranski pisac i politički intelektualac († 1997.)
 23. veljače – William L. Shirer, američki novinar i povjesničar († 1993.)
 2. ožujka – Theodor Seuss Geisel, američki pisac i crtač stripa († 1991.)
 18. ožujka – Srečko Kosovel, slovenski pjesnik († 1926.)
 24. ožujka – Adolf Butenandt, njemački kemičar († 1995.)
 30. ožujka – Aleksandrina da Costa, portugalska blaženica i mističarka († 1955.)

 Travanj – lipanj
 6. travnja – Kurt Georg Kiesinger, njemački političar i državnik († 1988.)
 8. travnja – John Hicks, britanski ekonomist i nobelovac († 1989.)
 18. travnja – Drago Gervais, hrvatski književnik († 1957.)
 22. travnja – Robert Oppenheimer, američki fizičar († 1967.)
 11. svibnja – Salvador Dali, španjolski slikar († 1989.)
 2. lipnja – Johnny Weissmüller, američki plivač i glumac († 1984.)
 7. lipnja – Vladimir Gortan, hrvatski politički djelatnik († 1929.)

 Srpanj – rujan
 12. srpnja – Pablo Neruda, čileanski pjesnik († 1973.)
 16. srpnja – Leo Joseph Suenens, belgijski kardinal († 1996.)
 24. srpnja – Delmer Daves, američki režiser i scenarist († 1977.)
 13. kolovoza – Amand Alliger, hrvatski glumac, redatelj i pisac († 1990.)
 19. kolovoza – Nikola Šop, bosanski i hrvatski pjesnik († 1982.)
 26. kolovoza – Christopher Isherwood, britanski pisac († 1986.)
 31. kolovoza – Zlatka Radica, hrvatska operna pjevačica († 1990.)
 27. rujna – Edvard Kocbek, slovenski književnik († 1981.)

 Listopad – prosinac
 1. listopada – Otto Robert Frisch, austrijski nuklearni fizičar († 1979.)
 2. listopada – Graham Greene, engleski književnik († 1991.)
 22. studenog – Louis Néel, francuski fizičar († 2000.)
 11. prosinca – Božena Kraljeva, hrvatska glumica († 1989.)
 17. prosinca – Bernard Lonergan, kanadski filozof († 1984.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak

 Travanj – lipanj
 8. svibnja – Eadweard Muybridge, američki fotograf (* 1830.)
 13. svibnja – Eugen Kumičić, hrvatski književnik i političar (* 1850.)
 15. lipnja – Anton Pavlovič Čehov, ruski književnik (* 1860.)

 Srpanj – rujan
 9. kolovoza – Friedrich Ratzel, njemački geograf, sociolog i etnograf (* 1844.)
 29. kolovoza – Murat V., turski sultan (* 1840.)
 21. rujna – Hinmaton-yalatkit (Joseph), poglavica plemena Nez Percé.
 24. rujna – Niels Ryberg Finsen, danski znanstvenik (* 1860.)

 Listopad – prosinac
 7. prosinca – Adolf Waldinger, hrvatski slikar (* 1843.)
 25. prosinca – Dinko Vitezić, hrvatski književnik (* 1822.)

 Nobelova nagrada za 1904. godinu
 Fizika: John William Strutt Rayleigh
 Kemija: Sir William Ramsay
 Fiziologija i medicina: Ivan Pavlov
 Književnost: Frédéric Mistral i José Echegaray
 Mir: Institut za međunarodno pravo
Izvori

 Vanjske poveznice

Events in Paris founded by the Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus (AIACR).Croatian Encyclopedia of Automobilism, LZ Miroslav Krleža (accessed June 10, 2017)

Question: where were the first automobile rally held

Question: when was the croatian encyclopedia of automobilism published

Question: what does aacr stand for

Question: what is the name of the encyclopedia published by the association internationale des autoobiles clubs

Question: who wrote the croatian encyclopedia of automobilism

Question: in what year was the croatian encyclopedia of automobilism published

Question: what is the name of the encyclopedia that chronicles events in paris

Question: who founded the events in paris

( Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus , AIACR).Hrvatska enciklopedija automobilizam , LZ Miroslav Krleža

Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus ( AIACR )

Events in Paris founded by the Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus ( AIACR).Croatian Encyclopedia of Automobilism , LZ Miroslav Krleža ( accessed June 10 , 2017 )

With the work started the factory in Solin St. Kajo, today within the framework of the Cemex factory

Svugdje gdje nas trebate
Naše tri tvornice cementa i čak 14 terminala za uvrećani i rasuti cement, pružaju nam fleskibilnost u opskrbi naših kupaca.
F. Tuđmana 45, Kaštel Sućurac
godina početka proizvodnje: 1912.
kapacitet:
Salonitanska 19, Solin
godina početka proizvodnje: 1904
kapacitet:
Put Majdana 47/c, Klis
godina početka proizvodnje: 1908
kapacitet:
Podsused
Huzjanova 38, 10090 Zagreb, Hrvatska
GPS koordinate: 45.814967, 15.860835
Maksimir
Jelkovečka 5, 10260 Sesvete, Hrvatska
GPS koordinate: 45.821084, 16.119196
Bakar
Senjska b.b., 51222 Bakar, Hrvatska
GPS koordinate: 45.301918, 14.547843
Metković
Obala Neretvanske Kneževine 1, 20350 Metković, Hrvatska
GPS koordinate: 43.055546, 17.65151
Podsused
Huzjanova b.b., 10090 Zagreb, Hrvatska
GPS koordinate: 45.814967, 15.860835
Naslov: Bosna i Hercegovina
Blatna
Blatna b.b., 79220 Novi Grad, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 44.980346, 16.24739
Prijedor
Rudnička 39, 79101 Prijedor, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 44.974039, 16.720038
Banja Luka (Vrbanja)
Stanka Božića Kobre 4, 78211 Banja Luka, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 44.763236, 17.240923
Tomislavgrad
Mijata Tomića b.b., 80240 Tomislavgrad, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 43.715287, 17.238557
Kupres
Obilaznica b.b., 80320 Kupres, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 43.99755, 17.283152
Ljubuški
Put za Međugorje b.b., 88320 Ljubuški, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 43.200214, 17.582116
Bar
Obala b.b., 85000 Bar, Crna Gora
GPS koordinate: 42.088231, 19.075554
Podgorica
Podanje bb, 81412 Spuž, Crna Gora
GPS koordinate: 42.507026, 19.186378
Bumbarevo brdo
Bumbarevo brdo b.b., 34240 Knić, Srbija
GPS koordinate: 43.904231, 20.630436
Bumbarevo brdo
Bumbarevo brdo b.b., 34240 Knić, Srbija
GPS koordinate: 43.904231, 20.630436
Niš
Bulevar svetog cara Konstantina 80-82, 18000 Niš, Srbija
GPS koordinate: 43.307208, 21.952202

Question: where was the first cemex factory built

započela tvornica u Solinu Sveti Kajo , danas u

Question: what is the name of the factory in solin st. kajo

Question: what is the name of the factory in solin st kajo

Question: where was the cemex factory built in 1904

Question: what is the current name of the factory in solin st. kajo

Question: what is the current structure of the cemex factory

Question: where did the work begin in 1904

With the work started the factory in Solin St. Kajo , today within the framework of the Cemex factory


Događaji

 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Kralj Edvard VII. proglašen indijskim carem
 4. siječnja – Jaroslav Šidak, hrvatski povjesničar († 1986.)
 22. siječnja – Ugovor SAD-a i Kolumbije o gradnji Panamskog kanala
 3. veljače – Britanci u Kanu svladali nigerijske pobunjenike
 3. ožujka – Robert Falcon Scott stiže na najjužniju točku Antarktike
 14. ožujka – Senat SAD-a ratificira gradnju Panamskog kanala

 Travanj – lipanj
 2. travnja – Krvavi sukob između studenata i policije u Španjolskoj
 6. travnja – Dokazano da su dokumenti protiv Dreyfusa bile krivotvorine
 14. travnja – Bugari ubijaju 165 muslimana u Makedoniji
 25. svibnja – Petar Mišković dolazi u SAD
 10. lipnja – Oficiri ubili srpskog kralja Aleksandra i kraljicu Dragu
 16. lipnja – Henry Ford je u Detroitu osnovao Ford Motor Company, jednog od najstarijih, najutjecajnijih i najpoznatijih svjetskih proizvođača automobila.
 21. lipnja – Alf Sjöberg,  švedski kazališni i filmski redatelj († 1980.)

 Srpanj – rujan
 9. kolovoza – Papa Pio X. ustoličen u Rimnu
 12. kolovoza – Kolumbijski Senat odbija ugovor s SAD-om o gradnji Panamskog kanala
 1. rujna – Makedonski pobunjenici digli u zrak mađarski parobrod, 29 mrtvih
 8. rujna – Turci ubijaju 50 000 Bugara
 17. rujna – Turci ubijaju 10 000 ljudi u Makedoniji

 Listopad – prosinac
 2. studenog – SAD šalje tri ratna broda u Panamu
 3. studenog – Kolumbijski pobunjenici proglasili nezavisnost Paname
 6. studenog – SAD priznaje Panamu kao nezavisnu državu
 6. studenog – U Zagrebu osnovan HAŠK
 12. studenog – 10 000 Kineski vojnika ulazi u Mandžuriju gdje su Rusi
 18. studenog – SAD i Kolumbija napokon potpisuju ugovor o izgradnji kanala
 17. prosinca – Braća Wright izveli prvi let zrakoplovom
 31. prosinca – Na proslavi Nove godine u Čikaškom kazalištu Iroquois u požaru umire 578 ljudi

 u Karlovcu radom započinje Hrvatska dionička tvornica kože. Zbog stečaja, 1910. kupuje je Slovenac Andrija Jakil koji proširuje proizvodnju i nastaje tvornica obuće. 1945. tvornica je u državnom vlasništvu i mijenja ime u "Josip Kraš". Nakon privatizacije 1991. dobiva ime Karlovačka industrija obuće d.o.o. – KIO Tvornički kompleks koji se prostirao na 19 tisuća kvadratnih metara srušen je u svibnju 2007. za potrebe njemačkog trgovačkog lanca Lidl koji je kupio zemljište.http://www.poslovni.hr/mobile/hrvatska/karlovac-srusen-kompleks-tvornice-kio-44026

 utemeljena je tvrtka „Prvi križevački paromlin i paropila Hinko Švarc i sinovi“ (tvrtka je sagradila mlin za mljevenje pšenice) u Križevcima. Državno mlinsko poduzeće „Kalnik“ kupuje mlin obitelji Švarc 1946. Pretvorba iz društvenog vlasništva u dioničko društvo Mlinar d. d. obavljena je 1993.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 13. veljače – Georges Simenon, belgijski književnik († 1989.)
 17. veljače – Sadeq Hedayat, iranski književnik († 1951.)
 24. veljače – Vladimir Bartol, slovenski književnik († 1967.)
 26. ožujka – Ivo Žic-Klačić, hrvatski književnik († 1973.)

 Travanj – lipanj
 25. travnja – Andrej Kolmogorov, ruski matematičar († 1987.)
 2. svibnja – Bing Crosby, američki pjevač i glumac († 1977.)
 8. lipnja – Marguerite Yourcenar, belgijska spisateljica († 1988.)
 21. lipnja – Alf Sjöberg,  švedski kazališni i filmski redatelj († 1980.)
 25. lipnja – Anne Revere, američka glumica († 1990.)
 25. lipnja – George Orwell, britanski književnik i novinar († 1950.)

 Srpanj – rujan
 6. srpnja – Axel Hugo Theodor Theorell, švedski znanstvenik nobelovac, († 1982.)
 25. kolovoza – Arpad Elo, mađarski šahist († 1992.)
 11. rujna – Frano Alfirević, hrvatski pjesnik, esejist i putopisac († 1956.)
 11. rujna – Theodor Adorno, njemački filozof († 1969.)
 13. rujna – Claudette Colbert, američka glumica francuskog porijekla († 1996.)

 Listopad – prosinac
 1. studenog – Vladimir Horowitz, američki pijanist ruskog porijekla († 1989.)
 17. prosinca – Erskine Caldwell, američki književnik († 1987.)
 28. prosinca – Neumann János, mađarski matematičar, fizičar i izumitelj († 1957.)
 30. listopada – Krunoslav Draganović, hrvatski povjesničar, svećenik i politički emigrant († 1983.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 2. siječnja – Bono Dobroslav Nedić, hrvatski književnik iz BiH (* 1841.)
 3. siječnja – Alois Hitler, otac Adolfa Hitlera (* 1837.)

 Travanj – lipanj
 17. travnja – Ivan Jesse Kujundžić, hrvatski književnik (* 1842.)
 8. svibnja – Paul Gauguin, francuski slikar i grafičar (* 1848.)

 Srpanj – rujan
 20. srpnja – Papa Lav XIII. (* 1810.)

 Listopad – prosinac
 23. listopada – Francis Ellingwood Abbot, američki filozof (* 1863.)
 1. studenog – Theodor Mommsen, njemački povjesničar i političar, Nobelova nagrada za književnost 1902.
 8. prosinca – Herbert Spencer, britanski filozof i jedan od utemeljitelja sociologije (* 1820.)
 28. prosinca – George Gissing, engleski književnik (* 1857.)

 Nobelova nagrada za 1903. godinu
 Fizika: Antoine Henri Becquerel, Marie Curie i Pierre Curie
 Kemija: Svante August Arrhenius
 Fiziologija i medicina: Niels Ryberg Finsen
 Književnost: Bjørnstjerne Bjørnson
 Mir: Sir William Randal Cremer
Izvori

 Vanjske poveznice

Dubovac
Na mjestu gdje su naši preci odlučili osvojiti i pobijediti močvaru, izgraditi čarobni dvorac koji će ih štititi od zla, sagrađen je Dubovac - polazište budućeg Karlovca kroz prostor i vrijeme, i krajnja točka gdje završavaju životne priče Karlovčana koji počivaju u miru na dubovačkom groblju. Dubovac je početak i kraj. Grad s vlastitim brodogradilištem, pivovarom, dvorcem, veslačkim klubom, alejom platana, crkvama i grobljem ... poznatim i slavnim prezimenima, i svojim poznatim gostionama u kojima još živi onaj stari duh starih Dubovčaka ...
Malo se zna o povijesti Dubovca, o prvim stanovnicima i razlogu zašto je grad nastao baš na tom mjestu. Zna se da je 1339. godine, skoro četvrt tisućljeća prije izgradnje karlovačke Zvijezde, Dubovac već dobio svog posebnog župnika. Imao svoj grb - s ucrtanom položenom šakom kao simbolom jakosti, svoj dvorac za obranu od napadača sagrađen u 13. st. čijom gradnjom je rukovodio Matija Gambon, i svoje stanovnike koji su se nazivali "burgari" ( od burga - grada ), od kojeg kasnije nastaje pojam purgeri.
U vrijeme izgradnje Karlovca, Dubovac je bio jako trgovačko središte. Najviše se trgovalo sa soli, pšenicom i prosom, a upravo te 1579. g. tu se prodalo više od 100 tona meda. Mjerna jedinica bila je quarta Dubovacensis ili dubovački kupljenik, korištena na cijelom području Posavine sve do 16. st. što dovoljno govori o snazi i veličini Dubovca tog doba. Na ulazima u grad, izgradnjom Lujzijanske ( Primorske ) i Karolinske ( Marmontove ) ceste, postavljene su mitnice gdje se naplaćivala maltarina za ulazak u grad za kola s robom.
1778. g. Dubovac je pripojen Karlovcu. Do tada se, za pobliže opisivanje položaja novosagrađenog Karlovca, govorilo "Karlovac kraj Dubovca".
Tisućljetni razvoj Dubovca, njegova jakost i ponositost, i danas se osjete u pogledima starih Dubovčaka. To su ljudi koji točno znaju gdje pripadaju, ljudi sa stavom, tvrdoglavi i uporni kao njihova Kupa koja strpljivo dubi svoje korito i plavi sve pred sobom kad je to potrebno.
STARI GRAD DUBOVAC
Povijesne činjenice su:
- stari grad sagrađen je u 13. stoljeću
- gradnjom je rukovodio Matija Gambon
- restauriran je 1961. g. i upisan registar kulturne baštine Hrvatske
Ali bitne stvari ne ulaze u povijesne činjenice, a to su:
- da se najljepši pogled na grad pruža sa kule starog grada
- da je u njegovim zidinama kriju duhovi stvaranja teške i krvave povijesti Karlovca.
Uz njega je nekad stajala crkvica sv.Mihovila, prva i najstarija 31. srpanj 2008 crkva na području Karlovca.
JEZERCE
Jednom davno, dok su magle vladale svijetom, malo jezerce ispod starog grada skrivalo je tužnu priču o strašnom i zlom duhu jezerca koji je u svojim tamnimvodama zatočio zlatokosu vilu. Suze su se njene topile s vodom jezerca, i prolazili vijekovi bez nade u bijeg. Zli duh je na kraju pretvori u zlatnu ribicu, koja je doista i živjela u jezercu sve do 1960-tih. Danas se u noćima punog mjeseca, nad jezercem vidi njezin duh koji lebdi zauvijek okovan za to mjesto. Jezerca skoro više i nema...ove se godine navršava 10 godina od pokušaja njegove revitalizacije. Pokušaji njegovog oživljavanja i održavanja naišli su na tvrde zidove birokracije i bezvoljnosti. A svaki pravi dvorac treba imati svoje jezerce i svoje labudovena njemu. I gdje će lebdjeti duh zlatokose vile ako nema jezerca?
DUBOVAČKE CRKVE
Crkva Majke Božje Sniježne nalazi se na mjestu gdje je1669. g.sagrađena drvena crkva, a današnji oblik poprima 1732. g. Uz nju je postavljen i Križni put, 1960. g. Spilja Gospe Lurdske podignuta je i blagoslovljena 5. kolovoza 1901. g, izgrađena od prirodnog kamena i zalivena betonom.Današnji sjaj zahvaljuje umjetničkim rukama Karlovčanke Lidije Maček. Crkva Ranjenog Isusa na Marmontovoj aleji, nastala je od dvije crkve - Ranjenog Isusa koja se nalazila na groblju i sv.Magdalene srušene za potrebe gradnje Lujzijane. Najveća crkva danas je sv. Josipa, modernistički projektirana na prekrasnoj lokaciji pored groblja, u samom srcu Dubovca.
KARLOVAČKA PIVOVARA
Službeni datum osnutka pivovare je 1854.g, iako se po nekim dokumentima navodi 1781.g. U svakom slučaju, tradicija pivarstva u Karlovcu je vrlo stara. Ledana je proradila 1918, a od samog početka, u sklopu pivovare postoji i restauracija, vrlo popularna sve do njenog zatvaranja kasnih 70-tih. Kao i svaka velika proizvodnja, pivovara je imala i padova i uspona, mijenjala vlasnike, širila se, probijala u svijet, mijenjala imena - ali uvijek je bila tu. Zvali su je dubovačka majka. Odhranila je generacije, postala zaštitni znak Dubovca i Karlovca, i preživjela sve bure. Danas zauzima prostor s obje strane ceste, uključujući i nekadašnji Pulvermagazin uz Kupu, vojno skladište koje je tužnom igrom sudbine 1945.g.postalo logor u kojem su stradali mnogi Dubovčaki.
KULTNA MJESTA DUBOVCA
Stara izreka kaže: ČOVJEK BEZ SVOJE STALNE KAVANE JE ČOVJEK BEZ FILOZOFIJE.
Dubovčaki su poznati filozofi. Najpopularnije mjesto oduvijek je bila Kvaka - prostorije Veslačkog kluba. Tu se okupljala cijela dubovačka mladež, a posebno su bili popularni plesnjaci na kojima se znalo okupiti i 700 ljudi. Uz Đovija i Mirni kut, Kvaka je bila centar društvenog zbivanja, mjesto gdje se veseli i tuguje, gdje se izražava svoje mišljenje, filozofira, folira i iznad svega uživa. To su mjesta tradicije i neprolazne vrijednosti gdje caruje duša Dubovca. Tu su sjećanja... Toplina doma... I topla riječ za svakog putnika namjernika.
SPORT
Veslanje
nogomet
hokej na ledu
stolni tenis
planinarenje
biciklizam
streljaštvo
rukomet ...
Dubovački sportovi.
Prvi sportski klub osnovan na Dubovcu je Streljačko društvo, 1848.g. Veslački klub osnovan je 1934.g.i do današnjih dana čvrsto njegovao tradiciju, poštivajući tradicionalne životne vrijednosti.
Nogometni klub Viktorija s prvim predsjednikom Fric Katzlerom, nastao je spajanjem Omladinca i Dubovca. Rukomet dolazi 1959.g.iniciran od strane veslača s Kvake.
ŠPOREROVA ILI MENDIKOVIĆEVA ILI ZDENČNA ILI MASNA ULICA
Jedna ulica, mala, sporedna, van glavnih tokova i puteva, kroz povijest nazivana mnogim imenima, ali oduvijek i uvijek zvana od milja Masna ulica. Njena vrijednost spominjanja sastoji se u idiličnom izgledu, koji se vremenom izgubio, ali nije teško zamisliti onaj potok koji teče uz nju i gomilu pataka i gusaka na njemu, bunare (zdence) po kojima se nekad zvala, hrpu djece siromašnih obitelji koja bosonoga trčkaraju po prašnjavom putu noseći sa sobom šnitu kruha namazanu masti i posipanu crvenom paprikom i soli. A tu se nalazi i možda najstarija kuća Dubovca,koju starosjedioci nazivaju "starom općinom" ili "kućom Vinski".
GERIĆ, BASTJANČIĆ, FOSCHIO, DINTER, KONDA, KATZLER, VINSKI, KOPRIVA, JUSTAMENT, GRČIĆ, IŠIN, DREN, LUGARIĆ, JAKOPOVIĆ... Stara dubovačka prezimena...svako za sebe od posebne važnosti u stvaranju posebnosti karlovačke povijesti. Oni znaju zašto su tu gdje jesu.
STARI "FAROF"
Od kada je Dubovac postao Dubovac, imao je i svoj župni dvor. Najstariji je bio uz crkvu sv. Mihaela na Starom gradu, kasnije se župni dvor seli nešto niže uz crkvu Majke Božje Snježne, da bi se na kraju preselio u samo srce Dubovca, na Marmontovu aleju. Na mjestu te visoke jednokatnice, nalazila se i Marmontova rezidencija za vrijeme gradnje Lujzijane.
HRVATSKA DIONIČKA TVORNICA KOŽE - JAKIL d.d. - "JOSIP KRAŠ"- KIO d.o.o.
Zgrada u vlasništvu baruna Vranyczanyja, bila je isprva žitnica, zatim vojarna, iz koje nastaje 1903.g. Hrvatska dionička tvornica kože. Zbog stečaja, 1910. kupuje je Slovenac Andrija Jakil koji proširuje proizvodnju i nastaje tvornica obuće. Zbog poteškoća u plasmanu robe pojavom tvornice Bata u Borovu, 1938. prestaje proizvodnja obuće u Jakilu d.d. Jakov Jakil, tadašnji vlasnik, 1942. g. odveden je u Jasenovac gdje mu se gubi trag, i 1945. tvornica je već u državnom vlaništvu. Mijenja ime u "Josip Kraš", širi proizvodnju i do 1990. ima 52 vlastite prodavaonice. Nakon privatizacije 1991. g. dobiva ime Karlovačka industrija obuće d.o.o. - KIO. Kao što je tvornica mijenjala vlasnike i imena, tako je imala i uspona i padova, a zadnji pad doživjela je u današnje doba. Vrijeme će pokazati njenu daljnju putanju.
TVORNICA PRIBORA ZA JELO "LAV" - "MUSTAD" - "ELEKTRON" - "GAVRANOVIĆ"
S pribora za jelo 1911. g. i nazivom "Lav" te proizvodnjom vrlo kvalitetnog pokositrenog jedaćeg pribora, prelazak u vlasništvo "Mustada" donosi proširenje asortimana na kromirani i kovani pribor. Nakon 1945. tvornica se seli na Baniju pod nazivom "Kordun", a na ovoj lokaciji nastaje poduzeće "Elektron" kao radionica za uvođenje elektroinstalacija i servis kućanskih aparata, koja 1978. ulazi u sastav "Jugoturbine". Kratak period od 1993. - 1996. tu se nalazi "String", zatim "Ledo", pa "Kraš" iz Zagreba, a danas je "Gavranović".Tako to izgleda kad se u trodimenzionalni svijet uplete četvrta dimenzija - vrijeme...
DUBOVAČKA KUPALIŠTA
Dubovac je imao svoja kupališta - najnizvodnije se nalazilo ispod Drenove kuće na mjestu današnjeg najnovijeg karlovačkog mosta. Ispod Poropatove kuće na pjeskarskim grabama, uvijek je bilo puno djece, a većina Dubovčaka se kupala na Kvaki. Na kraju aleje kestenova kupali su se stanovnici gornjeg Dubovca gdje se odvijao buran društveni život uz kartanje i filozofiranje. Oduvijek je Kupa bila najveća ljubav Dubovčaka, prirasla uz srca svih koji su ikada zaronili u njene vode.

Question: in what year was andrija jakil bought

Question: where is the skin factory located in croatia

where is the skin factory located in croatia

Question: what was the name of the skin factory in croatia in 1945

Question: when did the josip kraš factory change its name

Question: what nationality was the skin factory owned by

what nationality was the skin factory owned by

Question: who bought the skin factory in 1910

Question: what type of factory did andrija jakil found

what type of factory did andrija jakil found

In Karlsruhe , the Croatian shares of the skin factory starts .

Because of the bankruptcy , in 1910 it was bought by the Slovak Andrija Jakil who expanded production and formed a shoe factory .

In 1945 the factory was in state ownership and changed its name to " Josip Kraš " .

In Karlsruhe, the Croatian shares of the skin factory starts. Because of the bankruptcy, in 1910 it was bought by the Slovak Andrija Jakil who expanded production and formed a shoe factory. In 1945 the factory was in state ownership and changed its name to "Josip Kraš".

Joning iz Lovreča, građevinska tvrtka specijalizirana za rušenje, danas je dovršila rušenje i uklanjanje ruševina kompleksa Karlovačke industrije obuće KIO u njenom bivšem sjedištu u Marmontovoj ulici u Karlovcu. Riječ je o tvorničkom kompleksu koji se prostirao na 19 tisuća četvornih metara, a koji je radi unovčenja stečajne mase KIO-a putem natječaja za 18,4 milijuna kuna prije više od dvije godine kupio njemački trgovački lanac Lidl posredstvom svog hrvatskog zastupnika, velikogoričke tvrtke Real Estate Development International.
Večernji list
Važna obavijest:Sukladno članku 94. Zakona o elektroničkim medijima, komentiranje članaka na web portalu Poslovni.hr dopušteno je samo registriranim korisnicima. Svaki korisnik koji želi komentirati članke obvezan je prethodno se upoznati s Pravilima komentiranja na web portalu Poslovni.hr te sa zabranama propisanim stavkom 2. članka 94. Zakona.
Uključite se u raspravu

Question: who bought the land for the kio construction complex

Question: how big was the kio construction complex

19 tisuća kvadratnih metara srušen je u svibnju 2007 . za potrebe njemačkog trgovačkog lanca Lidl koji je kupio zemljište .

how big was the kio construction complex

Question: when was the kio construction complex collapsed

Question: when was the kio construction complex privatized

Question: in what year was the kio construction complex collapsed

Question: after the privatization of 1991, what was the kio construction complex named

Question: why was the kio construction complex named karlovačka industrija ob

Question: what collapsed in may 2007

After the privatization of 1991 , it was named Karlovačka industrija obuća d.o.o .

The KIO Construction Complex , which reached 19 thousand square meters , was collapsed in May 2007 for the use of the German commercial chain Lidl , which bought the land .

After the privatization of 1991, it was named Karlovačka industrija obuća d.o.o. The KIO Construction Complex, which reached 19 thousand square meters, was collapsed in May 2007 for the use of the German commercial chain Lidl, which bought the land.

The company “First Crossing Paromlin and Paropila Hinko Švarc and the Sons” was founded (Tuesday was built a milk for wheat milling) in Križevci.

„Kroz više od stotinu godina našeg pekarskog iskustva stvorili smo veliku obitelj kupaca koji vole kruh, peciva i slatke delicije iz naših toplih peći. To je vrijednost koja nas pokreće...“
„Kroz više od stotinu godina našeg pekarskog iskustva stvorili smo veliku obitelj kupaca koji vole kruh, peciva i slatke delicije iz naših toplih peći. To je vrijednost koja nas pokreće...“
Vremenska linija poslovne osobitosti, uzoritosti i izvrsnosti. Naša je proizvodnja kroz povijest na tržištu uvijek imala svoje ime i prezime, a ovo su godine na koje smo ponosni.
1903. – Križevci, utemeljna tvrtka „Prvi križevački paromlin i paropila Hinko Švarc i sinovi“ (tvrtka je sagradila mlin za meljavu pšenice)
1913. – Križevci, sagrađen novi mlin
1946. – Križevci, državno mlinsko poduzeće „Kalnik“ kupuje mlin obitelji Švarc
1954. – Križevci, povećan je kapacitet mlinarskog pogona jer je mlin elektrificiran i moderniziran
1960. – Križevci, poduzeću je pridružena pekarska zadruga „Napredak“, pa je s preradom žitarica objedinjena proizvodnja kruha i peciva
1969. – Zagreb, otvorena tada najveća industrijska pekara u državi; ostala je najveća do danas
1993. – Križevci, obavljena pretvorba iz društvenog vlasništva u dioničko društvo Mlinar d.d.
2000. – Zagreb, izgrađen pogon za proizvodnju zamrznutih proizvoda
2001.-2004. – širenje na područje Dalmacije; kupovina pekarskih pogona u Splitu, Sinju, Makarskoj i Kuni Pelješkoj
2005. – ekološka proizvodnja žitarica
2007. – uvedeni ISO 9001 i HACCP standardi
2009. – Mlinar posluje u sastavu osječke Škojo Grupe, proizvodnja je organizirana u velikim pekarama na lokacijama u Križevcima, Osijeku, Zagrebu i Poreču
2012. – izgrađen je novi proizvodni pogon na adresi Radnička cesta 228c u Zagrebu, najveći pekarski proizvodni i distributivni centar u regiji
2012. – Mlinar proizvodi dobivaju oznaku Kosher certifikata
2012. – krajem godine otvorene su prve prodavaonice u Sloveniji, identičnog izgleda i ponude kao i u prodavaonicama u Hrvatskoj
2013. – u ožujku je otvorena prva Mlinar prodavaonica u centru Budimpešte
2013. – Mlinaru je dodijeljen Halal certifikat za proizvodnju, distribuciju i prodaju pekarskih slastičarskih proizvoda, sendviča i salata

Question: where was the first crossing paromlin and paropila hinko Š

Question: what day was the first crossing paromlin and paropila hinko �

Question: what was built in tuesday for wheat milling

what was built in tuesday for wheat milling

Question: what was the purpose of the first crossing paromlin

Question: where did the first crossing take place

Question: what was tuesday built for

Question: who founded the first crossing company

The company “ First Crossing Paromlin and Paropila Hinko Švarc and the Sons ” was founded ( Tuesday was built a milk for wheat milling ) in Križevci .


Događaji
 Prva međunarodna automobilistička utrka u Hrvatskoj. Kroz Hrvatsku je bila dionica utrke Nica – Opatija.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)
 18. siječnja – Komisija SAD-a odlučila graditi Panamski kanal
 1. veljače – U Kini zabranjeno ukalupljivanje ženskih stopala
 6. veljače – Talijanska vlada mobilizira željezničare da spriječi štrajk
 25. veljače – Buri tjeraju britansku vojsku na povlačenje kod Klerksdorpa
 6. ožujka – Osnovan nogometni klub Real Madrid
 8. travnja – Rusija pristaje na povlačenje svojih trupa iz Mandžurije
 13. travnja – U Francuskoj novi automobilski rekord: 119 km/h
 1. svibnja – 416 ljudi poginulo u tornadu u Dacci u Indiji
 8. svibnja – 30 000 ljudi je poginulo od posljedica trovanja otrovnim plinom proizašlog iz vulkana u mjestu St. Pierre na otoku Martinique na francuskim Karibima, preživjela je 1 osoba.
 31. svibnja – Mirom u Vereenigingu završen burski rat
 8. lipnja – Juraj Biankini u Dalmatinskom saboru zahtijevao da se prihvati zakon po kojemu bi privatne dječje vrtiće i pučke škole smjela pohađati samo djeca kojoj je materinji jezik onaj koji se u tim privatnim školama uči i podučava; cilj zakona bio je spriječiti da talijanska Lega Nazionale uz pomoć iredentističkog društva Dante Alighieri širi mrežu vrtića i škola. Austrijske vlasti protivile su se primjeni ovog zakona, u duhu suradnje s autonomašima.Pavao Jerolimov: Na današnji dan. , Zadarski list, 8. lipnja
 23. lipnja – Njemačka, Austrougarska i Italija Trojni savez
 1. kolovoza – Eksplozija u rudniku Wollongonga u Australiji, 100 mrtvih
 29. kolovoza – Preko 9000 ljudi umire od kolere u Egiptu
 1. rujna – Protusrpske demonstracije u Zagrebu
 10. prosinca – Dovršena prva asuanska brana na Nilu
 18. prosinca – Prvi sastanak Odbora za obranu carstva u Londonu

 Rođenja
thumb|Karlo Štajner

 Siječanj – ožujak
 10. siječnja – Dobriša Cesarić, pjesnik († 1980.)
 15. siječnja – Karlo Štajner, hrvatski publicist, autor knjige 7000 dana u Sibiru († 1992.)
 4. veljače – Charles Lindbergh, američki avijatičar († 1974.)
 23. veljače – Otokar Keršovani, hrvatski publicist († 1941.)

 Travanj – lipanj
 2. lipnja – Slavko Batušić, hrvatski književnik, publicist, povjesničar umjetnosti i redatelj († 1979.)
 16. lipnja – Barbara McClintock, američka genetičarka i nobelovka († 1992.)

 Srpanj – rujan
 1. srpnja – William Wyler, američki redatelj († 1981.)
 22. kolovoza – Leni Riefenstahl, njemačka glumica, redateljica i filmski producent († 2003.)

 Listopad – prosinac
 1. listopada – Oktavijan Miletić, hrvatski redatelj, snimatelj, scenarist i glumac († 1987.)
 3. listopada – Artur da Costa e Silva, brazilski političar i predsjednik († 1969.)
 3. listopada – Jean Gremillon, francuski režiser († 1959.)

 Smrti
thumb|Dragutin Antun Parčić

 Siječanj – ožujak
 11. siječnja – Marija Akačić, hrvatska glumica (* 1835.)
 26. ožujka – Cecil Rhodes, britanski političar (* 1853.)

 Travanj – lipanj
 4. lipnja – Nikola Mašić, hrvatski slikar (* 1852.)

 Srpanj – rujan
 6. srpnja – Sveta Marija Goretti, talijanska svetica (* 1890.)
 29. rujna – Émile Zola, francuski književnik (* 1840.)

 Listopad – prosinac
 30. listopada – Jovan Paču, srpski skladatelj i pijanist (* 1847.)
 25. prosinca – Dragutin Antun Parčić, hrvatski jezikoslovac (* 1832.)

 Nobelova nagrada za 1902. godinu
 Fizika: Hendrik Antoon Lorentz i Pieter Zeeman
 Kemija: Hermann Emil Fischer
 Fiziologija i medicina: Ronald Ross
 Književnost: Theodor Mommsen
 Mir: Élie Ducommun i Charles Albert Gobat

 Umjetnost
 Novela Joseph Conrad – Srce tame
 Kip Romeo i Julia Augusta Rodina
 Roman Henry James – Krila golubice
 Arthur Conan Doyle – Baskervilski pas

 Izvori

 Vanjske poveznice

Question: in which country was the first international car race held

Question: what was the first race in croatia

Question: what was the first international car race in croatia

Question: where was the first international car race held

This is the first international car race in Croatia .

Question: what was the name of the first international car race in croatia

Through Croatia was the share of the race Nica – Opatija . Croatian Encyclopedia Automotive , LZ Miroslav Krleža ( accessed June 10 , 2017 ) January 18 – The U.S. Commission decided to build the Panama Channel on February 1 – China banned women ’s foot climbing on February 6 – The Italian government mobilizes railways to prevent the strike on February 25 – Buri push the British army to withdraw at Klerksdorp on March 6 – Founded football club Real Madrid on April 8 – Russia agrees to withdraw its troops from Mandžuria on April 13 – France ’s new car record : 119 km / h on May 1 – 416 people in the tower in India on February 8 – Buri pushes the British army to withdraw at Klerksdorp on March 6 – Founded football club Real Madrid

31 May – Peace in Vereeniging ended the Burger War on 8 June – Juraj Biankini in the Dalmatian Sabor demanded the adoption of a law by which private children ’s gardens and puck schools may only go to children whose mother tongue is the one that is taught and taught in those private schools ; the goal of the law was to prevent the Italian National League from , with the help of the irredentist society Dante Alighieri , spreading the network of gardens and schools .

This is the first international car race in Croatia. Through Croatia was the share of the race Nica – Opatija.Croatian Encyclopedia Automotive, LZ Miroslav Krleža (accessed June 10, 2017) January 18 – The U.S. Commission decided to build the Panama Channel on February 1 – China banned women’s foot climbing on February 6 – The Italian government mobilizes railways to prevent the strike on February 25 – Buri push the British army to withdraw at Klerksdorp on March 6 – Founded football club Real Madrid on April 8 – Russia agrees to withdraw its troops from Mandžuria on April 13 – France’s new car record: 119 km/h on May 1 – 416 people in the tower in India on February 8 – Buri pushes the British army to withdraw at Klerksdorp on March 6 – Founded football club Real Madrid 31 May – Peace in Vereeniging ended the Burger War on 8 June – Juraj Biankini in the Dalmatian Sabor demanded the adoption of a law by which private children’s gardens and puck schools may only go to children whose mother tongue is the one that is taught and taught in those private schools; the goal of the law was to prevent the Italian National League from, with the help of the irredentist society Dante Alighieri, spreading the network of gardens and schools.


Iako je broj 1900 višekratnik broja 4, ova godina nije bila prijestupna.
 Događaji
mini|14. siječnja – premijera Puccinijeve Tosce

 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Kruna je postala jedinstvena valuta u Austro-ugarskoj monarhiji
 1. siječnja – U Nigeriji je uspostavljen britanski protektorat
 2. siječnja – Prvi električni autobus pušten je u pogon u New Yorku
 2. siječnja – John Hay najavljuje politku Otvorenih vrata koja promovira otvorenu američku trgovinu s Kinom
 2. siječnja – Otvoren Čikaški kanal
 5. siječnja – John Edward Redmond, vođa irskih nacionalista, poziva na ustanak protiv britanske vlasti
 5. siječnja – Henry Augustus Rowland sa Sveučilišta John Hopkins otkriva zemljin magnetizam
 6. siječnja – Buri napadaju Ladysmith, preko 1000 mrtvih
 9. siječnja – Prvi putnički vlak pušten je u promet na ruti Kairo – Khartoum
 9. siječnja – U Londonu izbija epidemija gripe
 13. siječnja – Njemački car Vilim II. uvodi u njemačku vojsku njemački kao službeni jezik
 14. siječnja – Premijera Puccinijeve "Tosce" u Rimu, neuspjeh, glumcima prijećeno smrću
 23. siječnja – Oko 5000 australskih rudara kreće u štrajk
 24. siječnja – Buri poraženi kod Spion Kopa
 5. veljače – Ruska carska vlada opozicijskim je studentima odredila prisilnu obvezu služenja u vojsci
 6. veljače – Osnovan Međunarodni sud u Haagu
 9. veljače –  Dwight Davis utemeljuje Davis Cup
 27. veljače – U Engleskoj utemeljena laburistička stranka
 28. veljače – Veliko vojvodstvo Baden donijelo je uredbu kojom se, prvi put u Njemačkoj, ženama daje pravo na studij na visokim školama. Dotad su mogle sudjelovati samo kao gosti slušači.
 13. ožujka – Britanska vojska osvaja Bloemfontein
 14. ožujka – SAD prelazi na zlatni standard

 Travanj – lipanj
mini|14. svibnja – otvorene II. Olimpijske igre – Pariz 1900.
 4. travnja – Atentat na princa od Walesa u Belgiji
 14. travnja – Jubilarna Svjetska izložba otvorena u Parizu
 22. travnja – U Zagrebu je osnovano Društvo hrvatskih književnika. U Matici hrvatskoj sastala se osnivačka skupština Društva hrvatskih književnika, na kojoj se okupilo sto književnika iz Zagreba i trojica izvan Zagreba. Predsjedao je predsjednik inicijativnoga odbora književnik Đuro Deželić. Za prvoga predsjednika izabran je najstariji hrvatski književnik, pripadnik generacije koja je vodila hrvatski narodni preporod – tada vrlo cijenjeni i popularni Ivan Trnski.
 30. travnja – Havaji službeno postaju teritorij SAD-a
 14. svibnja – Druge Olimpijske igre otvorene u Parizu
 17. svibnja – Britanska vojska osvaja Mafeking
 18. svibnja – Velika Britanija pripaja otok Tongu
 31. svibnja – Bokserski ustanak u Kini
 4. lipnja – Otvorena Rodinova izložba u Parizu
 5. lipnja – Britanska vojska zauzima Pretoriju
 5. lipnja –  Putnički brod Deutschland III. postavlja rekord u brzini
 19. lipnja – Theodore Roosevelt postaje republikanski kandidat za potpredsjednika SAD-a
 20. lipnja – Bokseri ubili njemačkog veleposlanika u Pekingu
 22. lipnja - Posveta hrvatske mladeži Srcu Isusovu. Preko 160.000 hrvatskih mladića i djevojaka posvetilo se Srcu Isusovu, a spomen na posvetu ostao je u Hrvata u pjesmi skladanoj za tu prigodu Do nebesea nek' se ori.Postulatura bl.Ivana Merza: Posveta hrvatske mladeži Srcu Isusovu 1900.g.  Katolička karizmatska obnova u Duhu Svetom. Pristupljeno 27. lipnja 2020.
 27. lipnja – Otvaranje središnje linije Londonske podzemne željeznice

 Srpanj – rujan
 2. srpnja – Iznad Bodenskog jezera izveden je prvi let zrakoplovom cepelinom, kojeg je izgradio grof Ferdinand von Zeppelin
 15. srpnja – Britanske trupe ugušile su ustanak Ašantija u Zlatnoj obali.
 29. srpnja – Ubijen talijanski kralj Umberto I.
 14. kolovoza – Savezničke trupe oslobađaju zaposjednuta veleposlanstva u Pekingu
 31. kolovoza – Kraj željezničkog štrajka Taff Vale u Južnom Walesu
 31. kolovoza – Britanska vojska okupirala Johannesburg
 1. rujna – Razmjenom depeša između njemačkog cara Vilima II. i američkog predsjednika Williama McKinleyja proradila je prva njemačka transatlantska kabelska linija duga 13.000 kilometara, koja je ukinula monopol Velike Britanije nad gotovo svim međunarodnim kabelskim vezama.
 19. rujna – Alfred Dreyfus pomilovan u Parizu

 Listopad – prosinac
 listopad – Norveški izumitelj Johan Vaaler traži patent za svoj izum spajalice za papir
 16. listopada – Torijevci dobili britanske opće izbore
 25. listopada – Velika Britanija pripaja Transvaal
 6. studenog – Republikanac William McKinley pobijedio na predsjedničkim izborima u SAD-u
 1. prosinca – Švicarsko Savezno vijeće donijelo je u Bernu odluku o pograničnom pitanju oko Francuske Gvajane, oko kojeg su se sporili Francuska i Brazil; većina teritorija dodijeljena je Brazilu
 31. prosinca – U Kini je pogubljen kineski vojnik koji je 20. lipnja ubio njemačkog veleposlanika barona Klemensa Freiherra von Kettelera.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja
 Paola Borboni, talijanska filmska glumica († 1995.)
 Xavier Cugat, Kubanski vođa benda († 1990.)
 Roger Maxwell, engleski glumac († 1971.)
 Lillian Rich, engleska glumica u nijemom filmu († 1954.)
 Chiune Sugihara, japanski diplomat († 1986.)
 2. siječnja
 William Haines, američki glumac († 1973.)
 Mansaku Itami, japanski režiser († 1946.)
 3. siječnja
 Mara Švel-Garmišek, hrvatska književnica († 1975.)
 Maurice Jaubert, francuski kompozitor, ranjen u borbi († 1940.)
 Ernst Neubach, austrijski scenarist, producent i režiser († 1968.)
 4. siječnja – James Bond (ornitolog), američki ornitolog († 1989.)
 5. siječnja
 George Magrill, američki glumac († 1952.)
 Yves Tanguy, francuski slikar († 1955.)
 6. siječnja – John West Sinclair, američki glumac († 1945.)
 8. siječnja
 Dorothy Adams, američka karakterna glumica († 1988.)
 François de Menthon, francuski političar i profesor prava († 1984.)
 9. siječnja
 Emmanuel d'Astier de La Vigerie, francuski novinar i političar († 1969.)
 Richard Halliburton, američki pustolov i pisac († 1939.
 10. siječnja – Jean Gehret, švedski glumac i režiser († 1956.)thumb|Spencer Tracy
 29. siječnja – Viktor Leljak, hrvatski glumac († 1982.)
 4. veljače – Jacques Prévert – francuski pjesnik († 1977.)
 22. veljače – Luis Buñuel, španjolski filmski redatelj († 1983.)
 5. ožujka – Josip Gostić, hrvatski pjevač († 1963.)
 9. ožujka – Howard Hathaway Aiken, američki matematičar († 1973.)
 12. ožujka – Jozo Martinčević, hrvatski glumac († 1991.)
 23. ožujka – Erich Fromm, američki psihoanalitičar njemačkog podrijetla († 1980.)
 26. ožujka – Oton Postružnik, hrvatsko-slovenski slikar († 1978.)

 Travanj – lipanj
mini|Louis Armstrong
 5. travnja – Spencer Tracy, američki filmski glumac († 1967.)
 15. travnja – Hijacint Bošković, hrv. dominikanski tomist, mislilac, filozof, bogoslov, prvi otvoreni kritičar nacizma u Europi († 1947.)
 18. travnja – Danica Širola, hrvatska učiteljica († 1926.)
 25. travnja – Vjekoslav Štefanić, hrvatski filolog († 1975.)
 4. svibnja – Antun Augustinčić, hrvatski kipar († 1979.)
 19. svibnja – Anton Vovk, slovenski nadbiskup († 1963.)
 29. lipnja – Antoine de Saint-Exupéry, francuski književnik i avijatičar († 1944.)

 Srpanj – rujan
 4. srpnja – Louis Armstrong, američki jazz glazbenik († 1971.)
 31. kolovoza – Milan Katić, hrvatski redatelj i scenarist († 1969.)
 25. kolovoza – Hans Adolf Krebs, njemački liječnik, nobelovac († 1981.)

 Listopad – prosinac
 3. listopada – Thomas Wolfe, američki književnik († 1938.)
 7. listopada – Heinrich Himmler, njemački nacistički političar († 1945.)
 10. listopada – Helen Hayes, američka glumica († 1993.)
 14. studenog – Aaron Copland, američki skladatelj i dirigent († 1990.)
 9. prosinca – Stjepan Bocak, hrvatski nogometaš († 1981.)
 31. prosinca – Marica Stanković, hrvatska katolička aktivistica, prosvjetna djelatnica († 1957.)

 Smrti
mini|Friedrich Nietzsche
 Siječanj – ožujak
 20. siječnja – John Ruskin, engleski pisac i kritičar (* 1819.)

 Travanj – lipanj
 24. travnja – Mihovilj Naković, hrvatski pisac i učitelj iz Gradišća (* 1840.)

 Srpanj – rujan
 21. srpnja – Alberico Crescitelli, talijanski misionar i svetac (* 1863.)
 26. srpnja – Josip Torbar, hrvatski prirodoslovac (* 1824.)
 7. kolovoza – Wilhelm Liebknecht, njemački političari (* 1826.)
 13. kolovoza – Vladimir Solovjov,  ruski filozof i pjesnik (* 1853.)
 25. kolovoza – Friedrich Nietzsche, njemački filozof, pjesnik i klasični filolog (* 1844.)

 Listopad – prosinac
 28. listopada – Max Müller, njemački filolog i orijentalist (* 1823.)
 22. studenog – Arthur Sullivan, skladatelj opereta (* 1842.)
 30. studenog – Oscar Wilde, irski književnik (* 1854.)
 27. prosinca – William George Armstrong, engleski pronalazač i tvorničar (* 1810.)

 Umjetnost
 "Ujak Vanja" – drama Antona Pavloviča Čehova
 "Lord Jim" – roman Josepha Conrada
 "Tumačenje snova" – studija Sigmunda Freuda
 "Tosca" – opera Giacoma Puccinija

 Izvori

 Vanjske poveznice

Posveta hrvatske mladeži Srcu Isusovu 1900.g.
Važnost zagovorne molitve u povijesti hrvatskog naroda
22. lipnja 2020. navršilo se 120 godina kako se preko 160. 000 hrvatskih mladića i djevojaka 1900. godine posvetilo Srcu Isusovu. Spomen na tu posvetu ostao je u hrvatskom narodu sve do danas: pjesma "Do nebesa nek se ori" spjevana je bila upravo za tu prigodu i kroz cijelo dvadeseto stoljeće pjevala se kao jedna od najpopularnijih hrvatskih vjerskih pjesama. Kako se organizirala i obavila ova posveta vidjet ćemo iz ovoga prikaza.
Pripremni odbor za posvetu mladeži
Nakon što je Papa Leon XIII. zajedno sa svim biskupima svijeta 1899. god. posvetio svijet Presvetom Srcu Isusovu, u Hrvatskoj je sljedeće, 1900. godine bila pokrenuta inicijativa da se hrvatska mladež još posebno posveti Srcu Isusovu. Nekoliko zagrebačkih svećenika početkom 1900. ustanovili su poseban odbor za organiziranje posvete. Sa svoga prvog sastanka 24. veljače 1900. uputili su hrvatskoj mladeži javni Poziv za posvetu koji je objavljen i u tisku. Inicijatori ove posvete, osim odaziva Papi Leonu XIII., željeli su da završetak jednog stoljeća i ulazak u novo bude kod hrvatske mladeži označen potvrdom vjere i odanosti Isusu Kristu. Članovi odbora bili su: Dr. Andrija Jagatić kao predsjednik, K. Matica potpredsjednik, Stj. Ćukac tajnik, te odbornici: Dr. J. Lang, N.Kamenar, Dr. K. Bošnjak, Stj. Niemčić, Dr. L. Jambreković, M. Rukavina.
Hrvatski biskupi i zemaljska vlada odobravaju ideju
Odbor je odmah obavijestio hrvatske biskupe o ovoj inicijativi. Sav hrvatski episkopat spremno ju je odobrio, blagoslovio i uzeo pod svoje okrilje te obećao potrebnu pomoć. Pojedini biskupi su i pismeno potvrdili svoje odobrenje. Tako zagrebački nadbiskup dr. Juraj Posilović postavlja na čelo odbora za predsjednika dr. Andriju Jagatića, a cijelom odboru upućuje pismeno i ove riječi: "Preporučam i rado blagoslivljem prekrasnu namisao da se naša hrvatska mladež ove godine što svečanije posveti Presv. Srcu Isusovu, te se na poseban način pokloni Papi Leonu XIII." Sarajevski nadbiskup Josip Stadler, veliki promicatelj pobožnosti Srcu Isusovu u Bosni, najtoplije je preporučio svima u svojoj biskupiji da "što revnije porade oko toga slavlja." Đakovački biskup J.J. Strossmayer napose se založio za ostvarenje ideje i izdao je za cijelu biskupiju prigodnu okružnicu kojom odobrava cijelu inicijativu, te daje sasvim konkretne upute kako se ova inicijativa treba provesti među mladima u đakovačkoj biskupije. I ostali hrvatski biskupi nisu zaostali svojom preporukom i zalaganjem za posvetu.
Visoka Zemaljska vlada kojoj se Odbor obratio s molbom za pokroviteljstvo dala je svoj pristanak i odobrila je sve akcije koje su s tim u svezi bile organizirane po školama.
Popratne akcije uz posvetu: album s potpisima i zlatno srce za Papu, Petrov novčić i hodočašće u Rim
Nakon "Poziva" koji je u obliku letka bio objavljen u javnosti, Odbor je objavio posebnu brošuru na trideset stranica pod naslovom "Slavlje hrvatske omladine na osvitu novoga stoljeća" u kojoj se detaljnije obrazlaže smisao posvete i način njezina obavljanja. U toj brošuri po prvi puta je objavljena pjesma posvetnica "Do nebesa" koju je spjevao travnički devetnaestogodišnji gimnazijalac Petar Perica. Za tri mjeseca rasparčalo se 50.000 primjeraka ove knjižice po cijeloj Hrvatskoj i Herceg-Bosni.
U brošuri se objašnjene sve ostale akcije koje su pokrenute u svezi posvete, a imale su cilj dati cijelom pothvatu karakter ozbiljnosti, vidljivosti, te potvrde svoga iskrenog pristajanja uz Krista. Sve su se te akcije sastojale u povezanosti s Papom - Kristovim namjesnikom u Rimu a sastojale su se u ovome: priprema i izrada albuma s potpisima onih koji su pristupili posveti, prikupljanje "duhovnog cvijeća", tj. molitava i djela pobožnosti za sv. Oca, prikupljanje Petrovog novčića i hodočašće u Rim te predaja Papi istih darova.
Pozivu za posvetu odazvalo se preko 160.000 hrvatskih mladića i djevojaka i svi njihovi potpisi prikupljani kroz nekoliko mjeseci bili su sabrani u velikom albumu namijenjenom Svetom Ocu. Izrađeno je potom "zlatno srce", figura načinjena od zlata; imalo je lik i veličinu ljudskog srca a predstavljalo je Srce Isusovo. U to "zlatno srce" stavljen je popis "duhovnog cvijeća", tj. djela pobožnosti što su ih mladi hrvatski katolici tijekom nekoliko mjeseci prikazivali za Svetoga Oca. Ta su se djela pobožnosti sastojala iz ovoga:
800 postova, 1.200 križnih putova, 1.500 trodnevnica, 2.000 devetnica, 5.000 pohoda crkava, 8.000 zlatnih krunica, 40.000 sakramentalnih sv. pričesti, 60.000 duhovnih sv. pričesti, 90.000 sv. misa, 126.000 Gospinih krunica, 130.000 samozataja, 150.000 litanija, 575.000 drugih raznih molitava. Ukupno: 1,189.5000 molitava i dobrih djela.
O toj ideji da se i na ovakav simboličan način potvrdi posveta mladeži i njezina odanost Kristovu namjesniku govori nam Spomenica na str. 38 ovim riječima: "Ali hrvatska omladina ne htjede svetom Ocu pokloniti zlatno srce kakvo mu drago, nego lik Presvetoga Srca Isusova. Srcu Isusovu posvetila je ona na svečan način svoje nevino srce; Srce Isusovo i srce hrvatske omladine postalo je tom posvetom jedno srce. A kao vanjski znamen ove svoje nutarnje posvete prikazala je mlada Hrvatska svoje srce u Srcu Isusovu vidljivome Namjesniku Kristovu."
Zajedno s gore navedenim akcijama tekla je i akcija prikupljanja "Petrovog novčića". To su novčani prilozi koje katolici diljem svijeta prikupljaju za Papu i za potrebe uzdržavanja središnjih ustanova Crkve. U toj akciji mladi Hrvati su prikupili 500 dukata koji su bili predani Svetom Ocu prigodom rimskog hodočašća.
Svečano slavlje posvete Srcu Isusovu u hrvatskim biskupijama
Samo slavlje posvete hrvatske mladeži Srcu Isusovu bilo je obavljeno za svetkovinu Srca Isusova u svim hrvatskim biskupijama; u većini je to bilo za sam blagdan, u petak 22. lipnja 1900., a ponegdje u nedjelju 24. lipnja kada se u mnogim krajevima obavljala vanjska proslava Srca Isusova. O cijelom slavlju Spomenica donosi opširne opise iz raznih mjesta svih hrvatskih biskupija. Posebno je svečano bilo u Zagrebu. Po odredbi nadbiskupa Posilovića posveta mladeži je obavljena u zagrebačkoj katedrali koja bila potpuno ispunjena mladima. Računa se da ih je bilo oko pet tisuća.
U Spomenici su od 42. do 173. stranice, što je i najveći dio knjige, navedeni izvještaji i opisi kako se posveta obavljala u Zagrebu i u brojnim drugim mjestima po svim hrvatskim biskupijama.
Hodočašće u Rim i susret s Papom Leonom XIII.
Početkom srpnja 1900. krenulo je u Rim veliko hrvatsko hodočašće prigodom Jubilarne Godine na kojem je sudjelovalo preko 700 hodočasnika od čega je bilo 50 mladića i djevojaka, predstavnika mladeži koja se posvetila Srcu Isusovu. Hodočašće su predvodili hrvatski biskupi. 3. srpnja primio ih je u audijenciju Papa Leon XIII. i to u Sikstinskoj kapeli. Dvojica mladića, gimnazijalac, Petar Perica, autor pjesme posvetnice Do nebesa, i Franjo Scholz iz Zagreba uručili su Svetom Ocu veliki umjetnički Album hrvatske omladine s preko 160.000 potpisa mladih. Tri su djevojke u narodnim nošnjama potom predale Papi veliko zlatno srce s duhovnim cvijećem molitava, žrtava i dobrih djela što su za njega tijekom proteklih mjeseci mladi Bogu prikazivali. Papa je bio vidljivo iznenađen i ganut ovim velikim darom hrvatske mladeži. Predan je potom Svetom Ocu Petrov novčić, tj. 500 dukata, također dar hrvatske mladeži. Zlatno Srce s duhovnim darovima Papa Leon XIII. zadržao je u svojoj sobi, jer mu je toliko bio drag taj poklon kao što je kasnije usmeno i pismeno potvrdio.
Zahvala Pape Leona XIII. za darove hrvatske mladeži
Nakon hodočašća u Rim i pohoda Svetom Ocu, Papa Leon XIII. uputio je vlastoručno pismo nadbiskupu Jurju Posiloviću u kojem zahvaljuje napose za darove što mu ih je hrvatska mladež predala kao znak svoje posvete Presvetom Srcu Isusovu. Nadbiskup Posilović pročitao je ovo Papino pismo javno na otvorenju Prvog hrvatskog katoličkog sastanka u Zagrebu 3. rujna 1900.g. Evo tog Papina pisma u hrvatskom prijevodu:
"Časni brate, pozdrav ti i apostolski blagoslov! Među premnogim radosnim događajima, kojima se dobroti Božjoj svidjelo dušu našu u ovoj svetoj godini tješiti i krijepiti, odlično mjesto zauzimlje po hrvatskoj mladeži doprineseni nam dokaz ljubavi i odanosti. Taj je dokaz nama veoma mio ne samo poradi velikog broja onih koji ga doprinesoše, nego najviše s toga razloga, što su se ovi svečano obvezali, da će pod zastavom Božanskog Srca, "pro aris et focis" za vjeru naime i domovinu ustrajno i odvažno vojevati. Kao znak toga zavjeta prikazano Nam je zlatno srce, što je nama toliko ugodilo, da smo ga do dana današnjega kod Sebe pridržali. Tebi dakle, časni brati, već prema Tvome zvanju, rado povjeravamo, da toj mladeži ponovno izraziš Našu zahvalu i da ju ujedno u naše ime bodriš, neka se nepomično drži odluke svoje, jer će odatle crpsti obilje utjehe i sigurnu nadu budućeg blaženstva, ako bude Srce Kristovo pobožno štovala i revno nasljedovala. U to ime i za zalog očinske naše dobrohotnosti prerado podjeljujemo apostolski blagoslov Tebi i svima, koji album potpisaše.
Dano u Rimu kod sv. Petra, dne 15. kolovoza 1900., a dvadeset i treće Našega Pontifikata."
Leo PP. XIII.
Spomen na posvetu: Knjiga-Spomenica i pjesma "Do nebesa"
Da se spomen na taj veliki događaj Posvete hrvatske mladeži sačuva za povijest objavljena je 1901. godine spomen-knjiga pod naslovom: Hrvatska omladina pod zastavom Srca Isusova, Spomenica i Budnica, Zagreb, Tisak i naklada Anutn Scholz, 1901., 236 str. Ova knjiga u kojoj su detaljno iznesene sve akcije koje su pripremale i pratile posvetu, te opširan opis posvete u raznim mjestima svih hrvatskih biskupija, jest dragocjeni dokument o tom jedinstvenom događaju koji se zbio na pragu ovoga stoljeća. No osim ove knjige ostade još jedan spomen na posvetu kroz cijelo dvadeseto stoljeće u svim hrvatskim krajevima: to je pjesma posvetnica "Do nebesa" Petra Perice, napisana upravo za tu prigodu a pjevala se svih ovih sto godina i još se uvijek pjeva kao izraz vjernosti i odanosti Kristu cijelog hrvatskog naroda.
1910. - godina obnove Posvete
Za desetu obljetnicu 1910. god. organizirana je obnova posvete. Knjižica Slavlje hrvatske omladine 1910. o. Petra Perice na 64 str., tiskane u 40.000 primjeraka, duhovno je pripremila obnovu, a vodio ju je Središnji odbor pod pokroviteljstvom zagrebačkog nadbiskupa Jurja Posilovića. Predsjednik odbora bio je pomoćni zagrebački biskup i generalni vikar dr. Ivan Krapac. Već 10. veljače Odbor je uputio svečani proglas u sve biskupije kojim se pozivlje mladež na obnovu posvete. Glasnik Srca Isusova od broja 3. do 9. te godine donosi opširne prikaze priprema i opise slavlja obnove posvete koja je održana na blagdan Srca Isusova 3. lipnja 1910. Na tisuće i tisuće mladih Hrvata u svim hrvatskim biskupijama ponovno je posvjedočilo svoju vjeru i odanost Isusu Kristu.
U Zagrebu je obnova posvete bila svečano proslavljena kao i prije deset godina. Svečanost obnove posvete započela je u katedrali koja je bila ponovno ispunjena mladima do posljednjeg mjesta. Potom je u velikoj procesiji svih sudionika kroz najljepše dijelove grada odnesena posebna spomen-zastava ovoga slavlja u Svetište Srca Isusova u Palmotićevoj ulici koje je tada već bilo sagrađeno (gradnja je bila počela). U Svetištu Srca Isusova slavlje obnove posvete je bilo završeno pohranjivanjem ove spomen zastave na trajno čuvanje.
I za ovu obnovu posvete potvrđene su veze s Kristovim Namjesnikom u Rimu. Središnji Odbor uputio je Papi Piju X. posebno pismo kojim ga izvještava o obnovi posvete i u ime hrvatske mladeži potvrđuje svoju vjernost Isusu Kristu, njegovu Božanskom Srcu i moli Svetoga Oca blagoslov. Na sam dan posvete bio je poslan Papi pozdravni brzojav na što je Papa preko državnog tajnika također telegramom odgovorio i uputio apostolski blagoslov. Naknadno je stigao i pismeni odgovor što ga je u Papino ime uputio državni tajnik Kardinal Merry de Val. U pismu se prenose papine čestitke, odobravanje pohvale i blagoslov hrvatskoj mladeži koja je sudjelovala u obnovi posvete.
Autor: Postulatura bl.Ivana Merza
Foto: Shutterstock

Question: who was the chairman of the initiative committee

Question: what is the name of the territory of the united states

Question: where did the second olympic games open

Question: who was the first president of croatia

Question: what was the ethnicity of the chairman of the initiative committee

Question: what was the name of the passenger ship that the british occupied pretoria

Question: where did the british army occupy on june 5th 1900

The chairman of the initiative committee was the writer Đuro Deželić .

For the first president was elected the oldest Croatian writer , a member of the generation that led the Croatian national resurrection – then very valued and popular Ivan Trnski .

30 April – Hawaii officially becomes the territory of the United States on 14 May – The Second Olympic Games opened in Paris on 17 May – The British army conquered Mafeking on 18 May – The United Kingdom collapsed the Tong Island on 31 May – The Boxing Rise in China on 4 June – The Open Family Exhibition in Paris on 5 June – The British army occupies Pretoria on 5 June – The Passenger Ship Deutschland III .

The chairman of the initiative committee was the writer Đuro Deželić. For the first president was elected the oldest Croatian writer, a member of the generation that led the Croatian national resurrection – then very valued and popular Ivan Trnski. 30 April – Hawaii officially becomes the territory of the United States on 14 May – The Second Olympic Games opened in Paris on 17 May – The British army conquered Mafeking on 18 May – The United Kingdom collapsed the Tong Island on 31 May – The Boxing Rise in China on 4 June – The Open Family Exhibition in Paris on 5 June – The British army occupies Pretoria on 5 June – The Passenger Ship Deutschland III.