2010. godina po gregorijanskom kalendaru započela je u petak; nije prijestupna; 10. je godina 3. tisućljeća te 21. stoljeća, te prva godina 2010-ih.

Ujedinjeni narodi su odredili 2010. godinu kao Međunarodnu godinu biološke različitosti.

Događaji

Siječanj

 1. siječnja – Španjolska je od Švedske preuzela šestomjesečno predsjedanje Europskom unijom.
 1. siječnja – Bosna i Hercegovina postala nestalna članica Vijeća sigurnosti UN-a.
 1. siječnja – U sjeverozapadnom Pakistanu je došlo do samoubilačkog bombardiranja na odbojkaškoj utakmici, prilikom čega je ubijeno 95, te ranjeno preko 100 ljudi.
 1. siječnja – U danskom gradu Århusu je 28-godišnji somalijac upao naoružan sa sjekirom i nožem u kuću Kurta Westergaarda s namjerom da ga ubije, nakon čega ga je danska policija ranila pucavši u njega.
 4. siječnja – Bivši predsjednik Vlade Republike Hrvatske i predsjednik HDZ-a Ivo Sanader isključen iz članstva HDZ-a.
 4. siječnja – Burj Khalifa, najviša ljudska građevina svih vremena, potpuno izgrađena
 10. siječnja – Ivo Josipović izabran za trećeg hrvatskog predsjednika.
 12. siječnja – Potres na Haitiju.
 29. siječnja – Hrvatsko muzejsko društvo je u suradnji s preko 90 hrvatskih muzeja, galerija i srodnih kulturnih institucija u 35 gradova diljem Hrvatske organiziralo "Noć muzeja".
 28. – 31. siječnja – U Križevcima su održani 2. Dani hrvatskih svetaca i blaženika.

Veljača
 12. veljače – U kanadskom Vancouveru započele XXI. Zimske olimpijske igre.

Ožujak

15. ožujka – Papa Benedikt XVI. imenovao Želimira Puljića 69-im zadarskim nadbiskupom
 18. ožujka – U Zagrebu počela dvodnevna konferencija "Web::Strategija 7 – Dobri developerski duh" s edukativnim predavanjima na temu izrade web stranica i web aplikacija.
 20. ožujka – U Bjelovaru je ispred katedrale sv. Terezije Avilske održano euharistijsko slavlje povodom uspostave Bjelovarsko-križevačke biskupije i ređenja prvog biskupa te biskupije monsinjora Vjekoslava Huzjaka.
22. ožujka – Hrvatski tenisač Ivan Ljubičić osvojio je ATP turnir Masters serije pobijedivši u finalu američkog tenisača, Andyja Roddicka.

Travanj

 10. travnja- U tragičnoj zrakoplovnoj nesreći u Smolensku poginulo 96 ljudi, među kojima i poljski predsjednik Lech Kaczyński i cijeli poljski vojni vrh.
 14. travnja- Erupcija vulkana Eyjafjallajökull na Islandu zatvorila zračni promet diljem Europe na skoro dva tjedna zbog debele vulkanske prašine.
 19. travnja – Vlada predstavila program gospodarskog oporavka.
 20. travnja – Eksplozija naftne platforme Deepwater Horizon uzrokovala višemjesečni izljev nafte u Meksičkom zaljevu 2010.

Svibanj

 11. svibnja – David Cameron postaje novi premijer Ujednijenog Kraljevstva.
 31. svibnja – Dogodio se izraelski napad na humanitarni konvoj na putu prema pojasu Gaze.

Lipanj

 2. lipnja – Japanksi premijer Yukio Hatoyama podnio ostavku-četvrta ostvka premijera u četiri godine.
 11. lipnja – U Južnoafričkoj Republici svečano otvoreno 19. Svjetsko prvenstvo u nogometu
30. lipnja – Počelo obilježavanje jubilarnog 50. Splitskog festivala
Srpanj
 10. srpnja – Održani veliki prosvjedi u Kataloniji protiv ograničenja autonomije Katalonije koje je nametnula središnja španjolska Vlada.
 11. srpnja – Pobjedom nad Nizozemskom od 1:0 Španjolska je osvojila 19. svjetsko prvenstvo u nogometu.
 18. do 23. srpnja – u Zadru održane 2. Hrvatske svjetske igre
 30. srpnja – Hrvatska,Srbija i Slovenija potpisale Deklaraciju o osnivanju zajedničkog željezničkog poduzeća.

Kolovoz

 1. kolovoza – Blanka Vlašić osvojila europsko zlato u Barceloni.
 1. kolovoza – Objavljeno otkriće podmorske rijeke u Crnom moru.
 16. kolovoza – Kina je postala druga ekonomija po veličini na svijetu.

Rujan
 7. rujna – Napad pripadnika Boko Harama na zatvor u Bauchiju u saveznoj državi Borno na sjeveru Nigerije. (Vidi: Napad na zatvor u Bauchiju 2010.)
 11. rujna – Hrvatska vaterpolska reprezentacija, pobjedom nad talijanskom vaterpolskom reprezentacijom 7:3, postala europski prvak.Prvi put: Hrvatska prvak Europe! , dubrovacki.hr, objavljeno 11. rujna 2011., pristupljeno 11. veljače 2016.
 18. rujna – Zbog izlijevanja Save nastaju poplave u Hrvatskoj i Sloveniji.Iz Slovenije stiže vodeni val, a poplava prijeti i Zagrebu, Večernji list, objavljeno 18. rujna 2011., pristupljeno 11. veljače 2016.
 23. rujna – Dva hrvatska aviona MIG-21 srušila se pokraj Slunja, pri čemu je jedan osoba ostala ozljeđena.Sudar Mig-ova: Saslušani svjedoci, iskazi i dokazi tajni, Večernji list, objavljeno 16. svibnja 2015., pristupljeno 11. veljače 2016.

Listopad

 13. listopada – Nakon 69 dana provedeni na dubini od 700 metara,33 čileanska rudara su izvučena.
 15. listopada –  Bivši potpredsjednik vlade Damir Polančec osuđen na godinu dana i tri mjeseca zatvora zbog lažne studije.

Studeni

 4. studenoga – Srbijanski predsjednik Boris Tadić je prvi predsjednik republike Srbije koji je ikada posjetio Vukovar poslije 1990.godine i prvi koji se ispričao obiteljima vukovarskih žrtava iz Bitke za Vukovar 1991.

Prosinac

 2. prosinca – Rusija i Katar izabrani za mjesto održavanja Svjetskog nogometnog prvenstva 2018.
 6. prosinca – Bivši ministar obrane Berislav Rončević nepravomoćno osuđen na četiri godine zatvora zbog afere Kamioni.
 9. prosinca – Ivo Sanader napustio je Hrvatsku nedugo nakon što je DORH od Sabora zatražio skidanje imuniteta.Uhićen je sljedećeg dana u Austriji i priveden u Zemaljski sud u Salzburgu.
 27. prosinca – Premijerka Jadranka Kosor smijenila ministra financija Ivana Šukera, kulture Božu Biškupića, obrane Branka Vukelića te ministricu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva Marinu Matulović-Dropulić. Zamijenili su ih Martina Dalić,Jasen Mesić, Davor Božinović i Branko Bačić, u vladu ulazi i Domagoj Ivan Milošević kao potpredsjednik vlade za investicije,a potpredsjednicima vlade postaju i Petar Čobanković i Gordan Jandroković.

Predviđeni događaji

2010. u športu

 25px 19. – 31. siječnja – Europsko prvenstvo u rukometu – Austrija 2010.
 25px 12. – 28. veljače – XXI. Zimske olimpijske igre – Vancouver 2010.
 25px 14. ožujka – Započinje 61. sezona u Formuli 1.
 25px 11. lipnja – 11. srpnja – Svjetsko prvenstvo u nogometu – Južna Afrika 2010.
 25px 27. srpnja – 1. kolovoza – Europsko prvenstvo u atletici – Barcelona 2010.
 25px 28. kolovoza – 12. rujna – Svjetsko prvenstvo u košarci – Turska 2010.
 25px 29. kolovoza – 11. rujna – Vaterpolsko EP 2010. u Zagrebu.

Rođenja

Siječanj – ožujak

Travanj – lipanj

Srpanj – rujan

Listopad – prosinac

Smrti
Siječanj
 9. siječnja – Jerko Bezić, hrvatski etnomuzikolog i akademik (* 1929.)
 11. siječnja – Miep Gies, nizozemska humanitarka (* 1909.)
 11. siječnja – Éric Rohmer, francuski filmski režiser (* 1920.)
 12. siječnja – Vanda Skuratovič, bjeloruska aktivistica (* 1925.)
 13. siječnja – Teddy Pendergrass, američki R&B i soul pjevač (* 1950.)
 13. siječnja – Neda Andrić, hrvatska ekonomistica, riječka gradonačelnica (* 1927.)
 14. siječnja – Ante Babaja, hrvatski redatelj i scenarist (* 1927.)
 17. siječnja – Erich Segal, američki autor (* 1937.)
 18. siječnja – Kate McGarrigle, kanadska folk pjevačica (* 1946.)
 22. siječnja – Jean Simmons, britanska filmska glumica (* 1929.)
 23. siječnja – Oleg Velyky, njemački rukometaš (* 1977.)
 23. siječnja – Gerhard Ledić, hrvatski novinar, voditelj i scenarist (* 1926.)
 25. siječnja – Ivan Prenđa, zadarski nadbiskup (* 1939.)
 27. siječnja – Zelda Rubinstein, američka filmska i TV glumica (* 1933.)
 27. siječnja – Jerome David Salinger, američki romanopisac i pripovjedač (* 1919.)

Veljača
 2. veljače – Svetozar Kurepa, hrvatski matematičar (* 1929.)
 8. veljače – Eliza Dobrić, hrvatska kazališna glumica (* 1921.)
 11. veljače – Alexander McQueen, britanski modni dizajner (* 1969.)
 12. veljače – Nodar Kumaritašvili, gruzijski sanjkaš, poginuo na ZOI (* 1988.)
 17. veljače – Kathryn Grayson, američka glumica i pjevačica (* 1922.)
 18. veljače – Mladen Veža, hrvatski akademski slikar (* 1916.)
 20. veljače – Ana Krasojević, srpska glumica (* 1928.)
 21. veljače – Neva Kežić, hrvatska književnica (* 1948.)

Ožujak
 3. ožujka – Momo Kapor, srpski književnik, slikar i novinar (* 1937.)
 4. ožujka – Drago Meštrović, hrvatski glumac (* 1943.)
 5. ožujka – Herta Haas, slovenska ekonomistica (* 1914.)
 9. ožujka – Teresa Gutiérrez, kolumbijska glumica (* 1928.)
 10. ožujka – Corey Haim, kanadski glumac (* 1971.)
 12. ožujka – Dušanka Kalanj, hrvatsko-srpska TV voditeljica, spikerica i glumica (* 1934.)
 13. ožujka – Ljubomir Kapor, hrvatski glumac (* 1932.)
 14. ožujka – Peter Graves, američki glumac (* 1926.)
 16. ožujka – Ksenija Pajčin, srpska pjevačica (* 1977.)
 21. ožujka – Sanja Marđetko Kurečić, hrvatska novinarka i TV voditeljica (* 1959.)
 22. ožujka – Stjepan Radić, hrvatski pijanist, političar (* 1928.)
 22. ožujka – Tomo Vrban, hrvatski vizažist (* 1977.)
 24. ožujka – Robert Culp, američki glumac i režiser (* 1930.)
 28. ožujka – Aleksandar Srnec, hrvatski slikar, dizajner i autor animiranih filmova (* 1924.)
 28. ožujka – June Havoc, kanadsko-američka glumica (* 1912.)
 29. ožujka – Izabela Šimunović, hrvatska slikarica (* 1970.)

Travanj
 1. travnja – John Forsythe, američki glumac (* 1918.)
 2. travnja – Mato Došen, hrvatski glazbeni producent i aranžer (* 1953.)
 6. travnja – Corin Redgrave, britanski glumac (* 1939.)
 8. travnja – Malcolm McLaren, britanski glazbenik (* 1946.)
 10. travnja – Lech Kaczyński, poljski političar i predsjednik Poljske od 2005. – 2010. (* 1949.)
 10. travnja – Maria Kaczyńska, poljska Prva dama, supruga predsjednika Lecha Kaczyńskog (* 1943.)
 10. travnja – Dixie Carter, američka glumica (* 1939.)
 14. travnja – Peter Steele, američki glazbenik (* 1962.)
 15. travnja – Branimir Donat, hrvatski književni kritičar, esejist, publicist, prevoditelj i nakladnik (* 1934.)
 16. travnja – Rasim Delić, bosanskohercegovački general Armije Republike Bosne i Hercegovine (* 1949.)
 19. travnja – Guru, američki rapper (* 1966.)
 21. travnja – Juan Antonio Samaranch, španjolski športski djelatnik, nekadašnji predsjednik Međunarodnog olimpijskog odbora (* 1920.)
 21. travnja – Božena Ruk-Fočić, hrvatska operna soprano pjevačica (* 1931.)
 26. travnja – Ljiljana Petrović-Buttler, pjevačica (* 1939.)
 26. travnja – Žarko Susić, hrvatski sportski novinar i atletski trener (* 1915.)

Svibanj
 1. svibnja – Helen Wagner, američka glumica (* 1918.)
 2. svibnja – Lynn Redgrave, engleska glumica (* 1943.)
 5. svibnja – Giulietta Simionato, talijanska operna pjevačica (* 1910.)
 5. svibnja – Zvonimir Levačić – Ševa, hrvatski zabavljač i komičar (* 1943.)
 5. svibnja – Umaru Yar'Adua,predsjednik Nigerije (* 1951.)
 6. svibnja – Iva Bagić, hrvatska TV voditeljica (* 1984.)
 9. svibnja – Lena Horne, američka pjevačica, glumica i plesačica (* 1917.)
 10. svibnja – Frank Frazetta, američki ilustrator (* 1928.)
 10. svibnja – Davor Borčić, hrvatski glumac (* 1940.)
 16. svibnja – Oswaldo López Arellano, honduraški general, političar i predsjednik (* 1921.)
 17. svibnja – Lujo Margetić, hrvatski povjesničar i akademik (* 1920.)
 17. svibnja – Zdravko Juričić – Vido, hrvatski glazbenik i glazbeni menadžer (* 1932.)
 24. svibnja – Barbara New, engleska glumica (* 1923.)
 28. svibnja – Gary Coleman, američki glumac (* 1968.)
 29. svibnja – Dennis Hopper, američki glumac (* 1936.)

Lipanj
 2. lipnja – Joško Martinović, hrvatski novinar i TV voditelj (* 1963.)
 2. lipnja – Giuseppe Taddei, talijanski bariton (* 1916.)
 3. lipnja – Rue McClanahan, američka glumica (* 1934.)
 3. lipnja – Vladimir Arnold, ruski matematičar (* 1937.)
 9. lipnja – Marina Semyonova, ruska balerina (* 1908.)
 15. lipnja – Bekim Fehmiu, srpski glumac (* 1936.)
 18. lipnja – José Saramago,portugalski književnik (* 1922.)
 26. lipnja – Tomislav Gotovac, hrvatski filmski redatelj, glumac, performer, multimedijalni i konceptualni umjetnik (* 1937.)
 29. lipnja – Nikša Matičević, hrvatski klapski pjevač (* 1954.)

Srpanj
 1. srpnja – Jasenka Kodrnja, hrvatska književnica i sociologinja (* 1946.)
 10. srpnja – Hrvoje Kelčec, hrvatski novinar (* 1963.)
 10. srpnja – Božidar Orešković, hrvatski glumac (* 1942.)
 13. srpnja – Ivan Jagodić, srpski glumac (* 1936.)
 14. srpnja – Ante Grgantov, hrvatski pjevač, član grupe "Berekini" (* 1960.)
 24. srpnja – Mia Oremović, hrvatska glumica (* 1918.)

Kolovoz
 3. kolovoza – Nuša Marović, hrvatska manekenka (* 1939.)
 5. kolovoza – Slavica Maras-Mikulandra, hrvatska glumica i pjesnikinja (* 1933.)
 7. kolovoza – Bruno Cremer, francuski glumac (* 1929.)
 8. kolovoza – Patricia Neal, američka glumica (* 1926.)
 9. kolovoza – Dragica Martinis, hrvatska sopranistica (* 1922.)
 9. kolovoza – Ted Stevens, američki političar (* 1923.)
 12. kolovoza – Velimir Kljaić, hrvatski rukometni trener (* 1946.)
 14. kolovoza – Abbey Lincoln, američka glumica i pjevačica (* 1930.)
 17. kolovoza – Francesco Cossiga, talijanski političar i bivši predsjednik Italije (* 1928.)
 22. kolovoza – Stjepan Bobek, hrvatski nogometaš (* 1923.)
 22. kolovoza – Michel Montignac, francuski nutricionist, izumitelj Montignacove dijete (* 1944.)
 22. kolovoza – Vladimir Devidé, hrvatski matematičar (* 1925.)
 26. kolovoza – Hrvoje Matković, hrvatski povjesničar (* 1923.)
 29. kolovoza – Marko Brešković, hrvatski glazbenik, jedan od osnivača Dubrovačkih trubadura (* 1942.)

Rujan
 3. rujna – Miroslav Bijelić, srpski glumac (* 1937.)
 5. rujna – Shoya Tomizawa, japanski motociklist (* 1990.)
 7. rujna – Glenn Shadix, američki glumac (* 1952.)
 8. rujna – Rich Cronin, američki pjevač i tekstopisac (* 1974.)
 9. rujna – Marin Šuica,hrvatski tenisač (* 1995.)
 10. rujna – Rade Marković, srpski glumac (* 1921.)
 11. rujna – Kevin McCarthy, američki glumac (* 1914.)
 12. rujna – Claude Chabrol, francuski filmski redatelj (* 1930.)
 16. rujna – Vanča Kljaković, hrvatski redatelj i dramski pisac (* 1930.)
 20. rujna – Eugen Pusić, hrvatski akademik (* 1916.)
 22. rujna – Jackie Burroughs, englesko-kanadska glumica (* 1939.)
 22. rujna – Eddie Fisher, američki zabavljač i pjevač (* 1928.)
 26. rujna – Marija Doričić Grozdanić, hrvatska radijska voditeljica (* 1928.)
 26. rujna – Gloria Stuart, američka glumica (* 1910.)
 28. rujna – Romina Yan, argentinska glumica (* 1974.)
 28. rujna – Arthur Penn, američki filmski redatelj (* 1922.)
 28. rujna – Dragutin Herenda, hrvatski novinar i pjesnik (* 1948.)
 29. rujna – Tony Curtis, američki glumac (* 1925.)
 29. rujna – Greg Giraldo, američki stand-up komičar i glumac (* 1965.)
 29. rujna – Joe Mantell, američki glumac (* 1915.)
 30. rujna – Stephen J. Cannell, američki pisac i televizijski producent (* 1941.)

Listopad
 2. listopada – Brenda Cowling, engleska glumica (* 1925.)
 4. listopada – Slavko Balog, hrvatski humorist, glumac, sportski djelatnik, pedagog (* 1929.)
 7. listopada – Milka Planinc, hrvatska političarka (* 1924.)
 8. listopada – Albertina Walker, američka gospel pjevačica (* 1929.)
 10. listopada – Joan Sutherland, australska sopranistica (* 1926.)
 10. listopada – Solomon Burke, američki R&B pjevač i tekstopisac (* 1940.)
 12. listopada – Ratko Petrić, hrvatski kipar (* 1941.)
 14. listopada – Benoît Mandelbrot, francusko-američki matematičar (* 1924.)
 15. listopada – Mildred Fay Jefferson, američka kirurginja i biologinja (* 1927.)
 16. listopada – Barbara Billingsley, američka glumica (* 1915.)
 18. listopada – Josip Vončina, hrvatski jezikoslovac, književni povjesničar, akademik (* 1932.)
 18. listopada – Nebojša Veljović, bosanski glumac (* 1952.)
 19. listopada – Tom Bosley, američki glumac (* 1927.)
 20. listopada – Bob Guccione, američki publicist, osnivač magazina Penthouse (* 1930.)
 23. listopada – Fran Crippen, američki plivač (* 1984.)
 25. listopada – Vesna Parun, hrvatska pjesnikinja (* 1922.)
 25. listopada – Zdravko Švegar, hrvatski novinar (* 1938.)
 25. listopada – Aleksandar Flaker, hrvatski književni teoretičar i esejist poljskoga podrijetla (* 1924.)
 27. listopada – Néstor Kirchner, bivši argentinski predsjednik (* 1950.)
 27. listopada – Denise Borino, američka televizijska glumica (* 1964.)
 28. listopada – James MacArthur, američki glumac (* 1937.)
 28. listopada – Julije Njikoš, hrvatski skladatelj, melograf i glazbeni organizator (* 1924.)

Studeni
 2. studenog – Rudolf Barshai, ruski dirigent i violončelist (* 1924.)
 5. studenog – Jill Clayburgh, američka glumica (* 1944.)
 5. studenog – Michelle Nicastro, američka glumica i pjevačica (* 1960.)
 10. studenog – Vesna Sulejmanpašić, hrvatska montažerka (* 1932.)
 11. studenog – Dino De Laurentiis, talijanski filmski producent (* 1919.)
 13. studenog – Luis García Berlanga, španjolski filmski redatelj (* 1921.)
 18. studenoga – Ivana Batušić, hrvatska romanistica, sveuč. profesorica francuskog (*1912.)
 19. studenog – Ladislav Demeterffy, hrvatski glazbenik (* 1932.)
 23. studenog – Ingrid Pitt, poljsko-britanska glumica (* 1937.)
 27. studenog – Irvin Kershner, američki filmski redatelj (* 1923.)
 28. studenog – Leslie Nielsen, kanadsko-američki glumac i komičar (* 1926.)
 28. studenog – Ivan Balent Tratinčica, hrvatski glazbenik i DJ (* 1947.)

Prosinac
 1. prosinca – Helen Boatwright, američka sopranistica (* 1916.)
 3. prosinca – Ljiljana Gener, hrvatska glumica (* 1928.)
 5. prosinca – Shamil Burziyev, ruski nogometaš (* 1985.)
 7. prosinca – Elizabeth Edwards, američka autorica, odvjetnica i aktivistica (* 1949.)
 7. prosinca – Gus Mercurio, američko-australski glumac (* 1928.)
 11. prosinca – Krsto Cviić, hrvatski novinar i politički pisac (* 1930.)
 11. prosinca – Marina Nemet, hrvatska glumica (* 1960.)
 13. prosinca – Richard Holbrooke, američki diplomat, novinski urednik i profesor (* 1941.)
 14. prosinca – Neva Patterson, američka glumica (* 1920.)
 15. prosinca – Blake Edwards, američki filmski redatelj (* 1922.)
 15. prosinca – Jean Rollin, francuski filmski redatelj i glumac (* 1938.)
 18. prosinca – Petar Veček, hrvatski redatelj (* 1942.)
 19. prosinca – Ivo Padovan, hrvatski akademik i liječnik (* 1922.)
 24. prosinca – Elizabeth Beresford, britanska književnica (* 1926.)
 24. prosinca – Roy Neuberger, američki finansijer (* 1903.)
 25. prosinca – Carlos Andrés Pérez, venecuelanski političar i predsjednik (* 1922.)
 26. prosinca – Teena Marie, američka pjevačica (* 1956.)
 28. prosinca – Agathe von Trapp, američka pjevačica, članica obitelji Von Trapp (* 1913.)
 29. prosinca – Vladan Batić, srpski političar (* 1949.)
 29. prosinca – Atina Bojadži, makedonska plivačica (* 1944.)
 30. prosinca – Bobby Farrell, američki plesač i izvođač (* 1949.)

Nobelova nagrada za 2010. godinu

 Fizika: Andre Geim i Konstantin Novoselov
 Kemija: Richard F. Heck, Ei-ichi Negishi i Akira Suzuki
 Fiziologija i medicina: Robert G. Edwards
 Književnost: Mario Vargas Llosa
 Mir: Liu Xiaobo
 Ekonomija: Peter A. Diamond, Dale T. Mortensen i Christopher A. Pissarides

 Obljetnice i godišnjice
 400. obljetnica utemeljenja Sestara Pohoda Marijina

 Izvori

Ostali projekti

September 7 – Boko Haram attacked a prison in Bauchi, Borno, northern Nigeria.

heavily armed gunmen attacked a prison and freed up to 800 inmates, including 150 suspected members of a militant Islamic sect.
Police said the gunmen killed one soldier, a police officer and two residents after setting ablaze part of the jail in the central city of Bauchi. "About 50 men with machine-guns came to the prison site, forced it open and released all the prisoners," said one resident.
Witnesses said it was believed the attackers were from Boko Haram, a sect behind an uprising which killed hundreds of people in and around the city of Maiduguri a year ago. Known locally as the Taliban, the sect opposes Western education and culture.
Register for free to continue reading
Registration is a free and easy way to support our truly independent journalism
By registering, you will also enjoy limited access to Premium articles, exclusive newsletters, commenting, and virtual events with our leading journalists
Already have an account? sign in
By clicking ‘Register’ you confirm that your data has been entered correctly and you have read and agree to our Terms of use, Cookie policy and Privacy notice.
This site is protected by reCAPTCHA and the Google Privacy policy and Terms of service apply.
Register for free to continue reading
Registration is a free and easy way to support our truly independent journalism
By registering, you will also enjoy limited access to Premium articles, exclusive newsletters, commenting, and virtual events with our leading journalists
Already have an account? sign in
By clicking ‘Register’ you confirm that your data has been entered correctly and you have read and agree to our Terms of use, Cookie policy and Privacy notice.
This site is protected by reCAPTCHA and the Google Privacy policy and Terms of service apply.
Join our new commenting forum
Join thought-provoking conversations, follow other Independent readers and see their replies

Question: who attacked a prison in northern nigeria in september 2010

Question: in which nigerian state is boko haram based

Question: where was the prison in bauchi located

Question: when did boko haram attack a prison

Question: where did boko haram attack in 2010

Question: where was the prison in which boko haram attacked

September 7 – Boko Haram attacked a prison in Bauchi , Borno , northern Nigeria .

« Sport - Europsko prvenstvo u vaterpolu - Zagreb 2010.
Hrvatska slavi svoje vaterpoliste. Prvaci su Europe. Pavić, Burić, Bošković, Dobud, Joković, Muslim, Karač, Bušlje, Sukno, Barač, Hinić, Obradović i Buljubašić, vođeni s klupe Rudićem, pomoćnikom Fatovićem, osvojili su povijesno prvo zlato na Europskim prvenstvima za hrvatski vaterpolo.
Nakon dva izgubljena finala, u Firenci 1999. od Mađara te u Kranju 2003. od Srbije i Crne Gore, dočekali smo na Savi, u Zagrebu, pobjedu. Hrvatska je nadigrala Talijane te se drugi put, nakon Melbournea i naslova svjetskog prvaka 2007., svirala Lijepa naša u čast naših vaterpolista.
FINALE Hrvatska - Italija 7:3
ZAGREB Plivalište na Savi. Gledatelja 4.700. Suci: Stavridis (Grčka) i Tulga (Turska).
HRVATSKA: Pavić (14 obrana), Burić, Bošković (2), Dobud, Joković (1), Muslim (1), Karač, Bušlje (2), Sukno, Barač (1), Hinić, Obradović, Buljubašić.
ITALIJA: Tempesti (7 obrana), Luongo (1), Gitto, Figlioli (1), Bertoli, Giacoppo, Gallo (1), Presciutti, Fiorentini, Aicardi, Deserti, Pastorino.
Igrač više: Hrvatska 8/3, Italija 8/1
Peterci: Hrvatska, Italija
Četvrtine: 2:2, 1:0, 2:0, 2:1.
PUT DO ZLATA
Prva četvrtine: 1:0 Bušlje (3/igrač više), 2:0 Bošković (4), 2:1 Luongo (4/igrač više), 2:2 Figlioli (8), druga četvrtina: 3:2 Barač (14/igrač više), treća četvrtina: 4:2 Bošković (17), 5:2 Bušlje (22/igrač više), četvrta četvrtina: 6:2 Joković (26), 7:2 Muslim (28), 7:3 Gallo (29).
MVP EP-a
Vanja Udovičić, reprezentativac Srbije, proglašen je najboljim igračem EP-a.
HRVATSKA SLAVI, TALIJANI NE TUGUJU
Pljeskalo se Ratku Rudiću na konferenciji za novinare. Hrvatski izbornik je treći put prvak Europe, ali prva dva naslova, 1993. godine u Sheffieldu te 1995. u Beču osvojio je s Italijom za koju je tada igrao današnji talijanski izbornik Alessandro Campagna.
- Hvala - kazao je Rudić, a potom nastavio sa zahvalama. Prvo, naravno, svojim igračima.
- Oni su bili glavni akteri ove pobjede. Imali smo tešku sezonu. Igrali su Svjetsku ligu, potom Svjetski kup te Europsko prvenstvo. Bilo je teško organizirati sve, pripreme i nastupe, ali uspjeli smo. Unatoč porazu na startu EP-a, dizali smo se iz utakmice u utakmicu. Zahvalio bih također mom stožeru na pomoći te čelnicima Saveza na trudu i naporu, pogotovo kada se zna kakva su vremena. Da, došli smo do kraja. Uspjeli smo. Hvala isto tako i talijanskoj reprezentaciji na dobroj utakmici, a posebno navijačima. Oni su bili puni ljubavi prema našoj reprezentaciji. Kad smo izlazili na bazen, dobijali smo zbog njih dodatnu snagu. Odigrali smo odlično EP, u odličnom ambijentu, a ovaj ambijent je isto tako odlična promocija za naš sport - ocijenio je Rudić. Slavi Hrvatska, ali slave i Talijani.
- Čestitam Hrvatskoj i izborniku Ratku Rudiću, mom mentoru. Izgubili smo finale, ali ja sam sretan. Ponosan sam na svoje igrače. Mislim kako nitko uoči EP-a ne bih stavio na nas jedan euro da ćemo nešto napraviti. Svih 13 mojih igrača igralo je svoje prvo finale. Jest, Tempesti je bio u Barceloni 2003. kad smo igrali u finalu SP-a, ali je tada bio na klupi - naglasio je Campagna.
- Ovo nije vrhunac ove reprezentacije - dodao je Rudić. U noći slavlja najtrofejniji vaterpolski trener svijeta iskazao je i nezadovoljstvo.
- Nezadovoljan sam financiranjem Hrvatskog vaterpolskog saveza. Za sve što smo napravili zaslužuli smo imati normalne uvjete za rad, a ne da moramo rezati program. Nadam se kako će se to promijeniti - naglasio je Rudić.
HRVATSKA SVLAČIONICA
Samir Barač: Kad smo se našli prije tri mjeseca na početku priprema, svaki dan kad smo išli na spavanje, išli smo razmišljajući o tome kako ćemo osvojiti zlato u Zagrebu, na EP-u, a kad je tako, bilo je teško raditi. Međutim, uspjeli smo. Ponosan sam na svoje suigrače, stožer, navijače.
Sandro Sukno: Očekivali smo kako možemo otići do kraja, osvojiti zlato i zbog toga, imperativa, bilo je teško doći do kraja. Ali, uspjeli smo taj imperativ nadvladati i slaviti. Hvala navijačima. Niti jedna reprezentacija u Hrvatskoj, ni u drugim loptačkim sportovima, nije bila prvakom Europe. To daje još više na težini našem uspjehu.
Nikša Dobud: Bilo je lakše nego što smo očekivali u finalu. Veličanstvena pobjeda, veličanstvena publika, koja nas je bodrila od prvog dana, hvala im, svaka im čast i oni su zaslužni za ovo zlato, kao i mi, ako ne i više.
Andro Bušlje: Nije lako dobiti istu ekipu dvaput na istom turniru. Ispunio nam se san, evo još jedne medalje, i to zlatne. Dakle, bolje od ovoga ne može.
Miho Bošković: Imali smo privilegiju igrati i osvojiti zlato na domaćem terenu, slaviti s našim navijačima. Oni su bili naša snaga, igrač više na cijelom ovom natjecanju.
Tonči Vlašić
- EPH Digital:
- Jutarnji list·
- Slobodna Dalmacija·
- Gloria·
- Globus ·
- Sportske Novosti·
- Autoklub·
- Dobra hrana·
- Bestseller·
- Dodo·
- Dosi·
- Gorila·
- LikeCroatia·
- Gameland·
- Dubrovacki Vjesnik·

Zbog visokog vodostaja rijeke Save u subotu, u sklopu izvanrednih mjera obrane od poplave, od 15 sati za promet su zatvoreni svi prijelazi kanala Sava – Odra.
Automobili danas nisu mogli ni Karlovačkom od 11.30 sati, u poslijepodnevnim ni Brezovičkom cestom, a na ostalim je prometnicama u zagrebačkom naselju Blato te između Jankomira i Velike Gorice promet tekao uz pojačan oprez.
Vodostaj raste
Iz Ureda za upravljanje hitnim situacijama priopćili su da je u posljednja 24 sata na zagrebačkom području palo 27 litara kiše po metru četvornom te da je zabilježeno nekoliko incidenata. Pomoć vatrogasaca i policije oko devet sati ujutro zatražili su djelatnici Hidroelektre niskogradnje, koji rade na sanaciji željezničkog mosta na Žitnjaku jer se zbog visokog vodostaja i brze Save platforma na kojoj rade pri sanaciji mosta pomaknula za više od metar.
Budući da za učvršćivanje platforme sajlama nije bio dovoljan samo vatrogasni čamac za spašavanje na vodi, osigurana je i pedesettonska dizalica s velikim kranom uz pomoć koje je platforma učvršćena za pilone kako bi se osigurala stabilnost. Također, na pojedinim se mjestima, kažu iz navedenog ureda, voda izlila iz korita.
U kamenolomu u ulici Sutinska vrela odronila se zemlja u potok koji je pak zatrpan te prijeti izlijevanjem. Sava je jučer toliko nabujala da je brod “Trnjanski kutak” kod mosta Slobode kod Bundeka završio gotovo na sredini rijeke. Kontrolu vodostaja policija obavlja iz helikoptera.
Zbog obilnih kiša koje su u Sloveniji već izazvale velike probleme – poplave i odrone – u Hrvatsku iz susjedne Slovenije stiže vodeni val zbog čega bi vodostaj Save, prema procjeni Državnog centra 112, mogao narasti na više od 450 cm. Ako se to dogodi na području grada Zagreba i Zagrebačke županije, bit će proglašene izvanredne mjere obrane od poplave. Svi su vodostaju u porastu, posebno Save i pritoka, kao i vodostaj Kupe s pritocima te Une. Rastao je i vodostaj Drave, Bednje, Mure, Dobre... Centar za obranu od poplave Hrvatskih voda u Varaždinu donio je danas u 18.10 sati rješenje o uspostavi redovne obrane od rijeke Mure na potezu od Bukovja do Goričana u Međimurskoj županiji jer je u Murskom Središću vodostaj prešao 330 centimetara, s tendencijom daljnjeg porasta.
>>Kiša zalila Hrvatsku, u Sloveniji najveći stupanj pripravnosti
I Mura prijeti
Zbog visokog vodostaja Mure iselilo se nekoliko obitelji iz romskog naselja Lončareva.
– Voda nam je u dvorištu i svaki tren ući će u kuću. Stanje je teško, a kiša i dalje pada – kazao je Ivan Balog, stanovnik Lončareva. Obilna kiša očekuje se i danas, a ponegdje u prijepodnevnim satima, posebno na sjevernom Jadranu, Lici i u Gorskom kotaru može je pasti i više od 50 litara po metru četvornom. Poslijepodne se sa zapada očekuje poboljšanje vremena, prestanak kiše, a zatim i razvedravanje. Temperatura zraka u unutrašnjosti bit će od 10 do 15 stupnjeva, na Jadranu od 18 do 24.

– Provodi se dokazni postupak, a jučer su saslušani svjedoci optužbe i obrane. Svi detalji o tijeku postupka ili sadržaju provedenih dokaza su tajni – kazala je Majda Marčeta, sudska savjetnica Općinskog suda u Karlovcu, gdje je nedavno počelo suđenje satniku Igoru Trošelju i natporučniku Marijanu Kudliki, pilotima Hrvatskog ratnog zrakoplovstva optuženima da su u rujnu 2010. na vojnoj vježbi skrivili sudar MiG-ova 21 kod Plaškog, pri čemu je teško ozlijeđena Marija Klipa (na slici) koja je na njivi u blizini pada aviona sadila krumpire. Žena je ozlijeđena nakon što su je pogodili dijelovi ispaljene rakete iz srušenih aviona. Imala je otvoreni prijelom podlaktice i od tada je bila na desetak operacija.
Suđenje je na zahtjev MORH-a zatvoreno za javnost, uz obrazloženje da će se tijekom dokaznog postupka sudu prezentirati dokumenti i podaci označeni državnom tajnom. Pilote se tereti da se prilikom vojnih vježbi na vojnom poligonu Eugen Kvaternik kod Slunja nisu držali Pravila o letenju oružanih snaga te da su time doveli u opasnost život ljudi i imovinu. Naime, piloti nisu letjeli po dogovoru, već su izvodili manevre pa su se avioni sudarili i srušili.
>> Piloti srušenih MiG-ova čekaju istragu. U postrojbi su, ali ne let
>> 'MiG je pao za 30 sekundi, a sjednicu VNS-a Ivo Josipović saziva za 30 dana?'


Događaji
 7. siječnja – Hrvatski planinar Stipe Božić prilikom uspona imenovao vrh na Antarktici po Hrvatskoj.
 25. siječnja – Obnovljen Hrvatski motociklistički savez, nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)http://www.hoo.hr/hr/hrvatski-olimpijski-odbor/nacionalni-sportski-savezi/138-savezi-neolimpijskih-sportova/hrvatski-motociklisticki-savez
 4. veljače – Predsjednik Srbije, Slobodan Milošević, priznao pobjedu oporbe na lokalnim izborima nakon prosvjeda koji su trajali tri mjeseca.
 15. veljače – Osnovan Hrvatski auto i karting savez, nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez.
 22. veljače – Klon ovce Dolly predstavljen javnosti, postaje prvo klonirano biće
 2. svibnja – Tony Blair postaje premijer Ujedinjenog Kraljevstva.
 17. svibnja – S odašiljanjem započeo program Hrvatskog katoličkog radija.HKR Dvadeseta obljetnica emitiranja HKR-a, 17. svibnja 2017. (pristupljeno 27. studenoga 2017.)
 17. svibnja – Zair postaje Demokratska Republika Kongo.
 1. srpnja – Hong Kong prelazi pod kineski suverenitet.
 15. srpnja – Slobodan Milošević izabran za predsjednika Savezne Republike Jugoslavije.
 31. kolovoza – U automobilskoj nesreći u Parizu poginula Diana, princeza od Walesa.
 18. rujna – Islamistička skupina izvela teroristički napad u Mostaru.

 Rođenja
 14. veljače – Breel Embolo, švicarski nogometaš
 12. srpnja – Malala Yousafzai, pakistanska aktivistica
 13. srpnja – Andrea Šimara, hrvatska rukometašica
 24. srpnja – Emre Mor, dansko-turski nogometaš
 30. rujna – Jana Kudrjavceva, ruska ritmička gimnastičarka
 9. listopada – Nina Donelli, hrvatska i slovenska pjevačica
 21. listopada – Kristina Prkačin, hrvatska rukometašica
 31. listopada – Marcus Rashford, engleski nogometaš
 27. prosinca – Ana Konjuh, hrvatska tenisačica

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 26. veljače – Giuseppe Nuccio Bertone, talijanski proizvođač automobila (* 1912.)
 14. ožujka – Fred Zinnemann, američki filmski redatelj austrijskog porijekla (* 1907.)
 15. ožujka – Victor Vasarely, francuski slikar i grafičar mađarskog porijekla (* 1908.)

 Travanj – lipanj
 25. travnja – Vjekoslav Rukljač, hrvatski kipar (* 1916.)
 5. svibnja – Lojze Rozman, slovenski glumac (* 1930.)
 1. lipnja – Zvonimir Golob, hrvatski pjesnik (* 1927.)
 25. lipnja – Jacques-Yves Cousteau, francuski istraživač mora (* 1910.)
 Srpanj – rujan
 1. srpnja – Robert Mitchum, američki glumac (* 1917.)
 2. srpnja – James Stewart, američki filmski glumac (* 1908.)
 12. srpnja – Vinko Nikolić, hrvatski emigrantski pisac i novinar (* 1912.)
 15. srpnja – Gianni Versace, talijanski modni kreator (*1946.)
 16. kolovoza – Fedor Hanžeković, hrvatski filmski režiser (* 1913.)
 18. kolovoza – Renato Sanches, portugalski nogometaš
 31. kolovoza – Diana Spencer, britanska princeza od Walesa (* 1961.)
 5. rujna – Majka Terezija, časna sestra albanskog porijekla (* 1910.)

 Listopad – prosinac
 4. listopada – Romano Amerio, švicarski teolog, filozof i publicist (* 1905.)
 7. listopada – Janez Vrhovec, srpski glumac (* 1921.)
 20. studenog – Stanislava Pešić, srpska glumica (* 1941.)

 Nobelova nagrada za 1997. godinu
 Fizika: Steven Chu, Claude Cohen-Tannoudji i William D. Phillips
 Kemija: Paul Delos Boyer, John Ernest Walker i Jens Christian Skou
 Fiziologija i medicina: Stanley B. Prusiner
 Književnost: Dario Fo
 Mir: Međurnarodna kampanja za razminiravanje  i Jody Williams
 Ekonomija: Robert Merton i Myron Scholes

 Izvori

 Vanjske poveznice

The 15

20th anniversary of the release of the HKR, May 17, 2017.

July 1 – Hong Kong passes under Chinese sovereignty.

The 15

automobilizam, športska grana koja obuhvaća natjecanja u automobilima različitih klasa (trkački, športski, turistički i prototipovi) i kategorija prema radnom obujmu motora. Natjecanja u automobilizmu obuhvaćaju brzinske utrke i ocjensku vožnju. U brzinskim utrkama razlikuju se trkališne, cestovne, brdske i rekordne utrke. Ocjenske vožnje mogu biti: (1) ocjensko-terenska natjecanja u snalažljivosti vozača na nepoznatu terenu, s utvrđenim vremenom prolaska kroz kontrolna mjesta; (2) ekonomsko-tehnička natjecanja u kojima je odsudna što manja potrošnja goriva, a ona mogu biti vremenska (vozači određene dionice prelaze u strogo propisanu vremenu), u zvjezdastoj vožnji (natjecatelji startaju iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj, prelazeći utvrđene dionice u određenom vremenu) i neprekidna (non-stop) natjecanja izdržljivosti na dugim stazama; (3) natjecanja turističkog značaja u kojima natjecatelji kreću iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj; (4) reli natjecanja na dugim stazama u više etapa, sa startom iz različitih mjesta uz ispunjavanje određenih zadataka.
Prva automobilistička utrka u svijetu održana je 1894. na cesti Pariz–Rouen. Prvi automobilistički klub, L’Automobile Club de France, utemeljen je 1895. Međunarodni savez automobilskih klubova (Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus, AIACR), osnovan 1904. u Parizu, uveo je 1924. službenu podjelu automobila na klase. AIACR je 1946. promijenio naziv u FIA (Fédération Internationale de l’Automobile). Od 1950. održavaju se svakogodišnja natjecanja profesionalnih vozača formule 1 za prvenstvo svijeta. Pobjeđuje vozač koji skupi najveći broj bodova na utrkama za Veliku nagradu (Grand Prix) u više zemalja. Prvi pobjednik bio je Talijan G. Farina, a najviše naslova ostvario je Argentinac J. M. Fangio (1951., 1954–57).
Prvi automobil u Hrvatsku, u Vinicu kraj Varaždina, dovezao je 1898. grof Marko Bombelles, a zagrebačkim se ulicama prvi provozao Ferdinand Budicki početkom travnja 1901. Potkraj 1901. prvi automobili pojavili su se i na ulicama Zadra. U travnju 1902. priređena je automobilistička utrka na relaciji Nica–Opatija. Prvi hrvatski automobilni klub utemeljen je 25. IV. 1906. u Zagrebu »da bude društveno, strukovno i znanstveno stjecište za širenje i unapređivanje automobilnoga športa u Hrvatskoj«. Auto-club Spalato u Splitu osnovan je 1907. Prvi ispit za dobivanje vozačke dozvole održan je 28. srpnja 1910. u Zagrebu, a već 4. kolovoza dodijeljena je prva vozačka dozvola F. Budickomu. Sekcija za automobilizam pri Hrvatskome športskom savezu osnovana je 13. VI. 1912., pa se taj datum smatra početkom djelovanja strukovnoga saveza te športske grane. Prva automobilistička utrka za Prvenstvo Hrvatske i Slavonije održana je 8. IX. 1912. na relaciji Zagreb–Varaždin–Zagreb. Hrvatski automobilni list, kao prvo stručno glasilo, izašao je u siječnju 1914. Prva natjecanja na trkalištu održavaju se u Črnomercu u Zagrebu od 1921. Od 1924. u Hrvatskoj djeluje zagrebačka sekcija Automobilskoga kluba Kraljevine SHS. Prva međunarodna automobilistička utrka održana je 1926. i 1927. oko Plešivice sa startom i ciljem u Samoboru. Nakon 1945. ujedinjen je rad automobilističkih i motociklističkih klubova, pa je 1948. osnovan Auto-moto savez Hrvatske. Najveće automobilističko natjecanje, Velika nagrada Jadrana, održavala se 1946–77. na stazi Preluk u Opatiji. Najveća kružna staza u nas izgrađena je 1978. na Grobničkom polju kraj Rijeke. Trkalište Glavica kraj Požege uređeno je 1975. Hrvatski auto i moto športski savez osnovan je 5. X. 1991., a član je organizacije FIA od 1992. Nakon razdvajanja automobilističkog i karting saveza od motociklističkoga saveza, u Zagrebu je 1997. osnovan Hrvatski auto i karting savez. Od sredine 1990-ih postignuti su značajni domaći i inozemni rezultati. Pored brojnih pobjeda na prvenstvima Hrvatske u brdskim utrkama i utrkama na kružnim stazama, Niko Pulić osvojio je prvo mjesto u Brdskom prvenstvu Europe četiri godine zaredom (1999, 2000, 2001, 2002) te u istoj disciplini ponovno 2007.
Citiranje:
automobilizam. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=4752>.

Question: who was president of serbia in 1997

The 15

20th anniversary of the release of the HKR, May 17, 2017.

July 1 – Hong Kong passes under Chinese sovereignty.

The 15

Question: who was appointed the top of antarctica in croatia in january 1997

The 15

The 15

Question: when was stipe christmas appointed the top of antarctica

The 15

The 15

when was stipe christmas appointed the top of antarctica

Question: who was appointed the top of the antarctic in croatia

The 15

The 15

who was appointed the top of the antarctic in croatia

Question: what was the name of the alliance formed on 25 january

motociklistički savez , nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza

The 15

The 15

what was the name of the alliance formed on 25 january

Question: who was appointed the top of the antarctic in croatia in january

The 15

The 15

Question: who is elected president of the federal republic of yugoslavia

The 15

The 15

Question: who became prime minister of the uk in may 1997

The 15

The 15

who became prime minister of the uk in may 1997

Question: who died in a car crash in paris in august 1997

The 15

The 15

who died in a car crash in paris in august 1997

Question: who becomes the democratic republic of congo

The 15

The 15

who becomes the democratic republic of congo

Question: when was the first cloned prime minister of the uk

The 15

The 15

when was the first cloned prime minister of the uk

Question: what was the name of the clone that was presented to the public on february

The 15

The 15

Question: in what city did princess diana die

The 15

The 15

Question: when does the democratic republic of congo become independent

The 15

The 15

when does the democratic republic of congo become independent

On January 7th , the Croatian mountainous Stipe Christmas appointed the top of the Antarctica in Croatia .

25 January – Renovated the Croatian Motorcycle Alliance , after the division of the Croatian Motorcycle and Motorcycle Sports Alliance ( HAMŠS ) into the Croatian Motorcycle and Carting Alliance and the Croatian Motorcycle Alliance . Croatian Motorcycle Encyclopedia , LZ Miroslav Krleža ( accessed June 10 , 2017 )

February 4 – President of Serbia , Slobodan Milošević , acknowledged the victory of the opposition in local elections after three - month protests .

February – Founded the Croatian Auto and Karting Alliance , after the division of the Croatian Auto and Motosport Alliance ( HAMŠS ) into the Croatian Auto and Karting Alliance and the Croatian Motorcycle Alliance .

February 22 – The clone of the sheep Dolly presented to the public , becomes the first cloned being May 2 – Tony Blair becomes Prime Minister of the United Kingdom .

May 17 – The program of the Croatian Catholic Radio begins . HKR

20th anniversary of the release of the HKR , May 17 , 2017 .

( Accessed 27 November 2017 ) 17 May – Zair becomes the Democratic Republic of Congo .

July 1 – Hong Kong passes under Chinese sovereignty .

July – Slobodan Milošević is elected President of the Federal Republic of Yugoslavia .

August 31 – Princess Diana of Wales has died in a car crash in Paris .

September 18 – The Islamist group carried out a terrorist attack in Mostar .

Događaji 7. siječnja – Hrvatski planinar Stipe Božić prilikom uspona imenovao vrh na Antarktici po Hrvatskoj. 25. siječnja – Obnovljen Hrvatski motociklistički savez, nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.) 4. veljače – Predsjednik Srbije, Slobodan Milošević, priznao pobjedu oporbe na lokalnim izborima nakon prosvjeda koji su trajali tri mjeseca. 15. veljače – Osnovan Hrvatski auto i karting savez, nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez. 22. veljače – Klon ovce Dolly predstavljen javnosti, postaje prvo klonirano biće 2. svibnja – Tony Blair postaje premijer Ujedinjenog Kraljevstva. 17. svibnja – S odašiljanjem započeo program Hrvatskog katoličkog radija.HKR Dvadeseta obljetnica emitiranja HKR-a, 17. svibnja 2017. (pristupljeno 27. studenoga 2017.) 17. svibnja – Zair postaje Demokratska Republika Kongo. 1. srpnja – Hong Kong prelazi pod kineski suverenitet. 15. srpnja – Slobodan Milošević izabran za predsjednika Savezne Republike Jugoslavije. 31. kolovoza – U automobilskoj nesreći u Parizu poginula Diana, princeza od Walesa. 18. rujna – Islamistička skupina izvela teroristički napad u Mostaru.

Dvadeseta obljetnica emitiranja HKR-a, 17. svibnja 2017.

1. srpnja – Hong Kong prelazi pod kineski suverenitet.

On January 7th, the Croatian mountainous Stipe Christmas appointed the top of the Antarctica in Croatia. 25 January – Renovated the Croatian Motorcycle Alliance, after the division of the Croatian Motorcycle and Motorcycle Sports Alliance (HAMŠS) into the Croatian Motorcycle and Carting Alliance and the Croatian Motorcycle Alliance.Croatian Motorcycle Encyclopedia, LZ Miroslav Krleža (accessed June 10, 2017) February 4 – President of Serbia, Slobodan Milošević, acknowledged the victory of the opposition in local elections after three-month protests. The 15 February – Founded the Croatian Auto and Karting Alliance, after the division of the Croatian Auto and Motosport Alliance (HAMŠS) into the Croatian Auto and Karting Alliance and the Croatian Motorcycle Alliance. February 22 – The clone of the sheep Dolly presented to the public, becomes the first cloned being May 2 – Tony Blair becomes Prime Minister of the United Kingdom. May 17 – The program of the Croatian Catholic Radio begins.HKR 20th anniversary of the release of the HKR, May 17, 2017. (Accessed 27 November 2017) 17 May – Zair becomes the Democratic Republic of Congo. July 1 – Hong Kong passes under Chinese sovereignty. The 15 July – Slobodan Milošević is elected President of the Federal Republic of Yugoslavia. August 31 – Princess Diana of Wales has died in a car crash in Paris. September 18 – The Islamist group carried out a terrorist attack in Mostar.

May 17 – The program of the Croatian Catholic Radio begins.HKR

20th anniversary of the release of the HKR, May 17, 2017.

July 1 – Hong Kong passes under Chinese sovereignty.

The 15

The 15

HRVATSKI MOTOCIKLISTIČKI SAVEZ
Predsjednik Stjepan Peršin
Glavni tajnik Ivan Lafter
Hrvatski motociklistički savez osnovan je 1924. godine, obnovljen 25. siječnja 1997. u Zagrebu.
Član je Federation Internationale de Motocyclisme (FIM) - Svjetske motociklističke federacije,
European Motorcycle Union (UEM) - Europske unije motociklista /
Alpe Adria Motorcycle Union (AAMU) – Alpe Jadran motociklističke unije.
(izvor: Almanah 2010./2011.)
Sjedište
Trg Krešimira Ćosića 11
HR - 10000 Zagreb
Tel. +385 1 3012321
Faks +385 1 3012320
Ova e-mail adresa je zaštićena od spambota. Potrebno je omogućiti JavaScript da je vidite.
Hrvatski motociklistički savez 2011._Sportska televizija "Moj savez"
- Detalji
- Kategorija: Hrvatski motociklistički savez
-
Zagreb, 8. rujna 2020. - Predsjednik Hrvatskog olimpijskog odbora (HOO) Zlatko Mateša i glavni tajnik Josip Čop priredili su prijam tročlanom izaslanstvu Hrvatskog motociklističkog saveza (HMS), koje je predvodio predsjednik Saveza Stjepan Peršin, a u pratnji su mu bili glavni tajnik Ivan Lafter i član Upravnog odbora HMS-a Ivan Penić.
- Detalji
- Kategorija: Hrvatski motociklistički savez
-
Zagreb, 19. listopada 2018. - Izaslanstvo Hrvatskog motociklističkog saveza (HMS) boravilo je u petak, 19. listopada 2018., u prostorijama Hrvatskog olimpijskog odbora (HOO) na prijamu kod glavnog tajnika Josipa Čopa. U pratnji HMS-ovaca, predsjednika Stjepana Peršina, člana Upravnog odbora Ivana Penića i glavnog tajnika Ivana Laftera, bili su i glavni tajnik Europskog motociklističkog saveza - FIM Europe, Alessandro Sambuco, te glavni financijski operativac FIM Europe Michael Sykora.
- Detalji
- Kategorija: Hrvatski motociklistički savez
-
Zagreb, 4. svibnja 2018. - Predsjednik i glavni tajnik Hrvatskog olimpijskog odbora (HOO) Zlatko Mateša i Josip Čop ugostili su u prostorijama nacionalne olimpijske udruge izaslanstvo Hrvatskog motociklističkog saveza (HMS) kojeg su predstavljali član UO-a HMS-a Ivan Penić, glavni tajnik HMS-a Ivan Lafter i predsjednik MCK Jaska Mladen Čop.
Speedway Grand Prix u HrvatskojZAGREB, 5. studenoga 2009. – Hrvatska i speedway stadion u Donjem Kraljevcu domaćini su prestižne Speedway Grand Prix utrke koja će se održati 28. kolovoza 2010. godine
HOO izrazio sućut Hrvatskom motociklističkom savezuPredsjednik i glavni tajnik Hrvatskog olimpijskog odbora, mr. sc. Zlatko Mateša i Ivica Stošić Miočić uputili su na adresu Hrvatskog motociklističkog saveza u Zagrebu, 12. lipnja 2003. godine izraz...

The 15

The 15


1999. je bila godina prema gregorijanskom kalendaru koja nije bila prijestupna, a započela je u petak.

Ujedinjeni narodi ovu su godinu obilježili kao Međunarodnu godinu starijih osoba.

 Događaji
 1. siječnja – Predstavljena nova valuta euro.
 13. siječnja – Michael Jordan objavio svoje povlačenje iz košarke.
 25. siječnja – Potres magnitude 6,0 po Richterovoj ljestvici pogodio je zapadnu Kolumbiju. Poginulo je najmanje 1000 ljudi.
 11. veljače – Pluton, patuljsti planet s nepravilnom orbitom ponovno se našao iz orbite Neptuna nakon što je 20 godina bio bliži Suncu.
 12. ožujka – Češka, Mađarska i Poljska su se pridružile NATO savezu.
 24. ožujka
 NATO je započeo zračne napade na SR Jugoslaviju koja je odbila potpisati mirovni sporazum. To je bilo prvi put da je NATO napao nezavisnu državu.
 39 ljudi poginulo je u požaru u Tunelu Mont Blanc, nakon čega je taj tunel bio zatvoren gotovo tri godine.
 1. travnja – Nunavut, domovina Inuita, postao je treći kanadski savezni teritorij odvojivši se od Sjeverozapadnih teritorija.
 3. svibnja – Tornado kategorije F5 pogodio je Oklahoma City ubivši 38 ljudi. To je bio najjači tornado ikad.
 5. svibnja – Na Dan hrvatske leksikografije predstavljen je prvi svezak Hrvatske enciklopedije u izdanju Leksikografskoga zavoda Miroslava Krleže.Brozović, Dalibor (gl. ur.), Hrvatska enciklopedija, 1. sv. : A – Bd, Zagreb : Leksikografski zavod »Miroslav Krleža«, 1999., , str. viii.
 7. svibnja – NATO-ov zrakoplov zabunom bombardirao kinesko veleposlanstvo u Beogradu. Poginula su tri službenika, a ranjeno ih je 20.
 7. svibnja – Papa Ivan Pavao II. posjećuje Rumunjsku, te je tako postao prvi papa koji je posjetio istočnu ortodoksnu zemlju od Crkvenog raskola.
 26. svibnja – Manchester United je osvojio Ligu prvaka pobijedivši u finalu Bayern München. Finale je odigrano u Barceloni, a Manchesteru je to bio treći trofej sezone, nakon engleske lige i kupa.
 27. svibnja – Haaški tribunal optužio je Slobodana Miloševića i četvoricu ostalih za ratne zločine i zločine protiv čovječanstva počinjene na Kosovu.
 28. svibnja – Nakon 22 godine restauracije, da Vincijevo djelo "Posljednja večera" je vraćeno u muzej.
 9. lipnja – SR Jugoslavija i NATO potpisuju mirovni sporazum. Dan kasnije NATO prekida zračne napade nakon što je Slobodan Milošević pristao povući srpske snage iz Kosova.
 19. lipnja – Torino dobio domaćinstvo Zimskih olimpijskih igara 2006.
  19. i 20. lipnja - U zagrebačkom Maksimiru održan koncert duhovne glazbe »Cro sacro Maksimir« na kojemu je nastupilo više od pedeset izvođača iz Hrvatske i svijeta. Prozvan je »Woodstockom hrvatske duhovne glazbe«. Prošlo je 20 godina od Woodstocka hrvatske popularne duhovne glazbe u Maksimiru Bitno, 20. lipnja 2019. Pristupljeno 30. travnja 2020.
 23. srpnja – Lansiran Chandra, NASA-in satelit za promatranje svemira u röntgenskom dijelu spektra.
 11. kolovoza – Potpuna pomrčina Sunca u Europi i Aziji.
 11. kolovoza – Tornado u Salt Lake Cityu. Poginula je jedna osoba.
 17. kolovoza – Više od 17 000 poginulih i 44 000 ozlijeđenih u potresu magnitude 7,4 koji je pogodio Istanbul i sjeverozapadnu Tursku.
 7. rujna – Potres u Ateni jačine 5,9 ubija 143 ljudi i ozljeđuje preko 500.
 21. rujna – Potres magnitude 7,6 pogodio središnji Tajvan ubivši oko 2,400 ljudi.
 12. listopada – Prema UN-u, u Sarajevu je rođen 6-milijarditi stanovnik Zemlje.
 29. listopada – Hrvatski sabor proglasio je 18. studenoga Danom sjećanja na žrtvu Vukovara 1991. godine
 31. listopada – U nesreći egipatskog zrakoplova koji je letio iz New Yorka u Kairo poginulo 217 ljudi. Nesreća se dogodila u blizini otoka Nantucket u američkoj saveznoj državi Massachusetts.
 12. studenog –  845 poginulih i 4 948 ozlijeđenih u potresu magnitude 7,2 koji je pogodio grad Düzce i sjeverozapadnu Tursku.
 20. studenog – Kina lansirala prvu svemirsku letjelicu Shenzhou.
 26. studenog – Potres i tsunami u Vanuatuu.
 3. prosinca – Nakon 81 dana i prijeđenih 5.486 kilometara Tori Murden je postala prva žena koja je sama preplovila Atlantski ocean u čamcu na vesla.
 15. prosinca – Velika kišna nevremena pogodila su priobalne regije Venezuele uzrokovavši katastrofalne poplave i odrone tla. Poginulo je otprilike 25 000 ljudi, a bez doma ih je ostalo 100 000.
 20. prosinca – Portugal predao Macao Kini.
24. prosinca – Misom polnoćkom u cijelom kršćanskom svijetu započeo Veliki jubilej, 2000 godina od Isusova rođenja. Jubilej završen na Bogojavljenje, 6. siječnja 2001. Središnju misu u Rimu predvodio papa Ivan Pavao II.

 Pri Ujedinjenim narodima osnovan Svjetski savez mladih.

 Rođenja

 19. studenog – Jevgenija Medvjedeva, ruska klizačica

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 11. siječnja – Fabrizio De André, talijanski glazbenik (* 1940.)
 15. siječnja – Nikola Kostelac, hrvatski režiser (* 1920.)
 25. siječnja – Glenn Theodore Seaborg, američki kemičar i nobelovac (* 1912.)
 31. siječnja – Branko Fučić, hrvatski povjesničar umjetnosti (* 1920.)
 1. veljače – Mate Šarlija Daidža, hrvatski vojni zapovjednik (* 1925.)
 20. veljače – Sarah Kane, britanska dramatičarka (* 1971.)
 21. veljače – Gertrude B. Elion, američka biokemičarka (* 1918.)
22. veljače – Carlos Hathcock, američki oštrostrijelac (* 1942.)
 1. ožujka – Jozo Matošić, hrvatski nogometaš (* 1913.)
 2. ožujka – Dusty Springfield, britanska pjevačica (* 1939.)
 4. ožujka – Mladen Šerment, hrvatski glumac (* 1920.)
 4. ožujka – Mladen Raukar, hrvatski pijanist, televizijski urednik i redatelj (* 1924.)
 7. ožujka – Stanley Kubrick, američki filmski redatelj i producent (* 1928.)
 22. ožujka – Vojko Kiš, hrvatski pravnik, pijanist i glazbeni pedagog (* 1911.)

 Travanj – lipanj
 1. travnja – Mirko Jirsak, hrvatski pjesnik (* 1909.)
 5. travnja – Ivan Hetrich, hrvatski režiser, scenarist i glumac (* 1921.)
 17. svibnja – Božidar Finka, hrvatski jezikoslovac (* 1925.)
 30. svibnja – Vojislav Bego, hrvatski akademik (* 1923.)
 31. svibnja – Willibald Hahn, austrijski nogometaš i nogometni trener (* 1910.)
 6. lipnja – Vatroslav Piacun, hrvatski košarkaš (* 1931.)
 11. lipnja – DeForest Kelley, američki glumac (* 1920.)
 23. lipnja – Buster Merryfield, britanski glumac (* 1920.)
 27. lipnja – Georgios Papadopoulos, grčki vojni zapovjednik (* 1919.)

 Srpanj – rujan
 2. srpnja – Mario Puzo, talijansko-američki književnik (* 1920.)
 6. srpnja – Joaquin Rodrigo, španjolski skladatelj (* 1901.)
 16. srpnja – Rudolf Sremec, hrvatski redatelj i scenarist (* 1909.)
 16. srpnja – John F. Kennedy, Jr., američki novinar, sin bivšeg američkog predsjednika John F. Kennedya (* 1960.)
 20. srpnja – Sandra Gould, američka glumica (* 1916.)
 28. srpnja – Stjepan Tomičić, hrvatski novinar (* 1919.)
 12. kolovoza – Ante Mladineo, hrvatski režiser i scenarist (* ?)
 21. kolovoza – Venja Drkin, rusko-ukrajinski pjevač (* 1970.)
 26. kolovoza – Tonči Gulin, hrvatski nogometaš (* 1938.)
 27. kolovoza – Dom Helder Camara, brazilski katolički svećenik (* 1909.)
 6. rujna – Tamás Mendelényi, mađarski mačevalac (* 1936.)
 11. rujna – Momčilo Đujić, četnički vojvoda (* 1907.)
 13. rujna – Vladimir Pogačić, hrvatski režiser, scenarist i glumac (* 1919.)
 14. rujna – Darko Tironi, hrvatski novinar (* 1955.)
 20. rujna – Raisa Gorbachova, ruska Prva dama (* 1932.)
 22. rujna – George C. Scott, američki glumac i redatelj (* 1927.)
 23. rujna – Lucilla Udovich, američka operna pjevačica (* 1930.)

 Listopad – prosinac
 2. listopada – Heinz Günther Konsalik, njemački književnik (* 1921.)
 12. listopada – Wilt Chamberlain, američki košarkaš (* 1936.)
 14. listopada – Julius Nyerere, tanzanijski političar (* 1922.)
 30. listopada – Matko Peić, hrvatski povjesničar umjetnosti, slikar i književnik (* 1923.)
 6. studenoga – Regina Kazarjan, armenska slikarica (* 1915.)
 16. studenoga – Daniel Nathans, američki mikrobiolog (* 1928.)
 18. studenoga – Vittorio Miele, talijanski slikar (* 1926.)
 24. studenoga – Hilary Minster, britanski glumac (* 1944.)
 3. prosinca – Scatman John, američki jazz glazbenik (* 1942.)
 3. prosinca – Madeline Kahn, američka glumica (* 1942.)
 4. prosinca – Slobodan Dimitrijević, srpski glumac (* 1941.)
 5. prosinca – Edvin Biuković, hrvatski autor stripa (* 1969.)
 10. prosinca – Franjo Tuđman, prvi predsjednik Republike Hrvatske (* 1922.)
 17. prosinca – Rex Allen, američki glumac (* 1920.)
 18. prosinca – Srđan Španović, hrvatski novinar (* 1960.)

 Nepoznat datum smrti
 Boris Puhlovski, hrvatski književnik (* 1921.)
 Blagoje Jovović, crnogorski atentator na dr. Antu Pavelića (* 1922.)
 Mary Stevenson, američka pjesnikinja (* 1922.)
 Vinko Česi, hrvatski književnik (* 1937.)
 Tony Studeny, hrvatski pjevač (* 194?.)
 Nenad Pepeonik, hrvatski grafički dizajner (* 1940.)

 Nobelova nagrada za 1999. godinu
 Fizika: Gerardus 't Hooft i Martinus J.G. Veltman
 Kemija: Ahmed Hassan Zewail
 Fiziologija i medicina: Günter Blobel
 Književnost: Günter Grass
 Mir: Liječnici bez granica
 Ekonomija: Robert Mundell

 Izvori

 Vanjske poveznice

CRO SACRO MAKSIMIR 1999.
Prošlo je 20 godina od Woodstocka hrvatske popularne duhovne glazbe u Maksimiru
Dva je dana zagrebačkim parkom Maksimir odzvanjala duhovna glazba. Bio je to prvi veliki open air koncert hrvatske popularne duhovne glazbe.
Na današnji dan prije dvadeset godina održan je legendarni koncert duhovne glazbe pod nazivom Cro sacro Maksimir 1999. godine. Bilo je to dvodnevno slavljenje Boga pjesmom, koje je održano 19. i 20. lipnja 1999. godine u zagrebačkom parku Maksimir. Koncert je realiziran po uzoru na ljetne glazbene festivale kao veliki koncert duhovne glazbe na otvorenom na kome je nastupilo više desetaka izvođača. Stoga je koncert odmah i prozvan „Cro sacro Woodstock“ odnosno „Woodstock hrvatske popularne duhovne glazbe“.
Dva je dana zagrebačkim parkom Maksimir odzvanjala duhovna glazba. Bio je to prvi veliki open air koncert hrvatske popularne duhovne glazbe. Naime, u dva dana s ljetne pozornice parka Maksimir orila se duhovna glazba koju je izvelo 50 izvođača iz raznih krajeva Lijepe Naše i dijaspore, raznih glazbenih smjerova (od šansone, popa, gospela, tamburaša, jazza do rocka) te raznih vremenskih razdoblja od samih početaka (grupe Quo vadis i Zora) do mladih snaga koje su tada tek dolazile na scenu poput sastava: Sve boje ljubavi, Kristina, Zvonko Palić i drugi. Koncert je također imao i ekumenski karakter jer su na njemu Gospodina zajedno slavili katolici, baptisti i adventisti. I bez obzira na dobru, glazbeno stilsku pa i denominacijsku različitost poruka svih izvođača bila je ista: “U Bogu je snaga i mir”, što je i bilo geslo koncerta.
Cijelo događanje idejno su osmislili Slavko Nedić, autor i urednik emisije Sacro ritam, te Tomislav Buntak, ravnatelj Centra za kulturu i informacije Maksimir. Na koncertu je nastupilo 50 izvođača (19 u subotu te 31 u nedjelju) iz 13 hrvatskih mjesta, četiri izvođača su došla iz BiH te jedan iz Austrije.
Iz Zagreba su nastupili: Luka Balvan, Drago Siladi i grupa Marije Pomoćnice s Knežije, Sve boje ljubavi, zbor mladih Trnovčica, Izvor, Agape, Nebeski grad, Logos, Martyrius, Zora, Quo Vadis, Tomislav Brajša, Metro, Božja slava band, Karizma, St Joseph Big band, Osmjeh – Frama Kaptol, fra Ivan Matić Džoni, Željka Marinović, Ivan Ivica Percl, Kefa, Bijeli san, Čedo Antolić, Only Bass and Drums, Electro spiritus i Branko Požgajec
Iz Rijeke su bili: Sinaj, Eshaton, Psalmi, Kristina, Zvonko Palić & Arka. S po jednim izvođačem predstavili su se: Samobor – Zajednica mladih Samobor, Nedjeljanec – Pjevačko društvo Tin, Dugo Selo – Snaga mira, Velika Gorica – Navještenje, Rokovci – TS Baje, Bibinje – Magnificat, Pakrac Vita nova, Ludbreg – Trinitas, Koprivnica – Anima, Križevci: Bube te Novi Marof: Frama band Libertas.
Glazbeno-duhovnu scenu Bosne i Hercegovine predstavljali su: Mirjam i tamburaši župe Tolisa, Tau, fra Mato Oršolić Ciki i Frama Tuzla, VIS Jukić generacija ’80 iz Sarajeva te grupa Alfa iz Novog Šehera. Iz dijaspore na koncert je stigao novo okupljeni sastav Mala Braća iz Dubrovnika čija većina članova živi i radi u Beču.
Organizatori ovog mega koncerta duhovne glazbe, kako ga je nazvao Glas Koncila u svom izvještaju (GK 1999. broj. 26, strana 15) bili su: emisija Sacro ritam Hrvatskoga katoličkog radija i Centar za kulturu i informacije Maksimir te suorganizatori: Povjerenstvo za pastoral mladih Zagrebačke nadbiskupije te Frame Hrvatske i BiH. Koncertom su obilježeni: prvi rođendan emisije Sacro ritam te 30. obljetnicu objave prvog albuma duhovne glazbe (Žeteoci – „To nije tajna“ iz 1969). Koncertom se također zahvalilo Bogu za završenu školsku i akademsku godinu te priključilo akciji borbe protiv ovisnosti.
Cijelu fotogaleriju s koncerta Cro Sacro Maksimir 1999. možete pogledati ovdje.
Cro sacro Maksimir – priča se nastavlja
Koncertna događanja emisije Sacro ritam nastavila su se i dalje. Tako se dvije godine kasnije (2001.) pokušalo organizirati novi koncert u nizu Cro sacro Maksimir. Trebao je trajati jedan dan i na njemu je trebalo nastupiti 30 izvođača uključujući i zbor Vienna Gospel Choir. Koncert su otvorili sastav Electro spiritus, koji su ga i zatvorili 1999. godine. Nakon njih, za vrijeme nastupa sastava Libertas iz Novog Marofa, odjednom je krenuo jaki pljusak koji je trajao dva sata te je koncert otkazan.
Treće izdanje koncerta bilo je dvije godine kasnije (2003). Poučeni iskustvom od prije dvije godine, koncert je za svaki slučaj premješten u prostore HKR-a na Šalati. Bio je to prvi, u punom smislu riječi Hrvatski radijski festival – dakle bio je koncertni festival koji je održan na radiju.
Koncert je nazvan „250 minuta za 250 emisija“, iako je u stvarnosti trajao puno više; započeo je u 17,30, a završio negdje oko 1 sat iza ponoći. Na njemu je naizmjenice iz režija 1 i 2 nastupilo 30-ak izvođača. Koncert je što u cijelosti što naknadnim uključenjem izravno prenosilo čak 11 radiopostaja iz Hrvatske i BiH i to: Primorski radio, Radio Marija, Radio Marija Bistrica, Radio Valpovština, Radio Grubišno polje, Radio Varaždin, Radio postaji Mir Međugorje te Hrvatski radio Orašje. Bila je to uistinu prava radijska fešta koja je okupirala cjelokupni Hrvatski eter.
Bitno.net

Question: what country did the pope visit in 1999

Question: where was the final of the champions league played

Question: who won the champions league in 1999

Question: when did manchester united win the champions league

Question: what did manchester united win in the champions league

Question: in what country was slobodan milosevic accused of war crimes

Question: how long did it take for vince's work to be returned to the museum

Question: who was accused of war crimes and crimes against humanity in kosovo

He visited Romania and became the first Pope to visit the Eastern Orthodox country since the Church 's breakdown .

May 26 – Manchester United won the Champions League by winning in the Bayern Munich final .

The final was played in Barcelona , and to Manchester it was the third trophy of the season , after the English League and the Cup .

May 27 – The Hague Tribunal has accused Slobodan Milošević and the four others of war crimes and crimes against humanity committed in Kosovo .

May 28 – After 22 years of restoration , Vince ’s work “ The Last Evening ” was returned to the museum .

He visited Romania and became the first Pope to visit the Eastern Orthodox country since the Church's breakdown. May 26 – Manchester United won the Champions League by winning in the Bayern Munich final. The final was played in Barcelona, and to Manchester it was the third trophy of the season, after the English League and the Cup. May 27 – The Hague Tribunal has accused Slobodan Milošević and the four others of war crimes and crimes against humanity committed in Kosovo. May 28 – After 22 years of restoration, Vince’s work “The Last Evening” was returned to the museum.


Događaji
 1. siječnja – Denominirana je jugoslavenska valuta – dinar tako da je 10.000 dinara postalo 1 novi dinar, a građani su prvi puta nakon drugog svjetskog rata mogli slobodno kupovati stranu valutu u bankama.
 Prva pojava SMS poruka na GSM mrežama.
 20. siječnja – 22. siječnja – 14. izvanredni kongres SKJ-delegacija Saveza komunista Slovenije i Saveza komunista Hrvatske napustila kongres-početak raspada Saveza komunista Jugoslavije.
 11. veljače – Nelson Mandela, 27-godišnji politički zatvorenik i protivnik Apartheida, pušten je iz zatvora.
 14. veljače – Voyager 1 je uslikao Zemlju s udaljenosti od 6 milijardi kilometara (Pale Blue Dot).
 11. ožujka – Litva proglašava neovisnost od SSSR-a.
 22. travnja – Održani prvi višestranački izbori u tadašnjoj Socijalističkoj Republici Hrvatskoj uvjeljiva pobjeda HDZ-a (s 42% glasova- 205 zastupnika).
 13. svibnja – Izgredi na utakmici Dinamo – Crvena zvezda
 30. svibnja – Konstituiran prvi višestranački Sabor Republike Hrvatske. Za predsjednika Republike izabran je Franjo Tuđman, za predsjednika Vlade Stjepan Mesić, a za predsjednika Sabora Žarko Domljan. Do 2001. godine, taj se dan slavio kao Dan državnosti.
 3. lipnja – Nogometna utakmica Jugoslavija – Nizozemska
 20. lipnja – Otkriven je prvi Marsov trojanac 5261 Eureka.
 29. lipnja – Po odluci Sabora, Radiotelevizija Zagreb postaje Hrvatska radiotelevizija.
 1. srpnja – U Kosovu kraj Knina, na proslavi Vidovdana, službeno je objavljen osnutak srpske autonomne krajine i predstavljen njen prvi „predsjednik“ Milan Babić.Dan kad je prestala "Zajednica općina". Događanja prije 25 godina, dnevno.hr, 29. kolovoza 2015.
 8. srpnja – Zapadna Njemačka pobjedom od 1:0 nad Argentinom osvojila Svjetsko nogometno prvenstvo.
 15. srpnja – Osnovan DSHV, prva stranka Hrvata u Vojvodini nakon uvođenja višestranačja u Vojvodini za vrijeme SFRJ.
 25. srpnja – Na tzv. Srpskom saboru, koji se održao na Srbu usporedno sa zasjedanjem Hrvatskog sabora na kojem su usvojeni amandmani na hrvatski ustav, donesena je "Deklaracija o suverenosti i autonomiji srpskog naroda", a u općinama Knin, Benkovac i Obrovac taj je dan proglašen neradnim.
 13. kolovoza – Delegacija pobunjenih Srba, koja se predstavila kao zastupnik svih Srba u Hrvatskoj otišla u Beograd na konzultacije s Borislavom Jovićem, nakon čega se pojavljuju nove barikade na cestama u Benkovcu i Obrovcu, a prilaze Kninu blokiraju naoružane straže.
 17. kolovoza – Izbila pobuna militantnih Srba u Hrvatskoj.
 17. kolovoza – Otvoreno stavljanje JNA na stranu pobunjenih Srba: dva MiG-a 21 JNA su presreli tri helikoptera MUP-a RH koji su pošli ugušiti velikosrpsku pobunu. Zaprijetili su im rušenjem, zbog čega su se ovi vratili.Udruga dragovoljaca i veterana Domovinskog rata RH – podružnica Grada Zagreba  Zrakoplovna jedinica specijalne policije MUP-a RH
 srpanj i kolovoz – Na djelu balvan-revolucija pobunjenih Srba u Hrvatskoj.
 2. kolovoza – Irak napao Kuvajt, što je u konačnici dovelo do Zaljevskog rata.
 26. kolovoza – Velika rudarska tragedija u jami Dobrnja II rudnika Kreka. Poginulo 180 rudara.
 29. kolovoza – Ustavni sud RH poništio je prije točno dvadeset pet godina, odluke skupštine općine Knin, Donji Lapac, Gračac, Vojnić, Dvor, Glina, Obrovac i Benkovac o osnivanju "Zajednice općina sjeverne Dalmacije i Like".
 28. rujna – Donesen Ustav Srbije u Narodnoj skupštini Srbije kojim se Srbija konstitutira kao "neovisna i suverena država". Time se Srbija izričito isključila iz pravnog sustava SFRJ, premda u istom Ustavu navodi da prihvaća primjenu općih akata druge države kada joj je to u interesu i što se protuslovno prethodnoj definiciji, definirala da je i dalje u "sastavu SFRJ". Donesena je i Odluka o proglašenju Ustavnoga zakona i Ukaz o proglašenju zakona o izboru Predsjednika Republike Srbije. Ovim je činom Srbija postala suverena, neovisna i teritorijalno jedinstvena država te je istupila iz SFRJ.Curać, Marko: Srbija je još u špilji velikosrpske ideologije. Hrvatski list, Zagreb. str. 17. 12. rujna 2019..
 3. listopada – Zapadna i Istočna Njemačka se ujedinile u jedinstvenu državu.
 17. listopada – Na sinjskom športskom aerodromu na Piketu formirana zrakoplovna borbena skupina kao nukleus budućeg hrvatskog ratnog zrakoplovstva.
 28. studenoga – John Major zamijenio Margaret Thatcher na mjestu premijera Velike Britanije.
 9. prosinca – Slobodan Milošević postao predsjednik SR Srbije. Isti dan je Lech Wałęsa postao prvi predsjednik demokratske Poljske.
 20. prosinca – Prema dogovoru stranaka u BIH:predsjednik Alija Izetbegović(SDA),premijer Jure Pelivan(HDZ),predsjednik Skupštine Momčilo Krajišnik(SDS).
 21. prosinca – Službeno je proglašena Zastava Republike Hrvatske, koja se sastoji od triju jednako širokih vodoravnih pruga crvene, bijele i plave boje s grbom Republike Hrvatske u sredini.
 21. prosinca – Samoproglašena vlada pobunjenih hrvatskih Srba na čelu s Milanom Babićem objavila je osnutak Srpske autonomne oblasti Krajine.
 22. prosinca – Hrvatski sabor donio je novi Ustav Republike Hrvatske, dioba vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku; polupredsjednički sustav. Kako je Ustav donesen neposredno pred Božić, naziva se još i "Božićnim Ustavom".
 26. prosinca – Skupština Slovenije proglasila samostalnost te republike, nakon što su se građani na referendumu izjasnili za nezasvisnu slovensku državu.

 Rođenja
 Siječanj
 7. siječnja – Gregor Schlierenzauer, austrijski skijaš skakač
 12. siječnja – Nihad Đedović, bosanskohercegovački košarkaš
 16. siječnja – Mario Delaš, hrvatski košarkaš
 17. siječnja – Tomislav Zubčić, hrvatski košarkaš
 18. siječnja – Sofija Novoselić, hrvatska skijašica
 22. siječnja – Lovro Šprem, hrvatski rukometaš
 24. siječnja – Mirko Nižić, hrvatski vaterpolist
 26. siječnja – Sergio Pérez, meksički vozač Formule 1
 27. siječnja – Saša Dreven, hrvatski nogometni vratar
 29. siječnja – Grzegorz Krychowiak, poljski nogometaš

 Veljača
 1. veljače – Duje Čop, hrvatski nogometaš
 4. veljače – Katerina Stefanidi, grčka skakačica s motkom
 10. veljače – Franjo Tepurić, hrvatski nogometaš
 26. veljače – Leon Radošević, hrvatski košarkaš

 Ožujak
 3. ožujka – Luka Basta, srpski košarkaš
 4. ožujka – Andrea Bowen, američka glumica
 7. ožujka – Abigail i Brittany Hensel, američke sijamske blizanke
 23. ožujka – Jaime Alguersuari, španjolski vozač Formule 1
 24. ožujka – Ivan Peko, hrvatski nogometaš
 27. ožujka – Nicolas N'Koulou, kamerunski nogometaš

 Travanj
 2. travnja – Stipe Čulina, hrvatski nogometaš
 3. travnja – Sotiris Ninis, grčki nogometaš
 3. travnja – Dorothea Wierer, talijanska biatlonka
 9. travnja – Kristen Stewart, američka glumica
 15. travnja – Emma Watson, britanska glumica
 20. travnja – Branimir Budetić, hrvatski paraolimpijac
 22. travnja – Luka Ritz, hrvatski učenik, simbol borbe protiv nasilja († 2008.)
 24. travnja – Joseph Peterson, haićanski nogometaš
 24. travnja – Jan Veselý, češki košarkaš
 29. travnja – Robert Rikić, hrvatski košarkaš

 Svibanj
 1. svibnja – Caitlin Stasey, australska glumica
 1. svibnja – Diego Contento, talijansko-njemački nogometaš
 2. svibnja – Paul George, američki košarkaš
 4. svibnja – Goran Petković, hrvatski nogometaš
 13. svibnja – Eduardo Salvio, argentinski nogometaš
 21. svibnja – Rene Krhin, slovenski nogometaš
 25. svibnja – Nikita Filatov, ruski hokejaš na ledu
 27. svibnja – Chris Colfer, američki glumac i pjevač
 30. svibnja – Sandro Sukno, hrvatski vaterpolist

 Lipanj
 2. lipnja – Ivan Šijan, hrvatski hokejaš na ledu
 4. lipnja – Greg Monroe, američki košarkaš
 7. lipnja – Iggy Azalea, australsko-američka reperica, spisateljica tekstova i model
 21. lipnja – Sandra Perković, hrvatska atletičarka
 30. lipnja – Domagoj Antolić, hrvatski nogometaš

 Srpanj
 7. srpnja – Lee Addy, ganski nogometaš
 9. srpnja – Rafael Pereira da Silva, brazilski nogometaš
 9. srpnja – Fábio Pereira da Silva, brazilski nogometaš
 11. srpnja – Connor Paolo, američki glumac
 11. srpnja – Caroline Wozniacki, danska tenisačica
 14. srpnja – Jan Nepomnjašči, ruski šahovski velemajstor
 28. srpnja – Soulja Boy, američki reper i producent
 29. srpnja – Valentina Golubenko, hrvatska šahistica

 Kolovoz
 5. kolovoza – Doruk Ataoglu, turska pop pjevačica
 8. kolovoza – Ivan Ramljak, hrvatski košarkaš
 12. kolovoza – Mario Balotelli, talijanski nogometaš
 17. kolovoza – Ivan Šarić, hrvatski šahovski velemajstor
 23. kolovoza – Josefina Sruoga, argentinska hokejašica na travi
 27. kolovoza – Goran Jozinović, hrvatski nogometaš
 28. kolovoza – Bojan Krkić, španjolski nogometaš

 Rujan
 5. rujna – Kim Yuna, južnokorejska klizačica
 18. rujna – Lewis Holtby, njemački nogometaš

 Listopad
 8. listopada – Šime Olivari, hrvatski košarkaš
 10. listopada – Hazal Kaya, turska glumica
 16. listopada – Jóhanna Guðrún Jónsdóttir, islandska pjevačica
 21. listopada – Ricky Rubio, španjolski košarkaš
 29. listopada – Jelena Kastaneti, hrvatska hrvačica

 Studeni
 12. studenoga – Nikša Trstenjak, hrvatski hokejaš na ledu
 26. studenoga – Danny Welbeck, engleski nogometaš
 20. studenoga – Luka Stepančić, hrvatski rukometaš
 28. studenoga – Carla Diaz, brazilska glumica
 30. studenoga – Mia Anočić Valentić, hrvatska glumica

 Prosinac
 3. prosinca – Long Qingquan, kineski dizač utega
 20. prosinca – JoJo, američka R&B pjevačica
 26. prosinca – Denis Čerišev, ruski nogometaš
 26. prosinca – Aaron Ramsey, velški nogometaš
 30. prosinca – Josip Bilinovac, hrvatski košarkaš

 Smrti
 Siječanj
 11. siječnja – Zvonko Lovrenčević, hrvatski etnolog (* 1911.)
 20. siječnja – Barbara Stanwyck, američka filmska glumica (* 1907.)
 23. siječnja – Allen Collins, američki rock pjevač (* 1952.)
 26. siječnja – Ava Gardner, američka filmska glumica (* 1922.)

 Veljača
 4. veljače – Toma Bebić, hrvatski multidisciplinirani umjetnik (* 1935.)
 7. veljače – Alan Perlis, američki znanstvenik (* 1922.)
 8. veljače – Del Shannon, američki pjevač (* 1934.)
 15. veljače – Dorival Yustrich, brazilski nogometaš (* 1917.)
 18. veljače – Josip Gjergja, hrvatski političar (* 1911.)
 24. veljače – Jure Kaštelan, hrvatski pjesnik (* 1919.)

 Ožujak
 1. ožujka – Imre Rufi, mađarski kemičar (* 1938.)
 11. ožujka – Philippe Soupault, francuski esejist i romanopisac (* 1897.)
 13. ožujka – Bruno Bettelheim, američki psihoanalitičar (* 1903.)
 25. ožujka – Vjekoslav Vrančić, hrvatski političar (* 1904.)

 Travanj
 12. travnja – Petar Šimić, vojni zapovjednik u JNA (* 1932.)
 16. travnja – Greta Garbo, švedska glumica (* 1905.)
 23. travnja – Paulette Goddard, američka glumica (* 1910.)

 Svibanj
 16. svibnja – Sammy Davis Jr., američki pjevač, plesač, glumac (* 1925.)
 16. svibnja – Jim Henson, američki scenarist, glumac i producent (* 1936.)
 18. svibnja – Jill Ireland, američka glumica (* 1936.)

 Lipanj
 2. lipnja – Rex Harrison, američki glumac (* 1908.)
 3. lipnja – Robert Noyce, američki izumitelj (* 1927.)
 5. lipnja – Vasilij Kuznjecov, ruski političar (* 1901.)
 10. lipnja – Ellwood Godfrey, američki hokejaš na travi (* 1910.)
 11. lipnja – Vasa Čubrilović, srpski akademik i povjesničar (* 1897.)

 Srpanj
 17. srpnja – Edward A. Murphy, američki znanstvenik (* 1918.)
 17. srpnja – Marin Frinčević, hrvatski pjesnik i povjesničar (* 1911.)
 25. srpnja – Gustav Matković, bački hrvatski slikar (* 1922.)

 Kolovoz
 1. kolovoza – Ervina Dragman, hrvatska glumica (* 1908.)
 15. kolovoza – Viktor Coj, ruski pjevač i glumac (* 1962.)
 18. kolovoza – Grethe Ingmann, danska pjevačica (* 1938.)
 27. kolovoza – Stevie Ray Vaughan, američki blues glazbenik (* 1954.)
 29. kolovoza – Zlatka Radica, hrvatska operna pjevačica (* 1904.)

 Rujan
 9. rujna – George Sime, britanski hokejaš na travi (* 1915.)
 9. rujna – Samuel Doe, afrički političar (* 1951.)
 9. rujna – Nicola Abbagnano, talijanski filozof (* 1901.)
 15. rujna – Max Schäfer, njemački nogometaš i trener (* 1907.)
 26. rujna – Alberto Moravia, talijanski književnik (* 1907.)
 30. rujna – Patrick White, australski književnik (* 1912.)

 Listopad
 3. listopada – Josip Turčinović, hrvatski katolički svećenik (* 1933.)
 4. listopada – Matija Skurjeni, hrvatski naivni slikar (* 1898.)
 14. listopada – Leonard Bernstein, američki skladatelj, pijanist i dirigent (* 1918.)
 21. listopada – Milan Vulpe, hrvatski slikar (* 1918.)
22. listopada – Louis Althusser, francuski filozof (* 1918.)

 Studeni
 1. studenoga – Zdenko Strižić, hrvatski arhitekt (* 1902.)
 7. studenoga – Lawrence Durrell, angloirski književnik (* 1912.)
 9. studenoga – Vladimir Čerkez, hrvatski pjesnik (* 1923.)
 12. studenoga – Eve Arden, američka glumica (* 1908.)
 17. studenoga – Robert Hofstadter, američki fizičar (* 1915.)
 20. studenoga – Momčilo Popadić, hrvatski novinar i pjesnik (* 1947.)
 23. studenoga – Roald Dahl, britanski književnik (* 1916.)
 28. studenoga – Amand Alliger, hrvatski glumac, redatelj i pisac (* 1904.)
 30. studenoga – Norman Cousins, američki novinar, borac za svjetski mir (* 1915.)

 Prosinac
 2. prosinca – Aaron Copland, američki skladatelj i dirigent (* 1900.)
 2. prosinca – Robert Cummings, američki glumac (* 1910.)
 7. prosinca – Joan Bennett, američka glumica (* 1910.)
 14. prosinca – Friedrich Dürrenmatt, švicarski književnik (* 1921.)
 18. prosinca – Anne Revere, američka glumica (* 1903.)

 Nepoznat datum smrti
 Alfred Perles, austrijsko-britanski književnik (* 1897.)
 Stjepan Tomislav Poglajen, hrvatski katolički svećenik (* 1906.)
 Šigeo Šingo, japanski znanstvenik (* 1909.)
 Kasim Hadžić, bosanski dužnosnik NDH (* 1917.)
 Mato Dukovac, hrvatski zrakoplovac (* 1918.)
 Carl Hellmuth Hertz, njemačko-švedski izumitelj (* 1920.)

 Nobelova nagrada za 1990. godinu
 Fizika: Jerome I. Friedman, Henry W. Kendall i Richard E. Taylor
 Kemija: Elias James Corey
 Fiziologija i medicina: Joseph E. Murray i E. Donnall Thomas
 Književnost: Octavio Paz
 Mir: Mihail Gorbačov
 Ekonomija: Harry M. Markowitz, Merton H. Miller i William F. Sharpe

 Vanjske poveznice

 Izvori

The first appearance of SMS messages on GSM networks.

Question: who was released from prison on feb 11, 1990

The first appearance of SMS messages on GSM networks.

who was released from prison on feb 11, 1990

Question: how many dinars were changed to the dinar

how many dinars were changed to the dinar

Question: what was the new currency of yugoslavia

Question: which country declared independence from the ussr in march 1990

which country declared independence from the ussr in march 1990

Question: when did the dinar change from dinars to euros

when did the dinar change from dinars to euros

Question: what was the name of the yugoslav currency

what was the name of the yugoslav currency

Question: how far was voyager 1 from earth

Question: what percentage of the votes did the hdz win in 1990

what percentage of the votes did the hdz win in 1990

Question: when were the first multi-party elections held in croatia

when were the first multi-party elections held in croatia

Question: when was the first multilateral sabor of the republic of croatia opened

Question: how many representatives were there in the first multi-party elections

Question: when did the first multilateral sabor of the republic of croatia open

Question: who won the first multi-party elections in croatia

who won the first multi-party elections in croatia

Question: what was the name of the first multi-party match held in the republic of cro

The events of 1 January – The denomination of the Yugoslav currency – the dinar so that 10,000 dinars became 1 new dinar , and citizens for the first time after World War II could freely buy a foreign currency in banks .

The first appearance of SMS messages on GSM networks .

January 20 – January 22 – 14th extraordinary congress of the SKJ - delegation of the Communist Union of Slovenia and the Communist Union of Croatia left the congress - start of the dissolution of the Communist Union of Yugoslavia .

February 11 – Nelson Mandela , a 27 - year - old political prisoner and opponent of Apartheid , is released from prison .

February 14 – Voyager 1 served the Earth from a distance of 6 billion kilometers ( Pale Blue Dot ) .

11 March – Lithuania declares independence from the USSR . 22 April – The first multi - party elections in the then Socialist Republic of Croatia were held by the victory of the HDZ ( with 42 % of the votes – 205 representatives ) .

May 13 – Exhibition at the match Dinamo – Red Star May 30 – Constructed the first multilateral Sabor of the Republic of Croatia .

The events of 1 January – The denomination of the Yugoslav currency – the dinar so that 10,000 dinars became 1 new dinar, and citizens for the first time after World War II could freely buy a foreign currency in banks. The first appearance of SMS messages on GSM networks. January 20 – January 22 – 14th extraordinary congress of the SKJ-delegation of the Communist Union of Slovenia and the Communist Union of Croatia left the congress-start of the dissolution of the Communist Union of Yugoslavia. February 11 – Nelson Mandela, a 27-year-old political prisoner and opponent of Apartheid, is released from prison. February 14 – Voyager 1 served the Earth from a distance of 6 billion kilometers (Pale Blue Dot). 11 March – Lithuania declares independence from the USSR. 22 April – The first multi-party elections in the then Socialist Republic of Croatia were held by the victory of the HDZ (with 42% of the votes – 205 representatives). May 13 – Exhibition at the match Dinamo – Red Star May 30 – Constructed the first multilateral Sabor of the Republic of Croatia.

The first appearance of SMS messages on GSM networks.

|
ZRAKOPLOVNA JEDINICA SPECIJALNE POLICIJE
|
MUP-a RH
Pri Ministarstvu unutarnjih poslova RH od ljeta 1990. ustrojava se Zrakoplovna jedinica koja, već 17.kolovoza 1990. s helikopterima Bell prevozi interventne grupe policije prema Kninu.
Tijekom leta kada su se helikopteri s policajcima nalazili iznad Ogulina presrela su ih dva lovačka borbena aviona MIG-21 JNA. Pod prijetnjom obaranja zahtijevali su skretanje helikoptera MUP-a s predviđene rute i povratak u Lučko. Zbog inferiornosti neborbenih helikoptera naše su se letjelice vratile u matičnu bazu. Taj se datum obilježava kao dan stvaranja Zrakoplovne ratne postrojbe MUP-a RH.
U ožujku 1991.helikopteri zrakoplovne jedinice prevoze predsjednika RH i vrše logističku potporu i prevoženje teških ranjenika u redarstvenoj akciji na Plitvicama (Krvavi Uskrs).
Do kraja 1991. zrakoplovna jedinica specijalne policije MUP-a RH prevozila je visoke dužnosnike RH, obavljala logističku potporu snaga MUP-a u Glini, Prekopima, Šibeniku, evakuirala je teške ranjenike iz Pakraca, Kutine, Čepina, Slavonskog Broda i Gospića.
U 1992. Zrakoplovna jedinica i formalno postaje ustrojbeni dio specijalne policije RH i sudjeluje, od svibnja do srpnja, u prevoženju opreme i osoblja snaga organizacije UN-a na prostoru RH.Od lipnja do kraja kolovoza prevoze se ranjenici u Zagrebačke bolnice iz Splita, N. Gradiške, Sl. Broda, Zadra i Dubrovnika.
Od 15. do 20. rujna 1992. sudjeluju i logistički podupiru akciju "Poskok1".
Na početku 1993. Zrakoplovna jedinica sastava pet helikoptera Bell dobiva i dva nova helikoptera Mi-8 MTV, a 22. siječnja, u sklopu akcije "Maslenica", kod Tulovih Greda spašava ranjenog djelatnika Specijalne policije.
U akciji "Poskok 2" koja je trajala sve do operacije "Oluja" Zrakoplovna jedinica sudjelovala je u logističkoj potpori i prevoženju specijalaca često i u nepovoljnim borbenim uvjetima (djelovanje neprijateljskog topništva u vrijeme preleta i spuštanja na odredišta).
U vojno-redarstvenoj akciji "Bljesak" helikopterom su evakuirani ranjenici.
U pripremi i operaciji "Oluja" Zrakoplovna jedinica sudjelovala je u logističkoj potpori i evakuaciji
ranjenih i ozlijeđenih pripadnika Specijalne policije.
Za svoja sudjelovanja u operacijama "Bljesak" i "Oluja" pripadnici Zrakoplovne postrojbe odlikovani su medaljama "Bljesak" i "Oluja".
Tijekom Domovinskog rata Zrakoplovna jedinica nije imala poginulih već samo dvojicu ozlijeđenih letača u padu helikoptera.

Question: from where did serbia emerge

Question: the decree on the proclamation of the law on the election of who was enacted in 1990

Question: what country became a sovereign, independent and territorially united state

Question: what did serbia become as a result of the act

sovereign, independent and territorially united state

suverena , neovisna i teritorijalno jedinstvena država te je istupila iz SFRJ.Curać ,

sovereign , independent and territorially united state

what did serbia become as a result of the act

Question: what is serbia still in the cavity of

Question: what did serbia become through the proclamation of constitutional law

a sovereign, independent and territorially united state

a sovereign , independent and territorially united state

Question: who said serbia is still in the cavity of the great- serbian ideology

The Decision on the Proclamation of the Constitutional Law and the Decree on the Proclamation of the Law on the Election of the President of the Republic of Serbia .

Through this act , Serbia became a sovereign , independent and territorially united state and emerged from the SFRJ.Curać , Marko : Serbia is still in the cavity of the great - Serbian ideology .

The Decision on the Proclamation of the Constitutional Law and the Decree on the Proclamation of the Law on the Election of the President of the Republic of Serbia. Through this act, Serbia became a sovereign, independent and territorially united state and emerged from the SFRJ.Curać, Marko: Serbia is still in the cavity of the great-Serbian ideology.