Mađarska (ponekad zvana i Madžarska) je država u Srednjoj Europi. Na mađarskom jeziku zove se Magyarország.

Graniči s Austrijom, Slovačkom, Ukrajinom, Rumunjskom, Srbijom, Hrvatskom i Slovenijom.
Zajedno s Poljskom, Slovačkom i Češkom čini Višegradsku skupinu ili "Višegradsku četvorku" (V4).

Povijest

Tradicionalno se vjeruje da je Mađarsku osnovao Kralj Árpád, koji je poveo Mađare u Panonsku nizinu u 9. stoljeću.

Ugarsko je kraljevstvo 1000. godine osnovao kralj Stjepan I. Sveti. Prvi pisani zapis na mađarskom jest povelja o utemeljenju opatije u mjestu Tihany.

1241. godine Tatari su opustošili zemlju i povukli se nakon godinu dana. Mađarska je napredovala do europske razine pod kraljem Matijom Korvinom (1458. – 1490.), ali potučena je do nogu u Mohačkoj bitci od Turaka. Turci su 1541. osvojili Budim, a Mađarska je podijeljena na tri dijela:
zapadom su vladali Habsburgovci, središnjim dijelom Turci, dok je istočna pokrajina Transilvanija (danas u Rumunjskoj) ostala kao jedino utočište mađarske kulture.

Budim je 1686. preotet Turcima, ali Habsburzi su zavladali cijelom Mađarskom. Franjo Rákóczi II., transilvanski kraljević, podigao je neuspješan ustanak protiv austrijske vlasti (1703. – 1711.).

U Pešti je 1848. izbila revolucija i proširila se čitavom zemljom. Austrijanci su srušeni i Lajos Kossuth je postavljen za guvernera. Ipak, godinu dana kasnije je austrijska vojska ugušila revoluciju.

lijevo|mini|Karta Velike Mađarske 1867. – 1920., koja je uključivala i Kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju.

lijevo|mini|Etnička karta zemalja Krune sv. Stjepana 1880.

Mađari 1867. nalaze kompromisno rješenje s Habsburgovcima. Stvorena je dvojna monarhija, Austro-Ugarska, sa sjedištima u Beču i Pešti.

1873. godine ujedinjuju se Pešta, Budim i Óbudim, pa nastaje metropola Budimpešta.

Austro-Ugarska prestaje postojati 1918. godine. Mađarska dobiva nezavisnost, ali gubi dvije trećine teritorija i trećinu stanovništva.

1919. u Mađarskoj izbija komunistička revolucija, ali vlast preotima Miklós Horthy koji tada od države čini političku zanimljivost. Tijekom njegovih četvrt stoljeća Mađarska je monarhija bez kralja kojom upravlja - admiral bez mornarice. Surađivao je s nacističkom Njemačkom, ali Hitler je ipak preuzeo vlast u Mađarskoj 1944. godine. Godinu dana kasnije Sovjetski Savez osvaja Mađarsku i postupno uvodi staljinizam.

Mađari su 1956. podigli ustanak protiv okupatora, ali sovjetska je vojska ugušila pobunu i smaknula premijera Imrea Nagya.

Komunisti su 1990. dragovoljno otišli s vlasti, te su održani prvi demokratski izbori.

Mađarska je postala članica saveza NATO 1999. godine, a ušla je u Europsku uniju 1. svibnja 2004. godine.

Politika
thumb|Körönd - 2014.03.29
Predsjednika Mađarske bira parlament svakih 5 godina. Iako predsjednik ima malu stvarnu vlast, on imenuje predsjednika vlade. Predsjednik vlade bira ministre po vlastitom nahođenju. Svaki kandidat za ministra mora proći otvoreno ispitivanje pred jednim ili više parlamentarnih odbora, te ga predsjednik mora formalno prihvatiti.

Mađarski parlament (državni sabor, Országgyűlés) jest jednodoman i ima 386 zastupnika. To najviše državno tijelo predlaže i odobrava zakone koje podastire premijer.

Stranka mora osvojiti najmanje 5% glasova građana da bi ušla u parlament. Državni izbori za parlament održavaju se svake 4 godine (zadnji su bili u travnju 2002. godine).

Ustavni sud od 15 članova ima pravo spriječiti zakone koje ocijeni neustavnima.

Neki od značajnijih političara u mađarskoj povijesti su:

 Lajos Kossuth
 Khuen-Héderváry
 Miklós Horthy
 Imre Nagy

Pokrajine

250px|minijatura|desno|<center>Zgrada Mađarskoga parlamenta u Budimpešti.
Mađarska je službeno podijeljena na 40 pokrajina: 19 županija (megyék, jednina je megye), 20 tzv. gradskih županija (jednina je megyei város), te glavni grad (főváros) Budimpeštu. To su:

Gradske županijeŽupanije (sjedišta županija)
 Békéscsaba
 Debrecen
 Pentela
 Eger
 Jura (Győr)Hrvatski glasnik br.19/2005.  Hrvatska nedilja u Juri
 Vašarelj
 Kapošvar
 Kečkemerac
 Miškolc
 Velika Kaniža
 Nyíregyháza
 Pečuh
 Sopron
 Segedin
 Stolni Biograd
 Szolnok
 Sambotel
 Tatabánya
 Vesprim
 JegersekHrv. glasnik br.26/2007. Festival tradicija pomurskih naroda, 28. lipnja 2007.  Bačko-kiškunska (Kečkemet)
 Baranjska (Pečuh)
 Bekeška (Békéscsaba)
 Boršod-abaújsko-zemplénska (Miškolc)
 Čongradska (Segedin)
 Bila   (Stolni Biograd ili Fejérska)
 Hajdu-biharska (Debrecen)
 Heveška (Eger)
 Jaziško-velikokumansko-szolnočka (Szolnok)
 Jursko (Đursko)-mošonjsko-šopronska (Juraili Đura)
 Komoransko-ostrogonska (Tatabánya)
 Nogradska (Salgótarján)
 Peštanska (Budimpešta)
 Šomođska (Kapošvar)
 Szabolčko-szatmársko-bereška (Nyiregyháza)
 Tolnanska (Seksar)
 Vesprimska (Vesprim)
 Zalska (Jagersak/Jegersek)Hrv. glasnik br.1/2005. Susret narodnosti u Zalskoj županiji, 6. siječnja 2005.
 Željezna (Sambotel)

Mađarska je podijeljena i na statističke regije i na 173 mikroregije.

Reljef i klima

mini|250px|

Ravnice pokrivaju veći dio Mađarske ("Karpatski bazen"), dok na sjeveru uz slovačku granicu ima brda i planina (najviši vrh: Kékes, 1014 m).

Po pola ju dijeli Dunav (mađ. "Duna").

Druge velike rijeke su Tisa (mađ. "Tisza") i Drava (mađ. "Dráva"), dok na zapadu zemlje leži veliko Blatno jezero.

Osim toga, Mađarska ima najveće termalno jezero na svijetu, jezero Hévíz.

Klima je umjereno topla, s hladnim i vlažnim zimama i toplim ljetima, a relativna izolacija karpatskog bazena ponekad izaziva suše.

Prosječna godišnja temperatura je 9.7° C.

Gospodarstvo

Mađarska trenutačno ima jak gospodarski rast kako bi se uhvatio korak s Europskom unijom. Privatni sektor pokriva više od 80% BDP-a.

Strano vlasništvo i strane investicije u mađarske firme su česta pojava, pa izravne strane investicije ukupno čine više od 23 milijarda dolara od 1989. godine.

Vanjski dug Mađarske je 2000. godine postao drugi najveći dug među svim srednjoeuropskim zemljama u tranziciji.

Inflacija i nezaposlenost - glavni problemi u 2001. godini - znatno su se smanjile.

Mjere gospodarske reforme, koje bi uključivale reforme zdravstva, poreza i lokalne samouprave, još nisu uvedene.

Stanovništvo

Oko 98% stanovništva govori mađarski, ugro-finski jezik koji nije u srodstvu ni s jednim susjednim jezikom.

Postoji više etničkih manjina, kao što su Romi (4%), Nijemci (2.6%), Hrvati (0.9%), Slovaci (0.8%), Rumunji (0.7%) i Srbi (0.2%), iako većina njih govori mađarski.

Od ostalih manjina, valja navesti Arape kojih je 2.367 i Bugare kojih je 2.316, a najviše su grupirani u Budimpešti i gradovima u Središnjoj Mađarskoj. Roma ima 205.720, ima ih diljem Mađarske. Najbrojniji su po selima, a zemljopisno po sjeveroazapadu, a najmanje na sjeveroistoku. Grka, kojih je 6.619, najviše ima u Središnoj Mađarskoj. Hrvata, kojih je 25.730, najviše ima u Budimpešti, Zap. i J. Zadunavlju te J. Alföldu. Kinezi, kojih je 2.915, Poljaka, kojih je 5.144, Židovi kojih je 1.691, 1.065 Armenaca najviše ima u Budimpešti. Nijemaca kojih ima 120.344 ima najviše u Sred. Mađarskoj, Sred. i J. Zadunavlju te u J. Alföldu. je najviše u Budimpešti. 14.781 Rumunja ima najviše u gl. gradu, Bekeškoj i Peštanskoj županiji., 2.079 Rusina ima ponajviše u Budimpešti, 7.350 Srba najviše ima u Čongradskoj i Peštanskoj županiji. 39.266 Slovaka su najviše u sj., sjeveroz. regijama i u J. Alföldu. 4.832 Slovenaca je najviše u Sr. Mađarskoj i Z. Zadunavlju. 7.393 Ukrajinaca je najviše u Budimpešti i Sj. Alföldu.Mađarski statistički ured Stanovništvo po nacionalnim/etničkim skupinama

Neke susjedne zemlje imaju znatne mađarske manjine, pogotovo Rumunjska (u Transilvaniji), Slovačka, Srbija (u Vojvodini) i Ukrajina (Zakarpatski kraj).

Glavna religija u Mađarskoj je katoličanstvo (67.5%), a postoji i velik broj protestanata, to jest kalvinista (20%) i luterana (5%).

Mađarska ima najveću Židovsku vjersku zajednicu (0.2%) u Srednjoj Europi.

 Hrvati u Mađarskoj

Poslije 1945. godine za pripadnike manjina, otvaraju se nove prosvjetne ustanove, škole, klubovi. Tijekom 1945. godine diljem Mađarske osnivale su se mjesne organizacije Antifašističkog vijeća Slavena u Mađarskoj s odgovarajućim hrvatskim, srpskim, slovenskim i slovačkim sekcijama spomenute krovne organizacije. U duhu prijateljstva i dobrosusjedskih odnosa između tadašnje Mađarske i Jugoslavije, s dopuštenjem ministra za bogoštovlje i javno obrazovanje Mađarske u Budimpešti je 1946. godine tiskan "Hrvatski bukvar i Čitanka za I. razred narodnih škola sa hrvatskim narodnim jezikom i za škole s mađarskim nastavnim jezikom u kojima se obučava hrvatski jezik. "Hrvatski narod živi u Hrvatskoj. Hrvatska zemlja je u Jugoslaviji. Hrvati su Slaveni. Mnogo Hrvata živi u našoj domovini. Najviše ih ima u Baranji i Bačkoj. Naša domovina je Mađarska. I mi smo Hrvati. Odavna su naši stari doselili u ove krajeve. Mi hrvatski govorimo. Hrvatski jezik je naš maternji jezik. Kroz toliko godina sačuvali smo naš lijepi maternji jezik i naše narodne običaje. Svatko voli svoj maternji jezik. Mi nikada nećemo zaboraviti i zatajiti naš maternji jezik.".Ljubomir Lastić: Iz naše prošlosti, 2. Poduzeće za izdavanje udžbenika, Budimpešta, 1980.g.

Kultura

Književnici

 Nikola Zrinski (Zrínyi Miklós)
 Endre Ady
 Ferenc Molnár
 Imre Kertész

Skladatelji

 Franz Liszt
 Béla Bartók

Izumitelji

 Ernő Rubik
 Arpad Elo

Povezane teme

 Popis mađarskih vladara
 Promet Mađarske

 Srodne teme na drugim Wikipedijama
fiktivna naselja u Mađarskoj :hu:Fiktív települések Magyarországon

 Izvori

Vanjske poveznice

 Povijest Mađarske - Korvinova knjižnica  (engl.)
 Povijest Mađarske - kronološki pregled od 2500. pr. Kr. do 2004. godine (engl.)
 Portal mađarske vlade  (engl.)
 Predsjednik vlade  - Službena stranica (engl.)
 Mađarski sabor - Službena stranica (engl.)

 Hrvatska državna samouprava u Mađarskoj
 Hrvatska imena naseljenih mjesta u Mađarskoj
 Podravina.net  Sanja Vulić: Najjugozapadniji hrvatski govori U Mađarskoj

Ostali projekti

Kategorija:Države članice Europske unije
Kategorija:Države članice NATO-a

City CouncilsJupania (city councils) Békéscsaba Debrecen Pentela Eger Jura (Győr)Croatian spokesman no.19/2005.

Question: what is another name for city councils

Question: what nationality are the city councils of mađarska

Question: who is the leader of győr

Debrecen Pentela Eger Jura ( Győr)Hrvatski glasnik

Question: who is the leader of the jupania

Question: what does jupania mean in english

Question: the city of mađarska is in which city

Question: when was the city council of mađarska established

City CouncilsJupania ( city councils ) Békéscsaba Debrecen Pentela Eger Jura ( Győr)Croatian spokesman no.19/2005 .

It is mostly in Budapest.

It is mostly in Budapest. 14781 Romania has the highest in the city, Bekeškoj and Peštanska županijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijijij

Dear Visitor!
The Hungarian Government Portal is a gate to Hungary on the internet. Using it you will have an access to government agencies and the administration, to information about our country and the people living in it. You also find how to manage some of your matters in the Hungarian administration.
On the left side of the website you get information about Hungary. Besides the general data (history, economics, culture, tourism etc.) you find the ways, instructions to arrange personal matters and businesses related to Hungarian administration (A Guide to Key Events in Life).
Click on the category you are interested in and use the menu on the left side!
Family
Defence
Social, health and pension benefits
Education
Work
Entrepreneurship
Pieces of property, values, acquiring property
Leisure time
Taxation and duty payment
Documents, permits, registers
Human rights, citizenship, minorities
Religion
You find further links on the right side.
We hope that we can help you with our information service.
If you have any questions, please, send an e-mail to info@ekormanyzat.hu.
Editors of the Government Portal

Question: when was korvin's library written

Question: what is the meaning of maarska in english

Question: where does the history of hungary take place

Question: what is the english translation of mađarska

Question: what type of book is korvin's library

Question: what language is korvin's library

Question: mađarska is the historical name for which country

Question: when was the history of hungary written

History of Hungary - Korvin 's Library ( English )

History of Hungary - chronological review from 2500 BC .

History of Hungary - Korvin's Library (English) History of Hungary - chronological review from 2500 BC.

Croatian state self-government in Hungary Croatian names of settlements in Hungary Podravina.net Sanja Vulić: The most southwestern Croatian speaks in Hungary

|
|
Poziv na prijedlog za Narodnosnu nagradu
Državno tajništvo odgovorno za crkvene, narodnosne i civilne veze Ministarstva ljudskih resursa objavljuje poziv na prijedlog za Narodnosnu nagradu za 2012. godinu.
Narodnosna se nagrada dodjeljuje osobama, udrugama i narodnosnim samoupravama u Mađarskoj za uzornu djelatnost na polju narodnosnoga javnog života, obrazovanja, kulture, crkvenog života, znanosti, javnoga priopćavanja i gospodarskog samoorganiziranja.
Državno priznanje 2012. godine predat će se kao istaknuti događaj u okviru svečanosti u povodu Dana narodnosti (18. prosinca).
Prijedlozi za nagradu 2012. godine uz osnovne podatke i opširno obrazloženje predloženih mogu se dostaviti na obrascu koji je dostupan na web-stranici www.kormany.hu do 31. listopada 2012. godine na poštansku adresu Državnog tajništva odgovornog za crkvene, narodnosne i civilne veze Ministarstva ljudskih resursa (1884 Budapest, Pf. 1), ujedno i mailom na adresu
Ezt a címet a spamrobotok ellen védjük. Engedélyezze a Javascript használatát, hogy megtekinthesse.
.
Narodnosna se nagrada dodjeljuje prema uredbi broj 2/2012.(VIII.9.) ME.
Hrvatski glasnik
Državno tajništvo odgovorno za crkvene, narodnosne i civilne veze Ministarstva ljudskih resursa objavljuje poziv na prijedlog za Narodnosnu nagradu za 2012. godinu.
Narodnosna se nagrada dodjeljuje osobama, udrugama i narodnosnim samoupravama u Mađarskoj za uzornu djelatnost na polju narodnosnoga javnog života, obrazovanja, kulture, crkvenog života, znanosti, javnoga priopćavanja i gospodarskog samoorganiziranja.
Državno priznanje 2012. godine predat će se kao istaknuti događaj u okviru svečanosti u povodu Dana narodnosti (18. prosinca).
Prijedlozi za nagradu 2012. godine uz osnovne podatke i opširno obrazloženje predloženih mogu se dostaviti na obrascu koji je dostupan na web-stranici www.kormany.hu do 31. listopada 2012. godine na poštansku adresu Državnog tajništva odgovornog za crkvene, narodnosne i civilne veze Ministarstva ljudskih resursa (1884 Budapest, Pf. 1), ujedno i mailom na adresu
Ezt a címet a spamrobotok ellen védjük. Engedélyezze a Javascript használatát, hogy megtekinthesse.
.
Narodnosna se nagrada dodjeljuje prema uredbi broj 2/2012.(VIII.9.) ME.
Hrvatski glasnik

Question: where is the most southwestern croatian settlement located

Question: what is the most common language spoken in hungary

Question: what does mađarska mean in croatian

Question: where does the most croatian speak in hungary

Question: where is the most southwestern croatian settlement in hungary

Question: who is the most southwestern croatian in hungary

Croatian state self - government in Hungary Croatian names of settlements in Hungary Podravina.net Sanja Vulić : The most southwestern Croatian speaks in Hungary


Novi Sad (sr. Нови Сад/Novi Sad, mađ. Újvidék, sl. Nový Sad, rum. Novi Sad, rusn. Нови Сад, njem. Neusatz (an der Donau), lat. Neoplanta, grč. Neofite Vodič kroz Novi Sad ), grad na lijevoj obali Dunava u Srbiji, glavni grad Autonomne pokrajine Vojvodina. Pored užeg dijela i od Novog Sada 5-6km udaljenog naselja Futog, pod dijelove grada se svrstavaju i mjesta na desnoj obali Dunava, Srijemska Kamenica i Petrovaradin, ali i 12 naselja, koja se svrstavaju kao širi dio grada.

Novi Sad predstavlja upravno, gospodarsko, kulturno, prometno i znanstveno središte Autonomne pokrajine Vojvodine. S 231 798 stanovnika u naselju Novi Sad i 277 522 u širem urbanom području koje pored samog Novog Sada uključuje i naselja Petrovaradin, Srijemsku Kamenicu i Futog, drugi je grad po broju stanovnika u Srbiji nakon Beograda.

 Upravna podjela

mini|lijevo|200px|Četvrti Novog Sada

Većim dijelom i izvorno je u Bačkoj. Zbog pripajanja aglomeraciji Novom Sadu, u njega su ušli i Srijemska Kamenica i Petrovaradin, koji su u Srijemu. Novi Sad nalazi se u Južnobačkom okrugu.

 Povijest
Novi Sad se prvi put spominje u pisanim dokumentima 1640. godine, kao naselje oko mostobrana na bačkoj strani Dunava, preko puta znamenite Petrovaradinske tvrđave, pod nazivom Racka varoš odnosno Ratzenstadt (od mađarskog imena za južne Slavene Rasi ili Raci prema staroj srpskoj srednjovjekovnoj državi i gradu Ras). Službeno je uveden u katastar kao naselje 1694. godine. Nastao je kao pomoćno naselje Petrovaradinskom Šancu gdje su bili smješteni vojska, graničari i trgovci. Naseljavali su ga pretežno Srbi, Nijemci, Židovi, Mađari, Armenci i Grci, a iz najranijeg sačuvanog popisa za kojeg se zna se može prepoznati i hrvatske imena i prezimena. Prostor Racke varoši prostirao se od današnje ulice Jovanovića Zmaja preko Pašićeve do zgrade Matice srpske. Drugi dio od kojeg je nastao današnji Novi Sad jest Hrvatsko Selo (Kroatendorf). Nalazio se kod današnjeg Urbisa/Informatike i studentskih domova. Najstariji zemljovid koji prikazuje Racku varoš i Hrvatsko Selo jest stari zemljovid Petrovaradinske tvrđave koji prikazuje bojište iz 1716., bitku na Vezircu. Grafika prikazuje i lijevu stranu Dunava, stari Novi Sad. Na slici se vidi da je Petrovaradin povezan s bačkom stranom dvama mostovima. Prvi je na mjestu gdje je današnja Varadinska duga. Preko ovog mosta koji je vodio kroz mostobran izravno se ulazilo u Srpsku varoš, ali opet preko jednog malog mostića, jer je iza Hrvatskog Sela bila šira suha greda koja se protezala prema istoku duž Dunava sve do Kaća. Na sjevernoj strani te suhe grede širila se velika močvara koja se prema Rackoj varoši znatno sužavala. Preko te močvare je u varoš vodio manji mostić. Drugi je most preko Dunava nešto poviše, s Petrovardinske strane otprilike na mjestu bivše pivovare. Ondje je bila i jedna ulica koja se nosila ime Švapsko selo. Idući dalje na bačku stranu putem koji vodi preko mosta od Švapskog sela ide se naselje kojeg danas više nema. To je Hrvatsko Selo u kojem su bile dvije ulice. Nalazilo se malo dalje od dunavske obale, otprilike na mjestu gdje su danas porušeni stubovi željezničkog mosta i bulevar cara Lazara.

Godine 1748. bogati građani Racke varoši odlaze u Beč, gdje za 80.000 rajnskih forinti kupuju od carice Marije Terezije status slobodnog kraljevskog grada. Ona tim povodom, 1. veljače 1748. (što je od 1996. i službeni Dan Grada) izdaje uredbu koja kaže:

Mi Marija Terezija, Božjom milošću carica rimska a kraljica Ugarske, Češke, Dalmacije, Hrvatske, Slavonije, Rame, Srbije, Galicije, Lodomerije itd. itd. dajemo glasom ovoga pismena na znanje svakome, koga se tiče.
[...]
...da taj toliko puta spominjani naš Petrovaradinski kameralni grad, koji leži na drugoj strani Dunava u bačkoj županiji na zemljištu Sajlovo, silom naše kraljevske moći i ugleda iz ranije navedenih razloga [...] učinimo svojim slobodnim kraljevskim gradom i da ga uvrstimo, primimo i upišemo u broj, krug i red ostalih naših slobodnih kraljevskih gradova našeg kraljevstva Ugarske tako i naših nasljednih zemalja, ukidajući mu dosadašnje ime Petrovaradinski Šanac, nađosmo za dobro da se ubuduće zove i da mu naslov bude Neoplanta, mađarski Uj-Videgh, njemački pak Ney-Satz.

Novi Sad uskoro postaje središte trgovine na Dunavu u južnoj Ugarskoj i najznačajniji kulturni i prosvjetiteljski centar Srba u Ugarskoj, zbog čega dobiva i danas često korišten naziv Srpska Atena. U njemu je osnovano Srpsko narodno pozorište 1861., najstarije srpsko profesionalno kazalište, a također je postao i sjedište nedugo prije toga u Budimpešti osnovane Matice srpske.

1918. godine Novi Sad postaje dijelom Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca, a promjenom Ustava 1929. godine i glavni grad Dunavske banovine. Tijekom II. svjetskog rata njime upravljaju fašisti mađarske hortijevske vojske i u tom razdoblju dolazi do velikog stradanja kako srpskog i židovskog, tako i drugog stanovništva, uključujući i Nijemce i Mađare. Oslobođen je od okupatorske vlasti 23. listopada 1944. godine. U SFRJ postaje glavni grad AP Vojvodine kao i njen najrazvijeniji grad. Prema popisu iz 2011. godine na teritoriju grada živi oko 231.798 stanovnika, a na teritoriju cijele općine Novi Sad 341.625.

Novi Sad se može podičiti raznolikim značajnim građevinama, kao što su Gradska kuća iz 19. stoljeća, župna crkva Imena Marijina (popularno zvana katedrala) sagrađena 1896. godine, Saborna crkva i Vladičanski dvor Bačke episkopije Srpske pravoslavne crkve iz 19. st., druga po veličini sinagoga u Europi (nakon budimpeštanske) iz 1905., zgrada Izvršnog vijeća (bivše Banovine) iz 1936. arhitekta Dragiše Brašovana, zgrada Matice srpske (dar Marije Trandafil). Među spomenicima je najznačajniji spomenik gradonačelniku Novog Sada Svetozaru Miletiću ispred Gradske kuće, rad Ivana Meštrovića iz 1936., zatim spomenik žrtvama novosadske racije na Keju žrtava racije, rad Jove Soldatovića i mnogi drugi.

 Zemljopis
desno|mini|900px|Panoramski pogled na Novi Sad s Petrovaradinske utvrde.
 Položaj
Novi Sad se nalazi na , u središnjem dijelu pokrajne Vojvodine, na sjeveru Srbije, na granici Bačke i Srijema.

Novi Sad se nalazi na lijevoj obali Dunava između (1.252 i 1.262 kilometra toka rijeke). S lijeve strane rijeke se nalazi ravničarski kraj - Bačka, s desne brdoviti kraj, na obroncima Fruške Gore - Srijem. Nadmorska visina, s Bačke strane je od 72 do 80 m, dok sa Srijemske strane nadmorska visina doseže do oko 250-350 metara. S lijeve strane Dunava se ulijeva mali kanal, koji je dio sustava kanala Dunav-Tisa-Dunav.

 Klima
Klima u Novom Sadu prelazi iz umjereno kontinentalne u kontinentalnu, tako da grad ima sva četiri godišnja doba. Tijekom jeseni i zime zna puhati hladan vjetar, košava, koji obično traje od tri do sedam dana. Košava može tijekom zime stvoriti nanose snijega tijekom vijavica i mećava. Prosječna temperatura zraka u gradu 10,9°C, srednja temperatura u siječnju je –1°C, dok je u srpnju 21,6°C. Godišnje padne 578 mm², broj dana s padalinama je 122.

+ Klima  sij. velj. ožu. trav. svi. lip. srp. kol. ruj. lis. stu. pro.godišnje Sr. maksimalne dnevne temperature (°C)2,55,711,517,222,525,227,227,223,718,010,34,516,3    Sr. minimalne dnevne temperature (°C) -4,4 -2,31,25,810,613,614,714,211,26,32,2 -1,95,9 Sr. mjesečni zbroj (u mm)383541475782615536354644578 Izvor: Republičku Državni Hidrometeorološki zavod Srbije

 Stanovništvo
mini|desno|200px|etnički zemljovid Novog Sada
Prostor Novog Sada je kroz povijest bio privlačan za naseljavanje zbog svog zemljopisnog položaja. Porast stanovništva u cijelom poslijeratnom razdoblju, koji je u pojedinim razdobljima bio vrlo intezivan, pri čemu je na porast stanovništva utjecao mehanički priljev nego prirodni priraštaj. Najintezivniji demografski porast, Novi Sad je ostvario u razdoblju od 1961. – 1971. godine kada je ostvaren porast stanovništva za oko 37%. Najveći dio doseljenog stanovništva grada potječe s područja Vojvodine (56,2%), zatim s područja Bosne i Hercegovine (15,3%) i Uže Srbije (11,7%).

Po popisu stanovništva iz 2011. grad Novi Sad ima 231.798 stanovnika u samom urbanom naselju, a uz obližnji Futog koji je ruralnog karaktera i broji 18.641, broj stanovnika ide do 250.439. Kada se dodaju i naselja Petrovaradin i Srijemska Kamenica, stanovništvo iznosi 277.522 dok cijela općina koja pored Novog Sada obuhvaća mnoga druga naselja koja ne čine urbanu cjelinu s gradom ima 341.625 stanovnika. Etnička struktura općine čija površina iznosi 702,7 km2 je sljedećaPopis stanovništva 2011.: Nacionalna pripadnost:

 Nacionalnost  Broj pripadnika Srbi  269.117 (78,77%) Mađari  13.272 (3,88%) Slovaci  6.596 (1,93%) Hrvati  5.335 (1,56%) Romi  3.636 (1,06%) Ostali (neizjašnjeni, regionalno izjašnjeni i oni s udjelom manjim od 1%  43.669 (12,8%)

Prema popisu stanovništva iz 2002. godine, općina je imala 299.294 stanovnika, od kojih je: Srbi (75,50%), Mađari (5,24%), Jugoslaveni (3,17%), Slovaci (2,41%), Hrvati (2,09%), Crnogorci (1,68%) i ostali.Knjiga 1, Stanovništvo, nacionalna ili etnička pripadnost, podaci po naseljima, Republički zavod za statistiku , Beograd, veljača 2003., ISBN 86-84433-00-9

U 13 prigradskih naselja oko Novog Sada živi 88.502 stanovnika (22,1% od ukupnog broja stanovnika grada), najveća naselja su Veternik (18.444) i Futog (20.575). Okolna naselja u susjednim općinama Beočin, Srijemski Karlovci, Temerin i Bački Petrovac kojima živi oko 65.000 stanovnika, koji redovito migriraju u Novi Sad i koja su povezana redovnim gradskim autobusnim linijama s gradom.

 Hrvati u Novom Sadu
mini|280px|Mapa općine Novi Sad
1991. je Novi Sad imao 3,3% Hrvata, a 2002. 2,09%. Iz najranijeg sačuvanog popisa Novog Sada, s kraja 17. stoljeća, da se razaznati i imena i prezimena Hrvata.

Novi Sad danas (po stanju od 15. prosinca 2002.) daje 2 elektora u Hrvatsko nacionalno vijeće Republike Srbije.

U Novom Sadu djeluje "Hrvatski kulturni centar" i hrvatsko kulturno-umjetničko-prosvjetno društvo "Stanislav Preprek".

 Kultura
Novi Sad je kulturni centar Vojvodine. Od Turske okupacije Srbije i Balkana, Novi Sad kao slobodni kraljevski grad u Austro-Ugarskoj bio centar srpske kulture u osamnaestom i devetnaestom stoljeću; zbog čega je 1864. godine sjedište Matice Srpske koje je preseljeno iz Pešte u Novi Sad.
Grad je bio poznat kao Srpska Atena.

Danas se u gradu nalazi više ustanova kulture. Srpsko narodno kazalište, Kazalište mladih, koji imaju veliki ugled u Srbiji i regiji; knjižnica Marice Srpske s oko 3.000.000 publikacija, kao i mnogobrojne muzeji i galerije.

Od 2000. godine, početkom srpnja održava se EXIT, jedan od najvećih glazbenih festivala u Europi.

Grad je sveučilišni grad s državnim sveučilištem, kao i mnogobrojnim privatnim fakultetima i višim školama. Pored viših i visokih škola, na teritoriju Novog Sada se nalazi 51 državna osnovna i srednja škola: 36 osnovnih škola i 15 srednjih (11 strukovnih škola i 4 gimnazije).

U Novom Sadu izlaze dnevne novine Dnevnik.

 Znamenitosti
mini|240px|Plaža Štrand
Spomenici:
Kip Svetozara Miletića na glavnom gradstvom trgu
Kip Jovan Jovanović Zmaj ispred Vladičanskog dvora
Spomenik žrtvama novosadske racije na keju

Crkve:
Župna crkva Imena Marijina u središtu grada
Saborna Crkva
Almaška Crkva
Nikolajevska crkva
Vladičanski dvor

Povijesni objekti:
Gradska Sinagoga
Gradska kuća
Petrovaradinska tvrđava
Matica srpska - s najvećom bibliotekom u Srbiji
Beogradska kapija

Najznačajniji objekti u gradu:
SPENS
Novosadski sajam - Na Novosadskom sajmu se održava početkom svibnja najveći poljoprivredni sajam u Srbiji i čitavoj regiji.
Najznačajnije ulice i trgovi: Trg Slobode, Zmaj Jovina ulica, Dunavska ulica, Trg Mladenaca, Jevrejska ulica, Željeznička ulica.
Najznačajniji bulevari: Bulevar Oslobođenja, Bulevar Mihajla Pupina, Bulevar Cara Lazara, Bulevar Jaše Tomića, Bulevar Kralja Petra I, Bulevar Jovana Dučića, Bulevar Vojvode Stepe, Bulevar Kneza Miloša. Novi bulevari (Bulevar Evrope i Somborski bulevar) otvoreni su 2009. godine.

 Promet
 Međugradski i inozemni promet
Novi Sad se nalazi 80 km sjevero-zapadno od Beograda i međunarodne zračne luke "Nikola Tesla" i 293 km južno od Budimpešte autoputom E-75. Svakodnevne željezničke linije za Beč, Budimpeštu, Kijev i Moskvu, kao i autobusne linije za Njemačku koje povezuju Novi Sad s Europskim gradovima. Također, Novi Sad se nalazi u neposrednoj blizini autoputa E-70 i željezničkim koridorom koji povezuje Beograd i Zagreb.

 Sjevero-zapad: Bački Petrovac, Osijek Sjever: Vrbas, Subotica, Budimpešta Sjevero-istok: Zrenjanin Zapad: Bačka Palanka, Ilok, Vukovar Novi Sad Istok: Titel  Jug: Ruma, Srijemska Mitrovica, Šabac Jugo-istok: Inđija, Beograd

 Gradski prijevoz
Gradom prometuju plavi gradski autobusi koje obavlja Javno gradsko saobraćajno preduzeće (JGSP Novi Sad).
Pored gradskih naselja Gradsko prometno poduzeće redovitim linijama povezuje mjesta u općinama Beočin i Temerin, kao i Srijemske Karlovce.

 Gradovi prijatelji

20px Budva, Crna Gora (od 1996.)
20px Dortmund, Njemačka (od 1982./1983.)
20px Helioupolis, Grčka (od 1994.)
20px Norwich, Ujedinjeno Kraljevstvo (od 1989.)

20px Modena, Italija (od 1974.)
20px Chang Chun, Narodna Republika Kina (od 1981.)
20px Temišvar, Rumunjska (od 2005.)

 Gradski praznici

 1. veljače (Dan grada) - Dan kada je 1748. proglašen slobodnim kraljevskim gradom. Povodom 1. veljače Skupština Grada dodjeljuje Februarsku nagradu za najznačajnija djela i dostignuća građana Novog Sada.

23. listopada (Dan oslobođenja od fašizma) – Dan kada je 1944. Novi Sad oslobođen od fašističke okupacije. Povodom 23. listopada Skupština Grada dodjeljuje Oktobarsku nagradu za izuzetne rezultate u radu i najviša dostignuća i ostvarenja u području gospodarstva, društvenih i drugih djelatnosti.

9. studenog - Dan kada je 1918. srpska vojska pod zapovjedništvom vojvode Petra Bojovića zauzela Novi Sad u I. svjetskom ratu.

25. studenog - Dan kada je 1918. godine Velika skupština Srba, Bunjevaca i drugih Slavena Banata, Bačke i Baranje donijela odluku o pripojenju Vojvodine Srbiji. Povodom ovog datuma, kao i povodom 9. studenog, Skupština Grada dodjeljuje Novembarsku povelju za najviša dostignuća u području društvenih djelatnosti.

 Poznate osobe
 Adalbert Adam Barić - pisac
 Bojan Pajtić - političar
Đorđe Balašević - glazbenik
Đuro Daničić - jezikoslovac
Ivo Rogulja - hrvatski glumac
Josip Jelačić - hrvatski ban
Jovan Jovanović Zmaj - pisac
Mileva Marić - Einstein - znanstvenica
Monika Seleš - tenisačica
Marija Omaljev-Grbić - hrvatska glumica
Smiljka Bencet - hrvatska glumica
Nikola Rađen - srpski vaterpolist
Mira Banjac - srpska glumica
Maja Gojković - odvjetnica, predsjednica Skupštine Srbije i bivša gradonačelnica Novog Sada
Nataša Bekvalac - pjevačica
Stojan Matavulj - glumac
Dejan Marcikić - glumac i glazbenik
Vladimir Tintor - glumac
Dara Bubamara - pjevačica

 Poveznice
 Grb Novog Sada

 Bilješke

 Vanjske poveznice
Službene stranice grada

Kategorija:Gradovi u Srbiji
Kategorija:Bačka

The New Now (Sr.
Now, now and now, now and now.

Question: what does novi sad mean in english

Question: what is the alternative name for novi sad

what is the alternative name for novi sad

Question: what is the meaning of sr nov sad

Question: what is the meaning of novi sad

Question: what is the meaning of novi sad in english

what is the meaning of novi sad in english

}} Novi Sad (sr. Нови Сад/Novi Sad, mađ.

}} Novi Sad (sr.
Нови Сад/Novi Sad, mađ.

The history of Novi Sad is first mentioned in written documents in 1640, as a settlement around the bridge defence on the backy side of the Danube, through the path of the famous Petrovaradine fortress, under the name Racka varoš or Ratzenstadt (from the Hungarian name for the southern Slavene Rasi or Raci to the old Serbian medieval state and the city of Ras).

Question: when was the first written mention of novi sad

Question: what was the name of the settlement near novi sad

Question: what is the name of the fortress near novi sad

Question: what was the name of the settlement near novi sad in 1640

Question: what is the origin of the name ratzenstadt

what is the origin of the name ratzenstadt

Question: on which river is the city of novi sad

Question: where is the famous petrovaradine fortress

where is the famous petrovaradine fortress

The history of Novi Sad is first mentioned in written documents in 1640 , as a settlement around the bridge defence on the backy side of the Danube , through the path of the famous Petrovaradine fortress , under the name Racka varoš or Ratzenstadt ( from the Hungarian name for the southern Slavene Rasi or Raci to the old Serbian medieval state and the city of Ras ) .

+ Climate sij. big. ožu. trav. svi. July. August. August. August. cent. pro.year Sr. maximum daily temperature (°C)2,55,711,517,222,525,227,223,718,010,34,516,3 Sr. minimum daily temperature (°C) -4,4 -2,31,25,810,613,614,714,211,26,32,2 -1,95,9 Sr. monthly collection (in mm)383541475782615536354644578 Source: Republican State Hydrometeorological Institute of Serbia

Question: what is the name of the institute in november sad

Question: what is the lowest daily temperature in serbia

Question: novi sad is the capital of which country

novi sad is the capital of which country

Question: what is the name of the temperature in november sad

Question: where does the temperature in novih sad come from

Republičku Državni Hidrometeorološki zavod

Question: when does the temperature in november go up

Question: what political party does novi sad belong to

According to the 2002 population list, the municipality had 299,294 inhabitants, of which: Serbs (75,50%), Hungarians (5,24%), Yugoslavia (3,17%), Slovakia (2,41%), Croats (2,09%), Montenegro (1,68%) and others.Book 1, Population, national or ethnic belonging, data by settlements, Republican statistics department , Belgrade, February 2003, ISBN 86-84433-00-9

Question: how many people lived in novi sad in 2002

how many people lived in novi sad in 2002

Question: what percentage of the population of novi sad is serbs

Question: what percentage of the population is montenegro

Question: what percentage of the population lived in novi sad in 2002

Question: which european city is the capital of the republic of novi sad

Question: what percentage of the population of novi sad is slovakia

Question: what percentage of the population of novi sad is yugoslavia

Question: what percentage of the population of novi sad is croats

According to the 2002 population list , the municipality had 299,294 inhabitants , of which : Serbs ( 75,50 % ) , Hungarians ( 5,24 % ) , Yugoslavia ( 3,17 % ) , Slovakia ( 2,41 % ) , Croats ( 2,09 % ) , Montenegro ( 1,68 % ) and others . Book 1 , Population , national or ethnic belonging , data by settlements , Republican statistics department , Belgrade , February 2003 , ISBN 86 - 84433 - 00 - 9