Vladan Desnica (Zadar, 17. rujna 1905. – Zagreb, 4. ožujka 1967.), bio je hrvatski i srpski književnik,HOL: Desnica, Vladan, preuzeto 19. travnja 2012. prevoditelj. Jedan je od najznačajnijih hrvatskih pisaca druge polovice 20. stoljeća.Proleksis enciklopedija: Desnica, Vladan, preuzeto 19. travnja 2012.

 Životopis
Vladan Desnica rođen je u Zadru 1905. godine. Otac mu je bio iz ugledne srpske obitelji koja je imala važnu ulogu u kulturnom i političkom životu Dalmacije 19. i 20. stoljeća, majka je bila iz Boke Kotorske, iz stare hrvatske obitelji Luković.http://www.vecernji-list.hr/newsroom/culture/BIBILIOTEKA/prvabiblio/53435/index.doVladan Desnica. Bilješka o piscu, vecernji.hr, 2. kolovoza 2004., pristupljeno 8. siječnja 2017. Gimnaziju je pohađao u Zadru, potom u Splitu i Šibeniku, maturirao je 1924. godine. Studirao je pravo i filozofiju u Zagrebu i Parizu, nakon svršetka studija, 1930. godine, zaposlio se u očevu odvjetničkom uredu. Uređivao je i godišnjak Magazin sjeverne Dalmacije (1934.). Potom je radio u Državnom pravobranilaštvu isprva u Splitu, a nakon Drugoga svjetskog rata odlazi u Zagreb.

Od 1950. godine djeluje kao slobodni pisac.

Umro je u Zagrebu 1967. godine, a pokopan je u crkvi Sv. Georgija, pokraj Kule Janković Stojana u Islamu Grčkom gdje su poslije preneseni i posmrtni ostaci Desničine supruge Ksenije.Jutarnji list: Desničina kula: Nema novca za baštinu . Objavljeno 4. svibnja 2008., preuzeto 19. travnja 2012.

 Književno stvaralaštvo
Prvim se radovima javio uoči Drugoga svjetskog rata objavivši svoj novelistički prvijenac Životna staza Jandrije Kutlače (1935) u Magazinu sjeverne Dalmacije.<ref name="Bašić">[http://www.croatia.ch/kultura/knjizevnost/080420.php Ante Bašić, Književnost 1952 - danas. Proza. Vladan Desnica (1905-1967)] , preuzeto 10. veljače 2013.</ref> Ali tek kad je objavio roman pod oksimoronskim naslovom Zimsko ljetovanje (1950.), Desnica je, prateći skupinu Zadrana koji su se pred savezničkim bombama tijekom rata sklonili u sela zadarskog zaleđa, ušao u književnost kroz glavna vrata i odmah stao u red prvih hrvatskih pripovjedača kao umjetnik visoko njegovane rečenice realističko-naturalističkog stila, koja ima uzor u stilu talijanskoga verizma pa je, unatoč agitpropovsko-cekaovskoj kritici, odmah pozdravljen i prihvaćen od najmlađih pisaca.

Njegove knjige pripovijedaka Olupine na suncu (1952.), Proljeće u Badrovcu (1955.), Tu, odmah pored nas (1956.) i Fratar sa zelenom bradom (1959.) bile su već dočekivane kao djela renomiranog pisca, kontemplativnog pripovjedača andrićevskog tipa, dok je meditativno-analitički roman Proljeća Ivana Galeba (1957.) bio kulminacija njegovih stvaralačkih mogućnosti i jedan od najboljih ostvaraja poslijeratne hrvatske narativne proze što dokazuje i činjenica da je njegovo djelo "Pravda" uvršteno u obveznu lektiru za osmi razred osnovne škole.

Ako je Marinkovićev svjetonazor ironija, Desničin je sumnja.Dubravko Jelčić, Povijest hrvatske književnosti, Naklada Pavičić, Zagreb, 2004., 2. izd., , str. 469. Pisao je proračunato i smišljeno, u punoj ravnoteži intelektualne snage i emotivne napetosti: kao da mu nijedna riječ nije slučajna, bez misaonog i stilskog opravdanja. A ipak, njegove rečenice i prozne cjeline djeluju nenamješteno, osvajaju lakoćom, odbijaju svaku pomisao na konstrukciju. Načinom, ali ne i sredstvima svoga rada, bio je blizak Goranovu tipu konstruktora-pripovjedača, ali neposrednošću, upravo prisnošću svoga pripovijedanja nadmašuje i mnoge pisce kojima su eruptivna elementarnost, sugestivna elokvencija, nagonska emotivnost i sve ostalo što čini spontanu prirodnost najuočljivije umjetničke osobine. Gradio je svoju prozu znanstveničkom akribijom, tražeći uporno, s ukusom onu jedinu ispravnu riječ i nezamjenjivu stilizaciju. Neke su mu novele ušle kao poglavlja u roman Proljeća Ivana Galeba, a pojedini fragmenti toga romana, grafički prilagođeni, tiskani su i kao pjesme (u zbirci Slijepac na žalu, 1956.): dokaz, da je stilska homogenost njegove umjetnosti gotovo savršena.

Djela su mu prevedena na albanski, arapski, češki, danski, engleski, francuski, islandski, madžarski, makedonski, nizozemski, norveški, njemački, poljski, rumunjski, ruski, slovački, slovenski, švedski i talijanski jezik.Desnica, Vladan, hbl.lzmk.hr, pristupljeno 16. lipnja 2018.

 Scenarist i dramaturg
Desnica je i autor scenarija za film Koncert Branka Belana (1954.), po Belanovoj ideji. Napisao je također scenarije za: Pravda (kratki film, 1962.), Pred zoru (kratki film, 1974.), Florijanović (TV film, 1974.) i Oko (TV film, 1978.). IMDb: Vladan Desnica (1905–1967). Writer, preuzeto 19. travnja 2012. Napisao je i dramski tekst Ljestve JakovljeveVelimir Visković, Stota obljetnica rođenja Vladana Desnice: Pisac koji je iskazivao vrhunsku brigu za književnu formu: Opus velike specifične težine , kulajankovica.hr, Vjesnik, 20. rujna 2005., preuzeto 10. veljače 2013.Ivan J. Bošković, Helena Peričić, Tekst, izvedba, odjek, Naklada Erasmus, Biblioteka Manualia Universitatis, Zagreb, 2008.:, Vijenac, broj 400, 2. srpnja 2009., preuzeto 10. veljače 2013. 1961. godine.

 Djela
 Zimsko ljetovanje, (roman), Zagreb, 1950.
 Olupine na suncu, (pripovijetke), Zagreb, 1952.
 Proljeće u Badrovcu, (pripovijetke), Beograd, 1955.
 Tu, odmah pored nas, (pripovijetke), Novi Sad, 1956.
 Slijepac na žalu, (zbirka poezije), Zagreb, 1956.
 Proljeća Ivana Galeba, (roman), Sarajevo, 1957. (više od 30 izdanja)
 O pojmovima "tipa" i "tipičnoga" i njihovoj neshodnosti na području estetike, (esej), Zagreb, 1957.
 Fratar sa zelenom bradom, (pripovijetke), Zagreb, 1959.
 Pronalazak Athanatika, (roman) (nije ga dovršio, no objavljen je u časopisu Literatura 1957. godine, i kasnije u sabranim djelima)
 Ljestve Jakovljeve, (psihološka drama), Zagreb, 1961. (Prvi puta izvedena u Jugoslovenskom dramskom pozorištu u Beogradu, 16. veljače 1961.)
 Izbor pripovjedaka, Zagreb, 1966.
 Izabrana djela, Pet stoljeća hrvatske književnosti, 117/1, Zagreb, 1968.
 Sabrana djela Vladana Desnice, I-IV, Zagreb, 1974. – 1975.
 Konac dana: pripovijetke, Zagreb, 1990.
 Pravda i druge pripovijetke, odabrao i priredio Ivo Zalar, Zagreb, 1997.
 Odabrana djela, pr. Krešimir Nemec, Vinkovci, 1998.
 Hotimično iskustvo: diskurzivna proza Vladana Desnice: knjiga prva, ur. Dušan Marinković, Zagreb, 2005.
 Hotimično iskustvo: diskurzivna proza Vladana Desnice: knjiga druga, ur. Dušan Marinković, Zagreb, 2006.
 Igre proljeća i smrti, ur. Tonko Maroević, Zagreb, 2008.

 Nagrade
 1952.: Nagrada Saveza književnika Jugoslavije, za Olupine na suncu.
 1957.: Nagrada Društva književnika Hrvatske, za Tu, odmah pored nas.
 1958.: Zmajeva nagrada Matice srpske, za Proljeća Ivana Galeba''.

 Spomen
 U spomen na Vladana Desnicu od 2005. godine održavaju se "Desničini susreti". Program "Desničini susreti" pokrenuo je 1989. godine Odsjek za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (Prof. Dr. sc. Drago Roksandić) ali je bio prekinut izbijanjem rata.Kula Jankovića: Status projekta, preuzeto 19. travnja 2012.

 Izvori

 Vanjske poveznice

 LZMK / Hrvatska enciklopedija: Desnica, Vladan
 Kula Jankovića: Desničini susreti

Kategorija:Hrvatski književnici
Kategorija:Hrvatski romanopisci
Kategorija:Hrvatski esejisti
Kategorija:Srpski književnici
Kategorija:Srpski romanopisci
Kategorija:Srpski esejisti
Kategorija:Životopisi, Zadar
Kategorija:Srbi u Hrvatskoj
Kategorija:Hrvatski masoni

Vladan Desnica (Zadar, 17 September 1905)

Desnica, Vladan, hrvatski književnik (Zadar, 17. IX. 1905 – Zagreb, 4. III. 1967). Diplomirao pravo. Jedan od najznačajnijih hrvatskih pisaca druge polovine XX. stoljeća. Prve radove, eseje i novele, objavljuje već 1930-ih, kada uređuje i godišnjak Magazin sjeverne Dalmacije (1934), ali se kao prozaik, pjesnik, esejist, scenarist, kritičar i prevoditelj (s talijanskog, francuskog i ruskog jezika) afirmira tek nakon II. svjetskog rata. Najznačajniji mu je prozni opus, unutar kojeg se kretao od realističkih novela, nastalih pod utjecajem talijanskih prozaika, zaokupljenih životom ljudi vezanih uz dalmatinsku sredinu do modernog analitičkog romana. Esejistički karakter njegovih romana čini ga nezaobilaznim autorom unutar povijesti ovog žanra u hrvatskoj književnosti. Važnija djela: zbirka poezije Slijepac na žalu (1956); zbirke novela Olupine na suncu (1952), Proljeće u Badrovcu (1954), Tu, odmah pokraj nas (1956), Fratar sa zelenom bradom (1959); romani Zimsko ljetovanje (1950), Proljeća Ivana Galeba (1957).

Question: who was born in zadar on 17 september 1905

Vladan Desnica (Zadar, 17 September 1905)

who was born in zadar on 17 september 1905

Question: in which city was vladan desnica born

Question: in which year was vladan desnica born

Question: when did vladan desnica die

Question: where was vladan desnica born

Question: how old was vladan desnica when he was born

how old was vladan desnica when Vladan Desnica was born

Vladan Desnica ( Zadar , 17 September 1905 )

Vladan Desnica (Zadar, 17 September 1905)

Vladan Desnica (Zadar, 17 September 1905)

The biography of Vladan Desnica was born in Zadra in 1905.

to the right.

Question: when was vladan desnica born

The biography of Vladan Desnica was born in Zadra in 1905.

to the right.

Question: where was vladan desnica's mother from

to the right.

Question: what was the nationality of vladan desnica's father

to the right.

what was the nationality of vladan desnica's father

Question: who was born in zadra in 1905

to the right.

Question: what was the name of the croatian family in which vladan desn

to the right.

what was the name of the croatian family in which vladan desn

Question: what type of family was vladan desnica's father

obitelji koja je imala važnu ulogu u kulturnom i političkom životu Dalmacije 19 . i 20 . stoljeća , majka je bila iz Boke

to the right.

what type of family was vladan desnica's father

The biography of Vladan Desnica was born in Zadra in 1905 .

His father was from a renowned Serbian family that played an important role in the cultural and political life of the 19th and 20th centuries of the Dalmatia , his mother was from Boke Kotorsk , from the old Croatian family Luković .

Životopis Vladan Desnica rođen je u Zadru 1905. godine. Otac mu je bio iz ugledne srpske obitelji koja je imala važnu ulogu u kulturnom i političkom životu Dalmacije 19. i 20. stoljeća, majka je bila iz Boke Kotorske, iz stare hrvatske obitelji Luković. Desnica.

Životopis Vladan Desnica rođen je u Zadru 1905. godine.

The biography of Vladan Desnica was born in Zadra in 1905. His father was from a renowned Serbian family that played an important role in the cultural and political life of the 19th and 20th centuries of the Dalmatia, his mother was from Boke Kotorsk, from the old Croatian family Luković. to the right.

The biography of Vladan Desnica was born in Zadra in 1905.

to the right.

He died in Zagreb in 1967, and was buried in the church of St. Georgia, next to the Tower of Janković Stojana in Islam Greek where the remains of the Desničine wife Kseniya were later transferred and post-death.

Desničina kula: Nema novca za baštinu
Kula je spomenik kulture prve kategorije i vlasništvo djece Vladana Desnice, autora kultnih djela hrvatske književnosti.
Navodna žurba
Obnova Kule Jankovića, koju financira Ministarstvo kulture, počela je prije nekoliko godina, no taj novac nije dostatan za cjelovit restauratorski zahvat.
Unatoč dogovoru Pupovčeva SDSS-a i Sanaderova HDZ-a, obnova cijelog kompleksa Kule Jankovića, navodno zbog žurbe, nije ušla u pisani dio koalicijskog sporazuma (što je, možda, dobro jer Kula i Desničina djela ne pripadaju ni SDSS-u ni HDZ-u nego hrvatskoj kulturnoj baštini).
Kćeri Vladana Desnice, Olga, Nataša i Jelena, te sin Uroš, svi odreda intelektualci koji žive i rade u Zagrebu, nadaju se cjelovitom rješenju kad je u pitanju obnova objekata, nakon čega bi se mogla vratiti djela i eksponati koji su tijekom rata odneseni u Beograd.
Višenamjenski muzej
Jedan od cjelovitih projekata zagovara dr. Drago Roksandić, profesor na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a riječ je o otvaranju višenamjenskog Muzeja Kule Janković Stojana i Centra “Vladan Desnica”. Hoće li Roksandićeva ideja zaživjeti, tek će se vidjeti.
I dok gospođe Jelena i Nataša Desnica obilaze devastirane objekte Kule te obližnju crkvicu Sv. Georgija u kojoj su pokopani njihovi roditelji Ksenija i Vladan Desnica, naviru emocije i obiteljske uspomene.
Obitelj Desnica početak Drugog svjetskog rata dočekala je u Splitu. Vladan Desnica nije dobio talijansko državljanstvo, uglavnom zbog političkih aktivnosti oca Uroša koje Talijani nisu zaboravili, pa je 1942. napustio Split i sklonio se na imanje u Islamu Grčkom.
Za vrijeme rata radio je kao prevoditelj u rodnom Zadru, ali je najčešće boravio u Islamu Grčkom. Nekoliko je puta bio na meti četničkog noža budući da im se kao član ugledne srpske obitelji nije želio prikloniti. Partizanski poziv za “odlazak u šumu” dobio je početkom 1944., ali je to odgodio do srpnja kad mu se rodio sin Uroš. Desnica je do kraja rata radio u tijelima ZAVNOH-a, nije bio u borbenim postrojbama.
- U ratu je na kuću u kojoj je bio naš stan, u Splitu, pala bomba. U Zagreb smo došli kao “proleteri”. Baka i teta su ostale nakon rata ovdje, u Islamu Grčkom, poslije su se preselile u Zadar jer je teta radila kao bibliotekarka. Baka bi preko zime dolazila k nama u Zagreb - prisjeća se Nataša Desnica.
Progoni i zabrane
Vladan Desnica u Zagrebu je imenovan načelnikom Pravne službe u Ministarstvu financija NR Hrvatske. Međutim, njegove ambicije su bile književne i umjetničke. Unatoč pravničkoj naobrazbi, Desnica je od rane mladosti bio sklon glazbi, književnosti i filmu, zbog čega je, ako je suditi prema sačuvanoj korespondenciji, imao prijepore s ocem koji je bio ugledni odvjetnik.
Prvi Desničini rukopisi nestali su u vihoru rata, čak i oni koje je poslao poznatom prijeratnom izdavaču Geci Konu u Beograd.
Nekoliko godina poslije rata, uvidjevši da se neće moći posvetiti estetici ako nastavi raditi u Ministarstvu financija, odlučio je napustiti posao i baviti se književnošću.
- Kad se 1950. počeo profesionalno baviti pisanjem, ocu je bilo teško; mama nije radila, nas četvoro djece jedno drugom do uha, a pomagao je majku i sestru. Unatoč tome, imao je majčinu podršku - priča Nataša Desnica.
Nakon hrabre i šokantne odluke da napusti siguran i cijenjen posao u Ministarstvu financija, iznenađenja za Desnicu tek će uslijediti: za komunističke vlasti i ideološke jurišnike u startu je postao nepodoban, nije se uklapao socrealističke okvire.
Rijetki prijatelji
U jeku najjačih napada, Desnica je imao razumijevanje samo odanih prijatelja - slikara Jerolima Miše, književnika i scenarista Slavka Kolara, povjesničara hrvatske književnosti Mihovila Kombola i književnika Petra Šegedina. Oni su se redovito sastajali jednom tjedno, svaki put kod drugoga.
- Nakon nekog vremena, kad su se prilike promijenile, Vlatko Pavletić počeo je objavljivati očeve tekstove. Kad je bio gotov rukopis “Proljeća Ivana Galeba”, otac je dobio ponude mnogih izdavača, ali je odbio objaviti knjigu i u Zagrebu i u Beogradu, knjiga je objavljena 1957. u Sarajevu - priča Nataša Desnica.
Motor za kavu i cigarete
Vladan Desnica, koji je za sebe govorio da je “motor na kavu i cigarete”, umro je u Zagrebu 1967. - Ivo Frangeš mu je tri puta dolazio u bolnicu i pitao ga čiji je on pisac: hrvatski ili srpski?! On bi svaki put odgovorio da je i hrvatski i srpski - priča Nataša Desnica.
- Naš otac je pred smrt rekao da želi biti pokopan ovdje, u crkvi Sv. Georgija, pokraj Kule Janković Stojana u Islamu Grčkom, smatrao je da ovdje pripada - dodaje Jelena Desnica.
U grobnicu u crkvi Svetog Georgija poslije su preneseni i posmrtni ostaci Desničine supruge Ksenije. Obitelj Desnica je, naime, Sinodu SPC-a podnijela zahtjev za dopuštenje da Ksenija Carić-Desnica ostane katolkinja u tom braku.
- Nakon očeve smrti, u kratko vrijeme bio je velik broj izdanja njegovih romana i zbirki pripovjedaka pa smo dobivali pristojan novac od autorskih prava. Trošili smo ga na popravak oštećenih krovova u kompleksu Kule Jankovića, budući da su Nijemci mitraljirali krovove jer su tamo bili smješteni partizani. Trebalo je to obnoviti - prisjećaju se sestre Desnica.
I dok Kula Jankovića, devastirana u Domovinskom ratu, čeka obnovu i restauraciju, i hrvatska država čeka da Srbija vrati vrijedne umjetnine odnesene iz Kule.
Te je umjetnine i eksponate iz Kule Jankovića, prije akcije Maslenica, navodno uz znanje obitelji Desnica, u Beograd odvezao Milorad Savić, prijeratni direktor muzeja u Benkovcu. Među tim umjetninama je i najbogatija privatna zbirka ikona, što se sada nalazi u depoima Srpske pravoslavne crkve.
- Umjetnine će - kako se govori - biti vraćene kad se steknu uvjeti za to - odnosno kad se obnovi Kula Jankovića.
Kula i eksponati koji su bili u njoj nisu samo vlasništvo obitelji Desnica nego hrvatska kulturna baština i kultno mjesto hrvatskih Srba, koje asocira na ratove, razaranja, ali i na junaštva i stvaralaštva. Može li Islam Grčki, s kompleksom Kule Jankovića i Danima Desnice, biti mjesto novog sastajanja, tek će se vidjeti?!
Stvaralaštvo Vladana Desnice
Književnik Vladan Desnica rođen je 1905. u Zadru. Školovao se u Zadru, Šibeniku i Splitu, a pravo i folozofiju studirao je u Zagrebu i Parizu.
Povijest obitelji Vladana DesniceDalmatinsku obitelj Desnica utemeljio je trgovac Danilo koji se početkom 19. stoljeća doselio iz ličkoga Srba u Obrovac. Njegov sin Vladimir studirao je u Italiji, mnogo je radio na vlastitom obrazovanju, ali je nastavio očev posao te se bavio trgovinom. Vladimir se bavio i politikom, bio je jedan od najutjecajnijih političara među dalmatinskim Srbima. On se oženio Olgom Janković iz čuvene obitelji Stojana Jankovića, koji se u 17. stoljeću borio protiv Turaka za mletački račun. Vladimir je otkupio i dio posjeda Jankovića.
Vladimir je imao sinove Uroša, koji se bavio odvjetništvom i politikom, te Boška kojeg je, uz biznis, zanimala povijest i filozofija. Urošu, ocu književnika Vladana, pripao je posjed u Islamu Grčkom, Kula Jankovića, a Boško je naslijedio drugi dio očeva imanja u mjestima Ravnih kotara i Bukovice.
Uroš Desnica je, u braku s Fanny Luković, 1903. dobio kćer Olgu, koja je umrla od meningitisa, zatim Vladana 1905. i Jelenu 1908.
Ivica Radoš
ŠUTI I NE OTKRIVA NIŠTA
FOTO Bombaš iz Stenjevca napustio bolnicu: Ide u istražni zatvor zbog mogućnosti ponavljanja djela!
#PDFTRIBUTE

Question: when did desnica die in zagreb

Question: where did vladan desnica die

Question: who was the wife of vladan desnica

Question: where was vladan desnica buried after he died

where was vladan desnica buried after Vladan Desnica died

Question: where was desnica buried after he died

where was desnica buried after Vladan Desnica died

Question: what language is the tower of jankovic stojana in

what language is the tower of jankovic stojana in

He died in Zagreb in 1967 , and was buried in the church of St. Georgia , next to the Tower of Janković Stojana in Islam Greek where the remains of the Desničine wife Kseniya were later transferred and post - death .

Vladan Desnica (1905-1967) , taken on 10 February 2013.</ref> But only when he published a novel under the Oximoronian title Winter Summer' (1950), Desnica, following a group of Zadrans who before the alliance bombs during the war slept into the villages of the Zadar Bay, entered literature through the main door and immediately stood in the order of the first Croatian narrators as an artist of the high-performing phrase of the realistic-naturalist style, which has a pattern in the stylish Italian verism so, despite the agitpropovsko-ceakov criticism, was immediately welcomed and accepted by the youngest writers.

PREGLED
NOVIJE HRVATSKE KNJIŽEVNOSTI
Ante Bašić 2004.
ante_basic@yahoo.com
Književnost
1952 - danas
PROZA
Vladan
Desnica (1905 - 1967)
Potječe iz ugledne zadarske
obitelji koja je imala značajnu ulogu u društvenom i političkom životu Srba u
Dalmaciji. Diplomirao je pravo u Zagrebu 1930, a nakon svršetka Drugog svjetskog
rata radi najprije kao načelnik u Ministarstvu financija NR Hrvatske, a posljednjih
godina života kao profesionalni književnik.
U književnosti
se javio početkom 30-ih godina u splitskom časopisu Magazin sjeverne Dalmacije,
gdje je objavio i svoj novelistički prvijenac Životna staza Jandrije Kutlače
(1935). Okosnicu njegova književna stvaranja čine novele i romani, a novelistički
opus obuhvaćaju 32 pripovijetke objavljene u knjigama Olupine na suncu
(1952), Proljeće u Badrovcu (1955), Tu, odmah pored nas (1956) i Fratar
sa zelenom bradom (1959) Prvi dio tematskog kruga njegovih novela čine regionalne
ili zavičajne u kojima obrađuje teme ruralne sredine dalmatinskog priobalja njegova
zaleđa (Oko, Proljeće u Badrovcu), a drugi psihološko-meditativne novele u kojima
je u središtu intelektualna analiza, promišljanje, esejiziranje i psihološko portretiranje
likova (Pravda, Priča o fratru sa zelenom bradom). Za ovaj drugi krug novela karakteristične
su moderne pripovjedne tehnike (introspekcija, esejizam i pripovjedni monolog),
za razliku od prvog, u kojemu prevladava tradicionalni način pripovijedanja, blizak
realističnom modelu. Na regionalnu novelističku skupinu nadovezuje se i Desničin
roman Zimsko ljetovanje (1950), a na psihološko-meditativnu Proljeća Ivana
Galeba (1957). Treći njegov roman, u kojemu se iznosi priča o svijetu u kojemu
je pronađen lijek protiv smrti, Pronalazak Athanatika, ostao je nedovršen.
Zimsko
ljetovanje donosi priču o skupini likova koja se u jesen 1943. sklanja iz Zadra
u selo Smiljevce te tamo provodi izbjegličke dane. U realističkoj osnovi romana
nalazi se klasična opreka selo-grad, ali ona nije oblikovana događajno, nego se
ostvaruje preko mentalnih, običajnih i kulturnih razlika. Struktura romana je
moderna i lišena čvrste kronologije, a likovi su plošni, uglavnom predstavljeni
izvana. Pripovjedač je autorski, priču posreduje s analitičke distance i emocionalno
nezainteresirano. Roman je osudila onodobna socrealistička kritika jer je u njemu
pronašla mračnu sliku života i pesimizam, ali Zimsko ljetovanje je (uz Šegedinovu
Djecu božju i Osamljenike), jedan od prvih tekstova u poratnom razdoblju koji
odudara od modela ideologizirane pripovjedne proze.
Uz novele i romane,
Desnica je autor i četrdesetak refleksivnih pjesama, većinom uvrštenih u zbirku
Slijepac na žalu (1956). Objavio je i dramu Ljestve Jakovljeve (1961) te veći
broj eseja, feljtona i kritika, a bavio se i književnim prevođenjem.
PROLJEĆA
IVANA GALEBA (Sarajevo, 1957)
Igre proljeća i smrti
Pripovjedna
sadašnjost romana odvija se 1936. u bolnici, gdje se violinist Ivan Galeb prisjeća
događaja iz svoga života. Izlaganje je oblikovano nizom digresija koje djeluju
kao samostalne cjeline. Galeb je odrastao u bogatoj obitelji kojoj prijati skori
financijski krah. U njezinom središtu je djed, vlasnik pomorske agencije koji
je i jaka patrijarhalna figura. U skladu s tradicijom, otac mu je bio pomorac
i poginuo na jednoj plovidbi dok je Ivan još bio u povojima. I majka je zarana
umrla, a čitav život odvijao se uglavnom u velikoj blagovaonici, gdje se Ivan
naslušao poslovnih i političkih razgovora. U potkrovlju je pronašao violinu i
time zapravo odabrao budući poziv, unatoč žestokom otporu djeda koji mu je bio
namijenio drugačiju ulogu. Roman obiluje brojnim zanimljivim epizodama iz djetinjstva
i mladosti, kao npr. ona o svjetlosnoj igri ili "mišu" susjedu cipelaru
Egidiju, ljubavi prema Aldi, razgovoru s fra Anđelom o Bogu itd. Prisutni su i
misaoni tematski kompleksi, od prirode, preko svjetla i mraka, pa sve do čestog
motiva smrti.
Roman se sastoji se od 73 poglavlja i uvelike
funkcionira kao tematska i žanrovska sinteza Desničina književnog stvaranja. Mnoge
misli izravno su preuzete iz njegovih eseja, a neke novele u cjelini su integrirane
u strukturu romana (Balkon, Mali iz planine, Zašto je plakao Slinko, Posjeta u
bolnici, Tu odmah pored nas i Delta),a u jednom poglavlju umeće i pripovijest
o pronalasku Athanatika, lijeka protiv smrti, koji će kasnije pretočiti u roman.
Proljeća
su roman-esej koji se s pripovjednim postupcima može usporediti s Proustovim ciklusom
U traganju za izgubljenim vremenom ili sa Rilkeovim Zapisima Maltea Lauridsa Briggea
pa se o ovom Desničinu romanu često govori i kao o "monološko-asocijativnom"
(osnovna pripovjedna tehnika je unutarnji monolog, a motivi se uključuju po načelu
asocijacije).
Događaji su premješteni iz svijeta u svijest
lika, što je omogućilo introspekciju. Sjećanje ili refleksija morala je biti uvedena
jer se sa stajališta uobičajenog shvaćanja pripovjednog teksta zaista ništa ne
događa: nema tradicionalnog zapleta, povezanog slijeda događaja - prisutno je
tek iskustvo osjetljive svijesti koja se sjeća prošlosti, i njezino digresivno
esejiziranje.
Stalni motiv modernog romana je i lik umjetnika,
kao hipersenzibilnoj i usamljenoj egzistenciji koja vidi "više" i "drukčije"
od običnog svijeta, a on je i ovdje prisutan (Ivan Galeb je violinist).
Temelji
strukture romana su dvije vremenske razine: prva je vrijeme pripovijedanja (temporalni
slijed boravka u bolnici), a drugo predstavlja retrospektivna razina ili zgode
iz djetinjstva kojih se samo pripovjedač prisjeća. Miješanjem tih dviju razina
nastaje moderan prozni tekst, u čijem se središtu nalaz misaoni subjekt koji čitavu
cjelinu drži na okupu.
Posebno mjesto u romanu zauzimaju Galebovi
stavovi o književnosti iz kojih se mogu nazrijeti poetička načela i razlozi Desničina
odabira romana-eseja; tj. postupak poetičke autotematizacije koji su već iskoristili
A. Gide (Krivotvoritelji novca) i A. Huxley (Kontrapunkt).
Desnica
je roman usporedio s "otvorenom rubrikom" u koju se može uvrstiti sve
što autoru padne na pamet, a sličnu koncepciju romana izgradio je i ruski književni
teoretičar Mihail Bahtin .
(LEKTIRA NA DLANU, Sys Print,
Zagreb, 2002.)
U svojim prozama najčešće tematizira tipove
otuđenih egzistencija, "ljudskih olupina", malograđanskih intelektualaca
u banalnošću opterećenom miljeu primorskih gradića. Istinska zapitanost o smislu
opstojanja egzistencije raznih doktora, učitelja, novinara u razrušenoj građansko-društvenoj
"idili", polučila je vrlo zanimljive i socijalno indikativne proze (Konac
dana, Posjeta, Oko), a njihovi junaci predstavnici su svijeta koji nestaje ispred
pohlepne, nove i snažne banalnosti novih ljudi i njihovih ideologijskih znakova.
Njegova
pripovijetka Posjeta (uz Oko, Oproštaj, Dva pretendenta, Božićnu priču i Aprilsko
veče) na idejno-tematskoj podlozi upućuje na prazninu egzistencije, čekanje fizičkog
dokinuća postojanja, zbunjenost, neodlučnost i rezignaciju ispred banalne faktografije
života; duhovnu intoksikaciju te strah kao jedinu realnost, dok Pravda, Priča
o fratru sa zelenom bradom i Posjeta sadrže u sebi elemente relativizacije tzv.
"objektivne istine"; putova ka istini kao istine, kontingentnosti kao
fitilja koji nagriza sistem klasicifiranih i uređenih podataka; interdeterminacije
kao plodnog kontrastiranja determinizmu "uređene" građanske kulture
i ekonomije; istraživanja pojedinčeva psiho-materijala kao postava individulane
geste u odnosu na prepotentno "objektivno" svjetsko Znanje. Krizu svjetskog
građanskog čovjeka on smješta u domaći loklitet i pažljivo analizira problemski
materija s kojim živi i s kojim se sukobljava domaći, osrednji inelektualac.
Desnica
je psihološko-realistički autor indicijske kraće proze i induktivno-esejiziranih
romana mikrokozmičke orijentacije, a idejno-tematska dominanta njegova opusa je
literarna analiza bića u lošoj socijalnoj zbilji.
Traganje
za izgubljenim kolektivnim humanomom literarna je analitika ljudskog stanja -
faktičan predložak piscu za analizu tipova egzistencije u zadanoj zbilji, dok
je zgražanje ispred katastrofalnog fakticiteta idejna podloga svake psihološko-realističke
stranice zabrinutog analitičara i tragičkog intelektualca Desnice. Jedina stvarnost,
kaže sam autor, jest stvarnost naše patnje.
(Branko
Maleš, pogovor u: Vladan Desnica: KONAC DANA, Mladost, Zagreb, 1990.)
Dopuštenjem
autora prof. Ante Bašića
za portal pripremio Zvonimir Mitar
*****
Sutra
na portalu:
Mirko Božić (1919 - 1995)

Question: when was the first novel by vladan desnica published

when was the first novel by vladan desnica published

Question: who is the author of winter summer

Question: when did vladan desnica write his first novel

when did vladan desnica write his first novel

Question: what is the title of the first novel by vladan desnica

what is the title of the first novel by vladan desnica

Question: when was the novel winter summer written

when was the novel winter summer written

Question: who was the author of the novel winter summer

who was the author of the novel winter summer

Question: when was the first novel written by vladan desnica

when was the first novel written by vladan desnica

Vladan Desnica ( 1905 - 1967 ) , taken on 10 February 2013.</ref > But only when he published a novel under the Oximoronian title Winter Summer ' ( 1950 ) , Desnica , following a group of Zadrans who before the alliance bombs during the war slept into the villages of the Zadar Bay , entered literature through the main door and immediately stood in the order of the first Croatian narrators as an artist of the high - performing phrase of the realistic - naturalist style , which has a pattern in the stylish Italian verism so , despite the agitpropovsko - ceakov criticism , was immediately welcomed and accepted by the youngest writers .

Vladan Desnica (1905-1967)] , preuzeto 10. veljače 2013.</ref> Ali tek kad je objavio roman pod oksimoronskim naslovom Zimsko ljetovanje'' (1950.), Desnica je, prateći skupinu Zadrana koji su se pred savezničkim bombama tijekom rata sklonili u sela zadarskog zaleđa, ušao u književnost kroz glavna vrata i odmah stao u red prvih hrvatskih pripovjedača kao umjetnik visoko njegovane rečenice realističko-naturalističkog stila, koja ima uzor u stilu talijanskoga verizma pa je, unatoč agitpropovsko-cekaovskoj kritici, odmah pozdravljen i prihvaćen od najmlađih pisaca.

His works have been translated into Albanian, Arabic, Czech, Danish, English, French, Icelandic, Hungarian, Macedonian, Dutch, Norwegian, German, Polish, Romanian, Russian, Slovak, Slovak, Swedish and Italian.Desnica, Vladan, hbl.lzmk.hr, accessed on June 16, 2018.

LIT.: M. Franičević:
Zimsko ljetovanje Vladana Desnice. Republika, 6(1950) 7, str. 456–457. — J. Horvat:
Vladan Desnica, Zimsko ljetovanje. Književne novine, 3(1950) 26–27. VI. — I. Dončević:
Kukavičja jaja Vladana Desnice ili kako se »odgaja« mladež. Republika, 8(1952) 12, str. 403–406. — Z. Gavrilović:
Realizam Vladana Desnice. Književne novine, 5(1952) 27. II. — Č. Prica:
Ne traži čovjek temu, već tema čovjeka. Krugovi, 1(1952) 2, str. 181–184. — A. Tišma:
Olupine na suncu Vladana Desnice. Letopis Matice srpske, 128 (1952) CCCLXIX/5, str. 398–401. — Ž. Jeličić:
Lica i autori. Eseji o suvremenoj prozi. Zagreb 1953, 103–130. — J. Kaštelan:
Poezija proze. Politika, 50(1953) 12. III. — V. Gligorić:
Izbor pripovedaka Vladana Desnice. Savremenik, 2(1955) 10, str. 424–426. — B. Milačić:
Uz prozu Vladana Desnice. Letopis Matice srpske, 131(1955) CCCLXXVI/10, str. 397–417. — S. Nikolić:
Vladan Desnica, Proljeće u Badrovcu. Delo, 1(1955) 9, str. 386–390. — R. Bogišić:
Vladan Desnica, Proljeće u Badrovcu. Dubrovnik, 2(1956) 1, str. 102–103. — V. Bunjac:
Vladan Desnica, »Tu, odmah pored nas«. Delo, 2(1956) 7, str. 965–971. — Z. Golob:
Vladan Desnica, Slijepac na žalu. Republika, 12(1956) 3, str. 58. — M. Jurković:
Tuga i nada jedne proze. Savremenik, 2(1956) 10, str. 363–371. — K. Špoljar:
Bilješke uz jedan poetski neuspjeh. Krugovi, 5(1956) 4/5, str. 206–207. — R. Trifković:
Romansirana misao o čovjeku i njegovom udesu. Život, 5(1956) 9, str. 601–604. — S. Velmar-Janković:
Proza Vladana Desnice. Književnost, 11(1956) XXII/5, str. 442–449. — Č. Prica:
Desnica kao pripovjedač. Krugovi, 6(1957) 5, str. 412–423. — M. I. Bandić:
Vreme romana 1950–1955. Beograd 1958, 60–66. — D. Car:
Igre proljeća i smrti. Literatura, 2(1958) 9, str. 840–843. — N. Kolumbić:
Poezija Desničina romana »Zimsko ljetovanje«. Zadarska revija, 7(1958) 1, str. 14–28. — B. Novaković:
Vladan Desnica, Proljeća Ivana Galeba. Izraz, 2(1958) 2, str. 166–170. — M. Pervić:
Vladan Desnica, Proljeća Ivana Galeba. Delo, 4(1958) 1, str. 551–556. — K. Urem:
Vladan Desnica, Proljeća Ivana Galeba. Riječka revija, 7(1958) 1/2, str. 108–111. — N. Kolumbić:
Igre proljeća i smrti. Zadarska revija, 8(1959) 1, str. 117–122. — T. Čolak:
Pripovedač Vladan Desnica. Savremenik, 6(1960) 2, str. 218–223. — D. Ređep:
Vladan Desnica, Fratar sa zelenom bradom. Letopis Matice srpske, 136(1960) CCCLXXXVI/2–3, str. 199–202. — Lj. Krelius:
Vladan Desnica, Ljestve Jakovljeve. Vjesnik, 22(1961) 2. III. — V. Pavletić:
Analiza bez koje se ne može. Zagreb 1961, 246–264. — S. Selenić:
Vladan Desnica, Ljestve Jakovljeve. Borba, 26(1961) 18. II. — V. Stamenković:
Sumnja u intelektualnu akciju. Književne novine, 12(1961) 24. II. — M. Dizdar:
Priče Vladana Desnice. Život, 12(1963) 3, str. 105–107. — Z. Posavac:
»Zimsko ljetovanje« Vladana Desnice. Zagreb 1963. — R. Peković:
Struktura romana Vladana Desnice. Mogućnosti, 11(1964) 11, str. 1156–1160. — D. Jeremić:
Prsti nevernog Tome. Beograd 1965, 152–176. — T. Ladan:
U škarama. Zagreb 1965, 101–105. — G. Peleš:
Poetika suvremenog jugoslavenskog romana (1945–1961). Zagreb 1966, 120–143. — Š. Barbarič:
Podnebja Vladana Desnice. Sodobnost, 15(1967) 7, str. 738–744. — A. Isaković:
Iznova nad »Proljećima Ivana Galeba«. Život, 16(1967) 5, str. 16–21. — G. Kocijan:
Proza Vladana Desnice. Dialogi, 3(1967) 9, str. 455–459. — N. Milošević:
Duh modernog vremena u romanu Vladana Desnice. Filosofija, 11(1967) 1/2, str. 145–171. — M. Šicel:
Književno djelo Vladana Desnice. Republika, 23(1967) 5, str. 204–205. — S. Vereš:
Mali i veliki svijet Vladana Desnice. Izraz, 11(1967) 7, str. 623–633. — Zadarska revija, 17(1968) br. 1 (broj posvećen V. Desnici). — F. Bukić:
Struktura romana Proljeća Ivana Galeba. Putevi, 14(1968) 6, str. 526–537. — V. Pavletić:
Vladan Desnica između realizma i strukturalnosti. Kolo, 6(1968) 8/9, str. 147–170. — Isti:
Vladan Desnica (predgovor). Pet stoljeća hrvatske književnosti, 117/1. Zagreb 1968, 7–32. — D. Jelčić:
Teme i mete. Zagreb 1969, 381–415. — J. Milović:
Razgovor s Vladanom Desnicom o umjetničkom stvaranju. Letopis Matice srpske, 145(1969) CDIV/5, str. 465–492. — P. Šegedin:
Riječ o riječi. Zagreb 1969, 101–116. — N. Disopra:
Nacrt za književni portret Vladana Desnice. Mogućnosti, 18(1971) 3, str. 307–326. — V. Pavletić:
Djelo u zbilji. Zagreb 1971, 205–251. — S. Korać:
Svijet, ljudi i realizam Vladana Desnice. Beograd 1972. — Isti:
Vladan Desnica (predgovor u: V. Desnica, Sabrana djela, 1. Zagreb 1974, 7–33). — N. Radanović:
Poetika i njena realizacija. Izraz, 18(1974) 2, str. 177–186. — S. Korać:
Ličnost i djelo Vladana Desnice. Savremenik, 26(1980) 5, str. 274–292. — R. Mikić:
O tački gledišta u pripovetkama Vladana Desnice. Ibid., str. 293–301. — F. Dijan:
U kratkim provedrinama svijesti. O Desničinom romanu »Proljeća Ivana Galeba«. Zadarska revija, 34(1985) 4/5, str. 477–507. — S. Hadži Tančić:
Umetničko delo i njegova svrha. Gradina, 20(1985) 6, str. 91–105. — Z. Kalezić:
Realističke i psihološke pripovetke Vladana Desnice. Zadarska revija, 34(1985) 4/5, str. 465–475. — T. Kujača:
O prepisci Vladana Desnice. Gradina, 20(1985) 6, str. 106–107. — D. M. Mašanović:
Geneza, struktura i značenja dela Vladana Desnice. Ibid., str. 70–79. — R. Mikić:
Poetički stavovi u »Proljećima Ivana Galeba«. Ibid., str. 80–90. — Isti:
Proljeća Ivana Galeba Vladana Desnice. Beograd 1985. — J. Rotar:
Fiktivno v prozi Vladana Desnice in Danila Kiša. Slavistična revija, 33(1985) 2, str. 271–280. — Isti:
Književnost in spoznavanje. Ljubljana 1985, 109–121, 123–143. — K. Nemec:
Novelistika Vladana Desnice. Forum, 25(1986) 3/4, str. 357–378. — Isti:
Poetika romana »Proljeća Ivana Galeba« Vladana Desnice. Umjetnost riječi, 30(1986) 3, str. 195–211. — Isti:
Između regionalnog i univerzalnog. Radovi Zavoda za slavensku filologiju, 21(1986) str. 57–75. — Isti:
Vladan Desnica (s potpunijom lit.). Zagreb 1988. — D. Rapo:
Novele i romani Vladana Desnice. Zagreb 1989. — Isti:
O genezi i obliku Desničina romana »Proljeća Ivana Galeba«. Forum, 28(1989) 1/2, str. 199–205.

Question: when will desnica be translated into english

when will desnica be translated into english

Question: when was the last time vladan desnica was alive

when was the last time vladan desnica was alive

Question: what language is vladan desnica translating into

what language is vladan desnica translating into

Question: what is the full name of desnica

Question: what are the languages of vladan desnica

, arapski , češki , danski , engleski , francuski , islandski , madžarski , makedonski , nizozemski , norveški , njemački , poljski , rumunjski , ruski , slovački , slovenski , švedski

what are the languages of vladan desnica

Question: what is the name of the russian poet and novelist whose works have been translated into

Question: what languages have been translated by vladan desnica

what languages have been translated by vladan desnica

Question: in which month of the year is vladan desnica born

in which month of the year is vladan desnica born

His works have been translated into Albanian , Arabic , Czech , Danish , English , French , Icelandic , Hungarian , Macedonian , Dutch , Norwegian , German , Polish , Romanian , Russian , Slovak , Slovak , Swedish and Italian . Desnica , Vladan , hbl.lzmk.hr , accessed on June 16 , 2018 .

Question: what was the title of the 1954 film directed by vladan desnica

what was the title of the 1954 film directed by vladan desnica

Question: when was the movie concerto branka belana made

when was the movie concerto branka belana made

Question: who wrote the script for the movie concerto branka belana

who wrote the script for the movie concerto branka belana

Question: when did the short film truth come out

Question: when did the movie oko come out

Question: when did before the dawn come out

Question: who did vladan desnica play in the movie

who did vladan desnica play in the movie

Question: when did the short film before the dawn come out

when did the short film before the dawn come out

Screenwriter and dramatist Desnica is also the author of the script for the film Concerto Branka Belana ( 1954 ) according to Belan 's idea .

He also wrote scenarios for : Truth ( short film , 1962 ) , Before the Dawn ( short film , 1974 ) , Florijanović ( TV film , 1974 ) and Oko ( TV film , 1978 ) .

Screenwriter and dramatist Desnica is also the author of the script for the film Concerto Branka Belana (1954) according to Belan's idea. He also wrote scenarios for: Truth (short film, 1962) , Before the Dawn (short film, 1974) , Florijanović (TV film, 1974) and Oko (TV film, 1978) .

The sc.

stanje projekata 2013
Projekti, Revitalizacijske aktivnosti, Manifestacije u Kuli tijekom 2013
Nacionalni projekti:
1. Nastavak obnove Sklopa Kula Stojana Jankovića (2013.)
Ministarstvo kulture RH, predlagač: Vlasnici Kule; provoditelj aktivnosti „Društvo za obnovu i revitalizaciju kule Stojana Jankovića – mostovi“; (aktivnosti opisane u poglavlju 2.)
2. Međunarodni sveučilišni centar u Islamu Grčkom i mediteranska akademska zajednica: Razvoj i perspektive (2012.-2013. g.)
Sveučilište u Zagrebu (Fond za razvoj Sveučilišta u Zagrebu); Predlagači su četiri sastavnice Sveučilišta u Zagrebu: Filozofski (nositelj), Arhitektonski, Geodetski i Agronomski fakultet; (Udruga učestvuje kroz aktivnost glavnog vanjskog suradnika)
Projekt je uspješno završen, i rezultirao je većim brojem aktivnosti i dokumenata, izuzetno vrijednih za nastavak obnove i revitalizacije Kule Jankovića:
Izdvajamo: Muzeološku studiju povijesne jezgre Kule Jankovića, s prijedlogom koncepcije i razradom konkretnih rješenja, lasersko snimanje 3D kamerom u svrhu preciznijeg projektiranje Međunarodnog sveučilišnog centra te obnove povijesne jezgre, geodetska snimka kompleksa, aktivnosti oko stručne obnove arboretuma uključujući cjelovito Hortikulturno rješenje parkovnog dijela Kule, snimanje informativnog, promidžbenog filma o Kuli te regiji (uključivo helikopterske slike iz zraka), itd., o čemu će, nakon skorog zaključenja tih aktivnosti, biti puno više informacija i na web stranicama Udruge i na web stranicama gore navedenih projekata i institucija koje ih provode.
Međunarodni projekti:
3. Jankovic Castle: historic site, generating sustainable development of the Ravni Kotari region (2011-2014 g.) („Kula Jankovića: spomenik kulture, pokretač održivog razvoja Ravnih kotara“) EU – Projekt: EUROPEAID/131266/C/ACT/ MULTI: „Preparatory actions for preserving and restoring cultural heritage in conflict areas in the Western Balkans for the year 2010“. Predlagač: Sveučilište u Zagrebu, 6 partnera; uspješno je nastavljen i u 2013 g. http://kula-jankovica.unizg.hr/
4. Mainstreaming human rights in areas of special state concern in Croatia 2012-2013 EU – (“EU IPA Projekt“) EuropeAid/130302/M/ACT/HR (IPA 2009): „Building Capacities of the CSO-s for Monitoring and Advocacy in the Field of Democratization, Human Rights, Minority Integration and Sustainable Refugee Return in the Areas of Special State Concern“. Predlagač: Centar za mirovne studije i 5 partnera; uspješno je završen sredinom 2013.
Od aktivnosti u Kuli 2013 g. temeljem ovih projekta, neki od njih s velikim medijskim odjecima, može se istaknuti:
Međunarodni okrugli stol: “Heritage as knowledge resource: social, political and cultural context” (u Zagrebu i u Kuli; (prilog s voditeljem i iz Kule bio je i na Dobro jutro Hrvatska, itd). 6 vodećih međunarodnih i 3 domaća eksperta diskutirala su kompleksne fenomene i promjene percepcije, shvaćanja i valorizacije kulturnog naslijeđa, koja su se brzo mijenjala u posljednjoj dekadi i te „nove“ perspektive uglavnom su nepoznate većini lokalnih eksperata u jugo-istočnoj Europi.
Zajednička baština u praksi „Common heritage in practice“, radionica
Susret predstavnika nevladinih organizacija i zainteresiranih pojedinaca iz Ravnih Kotara, Bukovice i susjednih regija, a koji njeguju i cijene vrijednosti zavičajne baštine. Na ovom susretu, nevladine organizacije i zainteresirani pojedinci predstavili su svoju tradicijsku kulturnu baštinu ili pak svoje izvorne lokalne proizvode, izmijenili iskustva i umrežavanje, te iznijeli primjere dobre prakse. Specifični rezultati skupa je Sastavljanje „Liste prijedloga“ za turističku zajednicu Županiji, koji adresiraju glavne identifirane prepreke pri plasmanu izvornih tradicijskih proizvoda na turističko tržište Županije.
Filmski festival „Zimsko ljetovanje“, te volonterski kamp i ljetna škola – (organizacija CMS) Filmski umjetnički festival, koji je kroz kvalitetne domaće i međunarodne filmove problematizirao mnoge „alternativne“ i socijalne teme otvorila je glumica Mira Furlan, a uz filmove posebnu pozornost privukla je noć performansa te razgovori s poznatim ličnostima,
1.7-07. 7. 2013: Volonterski kamp te ljetna škola – (organizacija Agronomski fakultet, Zagreb) predavanja na školi i rad u parku Kule na teme krajobrazna arhitektura, gradnja suhozida – rezultirala je uređenjem dijela parka i obnovom/izgradnjom značajnog dijela suhozida oko crkve Sv. Đorđa
30. 07. – 04.08. Otvoreni dani Kule Jankovića („Common heritage Awareness Days“), Uključila je, pored vođenih i slobodnih obilazaka Kule, te prezentacije o Kuli Jankovića (slikovne prezentacije, filmovi, video-zapisi, predavanja oKuli kroz povijest, o kulturnoj baštini Kule, o obnovi, planovima za budućnost, o potencijalima ove zajedničke kulturne baštine za održivi razvoj regije). Podebni program je uključivao predavanje M. Savića Islamnjani i Jankovići – zajednička prošlost, svečano otkrivanje obnovljene biste Sime Matavulja (rad Grge Antunca) i predstavu „Bilješke jednog vremena“, režija S. Patafta (re-kreacija povijesnog trenutka prema tekstovima S. Matavulja i V. Desnice), dječju predstavu Princeze i vitezovi udruge Trag iz Koprivnice, te Sviranje na tradicijskim instrumentima, tradicijsko pjevanje (ojkanje) te tradicijski plesovi – sve u nošnjama kraja – članovi grupa za njegovanje baštine iz/oko Benkovca.
27-31. 08. Muzička etno radionica (organizacija i vođenje HAZU; dr. sc. Jakov Primorac)
Muzička i plesačka akrivna edukacija, teorjska i praktična, lokalnih folklornih grupa iz urbanih centara Hrvatske i Srbije.
Desničini susreti 2013 (17, 09. 2013 u Kuli, prethodni dani u Zadru) FFZG Zagreb, prof. D. Roksandić), s temom „Intelektualac danas“ . Ovi tradicionalni znanstveno-kulturni skup međunarodnog karaktera, koji redovno pobuđuje veliki interes medija, ove godine uključuje još iključuje ivečernji program 20. 09.: Dva pogleda na poetski opus Vladana Desnice) . Također, značajan događaj će biti dvije prateće izložbe u Zadru, od 16 do 20. 09.;jedna u Gradskoj knjižnici grada Zadra te druga u Sveučilišnoj knjižnici (uključivat će i temaske cjelina kao Desnica Zadranin i Desnica i Kula Jankovića).
26. 09. 2013 Jedan radni dan skupa zajedničkoog projekta FFZG – Humbolt University (Berlin, DE), s predavanjima te, zatim, vođenim obilaskom Kule i parka
04. 10. 2013 Radionica „Baština i turizam” (Economic value of cultural heritage as a spour to turizam) – Seminar i okrugli stol o „kulturnom turizmu“ i mogućnostima koje zaleđe Zadra, bogato vrijednim a slabo poznatim kulturnim naslijeđem, za to pruža. Predavači su bili istaknuti stručnjaci Prof. dr. sc. Eduard Kušen, Vern veleučilište, te dr.sc. Sanjin Mihelić, Arheološki muzeja/Institut, Stručni skup bio je prvenstveno bio namijenjen muzeološkim i sveučilišnim profesionalcima u području, turističkim zajednicama, specijaliziranim tijelima zupanijske i lokalne uprave te turističkim agencijama. Čak 40 prijavljenih/prisutnih sudionika skupa pokazslo koliko je tema aktualna.
9-10. 10. 2013 konferencija The politics of heritage and memory (Kulturna baština i politike sjećanja) (međunarodna konferencija, organizator CMS, Zadar, uz posjet i obilazak Kule 10.10.)
U pripremi, do kraja 2013 g.:
6-7 prosinac 2013., / October 9 – 10, 2013 “Heritage as knowledge resource: social, political and cultural context, II” (uz posjet i obilazak Kule 07.12);
stanje projekata 2012
Stanje obnove kompleksa krajem 2012 g.
Konstruktivno i građevinski osnovno su sanirane zgrade Stara kuća, Sala, zgrada Magazin, Novi stan te crkvica sv. Đorđa, kojima su oštećenja uglavnom sanirana (obnovljeni krovovi, učvršćeni zidovi, obnovljene međukatne konstrukcije, uglavnom obnovljena vanjska drvenarija). Saniran je i objekt Kula, ( sa uređenom Starom kuhinjom ispod nje). U zgradi Stara kuća dovršeno uređenje prizemlja. Zgradi Kotarina obnovljeni su zidovi i pokrov prizemlja.
Također, obnovljeni su istočni zid kompleksa s kapijom, te rekonstruirana južna vrata s okolnim zidom. Znatnim dijelom je obnovljena infrastruktura (struja, voda, kanalizacija). Priključak na gradski vodovod uvjetovan je dolaskom vodovoda do sela. Gotovo je završena obnova sve vanjske drvenarije (izrađeni svi prozori te većina vrata) za sve objekte koji su dobili krov…
Ostale zgrade te veći dio unutrašnjeg uređenja svih objekata čekaju nastavak radova obnove.
Radi se o svakako bitnom napretku u posljednjem desetljeću, s obzirom da je veliki dio kompleksa (i povijesni i stambeni i gospodarski) bio je jako oštećen tijekom i nakon rata 1993-96 g. (stupanj oštećenja 4 i 5). Svi krovovi (osim zgrade „Magazina“) i svi drveni podovi i međukatne konstrukcije bili su uništeni u požaru. Ipak, dijelovi objekta koje je Zavod za zaštitu spomenika u Zadru bio obnovio u periodu od 1989-91 g, ((posebno fortifikacija, ‘kula’), gdje su zidovi debeli i do 1 m, a pokrov od kamena) ostali su u relativno dobrom stanju, kao i romanička crkvica Sv. Đorđa; koja je bila pretrpjela manja oštećenja.
Od neprocjenjive važnosti jest da je veliki dio najvrednijeg inventara Kule Jankovića sačuvan; (premda je još uvijek, s izuzetkom etnografske zbirke, raspršen na raznim lokacijama).
Ministarstvo kulture RH započelo je ponovno postepenu obnovu kompleksa 2002 g.
Projekti, aktivnosti, manifestacije u Kuli tijekom 2012. g
(u svim je Društvo za obnovu i revitalizaciju Kule Jankovića bilo predlagač ili partner):
Nacionalni projekti:
1. Nastavak obnove sklopa Kula Stojana Jankovića (2012.)
Ministarstvo kulture RH, predlagač: Vlasnici Kule; provoditelj aktivnosti „Društvo za obnovu i revitalizaciju kule Stojana Jankovića – mostovi“; (link na Stanje obnove 2012 g)
2. Obnova tradicijske građevine «Kotarina» u Kuli Stojana Jankovića (2011.-2012.)
Ministarstvo turizma RH: Program poticanja zaštite, obnove i uključivanja u turizam baštine u turistički nerazvijenim područjima „BAŠTINA U TURIZMU“. Predlagač: Društvo za obnovu i revitalizaciju kule Stojana Jankovića – mostovi; ((link na Stanje obnove 2012 g).)
3. Međunarodni sveučilišni centar u Islamu Grčkom i mediteranska akademska zajednica: Razvoj i perspektive (2012.-2013. g.)
Sveučilište u Zagrebu (Fond za razvoj Sveučilišta u Zagrebu); Predlagači su četiri sastavnice Sveučilišta u Zagrebu: Filozofski (nositelj), Arhitektonski, Geodetski i Agronomski fakultet; (Društvo učestvuje kroz aktivnost glavnog vanjskog suradnika)
Međunarodni projekti:
4. Jankovic Castle: historic site, generating sustainable development of the Ravni Kotari region (2011-2014 g.)
EU – (“EU IPA Projekt“) EUROPEAID/131266/C/ACT/ MULTI: „Preparatory actions for preserving and restoring cultural heritage in conflict areas in the Western Balkans for the year 2010“. Predlagač: Sveučilište u Zagrebu, 6 partnera;
5. Mainstreaming human rights in areas of special state concern in Croatia 2012-2013)
EU – (“EU IPA Projekt“) EuropeAid/130302/M/ACT/HR (IPA 2009): „Building Capacities of the CSO-s for Monitoring and Advocacy in the Field of Democratization, Human Rights, Minority Integration and Sustainable Refugee Return in the Areas of Special State Concern“. Predlagač: Centar za mirovne studije i 5 partnera;
(Iako će se Projekt odvijati u raznim dijelovima Hrvatske, znatni dio aktivnosti predviđen je da se odvija Kulu)
6. Re-opening of the Jankovic Castle to the public (2011-2012)
“2011 Tourism Cares Grant” nevladine zaklade „TOURISM CARES“, SAD u okviru programa: „Cultural Heritage and Natural Sites to be Preserved and Conserved“. Predlagač i nositelj: Društvo za obnovu i revitalizaciju kule Stojana Jankovića – mostovi (link na Tourism Cares Final Report)
Aktivnosti u Kuli Jankovića u 2012 g:
Osim građevinskih radova na obnovi objekata i infrastrukturne mreže iz sredstava Ministarstava kulture te Ministarstva turizma ((link na Stanje obnove 2012 g)) iz projekta 2011 Tourisam Cares Grant uređene su i opremljene dvije prostorije u povijesnoj jezgri Kule Jankovića: “Stara kuhinja”, u koju je vraćena i ponovno postavljena Etnografska zbirka, – prva od bogatih zbirki Kule Jankovića, koja se nakon rata vratila u Kulu (u međuvremenu je bila na pohrani u Zavičajnom Muzeju u Biogradu, te manjim dijelom u Benkovcu). Također, uređena je “Sala”, kao multifunkcionalna dvorana. Nakon renovacije, služi i za aktivnosti i kao izložbena dvorana za javnost (prvi postav je “Ususret obnovljenoj Kuli”).
U okviru ovih projekata u 2012. g. odvijao se u Kuli niz revitalizacijskih aktivnosti, od kojih izdvajamo:
1. Desničini susreti 2012: sedmi po redu skup posvećen Vladanu Desnici (Zadar, 17. rujna 1905. – Zagreb, 4. ožujka 1967.), posvećen piscu i njegovu djelu te velikim temama njegova doba. ¸(Skup je održan u Zadru, 14. – 15. rujna, te u Islamu Grčkom, 16. rujna 2012. g.). „Velika tema“ ovogodišnjih rasprava bila je Intelektualci i rat, 1939.-1947. g. Informacije se mogu naći npr. na: http://www.culturenet.hr/default.aspx?id=47674, i nizu drugih web stranica, a program i knjižica sažetaka može se vidjeti/presnimiti npr. sa: culturenet.hr,, a vezani prospekt dijela u Kuli sa: http://www.skdprosvjeta.com/attachment.php?id=43
Manifestacija se ove godina održavala u okviru EU IPA projekta Janković Castle: historic site, generating sustainable development of the Ravni Kotari region, (Sveučilište u Zagrebu, projekt br. 4, gore), a u okviru aktivnosti A 1.6 Desnica Meetings 2012 (“Intellectuals and war, 1939 – 1947”). Ovogodišnji “Desničini susreti” fokusirali su se na onovremene i suvremene ideološke aspekte prezentacije i reprezentacije navedenog razdoblja u kulturi i povijesti, kako u hrvatskom tako i širem južnoslavenskom okviru, odnosno u regionalnim kontekstima, sa težištem rasprava na predmetima istraživačkih interesa i pristupima koji dosada nisu bili kritički reﬂektirani.
Kao i ranijih godina skup je izazvao vrlo značajan interes znanstvenika iz više zemalja Europe i regije, a izazvao je i veliku medijsku pažnju.
2. „Mlada MIRamiDA“: Održana od 09. do 13. 07. 2012: (u okviru EU IPA projekta CMS-a „Mainstreaming human rights…..“ (projekt br. 5, gore) u okviru aktivnosti A 2.5 Summer school “Peace -building and cultural heritage”; ).
Ljetna škola provodila se prema specifičnoj metodologiji treninga MIRamiDA Centra za mirovne studije, Zagreb. Cilj treninga je osposobiti mlade učesnike za usvajanje osnovnih koncepata i metoda izgradnje mira, izgradnje-obnove svojih lokalnih zajednica i pozitivnog aktivizma u zajednici. Uključila je 20-ak učesnika (mladih aktivista, volontera, studenata) iz svih WB zemalja.
3. Ljetna škola „Umjetnici u egzilu“: Održana od 3. do 7. rujna 2012. (u okviru EU IPA projekta CMS-a „Mainstreaming human rights…..“ (projekt br. 5, gore) u okviru aktivnosti 4.4. “Summer school – Artists in exile ”. )
Prostori Kule koristili su se danju za predavanja, dok se večerima odvijalo prikazivanje filmova, performanse učesnica/ka te diskusije. Sudionici manifestacije bili su pisci i drugi umjetnici, mnogi od njih vrlo istaknuti, koji su zbog ratnih sukoba na Balkanu bili prisiljeni napustiti svoju domovinu. Razmjena iskustava, emocionalnih i nerijetko potresnih, otvorila je vrlo kvalitetne interakcije između različitih ličnosti iz ratom i ideologijama podijeljenih regija.
4. Otvorenje Kule Jankovića za javnost te Otvoreni dani Kule Jankovića (25. 7. – 29. 07. 2012). (link na Otvorenje i Otvoreni dani Kule)Manifestacija se okviru EU IPA projekta Janković Castle: historic site, generating sustainable development of the Ravni Kotari region, (Sveučilište u Zagrebu, projekt br. 4, gore) A 2.3 Common heritage awareness days.
Otvorenje: Za javnost je Kulu, u ime Ministarstva kulture RH, službeno otvorila Vesnu Jurić Bulatović, pomoćnica ministrice kulture RH (koja je došla na čelu vrlo jake delegacije Ministarstva kulture RH), uz učešće u manifestaciji atašea iz EU te niza drugih vrlo istaknutih ličnosti iz kulturnih, znanstveno-edukativnih krugova (uključivo prorektora i Zadarskog i Zagrebačkog Sveučilišta), direktora više muzeja, predstavnika Zadarske županije i općine Benkovac, itd. Program je nastavljen otvaranjem i obilaskom dviju izložbi u Kuli Stojana Jankovića (Etnografske zbirke u „Staroj kužini“ – kao prve od vrlo vrijednih zbirki Kule Jankovića koja se vratila u Kulu), te otvaranje prve izložbe u ‘Sali’ (foto-izložba “Ususret obnovljenoj Kuli“) te Obilaskom obnovljenih dijelova kompleksa kule Jankovića.
Program slijedećih dana uključio je još i predavanja-prezentacije o zajedničkoj kulturnoj baštini šireg područja, projekcije filmskih materijala (HTV prilozi o Kuli, iz filmskih arhiva, starih amaterskih video-zapisa, itd.), vođene i slobodne obilaske obnovljenih dijelova kompleksa te parka (Arboretum-a) Kule Jankovića, srednjevjekovne crkvice Sv. Đorđa, itd.
Osim prvoga dana (kad je na samom Otvorenju Kule za javnost bilo oko 100 uzvanika i gostiju), u naredna dva dana ove aktivnosti Kulu razgledalo još najmanje 150 posjetitelja.
Događaj je izazvao veliku medijsku pažnju (link na Odjeci na Otvorenje i Otvoreni dani), tako da se interes za posjet Kuli nastavio i nakon „službenih dana“ aktivnosti, u prva dva mjeseca nakon otvorenja bilo je blizu 500 posjetitelja (poseban prilog sa više detalja na web stranici Društva).
Otvorenje i cijela aktivnost je mogla biti održana s toliko sadržaja i na tako visokom nivou, pa onda i uz tako veliki interes medija, zahvaljujući 10-godišnjim ulaganjima Ministarstva kulture RH u temeljnu obnovu niza objekata u kompleksu Kule Jankovića (uključivo onih u kojima je održana aktivnost), te (neposredno za realizaciju postava izložbi) zahvaljujući donaciji američke fondacije Tourism Cares (2011 Tourism Cares Grant), sredstvima Društva prijatelja Kule Jankovića, uz veliki broj dobrovoljnih sati aktivista Društva.
Iznimno veliki interes i kulturne i administrativno-političke i medijske javnosti, te, napokon, opće populacije za ovu aktivnost još jednom je pokazala koliko je Kula Jankovića dobar primjer („dobar brand“) za isticanje i pokazivanje/dokazivanje potencijala objekata kulturne baštine za turistički, ekonomski i društveni razvoj uže i šire regije.
Osim navedenih, bilo je niz drugih značajnih aktivnosti u Kuli unutar gornjih projekata: lasersko snimanje 3D kamerom u svrhu preciznijeg projektiranje Međunarodnog sveučilišnog centra te obnove povijesne jezgre, geodetska snimka kompleksa, aktivnosti oko stručne obnove arboretuma, snimanje informativnog, promidžbenog filma o Kuli te regiji (uključivo helikopterske slike iz zraka), itd., o čemu će, nakon skorog zaključenja tih aktivnosti, biti puno više informacija i na web stranicama Društva i na web stranicama gore navedenih projekata i institucija koje ih provode.
stanje projekata: 15. ožujak 2011
Stanje kompleksa Kula Stojana Jankovića
Veliki dio kompleksa (stambeni i gospodarski) bio je jako oštecen tijekom i nakon rata (stupanj oštećenja 4 i 5). Većina krovova i starih drvenih podova uništeni su u požaru. Ipak, dijelovi objekta (posebno fortifikacija, koja uključuje ‘kulu’, ‘staru kužinu’ i ‘tamnicu’), koje je Zavod za zaštitu spomenika u Zadru obnovio u periodu od 1989-91 g, (i gdje su zidovi debeli i do 1 m) uglavnom su izdržali te su ostali u relativno dobrom stanju. Navedeni objekti i sada imaju tek manja oštećenja. Također je u dobrom stanju romanička crkvica Sv. Đorda; koja je pretrpjela manja oštećenja. Od 2002 g. Ministarstvo kulture RH započelo je postepenu obnovu kompleksa:
Radovi obnove – građevinske i konstruktivne sanacije u Kuli Jankovića 2002 – 2010
Od 2002 g. ponovno započinju radovi obnove i rekonstrukcije kompleksa Kule Jankovića sredstvima Ministarstva kulture RH, te uz stručno vodstvo Konzervatorskog zavoda u Zadru. Najprije su, 2002 g., sanirana oštećenja na crkvi (uključujući popravak devastiranog groba Vladana Desnice). Tijekom 2004-2005 g. dovršena je osnovna građevinska sanacija objekta ‘stara kuća’. Tijekom 2006 g. obavljena je osnovna sanacija dijela južnog krila objekta, tzv. “sala+ispred sale”, koja je dobila krovnu konstrukciju i krov. Tijekom 2007 g. sanirani su zidovi južnog krila objekta (objekt ’novi stan‘, koji sa objektom ‘sala’ dijeli isti krov), (sanirane rupe u zidu od granata, zidovi učvršceni zategama te injektirani). U 2008.g velika južna fronta objekta ‘novi stan’ dobila je krov i pod prvog kata.
U 2009-2010. g. konstruktivna i građevinska sanacija kompleksa dobila je veći zamah, posebno: dovršila se osnovna sanacija jugo-zapadnog krila kompleksa (objekt ‘novi stan’), tako da je napravljena krovna/podna konstrukcija i krov istočnog i zapadnog dijela objekta. Nadalje, za gotovo sve do sada obnovljene dijelove kompleksa izrađena su vanjska vrata i prozori. Tako su se ti dijelovi (‘stara kuća’, ‘kula’, ‘sala’, ‘novi stan’ i ‘magazin’ mogli zatvoriti i tako zaštititi od atmosferilija a i otežati mogući vandalizam.
Također, kroz ljeto 2009 g. popravljen je veliki dio visokog vanjskog istočnog zida kompleksa, te rekonstruiran srušeni luk ulaznih vrata (‘kapije’). Oštećena velika ulazna vrata u kompleks također su obnovljenja. Slično, u 2010. g. popravljen je južni zid kompleksa, izgradeni srušeni dijelovi zida oko izlaza iz kompleksa prema parku, te su vrata (nestala za vrijeme rata) rekonstruirana prema slikama iz 1914. g. i 1960. g.
Nadalje, obnovljeno je izgorjelo stepenište koje vodi na ravne krovove (donju i gornju terasu kule), te izrađena vanjska vrata i svi prozori na tom objektu. To su bili bitni koraci prema osposobljavanju ovih prostorija za dovođenje u planirane funkcije. Posebno, pomalo se stječu uvjeti za povrat etnografske zbirke u ‘staru kuhinju’, kao prve od zbirki koje će se vratiti u Kulu Jankovića (inventar je sada deponiran u Muzeju u Biogradu). Planira se da će, ukoliko se uspiju osigurati sredstva, ovaj značajni pothvat biti dovršen do ljeta/jeseni 2011, do kada bi se trebala završiti registracija zbirke, uređenje unutrašnjeg prostora, obnoviti nešto osnovnog inventara te izraditi postav zbirke.
Konačno, ali ne manje važno, obnovljeni su dijelovi osnovne infrastrukture (kanalizacije, vodovoda, struje, što su bitni preduvjeti za više aktivnosti u objektu.
Iako su redovna sredstva odobrena od Ministarstva kulture za 2009. i 2010 g. bila znatno niža od predloženih, ovi vrlo ambiciozni planovi obnove su se uspjeti ostvariti gotovo u potpunosti zahvaljujući dodatnim sredstvima, doniranim iz Proračuna RH Društvu za obnovu i revitalizaciju Kule Stojana Jankovića, a na temelju koalicijskog sporazuma HDZ-SDSS.
Status zbirki Kule Jankovića:
Najvrjedniji dijelovi inventara preživjeli su ratna razaranja i njihov sadašnji status je slijedeći:
Zbirka ikona (oko 40 ikona iz 16-18 st.; u potpunosti sačuvana), zbirka sakralnih predmeta (uglavnom sačuvana), zbirka starog oružja (sačuvana; u Hrvatskom povijesnom muzeju; nakon što ju je 1950-ih V. Desnica bio donirao Muzeju Srba u Hrvatskoj), etnografska zbirka (uglavnom sačuvana – danas u muzeju u Biogradu), arheološka zbirka (većinom nestala), galerija slika (uglavnom sačuvana), zbirka antiknog namještaja (uglavnom nestala), zbirka geografskih karata (sačuvana), albumi starih fotografija (sačuvani), bogata arhivska grada (sačuvana), zbirka umjetničkih predmeta (uglavnom nestala), biblioteka s oko 4.000 knjiga na raznim jezicima (sačuvana).
Jedinstvene zasluge u spašavanju arhiva, biblioteke i velikog dijela tih zbirki ima mr. sc. M. Savić (kustos Benkovačkog muzeja do 1995. g.). U dramatičnim ratnim vremenima 1992-95, on je samoinicijativno donio dvije odluke, obje rizične (i za inventar i za njega osobno, te donesene bez mogućnosti konzultacija s vlasnicima), koje su se kasnije pokazale ispravnima i odlučnima za sačuvanje inventara: Prva, 1992 g., bila je preseljenje svog vrjednijeg inventara (osim namještaja) iz Kule Jankovića u Benkovački muzej, a druga, 4.08.1995. g., izmještanje većeg dijela tog inventara iz Benkovca u Beograd (Muzej Srpske pravoslavne crkve). Razvoj događaja kasnije pokazao je da su obje odluke bile spasonosne za inventar: sve što je bilo ostalo u Kuli izgorjelo je skupa s krovovima Kule. S druge strane, veći dio inventara koji je ostao u Benkovačkom muzeju (osim etnografske zbirke koju je prihvatio Muzej u Biogradu) bio je pokraden iza rata, u desetak uzastopnih provala u Muzej (koji je smješten u ‘Kaštelu’, na osami iznad Benkovca, te je bio godinama bez čuvara i/ili kustosa).
Paralelno s fizičkom restauracijom zgrada Kule Jankovica teče i detaljan znanstveno-stručni rad inventarizacije i dokumentacije različitih zbirki, arhiva i cjelokupnog inventara Kule Jankovića. U organizaciji SNV-a, muzeološku strucnu i znanstvenu obradu fundusa Kule Jankovića, koji uključuje rad na arhivima, biblioteci i inventaru Kule, te pripremih radnji za njihovu djelomičnu prezentaciju, provodi mr. sc. M. Savić, koji je i prije rata, u funkciji kustosa Benkovačkog Muzeja, radio na zbirkama i inventaru Kule Jankovića. Ova vrlo opsežna kataloška obrada fundusa, sada pohranjenog na više lokacija (Benkovac, Beograd, Zagreb, Biograd) trajati će više godina.
Aktivnosti u Kuli Jankovića 2005 – 2010
Paralelno sa obnovom i rekonstrukcijom iznalaze se mogućnosti kako da se ovaj spomenik kulture dovede u nove funkcije. Da bi se spasio kompleks od propasti i deterioracije potrebna su s jedne strane velika materijalna sredstva ali, s druge strane, i revitalizacijske akcije, inicijative i projekti koji bi osmislile nove sadržaje u Kuli. Revitalizacijske aktivnosti ne samo da potiču i daju smisao nastavku obnove Kule, već potiču na (i ukazuju potrebu za) obnovom i revitalizacijom i njenog okruženja, tj. doprinose obnovi normalnog života u Islamu Grčkom i Latinskom te Kašicu te drugim okolnim selima kao i otvaranju novih perspektiva ovom ratom teško pogodenom kraju.
Prva takva važna revitalizacijska inicijativa bio je kulturno-edukacijski-istraživački program u Ravnim Kotarima – projekt Mostovi, (Bridges, započet 2003 g. kao dio znanstveno-istraživačkog projekta Triplex Confinium, Odsjeka za Povijest Filozofskog Fakulteta u Zagrebu; Prof. dr. sc. Drago Roksandić), koji, uz niz ciljeva vezanih za razvoj područja, želi stvoriti uvjete i razviti načine za revitalizaciju Kule Stojana Jankovića i pripadajućeg arboretuma kao područja značajnog kulturno-povijesnog i prirodnog nasljeđa, te su u tom smislu pokrenuli niz akcija u Kuli Jankovića.
Prva konkretna takva akcija, u gotovo nadrealistickom okruženju gotovo sasvim srušenog kompleksa, a i srušenih okolnih sela praktički bez stanovnika, bila je vrlo uspješan skup obilježavanje 100-godišnjice rođenja Vladana Desnice (održan 17. 09. 2005, u Kuli Jankovića, uz visoko pokroviteljstvo tadašnjeg predsjednika republike RH Stjepana Mesića, te uz prisutnost niza ličnosti iz kulturnog i javnog života).
Nadalje, u rujnu 2006 u Kuli Jankovića je održan dio kulturno-znanstvenog skupa ‘Desničini susreti 2006′, koji su se od 2005 g. počeli redovito održavati svake godine. (Program Desničini susreti pokrenuo je još 1989. g. Odsjek za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (Prof. Dr. sc. Drago Roksandić) ali je bio prekinut izbijanjem rata. Cilj programa su socio-humanistička znanstvena istraživanja, uključivo istraživanja hrvatsko-srpskih odnosa u poratnim okolnostima, a i općenitije, odnosi većine i manjine, političke vlasti i disidenata, odnosi ‘različitih’, itd. itd.). Tema naredna dva skupa ‘Desničini susreti’, održanih u rujnu 2007, te rujnu 2008, bila je ‘Pripadanje kulturi – kultura pripadanja‘, koja je privukla sudionike iz različitih znanstvenih disciplina i iz raznih država. Znanstveno-kulturni simpozij ‘Desničini susreti’ 18-20 rujna 2009 g. imao je temu ‘Umjetnik i vlast 1945-1954′. Održan je djelomično u Zagrebu, Zadru i Kuli Jankovića. U 2010 g. skup se održao u Zadru (17 i 18. 09) i u Kuli Jankovića, 19. rujna. Ovogodišnju temu rasprave: ‘Ideologija vlasti i ideologičnost teksta’ , uz Prof. Roksandića, formulirao je i koncepcijski osmislio prof. dr. sc. Zoran Kravar s Odsjeka za komparativnu književnost Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Skup u 2010 g. bio je ne samo najopsežniji vec i najutjecajniji do sada, sa vrlo značajnim odjekom u medijima. Za ‘Desničine susrete 2011′ g također je vec određena tema („Intelektualci i rat, 1939. – 1947.“) te je predviđeno da se opet posljednji dan skupa održi u Kuli Jankovića.
Također su od 2006 g. nadalje organizirani svake godine Međunarodni volonterski kampovi (obično 20-tak sudionika), gdje su volonteri, pod stručnim nadzorom, radili na raščišćavanju ruševina, te uređenju okoliša. Za razliku od prvog Volonterskog kampa, kad su volonteri spavali u kampu u Novigradu, volonteri od 2007 g. spavaju u Kuli, što je doprinijelo povećanju efektivnih radnih sati i smanjilo troškove. Od 2008 g. i hrana se lokalno pripremala u selu te dovozila u Kulu, što je dodatno pridonijelo većem učinku. Volonteri su do sada bili mladi ljudi iz Belgije, Francuske, Australije…. U prve 4 godine volonteri su u potpunosti očistili prostore kompleksa od ruševina, dok je u 2010 godini započeto raščišćavanje i uređivanje sasvim zaraslog i zapuštenog parkovnog dijela.
U terminu kampa održavale su se, od 2007 g. na dalje, i Ljetne škole (na engleskom i francuskom jeziku) na teme upoznavanja kulturne baštine, posebno Sjeverne Dalmacije, te njezine zaštite (‘Cultural heritage: research, protection and revitalization’). Popodnevima se volontere vodilo na kupanje a svake su godine organizirani i izleti, pod stručnim vodstvom, s obilaskom objekata kulturne baštine u Benkovačkom kraju.
Također, termini kampa iskorišteni su za posjete i razgovore s predstavnicima Sveučilišta iz Zadra i Zagreba, kad je i začeta ideja o mogućem Sveučilišnom centru u dijelu Kule Jankovića.
Nadalje, 2007 g. u Kuli Jankovića snimljen je dio japanskog dokumentarno-animiranog filma ‘Stojan Janković –Hero of the Border’.(autor Prof. Ishao Koshimura, sa Zokei University, Tokio).
Odsjek za etnologiju i kulturnu antropologiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu izveo je terenski rad, u okviru kojeg su prikupljani podaci u selima Islam Grčki, Islam Latinski, Kašić (tradicijska arhitektura, tradicijsko korištenje energetskih izvora, radna praksa vezana uz poljodjelstvo, načine komuniciranja, trgovanja, društvenog života, tradicijska hrana i lijekovi, itd.
Veliku većinu aktivnosti u Kuli od samog poslijeratnog novog početka 2005 g. organizirao je Prof. dr. sc. Drago Roksandić (Sveučilište u Zagrebu, Filozofski fakultet, Centar za komparativnohistorijske i interkulturne studije ), sa suradnicima, te kolega iz drugih Odsjeka Filozofskog Fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, uz pomoć članova porodice Desnica i Društva za obnovu i revitalizaciju Kule S. Jankovića, a u 2008 g-2010 g.. i uz uključivanje Centra za Mirovne Studije, (CMS) – Zagreb.
Nadalje, od početka 2009 g. provodio se Projekt pod naslovom Old Castle – New Bridges (Stari dvorac – novi mostovi) u trajanje od 14 mjeseci. Financirala ga je EU, unutar okvirnog programa EIDHR (European Initiative for Democracy and Human Rights). Predlagač je bio CMS – Centar za mirovne studije, Zagreb, u suradnji s 3 druga partnera. Značajan dio aktivnosti i radionica odvijao se u Kuli Jankovića. Aktivnosti u projektu imale su za cilj smanjenje tenzija medu različitim etničkim skupinama i pružanje specificnih treninga (MIRAMIDE) pojedincima zainteresiranim da se osposobe za rad na mirnom razrješavanju konflikata. I novi projekt: Old Castle – More Bridges (Stari dvorac – više mostova’ također je prihvaćen za financiranje od strane EU. Aktivnosti su započele početkom 2010 g., te predstavljaju i nastavak prethodnog projekta ali i njegovo proširenje, koje obuhvaća dodatne aktivnosti i dodatne partnere. To su: ‘Documenta’, Zagreb (www.documenta.hr; Documenta – Centar za suočavanje s prošlošću ’) koja, između ostalog, prikuplja osobna sjećanja na rat, s ciljem dokumentiranja i razjašnjavanja ratnih zbivanja iz perspektive preživjelih. Documenta provodi projekt strukturiranih razgovora o ovoj traumatskoj temi koristeći metodologiju usmene povijesti, putem audio i video snimanja, te kasnije obrade materijala. Zatim dvije Nevladine udruge iz šire okolice Kule – Udruga Pokretač, Korenica (www.udruga-pokretac.hr/) i ‘Udruga obnovitelja’ (Gornji Karin; www.karin.hr/udruga_obnovitelja.htm ), koje rade na izgradnji civilnog društva i poboljšanja kvalitete života u ovoj poslijeratnoj regiji. U okviru projekta izradena je i izdana knjiga Ravni Kotari i Bukovica- Kulturni vodič, s ciljem približavanja javnosti vrlo značajnih a općenito slabo poznatih kulturnih vrijednosti ovoga kraja (tekstualno i slikovno obuhvaćeno 43 lokaliteta). Kako je Kula Jankovića bila značajna i Hrvatima i Srbima koji su živjeli i ponovno žive u blizini Kule njene vrijednosti se koriste i kao simbol zajedničkih interesa i kao mjesto gdje se održava značajan dio aktivnosti. Također, u okviru projekta održan je u Kuli Jankovića (16. 10. 2010) i Sajam Udruga civilnog društva (prisustvovalo oko 30 udruga).
Tijekom 2008-2010 g. niz ličnosti iz kulture, znanosti, visokog školstva i politike posjetio je Kulu Jankovića, pa su s vlasnicima diskutirali mogućnosti ubrzanja obnove te načine revitalizacije Kule Jankovića, kao i o mogućim budućim sadržajima i aktivnostima u ovom spomeniku kulture. Također je, u ožujku 2009, Kulu Jankovića posjetio i tadašnji predsjednik RH g. Stjepan Mesić. Već ranije je bila pokrenuta inicijativa (Prof. dr. sc. Drago Roksandić) da se u Kuli osnuje Centar za interkulturalizam Vladan Desnica, a od ljeta 2008 g. javila se i inicijativa da se osnuje Međunarodni sveučilišni centar (MSC), za koji su interes iskazali Sveučilište u Zagrebu i Sveučilište u Zadru (uz opcije da mu se eventualno priključe i neka inozemna sveučilišta (Padova, Graz, te iz zemalja regije).
Sastancima i u Kuli (ožujak 2009 g.) i u Zagrebu (svibanj, rujan, listopad 2009) napravljeni su daljnji koraci u tim inicijativama. Kao rezultat tih pregovora, 29. 10. 2009 g. vlasnici su sa Sveučilištem u Zagrebu sklopili Sporazum o dugoročnom korištenju, kojem je cilj izgradnja tzv. ‘Sjeverne fronte’ Kule, u kojem je planirano da bude Međunarodni sveučilišni centar. Više detalja na: http://www.unizg.hr/novosti-pojedinacno/sporazum-sveucilista-u-zagrebu-i-vlasnika-kule-stojana-jankovica/78e010d3c7dc9f8f0177f9ce8a8ede15/?tx_ttnews[pointer]=13&tx_ttnews[backPid]=1
Tijekom 2010 formuliran je i konkretni prijedlog projekta: Međunarodni sveučilišni centar u Islamu Grckom i mediteranska akademska zajednica: Razvoj i perspektive, s kojom su se 4 sastavnica Sveučilišta u Zagrebu suradnički prijavilo na Natječaj za razvojne projekte Sveučilišta u Zagrebu, za programe ZAJEDNO, SVIJET i PROSTOR (Voditelj projekta: prof. dr. sc. Drago Roksandić).
U pripremi je i nastavak/proširenje istog projekta s namjerom da ga se prijavi na natječaj Hrvatske Zaklede za znanost.
U rektoratu Sveučilišta u Zagrebu 28.12.2010 održana je promocija projekta Međunarodni sveučilišni centar, na kojoj su, izmedu ostalih, govorili i rektori Zagrebačkog sveučilišta (dr.sc. A. Bjeliš), Zadarskog sveučilišta (prof. dr.sc. A. Uglešić) te Potpredsjednik Vlade RH (dr.sc. S. Uzelac). Analogna promocija, takoder medijski dobro popraćena, uspješno je održana 24. 03. 2011. Na Sveučilištu u Zadru.
Navedene aktivnosti u Kuli rezultat su brojnih projekata, manifestacija i aktivnosti direktno povezanih s Kulom Jankovica:
Projekti:
Ministarstvo Kulture RH od 2003 g. financira postepenu obnovu Kule Jankovica
Projekt Mostovi (Bridges) – od 2003 g. nadalje
Projekt unutar InterRegIII (Filozofski Fakultet Zagreb- Sveučilište u Padovi)
Projekt Međunarodnog sveučilišnog centra u Sjevernoj fronti kule S. Jankovića, u nastajanju
EU Projekt: Old Castle – New Bridges , CMS i partneri (2009-2010), te njegov nastavak:
EU Projekt: Old Castle – More Bridges , CMS i partneri (2010-2011)
Izložbe:
Izložba fotografija o Kuli Jankovića (u organizaciji i prostorijama SKD Prosvjeta), Zagreb Jan.-Feb. 2003 g, s Javnom tribinom 15. 01. 2003 g.
Izložba «Baština dvora Jankovića» (prezentirano preko 500 izložaka iz Kule; autor izložbe Mr. sc. M. Savić)); Beograd, Maj-Juni 2006
Novije knjige o Kuli Jankovica i ljudima povezanih s njom:
Centar za komparativnohistorijske i interkulturne studije započeo je u 2010 g. sa izdavanjem biblioteke “Desničini susreti”, te su do sada tiskane 3 knjige:
Milana Černelić, Marijeta Rajković Iveta (uredile), Zapisi iz gornjih Ravnih kotara. Etnološki, povijesni i muzeološki prilozi o Islamu Latinskom, Islamu Grčkom, Kašiću i Podgradini, FF press, Zagreb 2010.
Drago Roksandić, Ivana Cvijović (uredili), Zbornika radova “Desničini susreti 2005. – 2008.”, Plejade, Zagreb 2010.
Ivan Bašić, Od domus episcopi do Kule Jankovića. Prostorni razvoj Kule Stojana Jankovića u Islamu Grčkom, FF press, Zagreb 2010.
Bukovica i Ravni kotari – Vodič kroz kulturnu baštinu (2010); CMS i partneri, uredila P. Jurlina; autori tekstova J. Predovan, M. Čurković i M. Jurjević
M. Savić: Boško Desnica (Prosvjeta-VBZ, Zagreb 2008);
Kula Jankovića (prošireni Katalog uz izložbu u Beogradu, 2006, M. Savić);
Dvotomna knjiga Hotimično iskustvo, Prof. D. Marinkovic; VBZ, Zagreb, 2005 g.
M. Savić: Ilija Dede Janković (Prosvjeta, Zagreb, 2003 g.),
Također, izrađeno je više doktorskih teza (uključivo jedna u Padovi i jedna u Rimu), diplomskih radova, seminara, itd., direktno vezanih za Kulu Jankovića i/ili ljude povezane s njom. Iz one u Padovi nastala je i knjiga: Tea Mayhew, Dalmatia between Ottoman and Venetian Rule – Contado di Zara 1645-1718, (Viella, Roma, Italia, 2009)
Detalji o navedenim aktivnostima i projektima vezanim uz, Kulu Jankovića, te o ličnostima direktno povezanim s Kulom, lokalnom baštinom, kao i o aktivnostima i projektima, itd. mogu se naći na www.ffzg.hr/mostovi. Takoder, od 2006 g. djeluje i Udruga Prijatelja Kule Jankovića (puni naziv ‘Društvo za obnovu i revitalizaciju Kule Stojana Jankovića – Mostovi’). Stranica društva, www.kulajankovica.hr/, pored informacija o tekućim aktivnosti udruge, daje niz slikovnih i pisanih materijala o Kuli Jankovića i ljudima povezanih s Kulom, o regiji itd. (hrvatski, engleski, francuski, talijanski).
Vizije i želje, inicijative i nastojanja vlasnika Kule Jankovića u smjeru dugoročne revitalizacije kompleksa Kula Stojana Jankovića:
Vlasnici žele da vrijedno kulturno naslijeđe Kule Jankovića bude dostupno javnosti, najbolje unutar zgrada najstarije samoj povijesne jezgre, kako za posjetitelje tako i za daljnje stručno istraživanje zbirki, biblioteka i arhiva porodica Janković-Desnica.
Također, vlasnici su spremni omogućiti javno korištenje i nekih drugih dijelova Kule, posebno za kulturne, edukativne, istraživačke i razvojne projekte, posebno:
– Za osnivanje Međunarodnog sveučilišnog centra (Sveučilište u Zagrebu, Sveučilište u Zadru, uz očekivano priključivanje i drugih Sveučilišta (za sada su pokazali načelni interes Graz, Bec, i neka Sveučilišta iz drugih susjednih država). Centar zamišljamo kao modernu, state-of-the-art ustanovu, s mogućnošcu povremenog smještaja i profesora i studenata
Sveučilišni centar bavio bi se obrazovnim, znanstvenim, kulturnim i razvojnim projektima, kao i održavanjem konferencija, ljetnih škola, terenskog rada, umjetničkih/restauratorskih kolonija, itd.
Centar bi trebao težiti da postigne međunarodnu prepoznatljivost i vodeću poziciju u regiji u više područja, a procjenjujemo da već sada za to imaju posebno dobre izglede:
Centar za intekulturalizam (Prof. dr. sc. Drago Roksandic, (Odsjek za povijest, Filozofski fakultet Sveucilišta u Zagrebu; Centar za komparativnohistorijske i interkulturne studije), s brojnim suradnicima
Centar za projekte održivog razvoja (posebno Mediteranske poljoprivredne kulture,
regionalna arhitektura, održivog razvoja sela posebno u ‘nerazvijenim područjima’,
obnovljivim izvorima energije, itd.
Ne-akademske aktivnosti u Kuli (projekti važni za lokalnu zajednicu, dodatno obrazovanje,…) mogao bi organizirati i provoditi Udruge kao što su:
Centar za Mirovne Studije u suradnji sa
Društvom za obnovu i revitalizaciju Kule Stojana Jankovića
te drugim zainteresiranim Nevladinim neprofitnim udrugama i Organizacijama lokalne zajednice (zainteresirana tijela/aktivisti)
Povijesni dio Kule Jankovića
– dijelom muzejska (Memorijalna zbirka značajnih Jankovića i Desnica) u kojoj
bi se izložili najvrjedniji dijelovi iz bogatih zbirki i arhiva Kule Jankovića
– dijelom kao ‘Kuća pisca’ (ovakvi postavi brojni su u EU, posebno Francuskoj)
– dijelom kao Muzej mira (Prof. dr. sc. Tomislav Šola, Odsjek informacijskih znanosti,
Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu)
Svi ovi ‘planovi’su, , ‘projekt u radu’ i podložni su, razumljivo, promjenama i dopunama – za ‘konačne’ planove revitalizacije potrebne su opsežne i kreativne stručne diskusije svih potencijalno zainteresiranih…….a vjerojatno i vrijeme.

Question: when was the day meetings program started

The sc.

when was the day meetings program started

Question: when was the memorial of the government of the right established

The sc.

when was the memorial of the government of the right established

Question: where are today's meetings held

the memorial of the Government of the Right

Vladana Desnicu od 2005 . godine održavaju

The sc.

the memorial of the Government of the Right

Question: what is the name of the program that was launched in 1989 by the department of history

The sc.

what is the name of the program that was launched in 1989 by the department of history

Question: what is the name of the government memorial in zagreb

The sc.

what is the name of the government memorial in zagreb

Question: which department of the faculty of philosophy of the university of zagreb is responsible for

Odsjek za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u

The sc.

Question: what is the name of the program launched by the department of history of the faculty of

The sc.

what is the name of the program launched by the department of history of the faculty of

In the memorial of the Government of the Right from 2005 the " Today 's Meetings " are held .

The programme " Today Meetings " was launched in 1989 by the Department of History of the Faculty of Philosophy of the University of Zagreb ( Prof.

Spomen U spomen na Vladana Desnicu od 2005. godine održavaju se "Desničini susreti".

In the memorial of the Government of the Right from 2005 the "Today's Meetings" are held. The programme "Today Meetings" was launched in 1989 by the Department of History of the Faculty of Philosophy of the University of Zagreb (Prof. The sc.