mini|Dalibor Brozović

Dalibor Brozović (Sarajevo, 28. srpnja 1927. – Zagreb, 19. lipnja 2009.), hrvatski jezikoslovac, kroatist, akademik i političar.
Suprug hrvatske povjesničarke umjetnosti Nevenke Košutić Brozović.

 Životopis

Pučku je školu pohađao u Zenici, gimnaziju u Visokom, Sarajevu i Zagrebu. Diplomirao je hrvatski jezik i južnoslavenske književnosti (1951.)http://dns1.vjesnik.hr/html/2009/06/22/Clanak.asp?r=kul&c=6 na Filozofskome fakultetu u Zagrebu. Doktorirao je 1957. disertacijom Govori u dolini rijeke Fojnice. Asistentom je na Akademiji za kazališnu umjetnost u Zagrebu (1953. – 1956.) Bio je i lektorom te predavačem na Sveučilištu u Ljubljani. Od 1956. do 1990. je bio profesorom na Filozofskome fakultetu u Zadru. Također je bio gostujućim predavačem u SAD-u (University of Michigan), Njemačkoj (Regensburg) i drugdje.

Brozović je jedan od autora Deklaracije o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika iz 1967., koja je označila početak kraja jugoslavenskoga jezičnoga unitarizma i nametanja hibridnoga srpsko-hrvatskoga jezika. Godine 1971. održao je u Šibeniku predavanje pod naslovom Deset teza o hrvatskom jeziku. Redoviti član HAZU je od 1986. godine, primljen je u članstvo MANU, Akademije nauka i umjetnosti BiH, te Academie Europaea. Brozović je također bio dugogodišnjim esperantistom i predsjednikom Hrvatskoga saveza za esperanto.<ref name="Rašić">Nikola Rašić, [http://www.esperanto.hr/dalibor_brozovic_omagxe.htm Hòmāgīj Daliboru Brozoviću]  // Službene stranice Hrvatskoga saveza za esperanto, Zagreb, 23. lipnja 2009. – Pristupljeno 12. ožujka 2012.</ref>

Potkraj osamdesetih i početkom devedesetih bio je suosnivačem i potpredsjednikom Hrvatske demokratske zajednice, te potpredsjednik tadašnjega Predsjedništva Socijalističke Republike Hrvatske i saborski zastupnik u drugom sazivu Sabora. Od 1991. do 2000. godine bio je glavnim ravnateljem Leksikografskoga zavoda Miroslava Krleže. Članom je uredništva Europskoga i Općeslavenskoga dijalektološkoga atlasa. Brozović je objavio mnoštvo radova iz područja općega jezikoslovlja, slavistike te dijalektologije i povijesti hrvatskoga standardnoga jezika. Umro je u Zagrebu.http://info.hazu.hr/index/news/news/show/id=275#275

Sa suprugom Nevenkom Košutić Brozović dobio je troje djece: Ladu (1957. – 2008.), Dunju (1960.) i Hrvoja (1965.).*Josip Lisac: Profesorica Nevenka Košutić Brozović  Croatica et Slavica Iadertina, sv.5 br.5. ožujak 2010.

 Znanstveni rad

Izuzetno su važne njegove studije iz standardologije slavenskih jezika (poglavito u knjizi "Standardni jezik", 1970.). Uz obilje vrijednih studija iz hrvatske dijalektologije, fonologije i povijesnoporedbene lingvistike, Brozović je, koristeći konceptualni instrumentarij strukturalne lingvistike (Havranek, Trubeckoj, Jakobson) ocrtao posve novu sliku hrvatske jezične povijesti koja je zamijenila rudimentarni i često pogrešni prikaz kakav je vladao u udžbenicima koji su slijedili zastarjeli mladogramatičarski pojmovni aparat i pristup.

U maestralnoj studiji Hrvatski jezik, njegovo mjesto unutar južnoslavenskih i drugih slavenskih jezika, njegove povijesne mijene kao jezika hrvatske književnosti, 1978., Brozović je podijelio hrvatski jezičnopovijesni razvoj u 3 predstandardna razdoblja i 3 standardna (za bolje objašnjenje pogledati poveznicu), s početcima standardizacije oko 1600. i uznapredovalim procesom 1750. – time bitno promijenivši do tada vladajuće predodžbe koje su se usredotočile na ulogu Hrvatskoga narodnog preporoda i Ljudevita Gaja.

 Nepotpun popis djela

 "Rječnik jezika ili jezik rječnika? : varijacije na temu varijanata" // Posebno izdanje Kritike – časopisa za kritiku, umjetnost i kulturno-politička pitanja, sv. 2. / gl. ur. Vlatko Pavletić, ur.: Dalibor Cvitan, Branimir Donat, Danilo Pejović, Petar Selem, Nakladni zavod Matice hrvatske, Zagreb, 1969.
 "Standardni jezik", Matica hrvatska, Zagreb, 1970.
 "Deset teza o hrvatskome jeziku" (Zagreb, 1971.),
 "Jezik, srpskohrvatski/hrvatskosrpski, hrvatski ili srpski", 	Jugoslavenski leksikografski zavod "Miroslav Krleža", Zagreb, 1988.,
 "Fonologija hrvatskoga književnog jezika" u knjizi Povijesni pregled, glasovi i oblici hrvatskoga književnog jezika'' (Zagreb, 1991.).
 "Prvo lice jednine", Matica hrvatska, Zagreb, 2005.,
 "Neka bitna pitanja hrvatskoga jezičnog standarda", Školska knjiga 2006., 316 str.,
 "Fonologija hrvatskoga standardnog jezika", Nakladni zavod Globus, Zagreb, 2007.,
 "Povijest hrvatskoga književnog i standardnoga jezika", Školska knjiga, Zagreb, 2008.,

Napomena: ovdje su pobrojana djela koje je lako naći u knjižnici svakog većeg grada Hrvatske, ukupan broj bibilografskih jedinica Dalibora Brozovića je veći od tisuću (znanstveni članci i rasprave, konferencijska priopćenja, knjige ili poglavlja, stručni članci i rasprave, pregledni članci, ostali tekstovi).

 Nagrade

 1970. Nagrada Grada Zadra za istaknutu znanstvenu djelatnost
 1992. Nagrada za životno djelo Republike Hrvatske
 Nositelj Velereda kralja Dmitra Zvonimira s lentom i Danicom, reda Ante Starčevića i reda Danice hrvatske s likom Ruđera Boškovića
 Nositelj bugarskog ordena Madarskog konjanika 1. reda

 Vanjske poveznice

Akademik Dalibor Brozović
Dalibor Brozović: interview
Organska podloga hrvatskoga jezika
Dalibor Brozović: Deset teza o hrvatskome jeziku
Dalibor Brozović: Odnos hrvatskoga i bosanskoga odnosno bošnjačkoga jezika, Jezik, Vol. 47 No. 1, 1999.
Dalibor Brozović: Hrvatski štokavski dijalekti – razvoj i stanje, Hrvatski dijalektološki zbornik, No. 14, 2008.
Dalibor Brozović: Gramatičke značajke hrvatskoga jezika, Jezik, Vol. 44 No. 4, 1996.

 Izvori

Kategorija:Hrvatski jezikoslovci
Kategorija:Akademici HAZU
Kategorija:Hrvatski enciklopedisti
Kategorija:Kroatisti
Kategorija:HDZ-ovi političari

He went to the school in Zenici, high school in Visok, Sarajevo and Zagreb.

Question: where did dalibor brozovic go to high school

He went to the school in Zenici, high school in Visok, Sarajevo and Zagreb.

where did dalibor brozovic go to high school

Question: where did brozovic go to high school

He went to the school in Zenici , high school in Visok , Sarajevo and Zagreb .

Pučku je školu pohađao u Zenici, gimnaziju u Visokom, Sarajevu i Zagrebu.

Pučku je školu pohađao u Zenici, gimnaziju u Visokom, Sarajevu i Zagrebu.

He went to the school in Zenici, high school in Visok, Sarajevo and Zagreb.

He went to the school in Zenici, high school in Visok, Sarajevo and Zagreb.

Brozović is one of the authors of the Declaration on the name and position of the Croatian literary language from 1967, which marked the beginning of the end of the Yugoslav linguistic unitarism and the imposition of the hybrid Serbian-Croatian language.

Question: when was the declaration on the name and position of croatian written

when was the declaration on the name and position of croatian written

Question: who wrote the declaration on the name and position of croatian literary language

Question: the declaration on the name and position of croatian literary language from 1967 marked the

Question: what is the name of the hybrid language spoken by croatians

what is the name of the hybrid language spoken by croatians

Question: what language did dalibor brozovic write

književnog jezika iz 1967 . , koja je označila početak kraja jugoslavenskoga

what language did dalibor brozovic write

Question: dalibor brozovic is one of the authors of the declaration on the

dalibor brozovic is one of the authors of the declaration on the

Question: the declaration on the name and position of croatian literary language marked the end of

Question: the declaration on the name and position of croatian literary language marked the beginning of

Brozović is one of the authors of the Declaration on the name and position of the Croatian literary language from 1967 , which marked the beginning of the end of the Yugoslav linguistic unitarism and the imposition of the hybrid Serbian - Croatian language .

|DALIBOR
BROZOVIĆ (1927 - 2009)
|
hrvatski jezikoslovac, akademik i političar,
dugogodišnji esperantist i predsjednik Hrvatskog saveza za esperanto
Dana 19.
lipnja 2009. preminuo je predsjednik Hrvatskog saveza za esperanto,
ugledni hrvatski jezikoslovac i akademik Dalibor Brozović. Od njega su se
oprostili hrvatski i svjetski esperantisti na zagrebačkom groblju Mirogoj
dana 23. lipnja sljedećim tekstom kojeg je napisao Nikola Rašić, a
pročitala Vida Jerman:
|
izbor iz
Brozovićeve poezije originalno pisane na esperantu
|
elekto el la originala esperanta poezio de Brozović
|Biografija Dalibora Brozovića na Vikipediji Biografio de Dalibor Brozović en Vikipedio|
|
Brozovićevo predavanje
"O slavenskim elementima u esperantu" (esp)
|
La prelego de Brozović "Pri la slavaj elementoj en Esperanto"
|
Brozovićevo predavanje
"Esperanto na kraju tisućljeća" (hrv)
|
La prelego de Brozović "Esperanto fine de la jarmilo" (kroate)
DALIBOR BROZOVIĆ MEĐU HRVATSKIM ESPERANTISTIMA, OSIJEK 1999.
DALIBOR BROZOVIĆ INTER KROATAJ ESPERANTISTOJ , OSIJEK 1999
Dragi Dalja, kara amiko,
Jezici povezuju ljude na nerazdvojiv način, kao da čine obitelj, kao oni koji se najbolje razumiju, i nitko to nije znao bolje od tebe objasniti, tebe koji si o jezicima sve znao i za njih živio. A nas je s tobom povezivao jezik kojeg smo si sami odabrali, međunarodni jezik Esperanto, jezik i tvoj i naš, jezik dobronamjerna čovječanstva. Tužna vijest o tvome odlasku proširila se ovom našom malom planetom među subraćom i susestrama esperantistima i sve nas silno pogodila.
Jedina nam je utjeha da si otputovao u prostore u koje odlazi sve što je vječno i što će u vijeke trajati. Stoga te sada, u trenutku ovoga rastanka, želim pozdraviti u ime hrvatskih esperantista i u ime esperantista čitava svijeta, u ime jezične zajednice i pokreta kojima si tako zdušno pripadao.
Ideja esperanta ne podrazumijeva da svi ljudi govore taj jezik u svim prigodama nego samo kao pomoćno sredstvo u sporazumijevanju. U drugim prilikama svi bi ljudi mogli koristiti svoje narječje ili jezik svoga naroda. Esperanto je zamišljen kao jezik koji štiti ljudska prava svih pa i onih najmanjih naroda. Cio si život posvetio toj ideji, boreći se na jednoj strani za jezičnu samobitnost svoga naroda, a kao esperantist da se to pravo osigura svim narodima svijeta. Nitko kao ti nije umio tako jasno pokazati da se ta dva prava ne isključuju nego nadopunjuju, da je to jedno jedino opće ljudsko načelo.
I nitko to nije bolje i ljepše umio reći nego ti, da Esperanto nije tek puki jezik nego životni stav, stav poštena i ispravna čovjeka, čista i pravedna pred svojim narodom i pred svim drugima. Jer Esperanto je jezik takvih ljudi, pravednih i uspravnih; veliki jezik za male narode.
U jednoj od tvojih pjesama izvorno napisanih na esperantu nađoh i ove stihove: "Ja ĉiuj vojoj estas tute bonaj, nur se honeste per ili vi iros. Svi su putovi dobri, ako njima čestit hodiš“. Put koji si ti odabrao bio je težak i nezahvalan, put usamljena i napadana borca za svoj hrvatski jezik, pa onda još usamljenijega i još manje shvaćena pregaoca za jezičnu pravdu i čestitost u svjetskim odnosima. No ti nisi mogao činiti drugačije. Općeljudsku etičku vrednotu postavio si kao znanstveni postulat i obratno: znanstvene činjenice imaju - tipično Brozovićevski - i svoju etičku dimenziju: Vjerujem u ono što radim, radim ono u što vjerujem. Brozović ne bi bio lingvist kakav je bio da nije bio i esperantist. Ni za svoj nacionalni jezik ne bi se on borio tako nepokolebljivo da nije vjerovao da je to opće ljudsko pravo koje pripada svima, pa onda i njegovu obespravljenu narodu
To smo od tebe naučili, u isto ćemo vjerovati i raditi ono u što smo zajedno uvijek vjerovali, ne za jezik Esperanto kao takav, već za dobrobit svoga naroda i cijeloga ljudskoga roda. Zato danas u ovoj prilici ne tuguju samo Hrvati nego i ljudi u Brazilu, u Japanu i Južnoj Africi i Australiji. Njih možda nije mnogo ali sve su to pravi ljudi sa srcem na pravome mjestu, i svi su duboko pogođeni tvojim odlaskom.
No svi smo ti mi esperantisti i neizmjerno zahvalni. Ono što si svojim radom zasijao na esperantskoj njivi raste i radja plodovima, od tvoje poezije i prijevoda do studija o esperantskoj tipologiji. To zauvijek pripada esperantskoj kulturi, a stečevine kulture su neprolazne. Tvoje ćemo darove s ljubavlju čuvati i tvoje ideje razvijati. Nova će pokoljenja esperantista moći reći: bio jednom jedan Dalja, i gledajte, evo ga tu je, još je uvijek s nama i zauvijek će ostati. Kao trag repatice, u svakom slučaju svijetao i čist trag koji ostavljaju oni koji idu pravo.
Flugu nun, kara samideano, per flugiloj de facila vento ...Flugu al la sankta harmonio. Nia diligenta kolegaro en laboro paca ne laciĝos, ĝis la bela sonĝ de l‘ homaro por eterna ben efektiviĝos.
Poreterne amike, Nikola Rašić, Rotterdam Nome de esperantistoj kroataj kaj tutmondaj

Question: when did brozovic lecture in sibenik

Question: which organization does dalibor brozovic belong to

which organization does dalibor brozovic belong to

Question: when did brozovic join hazu

Question: where was the ten theses lecture held

Question: what is the name of the academy of sciences and arts in bosnia and herz

what is the name of the academy of sciences and arts in bosnia and herz

Question: what is the title of the lecture he gave in sibenik in 1971

what is the title of the lecture Dalibor Brozović gave in sibenik in 1971

Question: what language is dalibor brozovic teaching

what language is dalibor brozovic teaching

In 1971 , he held a lecture in Sibenik under the title Ten these s on the Croatian language .

He has been a regular member of HAZU since 1986 , he is admitted to the membership of MANU , the Academy of Sciences and Arts of Bosnia and Herzegovina , and the Academy of Europeea .

In 1971, he held a lecture in Sibenik under the title Ten theses on the Croatian language. He has been a regular member of HAZU since 1986, he is admitted to the membership of MANU, the Academy of Sciences and Arts of Bosnia and Herzegovina, and the Academy of Europeea.

By the late 1980s and early 1990s, he was a co-founder and vice-president of the Democratic Community of Croatia, as well as a vice-president of the then Presidency of the Socialist Republic of Croatia and a conservatory representative in the second summit of Sabora.

Question: dalibor brozovic was a co-founder and vice-president of

dalibor brozovic was a co-founder and vice-president of

Question: in the late 1980s and early 1990s, dalibor brozovic

in the late 1980s and early 1990s, dalibor brozovic

Question: where was the second summit of the socialist republic of croatia held

where was the second summit of the socialist republic of croatia held

Question: where did dalibor brozovic serve as conservatory representative

where did dalibor brozovic serve as conservatory representative

Question: when did dalibor brozovic co-found and vice-president of

"Potkraj osamdesetih i početkom devedesetih bio je suosnivačem i potpredsjednikom Hrvatske demokratske zajednice , te potpredsjednik tadašnjega Predsjedništva Socijalističke Republike Hrvatske i saborski zastupnik u drugom sazivu Sabora

when did dalibor brozovic co-found and vice-president of

Question: in which country was dalibor brozovic vice-president from 1980 to

in which country was dalibor brozovic vice-president from 1980 to

Question: what type of representative did brozovic represent at the second summit of sabora

Question: what position did croatian president dalibor brozovic hold in the

Presidency of the Socialist Republic of Croatia

Presidency of the Socialist Republic of Croatia

what position did croatian president dalibor brozovic hold in the

By the late 1980s and early 1990s , he was a co - founder and vice - president of the Democratic Community of Croatia , as well as a vice - president of the then Presidency of the Socialist Republic of Croatia and a conservatory representative in the second summit of Sabora .

With his wife Nevenko Košutić Brozović he had three children: Ladu (1957.

Question: who was the wife of dalibor brozovic

With his wife Nevenko Košutić Brozović he had three children: Ladu (1957.

Question: how many children did dalibor brozovic have with his wife neven

how many children did dalibor brozovic have with his wife neven

Question: when did dalibor brozovic die

Question: when was hrva brozovic born

Question: what was the name of dalibor brozovic's third child

what was the name of dalibor brozovic's third child

Question: what was the birth name of dalibor brozovic's three children

what was the birth name of dalibor brozovic's three children

Question: who is the father of dalibor brozovic croatica

who is the father of dalibor brozovic croatica

With his wife Nevenko Košutić Brozović he had three children : Ladu ( 1957 .

– 2008 ) , Dunju ( 1960 ) and Hrva ( 1965.).*Josip Lisac : Profesorica Nevenka Košutić Brozović Croatica et Slavica Iadertina , sv .

Sa suprugom Nevenkom Košutić Brozović dobio je troje djece: Ladu (1957.

With his wife Nevenko Košutić Brozović he had three children: Ladu (1957. – 2008), Dunju (1960) and Hrva (1965.).*Josip Lisac: Profesorica Nevenka Košutić Brozović Croatica et Slavica Iadertina, sv.

With his wife Nevenko Košutić Brozović he had three children: Ladu (1957.

Note: here are numerous works that is easy to find in the library of any major city of Croatia, the total number of bibliographic units of Dalibor Brozovic is greater than a thousand (scientific articles and discussions, conference communications, books or chapters, expert articles and discussions, transparent articles, other texts).

|
|
HAZU
/ Academy /
Predsjedništvo
/ Presidency /
Članovi
/ Members /
Razredi
/ Departments /
Znanstvena vijeća i odbori
/ Counc. and
Com. /
Povijest
/ History
/
Kalendar događanja
Obavijesti
Jedinice u sastavu
/ Units /
Osobne stranice
/ Home pages /
Nakladnička djelatnost
Aktualni projekti
E-mail @hazu.hr
Telefonski
imenik
HRVATSKI
ENGLISH
|
||
|
- O rekonstrukciji predmigracionog mozaika hrvatskosrpskih dijalekata
(Referat na III kongresu jugoslavenskih slavista, Ljubljana, rujna 1961), Filologija,
4, 1963, str. 45-55.
- O usporednom i tipološkom proučavanju slavenskih jezika i
dijalekata i o problemu njihova klasificiranja, Zadarska revija, 12, 1963, br. 2,
str. 81-98. Isto uz dodani sažetak u: Referati za V međunarodni kongres slavista,
Sofija, rujna 1963. Filozofski fakultet u Zadru, Odsjek za slavistiku, str. 81-99.
- Doseljenje Slavena i njihovi dodiri sa starosjediocima u svjetlu
lingvističkih istraživanja, u: Simpozijum Predslavenski etnički element na Balkanu u
etnogenezi Južnih Slovena, održan 24-26. oktobra 1968. u Mostaru, Sarajevu,
ANU BiH, 1969, str. 129-140. (Posebna izdanja ANU BiH, 12, Centar za balkanološka
ispitivanja, 4)
- Stanje i problemi u jugoslavenskoj lingvistici, Titograd, Uprava
Saveza slavističkih društava Jugoslavije, 1969, 17 str. (Referat na VI kongresu Saveza
slavističkih društava Jugoslavije, Budva 1969.)
- O inventaru fonema starocrkvenoslavenskog jezika i o njihovim razlikovnim
obilježjima, u: Simpozium 1100-godišnina od smrta na Kiril Solunski, 23-25.
maj 1969, Skopje - Štip. (Kiril Solunski), knj. 2, Skopje, MANU, 1970, str. 19-34.
- O hrvatskom književnom jeziku šesnaestog stoljeća, Zbornik
Zagrebačke slavističke škole, 1, 1973, str. 129-135.
- O fonološkim sustavima suvremenih južnoslavenskih standardnih
jezika, u: XXIV seminar za strane slaviste, Predavanja, Sarajevo.
Seminar za strane slaviste, 1974, str. 19-42.
- O jeziku hrvatske književnosti sedamnaestoga stoljeća, Zbornik
Zagrebačke slavističke škole, 2, 1974, str. 51-57.
- Kern and Peripherie an der Phonologie, u: Phonologica 1972, Akten
der Zweiten Internationalen Phonologie-Tagung Wien, 5-8, September 1972,
München-Salzburg, W. Fink Verl., 1975, str. 107-113.
- Typologische Ähnlichkeiten and Unterschiede in den phonologischen
Systemen der baltischen and slavischen Sprachen, u: III sąjungine baltu kalbotyros
konferencija 1975 m.. rugsejo 25-27 d. Pranešimu tezes, Vilnius, 1975,
str. 9-12.
- Hrvatski književni jezik u 18. stoljeću, Zbornik Zagrebačke
slavističke škole, 3, 1975, str. 75-85.
- Problemi norme u standardnoj novoštokavštini, u: XXVII seminar
za strane slaviste pri Crnogorskoj akademiji nauka i umjetnosti, Titograd,
CANU, 1977, str. 15-33.
- O mjestu esperanta u jezičnoj tipologiji, u: Zbornik radova Međunarodnog
1ingvističkog simpozija Kumrovec 1975, Zagreb, Internacia kultura servo, 1977, str. 1-59.
- The General and Individual Characteristics of the Formation and
Development of the Standard Languages in South-Eastern Europe, u: Actes du lle
Congres International des etudes du Sud-Est Europeen (Athenes, 7-13 mai 1970), T. IV
: Linguistique et Literature, Athenai 1978, str. 309-326.
- O standardnojezičnim pojavama XIX stoljeća, u: Jugoslovenski
seminar za strane slaviste, 30, Beograd, Filološki fakultet - Međunarodni
slavistički centar, 1979, str. 44-49.
- O suvremenim dijalektološkim istraživanjima jugoslavenskih jezika i
o njihovoj prisutnosti u nacionalnim i internacionalnim lingvističkim atlasima, u: Jugoslovenski
seminar za strane slaviste, 31, Beograd, Filološki fakultet - Međunarodni
slavistički centar, 1980, str. 29-33.
- O slavističkim pretpostavkama za serbokroatistička jezična
istraživanja, u: Naučni sastanak slavista u Vukove dane, 9, Beograd,
Međunarodni slavistički centar SRS, 1980, str. 165-172.
- O sadržaju pojma norma u leksikologiji i leksikografiji, u: Leksikografija
i leksikologija. Zbornik referata, Beograd-Novi Sad, 1982, str. 15-20.
- Prolegomena za tipologiju jezičnih saveza i mogućih položaja
pojedinih idioma u njihovu okviru, u: I Prva naučna diskusija, Skopje, 1982, str.
5-10.
- Za mestoto na fonemata /¶ / vo modelite
na vokalnite potsistemi vo balkanskite i (južno)slovenskite jazici, u: II Druga
naučna diskusija, Skopje, 1983, str. 135-146. (Diskusijski prilozi), u: ibidem,
str. 58-59, 187.
- Longituidalne jadranske heterodijalekatske izoglose, u: Crnogorski
govori, Titograd, CANU, 1984, str. 141-149. (Diskusijski prilozi), u: ibidem,
str. 59-60, 130-133, 250.
- Jezična i pravopisna previranja u Hrvatskoj na prijelazu iz 19. u
20. stoljeće, u: Jugoslavenski seminar za strane slaviste, 33-34, Zadar,
Filozofski fakultet - Zavod za slavistiku, 1984, str. 243-258.
- O funkcioniranju jezika u jugoslavenskoj federaciji
(Sociolingvistička situacija u jednoj višejezičnoj i višenacionalnoj evropskoj
državnoj zajednici), u: Jugoslavenski seminar za strane slaviste, 35, Zadar,
Filozofski fakultet - Zavod za slavistiku, 1985, str. 21-47; isto u: Književni jezik,
14, 1985, br. 2, str. 65-85.
- Jezični aspekt međunarodnog komuniciranja, u: Jezik i
međunarodno komuniciranje. Zbornik radova, Sarajevo, Savez za esperanto Bosne
i Hercegovine, 1986, str. 139-146. (Diskusijski prilozi), u: ibidem, str. 47-48,
86-87, 128-130, 181-183, 192-195.
- O ključnim pitanjima hrvatskoga književnog jezika, u: Susreti.
Zbornik radova Susreta hrvatskih studenata u tuđini (1981-1985), Zagreb-Bochum,
Kršćanska sadašnjost, 6, 1986, str. 136-145.
- Suvremeni slovenski standardni jezik - kompleksan lingvistički
fenomen, u: Obdobja 8, Sodobni slovenski jezik, književnost in kultura,
Mednarodni simpozij v Ljubljani od 1. do 3. julija 1986, Ljubljana Filozofska
fakulteta, 1988, str. 245-260.
- Vuk Stefanović Karadžić et les peuples slaves du Sud, u: Vuk
Stef. Karadžić, Actes du Colloque international tenu en Sorbonne les 5 et 6 octobre
1987, Paris, Sorbonne, 1988, str. 49-57.
- Sociolingvistički aspekti standardizacije romskog jezika, u: Jezik
i kultura Roma. Međunarodni naučni skup, Sarajevo, Institut za proučavanje
međunarodnih odnosa, 1989, str. 223-238 (Dalibor Brozović - Dunja Brozović-Rončević).
- O općoj tipologiji jezičnih politika i o načelima i
uvjetovanostima jezične politike u jugoslavenskoj zajednici, u: Jezička politika i
planiranje jezika u Jugoslaviji, Novi Sad, FF, 1990, str. 7-22. Jedno lingvističko
mišljenje o (jezičnoj) politici, ibidem, str. 87-91.
- Hrvatski predlošci za novac i pokusni otkovi 1849-1995, I.
Međunarodni numizmatički kongres u Hrvatskoj. Zbornik radova, Opatija 1996,
str. 5-11.
- Civilizational and Cultural Framework of the Danube Region, XIX
Conference of the Danube Countries, Proceedings, Osijek 1998, str. 965-970.
- Povijesna podloga i jezičnopolitičke i sociolingvističke
okolnosti, u: Hrvatski jezik, Opole, Uniwersytet Opolski – Instytut Filologii
polskiej, 1998, str. 3-34. Čakavsko narječje, ibidem, str. 217-230.
- Za jednu buduću srednjoeuropsku enciklopediju, Povezivanje
srednjoeuropskih zemalja s Jadranom (Mediteranom), Zbornik radova, Zagreb, HAZU, 1998,
str. 53-61.
- Lingvistički nazivi na srednjojužnoslavenskom području, Međunarodni
skup Jezik i demokratizacija, Sarajevo, Institut za jezik, 2001, str. 8-9.
- Lingvistički nazivi na srednjojužnoslavenskom području, u: Jezik
i demokratizacija. Zbornik radova, Institut za jezik u Sarajevu, Posebna izdanja, knj.
12, Sarajevo 2001, str. 25-32.
- The Balkans – the European Babylon, The Balkans in the New
Millenium. Proceedings, Skopje, MANU, 2001, str. 90-94.

Question: how many bibliographic units of dalibor brozovic

how many bibliographic units of dalibor brozovic

Question: in which country is the city of dalibor brozovic

in which country is the city of dalibor brozovic

Question: who has the most books in croatia

Question: what is the total number of bibliographic units in croatia

what is the total number of bibliographic units in croatia

Question: how many books are in the library of croatia

how many books are in the library of croatia

Question: what types of books are in the library of croatia

znanstveni članci i rasprave , konferencijska priopćenja , knjige ili poglavlja , stručni članci i rasprave , pregledni članci , ostali tekstovi

what types of books are in the library of croatia

Question: what are the bibliographic units of dalibor brozovic

scientific articles and discussions, conference communications

scientific articles and discussions , conference communications

what are the bibliographic units of dalibor brozovic

Question: what type of articles are in the library of croatia

what type of articles are in the library of croatia

Note : here are numerous works that is easy to find in the library of any major city of Croatia , the total number of bibliographic units of Dalibor Brozovic is greater than a thousand ( scientific articles and discussions , conference communications , books or chapters , expert articles and discussions , transparent articles , other texts ) .

|
|
HAZU
/ Academy /
Predsjedništvo
/ Presidency /
Članovi
/ Members /
Razredi
/ Departments /
Znanstvena vijeća i odbori
/ Counc. and
Com. /
Povijest
/ History
/
Kalendar događanja
Obavijesti
Jedinice u sastavu
/ Units /
Osobne stranice
/ Home pages /
Nakladnička djelatnost
Aktualni projekti
E-mail @hazu.hr
Telefonski
imenik
HRVATSKI
ENGLISH
|
||
|
- Pri makedona literaturo, u: Jugoslavio kaj giaj popoloj, Ljubljana,
Slovenia Esperanto ligo, 1953, str. 230-234.
- "Knjizi o knjizi", Krugovi, 2, 1953, br. 1, str.
54-65.
- Petar Guberina, Zvuk i pokret u jeziku, Krugovi, 2, 1953, br.
3, str. 279-283.
- Petar Guberina, Povezanost jezičnih elemenata, Krugovi, 2,
1953, br. 4, str. 377-381.
- Uz Riječki zbornik Matice hrvatske, Letopis Matice srpske, 130,
1954, br. 2, 1953, knj. 373, sv. 5, str. 429-431.
- Jedno korisno i praktično izdanje [O Pravopisnim uputama za uredske
kadrove dra Simeuna Gaćeše], Jezik, 3, 1954-55, br. 4, str. 127.
- O jednoj knjizi i o principima jednog prikazivača [O Barčevoj
Jugoslavenskoj književnosti i polemika sa S. Nikolićem], Krugovi, 4, 1955,
br. 3-4, str. 294-296.
- Janko Jurančič, Srpskohrvatsko-slovenski rječnik, Jezik, 4,
1955-1956, br. 2, str. 59-61.
- Uz dva nova akcentuirana hrvatska rječnika, Jezik, 5,
1956-1957, br. 4, str. 112-118.
- Dr. Ivan Popović, Istorija srpskohrvatskog jezika, Novi Sad 1955, Filologija,
1, 1957, str. 241-246.
- Po izlasku novog pravopisa, Mogućnosti, 8, 1961, br. 2, str.
140-158.
- O nekim značajkama, funkcijama i pravima književnog jezika (Kritika
uz članak Z. Kulundžića o glasovima č i ć), Zadarska revija, 9, 1960, br. 1,
str. 56-64. (Dalibor Brozović i ZlatkoVince)
- Novi svezak "Filologije", Zadarska revija, 9, 1960,
br. 4, str. 315-317.
- Drugo izdanje Živkovićeva "Uvoda u opću lingvistiku", Zbornik
za filologiju i lingvistiku, 3, 1960, str. 225-229.
- Popović, Ivan: Geschichte der serbokroatischen Sprache, Wiesbaden,
Harrassowitz, 1960, [Engl. tekst], Kratylos, 6, 1961, H. 2, str. 187-192.
- Josip Hamm, Staroslavenska gramatika, Zagreb 1958, Školska knjiga,
str. XIV + 203, Slovo, 11-12, 1962, str. 207-219. (Anica Nazor i Dalibor Brozović)
- Josip Hamm, Staroslavenska čitanka, Školska knjiga, Zagreb 1960,
str. 160 + 20 snimaka, Slovo, 11-12, 1962, str. 219-225. (Anica Nazor i Dalibor
Brozović)
- Poljska knjiga iz hrvatskosrpske tvorbe (Vilim Frančić: Budowa
słowotwórcza serbochorwackich kolektywów. Krakow, 1961, 81 str.), Jezik, 10,
1962-1963, br. 1, str. 28-31.
- Schuster-Šewc, Heinz: Vergleichende historische Lautlehre der
Sprache des Albin Moller, Berlin, Akademie-Verlag, 1958, 8°, X, 114 S. - Schwela, Christian
Gotthold: Die Flurnamen des Kreises Cottbus. Stronine meńa Chóśobuskego hobcereńa,
Ibid., 1958, 8°, XXII, 571 S, Landkarte. - Moller, Albin: Niedersorbisches Gesangbuch and
Katechismus, Budissin 1574, Ibid., 1959, 8°, IV, 316 S. - Riotte, Jules C. E.: Die
obersorbische Agenda von 1696, Text und Untersuchungen, Ibid., 1959, 8°, 71*, 150 S, 3
Taf., Kratylos, 8, 1963, H. 1, str. 88-92.
- Die Nachlaßausgaben der kaschubistischen Werke van Friedrich
Lorentz: Pomoranisches Wörterbuch, I: A-P, Berlin, Akademie-Verlag, J 958, 8°, XXIV, 692
S. - Der kaschubische Dialekt von Gorrenscyn, Ibid., 1959. - Gramatyka pomorska, I,
Wroclaw, Wyd. Polskiej Akademü nauk, 1958, 8°, VIII, 444 S. - II. Ibid., 1959, 8°, X,
445-867 S., Kratylos, 8, 1963, H. 2, str. 196-201.
- Štokavski dijalekat, u: Stjepan Babić, Jezik, Zagreb,
Novinsko poduzeće Privreda, 1963, (Školski leksikon), str. 118-121.
- Torlačka grupa dijalekata, u: Stjepan Babić, Jezik, Zagreb,
Novinsko poduzeće Privreda, 1963, (Školski leksikon), str. 122-123.
- Treći svezak "Filologije", Zadarska revija, 12,
1963, br. 3, str. 262-266.
- Vom Begriff der Richtung bei den phonologischen Oppositionen (Über
die phonologische Individualität des Reflexes des langen Jat im Standardijekavischen), Wiener
slavistisches Jahrbuch, 11, 1964, str. 141-147.
- Monografija o formiranju i raspadu praslavenskog jezika. (F. P. Filin:
Obrazovanie jazyka vostočnyh slavjan. AN SSSR, Moskva-Lenjingrad, 1962, 295 str.), Zbornik
za filologiju i lingvistiku, 7, 1964, str. 169-180.
- Milka Ivić: Pravci u lingvistici, Državna založba Slovenije,
Ljubljana 1963, 190 str., Jezik, 12, 1964-1965, br. 4, str. 123-126.
- Henrik Birnbaum: Syntagmatische and paradigmatische Phonologie
[Koreferat], u: Phonologie der Gegenwart, Graz-Wien-Köln, 1967, Wiener
slavistisches Jahrbuch, Ergänzungsband, 6, str. 344-348.
- Tko čeka - katkada i ne dočeka. Prve dvije knjige "Rječnika
hrvatskosrpskog književnog jezika" u nakladi Matice hrvatske i Matice srpske,
Zagreb/Novi Sad, 1967, Kritika, 1, 1968, br. 1, str. 25-37.
- O jednom izazivačkom izdanju. [O četverojezičnom terminološkom
rečniku], Kolo, 8, 1970, br. 2, str. 231-236.
- Štetne izrasline na rječniku korisnog bilja. (Slovar' poleznyx
rastenij na dvadcati evropejskix jazykax, Moskva, "Nauka", 1970.), Jezik, 19,
1971-1972, br. 2-3, str. 74-85.
- Uz jedno vrijedno, ali i kontroverzno akcentološko djelo -
razmišljanja o genezi, sustavu i normi. (Josip Matešić, Der Wortakzent in der
serbokroatischen Schriftsprache, Heidelberg, Carl Winter - Universitätsverlag,
1970, 8°, 345 str.), Jezik, 19, 1971-1972, br. 4-5, str. 123-139.
- Da, gramatika! Uz šesto izdanje "Pregleda gramatike hrvatskoga
književnog jezika", Hrvatska revija, 24, 1974, br. 4, str. 484-487.
- Josip Bratulić, Leksikon hrvatske glagoljice, Zagreb,
"Minerva" 1995., 191 str., Radovi Leksikografskoga zavoda "Miroslav
Krleža", 7, 1997, br. 6, str. 155-160.

|
|
HAZU
/ Academy /
Predsjedništvo
/ Presidency /
Članovi
/ Members /
Razredi
/ Departments /
Znanstvena vijeća i odbori
/ Counc. and
Com. /
Povijest
/ History
/
Kalendar događanja
Obavijesti
Jedinice u sastavu
/ Units /
Osobne stranice
/ Home pages /
Nakladnička djelatnost
Aktualni projekti
E-mail @hazu.hr
Telefonski
imenik
HRVATSKI
ENGLISH
|
||
Hristo Smirnenski-Izmirlijev (30. rujna 1898. - 18. lipnja 1923) [+ 2
prepjeva], Izvor, 1, 1948, br. 4-5, str. 253-258 [+250-252].
Pri la macedona literaturo [+ 3 prepjeva K. Miladinova, K. Racina,
makedonske folklorne poezije], La Suda Stelo, 15, 1952, No. 2 (122), str. 4-5; No.
3 (123), str 4-6.
Regionalno i dijalektalno u novijoj hrvatskoj lirici, Hrvatsko
kolo, 5, 1952, br. 4, str. 203-207.
O uvjetima za nastanak i razvoj dijalektalne poezije, Hrvatsko kolo,
5, 1952, br. 7-8, str. 463-467.
Pere Ljubić, Hrvatsko kolo, 5, 1952, br. 11-12, str. 735-736.
Suvremeni pjesnik kajkavskog Međimurja [O Nikoli Paviću], Hrvatsko
kolo, 6, 1953, str. 267-276.
Majakovski kod nas [+ 1 prepjev], Krugovi, 2, 1953, br. 9,
str. 755-757 [+ 757-762].
Novija hrvatska poezija. Zbornik pjesama za recitaciju, Kulturni
radnik, 6, 1953, br. 2, str. 81-84.
Časopis "Jezik" - potreba svakog kulturnog radnika, Kulturni
radnik, 6, 1953, br. 5, str. 244.
Uz zbirku Jakše Kušana, Kulturni radnik, 6, 1953, br. 7-8,
str. 379-380.
Uz dva nova djela Vladimira Majakovskog u našem prijevodu, Republika,
9, 1953, br. 12, str. 1084-1086.
Za jezičnu kulturu u glumi i recitaciji, u: Zbornik igrokaza i
recitacija, Zagreb, Savez kulturno-prosvjetnih društava Hrvatske, 1953, str. 90-102.
Balade Petrice Kerempuha, Krugovi, 3, 1954, br. 1, str. 63-66.
Eros Sequi, Dani na raskršću - I giorni a bivio, Riječka
revija, 3, 1954, br. 3-4, str. 191-192.
Cetineove čakavske ekloge (Pododbor Matice hrvatske, Split, 1954), Letopis
Matice srpske, 131, 1955, sv. 4, str. 391-392.
Antun Barac, Jugoslavenska književnost, Letopis Matice srpske, br.
3, 130, 1954, knj. 374, sv. 6, str. 522-523.
Pripovjedač Jakša Kušan, Republika, 10, 1954, br. 6, str.
501-505.
Ivo Jardas, Kitica mažurani, Riječka revija, 3, 1954,
br. 1-2, str. 65-66.
Rikard Katalinić-Jeretov, Odabrane pjesme, Riječka revija, 3,
1954, br. 3-4, str. 187-188.
Pjesnik smrti i zavičaja Fran Galović (Nakon 40. obljetnice njegove
pogibije), Krugovi, 4, 1955, br. 2, str. 162-165.
Uz pjesme i popevke Dragutina Domjanića, Krugovi, 4,
1955, br. 3-4, str. 289-293.
Borac na svim književnim frontama (Uz Šimićevu knjigu "Jezik
i pjesnik), Krugovi, 4, 1955, br. 6, str. 441-445.
Izdavačka iznenađenja u Zagrebu, Letopis Matice srpske, 131,
1955, knj. 375, sv. 5, str. 484-485.
Tin Ujević, Žedan kamen na studencu (Društvo književnika
Hrvatske, Zagreb, 1954), Letopis Matice srpske, 131, 1955, knj. 376, sv. 1-2, str.
169-171.
Gustav Krklec, Lica i krajolici, Letopis Matice srpske, 131,
1955, knj. 376, sv. 3, str. 284-285.
Uz Velesajam B. Pavlovića, Letopis Matice srpske, 131, 1955,
knj. 376, sv. 4, str. 419-421.
Zlatko Tomičić, Vode pod ledinom (Matica hrvatska, 1955), Letopis
Matice srpske, 131, 1955, knj. 376, sv. 6, str. 627-628.
"Bela žena" Branka V. Radičevića, Krugovi, 5,
1956, br. 2-3, str. 121-122.
Mihovil Kombol i Tin Ujević, Letopis Matice srpske, 132,
1956, knj. XII, sv. 2, str. 171-174.
Akcent na dnevnom redu, Republika, 12, 1956, br. 4,
str. 7.
Dva pjesnika Latinske Amerike, Stvaranje, 11, 1956, br. 4,
str. 285-286.
Četrdeset mladih u Zagrebu, Život, 5, 1956, br. 4, str.
249-252.
Makedona lingvo [+ 2 prepjeva S. Janevskog i K. Miladinova +
bilješke o K. Racinu, S. Janevskom i K. Miladinovu], La Suda Stelo, 20, 1957, no.
6 (156), str. 97, 99-100, 105.
Revolucija, poezija i Majakovski [+ 4 prepjeva], Zadarska revija, 65,
1957, br. 3, str. 197-201 [+ 201-209].
Jedna epizoda iz Jukićeva života prema spisima u Državnom arhivu u
Zadru (U povodu stote obljetnice smrti), u: Karin, dr Karlo, Ivan fra
Franjo Jukić, Prilozi prigodom komemoracije 100-godišnjice njegove smrti, Sarajevo,
1957, str. 40-45.
Čakavska lirika Pere Ljubića, u: Pere Ljubić, Izabrani stihovi.
Priredio i izbor izvršio dr Dalibor Brozović, Split, Matica hrvatska, 1957, str.
55-62 ; Bio-bibliografska nota s napomenom o ovom izdanju, u: ibidem, str. 63-64;
Bilješka o Ljubićevu jeziku, naglasku i rječniku + Tumač, u: ibidem, str.
65-68.
Zanimljivi Jukićevi dokumenti u Zadarskom arhivu, Zadarska revija,
6, 1957, br. 3, str. 265-266.
Peta obljetnica smrti Pere Ljubića, Zadarska revija, 6, 1957,
br. 4, str. 398-399.
O modernoj hrvatskoj dijalektalnoj poeziji, u: Antologija novije
kajkavske lirike. Ur. Nikola Pavić, Zagreb, Lykos, 1958, str. 9-22.
Jedna originalna knjiga pripovijesti [O J. Stovičeku], Zadarska
revija, 7, 1958, br. 4, str. 345-346.
Dva priloga proučavanja Petra Zoranića, Zadarska revija, 8,
1959, br. 1, str. 70-81.
Jurij Oleša: Zavist, Zadarska revija, 8, 1959, br. 1, str.
125-126.
Kronika "Usmene Zadarske revije", Zadarska revija,
8, 1959, br. 1, str. 135-136.
O izvorima pjesničke snage u Kranjčevićevu jezičnom izražaju, Zadarska
revija, 9, 1960, br. 5, str. 345-358.
Antunu Barcu in memoriam. Uz petu obljetnicu smrti, Zadarska
revija, 9, 1960, br. 6, str. 456-460.
Treće izdanje Jelenovićeve antologije moderne čakavske poezije.
Nova čakavska lirika. Sastavio i uredio Ive Jelenović, Zagreb, Matica Hrvatska, 1961,
str. 280, Mogućnosti, 8, 1961, br. 12, str. 1304-1310.
Prof. Ljubomir Maštrović (Nin 7. travnja 1893. - Zadar 10.
studenoga 1962) In memoriam, Zadarska revija, 11, 1962, br. 6, str. 515-517.
Bilješka o piscu, u: Marin Franičević, Vitar u korenu,
Zagreb, Zora, 1963, str. 149-151.
Uz češki prijevod Krležinih Balada. (Miroslav Krleža: Balady
Petrici Kerempuha. Praha 1963. Statní nakladatelství krásné Literatury a umeí, 139
str.), Mogućnosti, l0, 1963, br. 12, str. 1336-1342.
Hristo Smirnenski-Izmirliev, bugarski revolucionarni pjesnik. Uz 40.
obljetnicu smrti (1898-1923) [+ 5 prepjeva], Zadarska revija, 12, 1963, br. 2, str.
166-167 [+ 167-170].
Razvitak i rast. Povodom čakavske zbirke pjesama Marina
Franičevića "Vitar u korenu", Republika, 19, 1963, br. 1, str. 42-43.
Obnovljeno "Kolo", Zadarska revija, 12, 1963, br. 1,
str. 73-75.
[Bohuslav Havránek], Zadarska revija, 13, 1964, br. 3, str.
185-186.
Katalog ostataka Maćice serbske, Mogućnosti, 12, 1965, br.
9, str. 979-981.
[Diskusijski prilozi], Slavjanska filologija, Ezikaznanie, 7,
1965, str. 118, 235-236, 335-336.
Jat, u: Stjepan Babić, Jezik, Zagreb, Panorama, 1965,
(Školski leksikon), str. 110.
Kajkavsko narječje, u: Stjepan Babić, Jezik, Zagreb,
Panorama, 1965, (Školski leksikon), str. 118-125.
Štokavsko narječje, u: Stjepan Babić, Jezik, Zagreb,
Panorama, 1965, (Školski leksikon), str. 265-273.
Torlačko narječje, u: Stjepan Babić, Jezik, Zagreb,
Panorama, 1965, (Školski leksikon), str. 278-281.
O jeziku ove knjige, u: Zvane Črnja, Žminjski libar, Rijeka-Pula,
Matica hrvatska, 1966, str. 116-117; Pogovar, u: ibidem, str. 121-124.
[Diskusijski prilog], u: Phonologie der Gegenwart, Graz-Wien-Köln,
1967, Wiener slavistisches Jahrbuch, Ergänzungsband, 6, str. 156.
Još jedan hrvatskosrpski jezikoslovni promašaj, Dometi,
1968, br. 1, str. 102.
Odgovor dr R. Lötzschu, Letopis Instituta za serbski
ludospyt, Rjad A, 15/1, 1968, str. 86-87.
Diskusioni prilozi k referatima tiskanima u zborniku "Přinoški
k serbskemu rěčespytej", Letopis Instituta za serbski ludospyt, Rjad
A, 15/2, 1968, str. 220-226.
Zapostavljene discipline, Odjek, 22, 1969, br. 21-22, str. 9.
Predgovor, u: Radovan Vidović, Kako ne valja - kako valja
pisati, Zagreb, Matica hrvatska, 1969, str. 7-10.
[Diskusijski prilozi], u: Simpozijum Predslavenski etnički
elementi na Balkanu u etnogenezi Južnih Slovena, održan 24-26. oktabra 1968. u
Mostaru, Sarajevo, ANU BiH, 1969, str. 118-119, 292-294, 301. (Posebna izdanja ANU BiH,
12, Centar za balkanološka ispitivanja, 4)
O društvenim korijenima međunacionalnih problema i o njihovu
pojavnom i motivacionom vidu. [Diskusijski prilog za okruglim stolom na temu
"Nacionalno i klasno", Split, prosinac 1969.] Vidik, 16, 1969, br. 16-17,
str. 16-27.
O unitarizmu kao agresivnoj malodušnosti i o problemu nacionalnih
manjina. [Diskusijski prilog za okruglim stolom na temu "Nacianalno i klasno",
Split, prosinca 1969.], Vidik, 16, 1969, br. 16-17, str. 41-44.
O ekonomskoj podlozi unitarizma, centralizma i šovinizma.
[Diskusijski prilog za okruglim stolom na temu "Nacionalno i klasno", Split,
prosinca 1969.] Vidik, 16, 1969, br. 16-17, str. 45.
O perspektivama i putovima rješenja. [Diskusijski prilog za okruglim
stolom na temu "Nacionalno i klasno", Split, prosinca 1969.], Vidik, 16,
1969, br. 16-17, str. 52-53.
[Diskusijski prilog], u: Klasno i nacionalno u suvremenom
socijalizmu, knj. II, Zagreb, Naše teme, 1970, str. 152-154.
Epitaf Bijafri, Kritika, 3, 1970, br. 10, str. 60-66.
In memoriam. Akademik prof. dr Mate Hraste (1897-1970), Zadarska
Revija, 19, 1970, br. 6, str. 620-621.
[Diskusijski prilog], Dometi, 4, 1971, br. 6, str. 46-51.
O suvremenim jezičnim kretanjima i protuslovljima. Jedna burna
i plodna godina, Odjek, 24, 1971, br. 2, str. 9-10.
Predgovor, u: Vladimir Anić, Jezik Ante Kovačića,
Zagreb, Školska knjiga, 1971, str. 3-7.
Uz pjesme i popevke D. Domjanića, u: Dragutin Domjanić, Za
zbogom, Zagreb, Matica hrvatska, 1972, str. 270-274.
[Dopis Politici], Hrvatska revija, 24, 1974, br. 4, str.
495-496.
Moja (za "Oko") konačna riječ o jednoj gramatici, Hrvatska
revija, 24, 1974, br. 4, str. 490-491.
[Diskussion], u: Phonologica 1972, Akten der Zweiten
Internationalen Phonologie-Tagung Wien, 5-8. September 1972, München-Salzburg, W. Fink
Verl., 1975, str. 113-114, 281.
[Diskusijski prilozi], Acta Baltico-Slavica, 9, 1976, str. 26,
69, 80-81.
[Diskusijski prilozi], u: Krste P. Misirkov i
nacionalno-kulturniot razvoj na makedonskiot narod do osloboduvanjeto, Skopje,
Institut za makedonski jazik K. Misirkov, 1976, str. 219, 225-226.
Nepoznata novčanica iz serije "Jugolira", Obol, 14,
1976, br. 28-29, str. 57-62.
Norme kulture. O općim jezičnim i izvanjezičnim uvjetovanostima
standardnonovoštokavske pravopisne problematike, Odjek, 30, 1977, 15-28. februar
1977, br. 4, str. 12.
[Diskusijski prilozi], Treći program. Radio-Sarajevo, 6,
1977, br. 16, str. 462, 466-468, 469-470, 474. (Okrugli sto: Standardni jezik i
standardizacija u jeziku)
Uz stotu obljetnicu pogibije Hrista Boteva, Zadarska revija, 26,
1977, br. 1, str. 76-79.
Njegoševu zlatnom perunu iz godine 1851, Numizmatika, 6,
1978, str. 65-67.
Vladimir Janković. 9. IV 1903-24. I 1979, Radovi Filozofskog fakulteta
u Zadru, 18, 1978-1979, str 323-327.
Jezik, teorija i praksa. Sociolingvistička i usporedna razina pri
istraživanju jugoslavenskih (standardnih) jezika u (južno)slavenskim, evropskim i općim
okvirima, Odjek, 32, 1979, 15-31. XII 1979, br. 24, str. 8.
(O profesoru Miroslavu Kravaru + Bibliografija), ibidem, 24,
Razdio filoloških znanosti (14), 1984/1985, str. 5-10.
Sociolingvistički aspekti standardizacije romskog jezika, Odjek,
39, 1986, 1-31. juli 1986, br. 13-14, str. 7.
Pisac i riječ, Republika, 42, 1986, br. 3-4, str. 404-407.
Da, gramatika!, u: Stjepan Babić, Hrvatski jezik u političkom
vrtlogu, Zagreb, 1990, str. 28-32. Moja (za "OKO") konačna riječ o jednoj
gramatici, u: ibidem, str. 34-41. Dopis Politici, u: ibidem, str. 41-42.
Otrovni jezici o tobožnjem jezičnom otrovu časopisa "Jezik", u: ibidem,
str. 84-89.
Riječ po riječ - protiv velike Srbije, Kolo, 1991, br. 4,
str. 94-121.
Uz izdavanje hrvatskih dinara, u: Zlatko Jakuš, Hrvatski dinar,
Zagreb, MGC, 1991-1992, str. 2.
Mnogostruko nadmašeni prethodnici, u: Taj hrvatski. Priredio
Ante Selak, Školske novine, Zagreb, 1992, str. 173-176.
Što je lijeva, što desna strana, u: ibidem, str. 205-208.
Kulturne i civilizacijske osobine hrvatskoga nacionalnog bića, u: Duhovna
obnova Hrvatske, Zagreb, 1992, str. 83-86.
On the Historical-Comparative and Typological classifications of
Slavic Idioms, u: XI. Mezinárodny zzjazd slavistov. Zborník resumé, Bratislava,
Veda, 1993, str. 313.
Srebrenjak ili srebrnjak?, Numizmatičke vijesti, 335, 1993,
br. 1(46). str. 179-180.
O otvorenim pitanjima hrvatskog pravopisa, Prevoditelj, 18,
1993, br. 58-59, str. 10-15.
Programska stajališta HDZ-a o hrvatskome jeziku, Jezik, 41,
1993-1994, br. 3, str. 83-85.
[Okrugli stol Srbi i Hrvati. Diskusijski prilog], Erasmus,
1994, br. 5, veljača 1994, str. 71.
Zlatko Vince (1922.-1994.), Ljetopis HAZU, 98, 1995, str.
506-507.
Predgovor, u: Dr. Franjo Tuđman, S vjerom u samostalnu Hrvatsku,
Zagreb, Narodne novine, 1995, str. 5-9.
[Pozdravni govor], u: Hrvati u Bosni i Hercegovini, Mostar,
1995, str. 17-19.
Pozdravna riječ, u: Krležini dani u Osijeku 1993,
Osijek-Zagreb, HAZU, 1995, str. 213-214.
[ Prigodni govor prilikom otvaranja kovnice] , Numizmatičke
vijesti, XXXVII, 1995, br. 1 (48), str. 96-98.
[Pozdravna riječ], u: Hrvati u Bosni i Hercegovini. Ciljevi i
mogućnosti, Mostar-Toronto, 1996, str. 17-19.
[ Prilog raspravi] , Što je globalno a što lokalno u području
ljudske reprodukcije, Zagreb, Hrvatska udruga Rimskog kluba, 1996, str. 139-140.
[ Prilog raspravi] , Prilog raspravi o dugoročnoj i globalnoj
viziji Hrvatske, Zagreb, Hrvatska udruga Rimskog kluba, 1996, str. 141-142, 148.
[ Hrvatski leksikon, Razgovor] , Kolo, 5, 1996, br. 4, str.
216-218.
28. godišnja konvencija američkih slavista 1996, Jezik, 44,
1996-1997, br. 4, str. 159-160.
Prilog za razlikovnu gramatiku, Državnost, 1, 1997, br. 1,
str. 81-88.
U onom strašnom času – i danas, Državnost, 1, 1997, br.
2, str. 141-150.
[Trebamo li kazališnu enciklopediju], Glumište, 1, 1998, br.
2, str. 104.
Kial eldoni militan lirikon en esperanto? Okaze de antologio de la
nuntempa kroata milita liriko, tempo, 17, 1998, br. 2, str. 8.
Proslov, u: 250 godina kulture štednje i novčarstva na
povijesnom hrvatskom tlu, Zagreb, Privredna banka, 1998, str. 10-13. Novac Republike
Hrvatske, u: ibidem, 259-263, 268-274, 436-455.
Jezik kao element samoidentifikacije, Stećak, 5, 1998, br.
56, str. 16-17, br. 57, str. 11.
Papirni i kovani novac Republike Hrvatske, Paper Money and Coins of
the Republic of Croatia, u: 2. međunarodni numizmatički kongres u Hrvatskoj. Programi
i sažeci radova, Opatija, 1998, str. 22-23.
Srebrenjak posvećen hrvatskomu jeziku, Jezik, 46, 1998-1999,
br. 2, str. 80.
Demokracija u Hrvatskoj je hrvatska demokracija, u: Izlazak iz
hrvatske šutnje 28. veljače 1989.-1999., Zagreb, Hrvatska kulturna zaklada –
Hrvatsko slovo, 1999, str. 55-59. Deset godina poslije, ibidem, str. 101-105.
Pisano sjećanje, Za slobodu i pravicu. Stjepan Sulimanac - Naš
Štefina, u. Spomen knjiga. Deset godina Hrvatske demokratske zajednice,
HDZ, Zagreb, 1999, str. 163-165. Jedno desetljeće prohujalo, ibidem, str. 323-325.
Predgovor, u: Vladimir Srb, Branko Matić, Kovani novac Republike
Hrvatske, Zagreb, 1999, str. 9-10. Forward, ibidem, 35-36; Vorwort, ibidem,
61-62.
Hrvatski novac XX. stoljeća, Matica, 49, 1999, br. 1, str.
16-17, 19.
Predgovor, u: Hrvatska enciklopedija, 1, A-Bd, Leksikografski
zavod Miroslav Krleža, Zagreb, 1999, str. VII-VIII.
O jeziku dr. Franje Tuđmana, Jezik, 47, 1999-2000, br. 2,
str. 41-43.
Papirni i kovani novac Republike Hrvatske. Sažetak, Zbornik
radova 2. međunarodnog numizmatičkog kongresa u Hrvatskoj, Zagreb, Hrvatsko
numizmatičko društvo, 2000, str. 245-246.
Iz govora akademika Dalibora Brozovića, predsjednika Hrvatskog
saveza za esperanto, na Prvom kongresu hrvatskih esperantista u Zagrebu 31. 5. 1997., Esperantski
mozaik, Osijek, Esperantsko društvo "Liberiga stelo", 2000, str. 90-94.
O Hrvatskoj enciklopediji, Hrvatska misao, 4, 2000, br. 15-16,
str. 289-291.
In memoriam – Igor Gostl (1938.-1999.), Radovi Leksikografskoga
zavoda Miroslav Krleža, 2000, knj. 9, Razdio za leksikografiju, enciklopediku, i
informatiku, sv. 7, str. 221-223.
The Balkans - the European Babylon, The Balkans in the New
Millenium. Abstracts, Skopje, MANU, 2001, 10.
Deset godina od izdavanja prve poštanske marke Republike Hrvatske,
u: Dan marke 1991.-2001, Zagreb, Hrvatska pošta d.d., 2001, str. 11-14.
O Stjepanu Babiću kao polemičaru, u: Stjepan Babić, Hrvatska
jezikoslovna prenja, Nakladni zavod Globus, Zagreb, 2001, str. 311-312.
|


mini|Kip Petra Hektorovića ispred Tvrdalja u Starom Gradu.
230px|minijatura|desno|Kuhinja u kući pjesnika Petra Hektorovića u Tvrdalju.
Petar Hektorović (Hvar, 1487. – Hvar, 13. ožujka 1572.), hrvatski renesansni pjesnik i erudit.

Odlikovao se i glazbenim i graditeljskim znanjem, pa je ostavio više notnih zapisa bugaršćica i lirskih pjesama koje su mu pjevali hvarski ribari, a svoj glasoviti ljetnikovac Tvrdalj u Starome Gradu, danas jedinstveni spomenik kulture, sam je i projektirao i gradio po načelu potpune funkcionalnosti svake i najmanje arhitektonske pojedinosti.

Njegovo Ribanje i ribarsko prigovaranje (Mletci, 1568.), vrsno je pjesničko djelo, ribarska ekloga, putopis, dokumentarna reportaža, refleksivnodidaktični spjev, a ujedno i pjesnička poslanica Jeronimu Bartučeviću, sve to u isti mah – ono je i djelo koje upućuje na povijesnu i neraskidivu svezu između hrvatskog usmenog i umjetnog pjesničkog stvaranja.http://www.jstor.org/stable/2857180  Dvije bugarštice i dvije folklorne pjesme, što ih je Hektorović unio u svoje djelo, potvrđuju da su ta dva stvaralačka tijeka uvelike izvorna i jedinstvena.

U jednom je svojem zapisu ostavio svjedočenje o seobama Hrvata na talijanske obale, Hrvata čiji su potomci današnji Hrvati iz Molisea.Ivo Marinović, Antonio Sammartino, Baldo Šutić: Korijeni – Hrvati Biokovlja i Donje Neretve u Italiji/Radici – Croati del Biokovo e della Bassa Narenta in Italia , uvod "... e al loro esodo di cinque secoli addietro "sull'altra parte del mare". Il viaggio per il quale lo scrittore croato Hektorović disse "... da un lato le acque, dall'altro soffiano venti; da un altro ancora la potestà turca...", condusse a una meta senza ritorno, facendoci percepire come dentro di sé avvertiva tutta l'incertezza che lo attendeva in quei nuovi luoghi."

 Izvori

Kategorija:Hrvatski književnici
Kategorija:Hrvatski pjesnici
Kategorija:Hrvatski putopisci
Kategorija:Renesansni književnici
Kategorija:Životopisi, Stari Grad
Kategorija:Hrvatsko plemstvo

Question: when was his ribanje i ribarsko prigovaranje written

Question: who is his ribanje i ribarsko prigovaranje a poetic

Question: who wrote the poetic work his ribanje i ribarsko prigovaran

Question: what is the name of petar hektorovic's poetic work

Question: who are the subjects of his ribanje i ribarsko prigovaran

Question: how many folklore songs did hektorovich incorporate into his work

Question: what type of work is his ribanje i ribarsko prigovaran

His Ribanje i ribarsko prigovaranje ( Mletci , 1568 ) is a very poetic work , a fishery ekloga , a journey , a documentary reportage , a refleksivnodidactic song , and also a poetic message to Jeronimu Bartučeviću , all this in the same mah – that is also a work that points to the historic and unrashidive bond between the Croatian oral and artificial poetic creation .

Two Bulgarians and two folklore songs , which Hektorovich incorporated into his work , confirm that these two creative courses are very original and unique .

Njegovo Ribanje i ribarsko prigovaranje (Mletci, 1568.), vrsno je pjesničko djelo, ribarska ekloga, putopis, dokumentarna reportaža, refleksivnodidaktični spjev, a ujedno i pjesnička poslanica Jeronimu Bartučeviću, sve to u isti mah – ono je i djelo koje upućuje na povijesnu i neraskidivu svezu između hrvatskog usmenog i umjetnog pjesničkog stvaranja. Dvije bugarštice i dvije folklorne pjesme, što ih je Hektorović unio u svoje djelo, potvrđuju da su ta dva stvaralačka tijeka uvelike izvorna i jedinstvena.

His Ribanje i ribarsko prigovaranje (Mletci, 1568) is a very poetic work, a fishery ekloga, a journey, a documentary reportage, a refleksivnodidactic song, and also a poetic message to Jeronimu Bartučeviću, all this in the same mah – that is also a work that points to the historic and unrashidive bond between the Croatian oral and artificial poetic creation. Two Bulgarians and two folklore songs, which Hektorovich incorporated into his work, confirm that these two creative courses are very original and unique.

Con questo libro Ivo Marinović, Antonio Sammartino e Baldo utić, infaticabili ricercatori della storia dei loro luoghi d'origine, ci regalano ancora una pagina di storia scritta, innalzando così un monumento alla gente del Biokovo e della Narenta e al loro esodo di cinque secoli addietro "sull'altra parte del mare". Il viaggio per il quale lo scrittore croato Hektorović disse "... da un lato le acque, dall'altro soffiano venti; da un altro ancora la potestà turca...", condusse a una meta senza ritorno, facendoci percepire come dentro di sé avvertiva tutta l'incertezza che lo attendeva in quei nuovi luoghi. La migrazione, attraverso un filo ininterrotto che ha caratterizzato la storia europea e della nostra gente fiduciosa di poter porre le basi per una vita nuova e più sicura, è un tassello del mosaico storico di tutte le emigrazioni dal territorio biokovo-narentano.

Question: in which country was petar hektorovic born

Question: who said da un lato le acque dall'altro soffiano

"Il viaggio per il quale lo scrittore croato Hektorović

Question: what is the name of the group of croatians who are known as the '

Question: who has played for croatia biokovo and radici

Question: what did petar hektorovic say about lato le acque

Question: list of all the croatians who have played in the european cup

Ivo Marinović , Antonio Sammartino , Baldo Šutić : Korijeni – Croati Biokovlja and Donje Neretve in Italy / Radici – Croati del Biokovo e della Bassa Narenta in Italy , introduction " ... e al loro esodo di cinque secoli addietro " sull'altra parte del mare " .

Il viaggio per il quale lo scrittore croato Hektorović said " ... da un lato le acque , dall'altro soffiano venti ; da un altro ancora la potestà turca ... " , condusse a una meta senza ritorno , facendoci percepire come dentro di sé avvertiva tutta l'incertezza che lo attendeva in quei nuovi luoghi . "

Ivo Marinović, Antonio Sammartino, Baldo Šutić: Korijeni – Croati Biokovlja and Donje Neretve in Italy/Radici – Croati del Biokovo e della Bassa Narenta in Italy, introduction "... e al loro esodo di cinque secoli addietro "sull'altra parte del mare". Il viaggio per il quale lo scrittore croato Hektorović said "...da un lato le acque, dall'altro soffiano venti; da un altro ancora la potestà turca...", condusse a una meta senza ritorno, facendoci percepire come dentro di sé avvertiva tutta l'incertezza che lo attendeva in quei nuovi luoghi."


Stevan Hristić (Beograd, 19. lipnja 1885. – Beograd, 21. kolovoza 1958.) bio je jedan od najistaknutijih srpskih skladatelja u prvoj polovici 20. stoljeća.

 Životopis
Stevan Hristić školovao se na čuvenom Leipziškom konzervatoriju, koji je njegovom radu dao solidne profesionalne temelje. U razdoblju prije Prvog svjetskog rata boravio je i u Moskvi, Parizu i Rimu. Upoznat s glazbeno-stilskim tendencijama ondašnje Europe i oslanjajući se na tradiciju srpskog glazbenog romantizma i nacionalne boje (posebno samoga Mokranjca), stvorio je osebujan glazbeni jezik koji je bio mješavina folklornih utjecaja i kasnoromantičarskih, impresionističkih i verističkih elemenata u melodici, harmoniji i instrumentaciji, zbog čega je njegova glazba bila slušljiva i bliska širokoj publici. Pred premijeru baleta "Ohridska legenda" izjavio je:

„Gledao sam, prije svega, da ovo djelo napišem tako da bude pristupačno i jasno. Da ga razumije šira publika, da na nju što snažnije djeluje, a da njegova tehnička obrada zadovolji onih deset-petnaest stručnjaka što će biti tamo...”

Njegov najznačajniji doprinos razvoju kulturnog života Srbije je osnivanje i vođenje Beogradske filharmonije. Usporedno s tim, bio je i ravnatelj Beogradske opere u razdoblju od 1924. do 1935., a 1937. je jedan od osnivača i prvih profesora Glazbene akademije, a kasnije i jedno vrijeme njen rektor. Nakon Drugog svjetskog rata, 1945. sudjeluje u osnivanju Udruženja skladatelja Srbije, čiji je jedan od prvih predsjednika, a bio je i prvi predsjednik Saveza skladatelja Jugoslavije (osn. 1950.). Osim ovih funkcija, nosio je i najvišu akademsku titulu, budući članom, najprije dopisnim (1948. – 1950.), a zatim i redovnim (od 1950.) Srpske akademije znanosti i umjetnosti (SANU).

Ipak, najviše zasluga nosi za svoje stvaralaštvo. Ono počinje pisanjem scenske glazbe za komad s pjevanjem "Čučuk Stana" (1907.), a do kraja svog života je napisao i mnoge solo pjesme, nekoliko zborskih djela, dvije koncertantne kompozicije, "Simfonijsku fantaziju za violinu i orkestar" (diplomski rad u Leipzigu) i "Rapsodija za klavir i orkestar". Njegova najznačajnija i najpoznatija, djela su (prvi u srpskoj glazbi) oratorij "Uskrsnuće", izvanredno "Opijelo u b-molu", jedina dovršena opera "Suton" i, kao njegovo najpoznatije, a vjerojatno i najkvalitetnije djelo, balet "Ohridska legenda".

 Djela (izbor)
 Uskrsnuće (oratorij) (1912.)
 Suton (opera)  (1925.)
 Ohridska legenda (balet) (1948.)

 Izvori

 Vanjske poveznice
www.riznicasrpska.net / Muzika: Stevan Hristić
www.zlatiborvesti.com – Vreme teče, mi se podsećamo...
Discogs.com – Stevan Hristić (diskografija)

Kategorija:Srbijanski glazbenici
Kategorija:Skladatelji
Kategorija:Glazbenici iz Beograda
Kategorija:Sto najznamenitijih Srba po SANU

External links www.riznicasrpska.net

Догодило се на данашњи дан – 19. јун
1623. – Рођен је Блез Паскал, француски филозоф, књижевник и научник. Врло млад се истакао својим проналасцима у области математике и физике – са шеснаест година објавио је рсправу о коничним пресецима, а законе у физици и математици објављивао је до своје 24. године, после чега се одао филозофији и религији („Мисли“). Основао је рачун вероватноће, пронашао хидрауличну пресу и машину за рачунање. Утврдио је да притисак ваздуха опада са висином и да се помоћу барометра може утврдити висина брегова.
1862. – У САД-у је законом укинуто ропство.
1885. – Рођен је српски композитор и диригент Стеван Христић, члан Српске академије наука и уметности, обдарени полифоничар који је основно надахнуће црпао из народних мотива, један од оснивача Музичке академије у Београду, шеф Београдске филхармоније, диригент Народног позоришта, директор Опере и први председник Савеза композитора Југославије. Музичко образовање стекао је у Београду, Риму, Бечу, Лајпцигу, Москви и Паризу. Дела: оркестарска „Симфонијска фантазија“, „Рапсодија“, „Врањанска свита“, „Поема зоре“, „Марш слободе“, „Скице за клавир“, музичка драма „Сутон“, балет „Охридска легенда“, ораторијум „Васкресење“, сценска музика за драме „Чучук Стана“, „Сунце“, „Лазарево васкрсење“, „Уображени болесник“, „Хамлет“, „Вечити младожења“, „Бура“, хорови, соло песме.
1886. – Рођен је српски сликар Јован Бијелић, члан Српске академије наука, један од најзначајнијих југословенских ликовних стваралаца између два светска рата. Студирао је у Сарајеву, Кракову, Паризу и Прагу. Сценограф (потом и шеф сликарске радионице) Народног позоришта у Београду, где је живео до смрти, постао је 1919. Сликао је портрете, пејзаже, мртву природу и композиције. Прошао је неколико фаза у којима је изражен утицај кубизма у скулптурској концепцији чврсто моделоване форме и шкртости палете, а потом је под утицајем фовизма стварао колоритна дела изузетне сочности и чулне експресије. У последњој фази, растварао је предмете узнемиреним потезима боје. Имао је приватну школу из које је изашао низ сликара. Дела: „Портрет девојке“, „Купачица“, „Јајце“, „Кћи уметникова“, „Двориште“, „Женски акт“, „Сарајево“, „Портрет старице“.
1917. – Енглески краљ Џорџ V је, по завршетку Првог светског рата, наложио члановима британске краљевске породице да изоставе своје немачке титуле и презимена и узму као једино име – Виндзор.
1931. - Инсталирана је прва фотоелектрична ћелија – направа за претварање светлосне енергије у електричну.
1940. – У Чикагу се појавио први стрип „Brenda Starr„, чији је аутор била жена.
1963. – Две руске свемирске експедиције вратиле су се на Земљу.
1981. – У Јужној Африци је изложена најтежа поморанџа на свету. Тежила је 2,5 килограма.

Question: what website is stevan hristić on

External links www.riznicasrpska.net

Question: who is the best selling singer of all time

External links www.riznicasrpska.net

Question: what is stevan hristić's website

External links www.riznicasrpska.net

Question: where does stevan hristić get his information

External links www.riznicasrpska.net

Question: where can i find links to stevan hristić

External links www.riznicasrpska.net

Question: stevan hristić is famous for his work in which field

External links www.riznicasrpska.net

/ Music : Stevan Hristić www.zlatiborvesti.com

External links www.riznicasrpska.net / Music: Stevan Hristić www.zlatiborvesti.com


Suton je opera u jednom činu prema drugom dijelu Dubrovačke trilogije Iva Vojnovića.

 O operi
Jedina opera Stevana Hristića, koja je prvi put izvedena 1925. u Narodnom kazalištu u Beogradu (tada Kraljevina SHS).

Za libreto opere skladatelj je uzeo Suton, središnji dio Dubrovačke Trilogije, koji opisuje propadanje patricijskog Dubrovnika. Hristić se skoro u potpunosti držao Vojnovićevog teksta, čak su i didaskalije doslovno preuzete, tako da je jezik opere jednak jeziku djela, a to je dubrovački govor ranog 19. stoljeća. Samo je u tri slučaja skladatelj odstupio od dramskog predloška i to:
Značajno je skratio Orino prepričavanje kronike Vlađa Beneše u V. prizoru, koje je potisnuo u drugi plan radnje u odnosu na glavni ženski lik, Pavle.
U X. prizoru ubacio je cijeli menuet koji plešu Made i Ore sa Sabom, sjećajući se nekadašnjih zabava na Dubrovačkom dvoru.
U ljubavnoj sceni Pavle i Luja, u XI. prizoru, jer nije bilo tekstualnog predloška za ariju Luje, napisao je ariju na osnovi pjesme Snovi pjesnika Jovana Dučića.

Opera se odigrava na jednom mjestu, u kući posljednjeg dubrovačkog kneza, pokojnog Nikše Beneše, na Pustijerni u Gradu, godine 1832., nakon pada Dubrovačke Republike pod vlast Francuza i Austrije. Udovica Mara Nikšina Beneša je uz svoje tri kćeri, Madu, Oru i Pavlu, među posljednjim pripadnicima aristokratskog sloja Dubrovnika u nestajanju. Njihova materijalna propast je potpuna i dovela ih je do siromaštva, a društveni kontakt održavaju samo s dvojicom "živih leševa", starim gosparima Lucom i Sabom.

 Sinopsis
Radnja opere počinje u suton jednog ranoproljetnog dana, dok se u daljini čuje "jeka zvona što pozdravljaju Gospu". Gospa Mara je zamišljena i brine se o novcima koje joj duguje trgovac Vasa, ali ona se ne želi ponižavati tražeći od njega taj dug. Sve je propalo što su posjedovali, a kuća koju imaju na Cavtatu je prazna. Ipak, ona ju ne želi da prodati kapetanu Luju, jer bi mogao reći "zvala me je na sijelo, da joj platim kafu". Ulazi Kata, služavka kod Mare i kori gospu Maru što drži prozore otvorene, jer brine za njeno već narušeno zdravlje. Dolaze i kćeri s večernje službe. Noć je pala. Pavle prekorava majku da "njene ruke ne predu više zlato, ne zamataju više svilu ... za dinar trudiš majko!". Mara je potresena što joj je istina sasuta u lice, ali ostaje čvrsta i dostojanstvena: "Otkad se vlastela nemadu ponosit' svojom mizerijom? Ako je Dubrovnik u sužanjstvu, budimo i mi u tuzi.". Made i Ore se zabavljaju pričom o njihovom pretku kojeg je primio car Karlo V. Pavle je bijesna na sestre što se zanose takvim stvarima kada im kuća propada. One su šokirane i odlaze. Dolazi trgovac Vasa vratiti dug, a Mara vjeruje da je to odgovor na njene molitve, ne znajući da ga je u stvari Kata zvala. Ipak, pred Vasom se ponaša nehajno u vezi novaca i kaže da "nije bilo zaisto preše". No, kad Vasa ode, grčevito uhvati kesu s novcima i ode. Kata je tužno otprati pogledom uz riječi "Ko je gospar, je gospar!". U kuću dolazi kapetan Lujo, u koga je Pavle zaljubljena, i moli je da se uda za njega. Ali, ona zna da bi u tom slučaju to psihički uništilo njenu majku, jer je Lujo običan pučanin, sin kmeta. Lujo je preklinje, ali ona kaže: "Tko izvuče samo jednu ploču iz ovijeh raspucanijeh mira, propada nam dvor, umire nam gospodstvo!" i upita ga: "Bi li ti, kapetane, napustio brod koji se topi?". Ulaze i njena majka i sestre i pozdravljaju se s Lujom, koji mora ići na brod i iz Dubrovnika. Dolaze i stari gospari, Luco i Sabo, koji zajedno s Benešinima spominju stara vremena i balove kojih je nekada bilo u Dubrovniku. Lujo i Pavle ostaju sami i ona ubrzo odlučuje poći s njim, ali ipak ostaje. Očajna, znajući da ako još jednom vidi Luja, da ga neće moći odbiti, pomišlja i na samoubojstvo. Ona govori majci o ljubavi koju osjeća prema Luji, ali Mara je samo kori: "Što si mislila da ću reći? Pođi s njime?". Pavle tada u krajnjem očajanju pred majkom odseca kosu i odlučuje da kao i tetka njenog oca, Marija Orsola Bobali, ode u samostan i "načini se dumna" jer "moram umrijeti svijetu, kad već ne mogu životu". Mara ostaje sama, shrvana gubitkom djeteta zbog rigidnih pravila vlastelinskog života u propadanju.

 Likovi i Uloge

(prema autografu klavirskog izvoda opere)

Mara Nikšina Benešavladika dubrovačka(68 godina)contraltoMadeOrePavlenjezine kćeri(42 godine)(36 godina)(27 godina)sopranosopranosopranoKatadjevojka u Mare(60 godina)mezzosopranoLujo Lasićkapetan pomorski(32 godine)tenoreVasotrgovac(40 godina)baritonoSabo Šiškov ProkuloLuco Orsatov Volcovlastela dubrovačka(62 godine)(78 godina)tenorebassoJedna 'kozica'nema uloga

 Poveznice
 Ivo Vojnović: Dubrovačka trilogija (Srpska književna zadruga, 1927.) - kompletno delo

 Libreto opere na sr.wikibooks.com

Kategorija:Opera
Kategorija:Srbijanska scenska umjetnost

Ivo Vojnović: Dubrovačka trilogia (Serbian Literary Society, 1927) - complete work

Question: when was the serbian literary society founded

Question: what is the name of the serbian literary society

Question: who wrote the 1927 opera'suton'

Ivo Vojnović : Dubrovačka trilogija ( Srpska

Question: what is the meaning of dubrovačka trilogia

Question: dubrovačka trilogia is which language

Question: what is the first name of serbian poet suton

Question: what is the meaning of sauton in english

Question: what does dubrovačka trilogia mean

Ivo Vojnović : Dubrovačka trilogia ( Serbian Literary Society , 1927 ) - complete work