Događaji
 12. siječnja – Godine 1967. započeti građanski rat za autonomiju Bijafre od Nigerije završio je pobjedom nigerijskih trupa i kapitulacijom generala Philipa Effionga.
 1. veljače – prvo izdanje Smiba
 13. veljače – Švicarski pisac popularne fantastike Erich von Däniken osuđen je zbog prijevara na tri i pol godine zatvora.
 5. ožujka – Pohranom posljednjih ratifikacijskih povelja u Moskvi, New Yorku i Londonu stupio je na snagu sporazum o zabrani uporabe atomskog oružja.
 27. srpnja – S Jave se proširila epidemija kolere u veći dio Azije.
 4. rujna – U Čileu je marksist Salvador Allende Gossens dobio predsjedničke izbore.
 ? listopada - U koprivničkoj Podravci krenula proizvodnja Čokolina a uskoro i inih okusa dječje hrane pod zaštitnim znakom medvjedića Lina.(): Povijest Podravke po godinama: 1970.  Podravka. Pristupljeno 21. listopada 2020.
 7. listopada – Novi predsjednik Bolivije postao je lijevo orijentiran general Juan Torres Gonzales.
 9. listopada – U Kambodži je predsjednik parlamenta In Tam objavio ukidanje monarhije.
 16. listopada – U Kanadi je, nakon otmica i pokušaja ubojstava separističke organizacije pokrajine Quebeck FLQ, uvedeno opsadno stanje.
 13. studenog – U istočnom Pakistanu ciklon brzine 190 km/h izazvao je plimni val koji je odnio 300.000 ljudskih života. Više od tri milijuna stanovnika izgubilo je imovinu.
 16. studenog – Sirijski predsjednik Nuraddin al Atasi svrgnut je pučem. Naslijedio ga je Ahmed Chartiv, a najmoćniji je čovjek bio premijer Hafez al-Asad, koji je 1991. godine na referendumu izabran za predsjednika s 99,2 posto glasova.
 27. studenog – Drugog dana svog putovanja po zemljama Azije i Oceanije papa Pavao VI. umalo je stradao u atentatu u Manili. U svećenika prerušeni kolumbijski slikar pokušao je nožem ubiti vrhovnog crkvenog poglavara. Očito duševno bolesni čovjek stavljen je pod psihijatrijski nadzor.
 14. prosinca – U Poljskoj je, prilikom demonstracija protiv povećanja cijena u Gdanjsku i drugim gradovima, u sukobima s policijom poginulo 20 osoba.
 18. prosinca – Treća runda konzultacija o pitanju ograničenja naoružanja SALT II. nije dala nikakav pozitivan rezultat.
 20. prosinca – Poljski šef KP Wladislaw Gomulka odstupio je s dužnosti nakon krvavih nemira. Usljedile su daljnje promjene u partijskom i državnom vrhu.

 Glazba
 1. travnja – John Lennon se u londonskoj bolnici Arthura Janova lijeći od ovisnosti o heroinu te 1. travnja u tisku objavljuje šalu da su on i Yoko Ono u bolnici kako bi promijenili spol. Kasnije je Lennon izjavio kako je otišao Janovu jer je imao kompleks nedostatka oca, a to se prije očitovalo njegovim obožavanjem Maharishija i Elvisa Presleya.
 25. svibnja – Peter Green napušta sastav Fleetwood Mac (osnovan 1967.), kako bi se pridružio vjerskom redu, nakon što je sav svoj novac donirao u dobrotvorne svrhe.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 14. siječnja – Edin Mujčin, bivši bosanskohercegovači nogometaš
 17. siječnja – Jeremy Roenick, igrač hokeja na ledu (NHL)
 21. siječnja – Alen Bokšić, hrvatski nogometaš
 24. siječnja – Edita Majić, časna sestra karmelićanka, bivša hrvatska kazališna i filmska glumica
 17. veljače – Dominic Purcell, australski glumac
 18. veljače – Mladen Burnać, hrvatski pjevač i kantautor
 3. ožujka – Julie Bowen, američka glumica
 3. ožujka – Dragan Lukić Luky, hrvatski pjevač, tekstopisac i glazbeni producent
 5. ožujka – Aleksandar Vučić, srpski političar, generalni tajnik Srpske radikalne stranke
 18. ožujka – Queen Latifah, američka glumica, pjevačica i rapperica
 22. ožujka – Vlatka Pokos, hrvatska pjevačica i voditeljica
 24. ožujka – Lara Flynn Boyle, američka glumica

 Travanj – lipanj
 24. svibnja – Alan Katić, hrvatski glumac
29. travnja – Uma Thurman, američka glumica
 30. travnja – Halit Ergenç, turski glumac
 18. svibnja – Tina Fey, američka glumica, komičarka, producentica i spisateljica
 21. svibnja – Željko Jozić, hrvatski jezikoslovac
 2. lipnja – B-Real, američki reper
 11. lipnja – Venja Drkin, rusko-ukrajinski pjevač († 1999.)
 13. lipnja – Mila Elegović, hrvatska glumica
 14. lipnja – Ivica Kirin, hrvatski političar
 15. lipnja – Leah Remini, američka glumica
 26. lipnja – Chris O'Donnell, američki glumac

 Srpanj – rujan
 1. srpnja – Tajči, hrvatska pjevačica
 11. srpnja – Justin Chambers, američki glumac
 15. srpnja – Dražen Čuček, hrvatski glumac
 20. srpnja – Ivana Bakarić, hrvatska glumica
 2. kolovoza – Kevin Smith, američki redatelj, producent i glumac
 4. kolovoza – Ladislav Ilčić, hrvatski političar i violinist
 9. kolovoza – WC, američki reper
 23. kolovoza – River Phoenix, američki filmski glumac († 1993.)
 23. kolovoza – Franjo Rotter, hrvatski književnik i pjesnik  († 2002.)
 1. rujna – Ivana Vrdoljak – Vanna, hrvatska pjevačica
 4. rujna – Mr. Marcus, američki pornografski glumac
 16. rujna – Nela Kočiš, hrvatska glumica
 21. rujna – Marko Barlecaj, hrvatski nogometaš
 22. rujna – Emmanuel Petit, francuski nogometaš

 Listopad – prosinac
 2. listopada – Maribel Verdú, španjolska glumica
 8. listopada – Matt Damon, američki glumac
 10. listopada – Goran Navojec, hrvatski filmski i kazališni glumac
 15. listopada – Pernilla Wiberg, švedska alpska skijašica
 1. studenog – Igor Cvitanović, hrvatski nogometaš
 6. studenog – Ethan Hawke, američki glumac
 10. studenog – Vince Vieluf, američki glumac
 10. studenog – Warren G, američki reper
 13. studenog – Tvrtko Stipić, hrvatski operni pjevač
 4. prosinca – Robert Roklicer, hrvatski književnik
 11. prosinca – Nenad Pralija, hrvatski nogometni vratar
 18. prosinca – DMX, američki reper i glumac
 20. prosinca – Todd Phillips, američki redatelj i producent

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 7. siječnja – Svetislav Stančić, hrvatski pijanist, skladatelj i pedagog (* 1895.)
 2. veljače – Bertrand Russell, engleski filozof, matematičar i društveni reformator (* 1872.)
 23. ožujka – Tito Strozzi, hrvatski glumac, redatelj i prevoditelj (* 1892.)
 24. ožujka – Margareta Petrovna Forman, balerina, pedagoginja, koreografkinja i redateljica (* 1896.)

 Travanj – lipanj
 20. travnja – Paul Celan, njemački liričar rumunjskog porijekla (* 1920.)
 9. svibnja – Tošo Dabac, hrvatski slikar (* 1907.)
 21. svibnja – Hinko Nučić, slovenski glumac i redatelj (* 1883.)

 Srpanj – rujan
 2. srpnja – Erich Heckel, njemački slikar i grafičar (* 1883.)
 11. srpnja – Većeslav Holjevac, zagrebački gradonačelnik koji je proširio grad južno od Save (* 1917.)
 27. srpnja – Antonio de Oliveira Salazar, portugalski političar (* 1889.)
 1. kolovoza – Otto Heinrich Warburg, njemački liječnik, nobelovac (* 1883.)
 18. rujna – Jimi Hendrix, američki rock glazbenik (* 1942.)
 25. rujna – Erich Maria Remarque, njemački književnik (* 1898.)
 28. rujna – Gamal abd el Nasser, egipatski časnik i političar (* 1918.)
 28. rujna – John Rodrigo dos Passos, američki književnik (* 1896.)

 Listopad – prosinac
 4. listopada – Janis Joplin, američka rock pjevačica (* 1943.)
 9. studenog – Charles de Gaulle, francuski general i političar (* 1890.)

 Nobelova nagrada za 1970. godinu
 Fizika: Hannes Alfvén i Louis Néel
 Kemija: Luis Federico Leloir
 Fiziologija i medicina: Bernard Katz, Ulf von Euler i Julius Axelrod
 Književnost: Aleksandar Solženjicin
 Mir: Norman Ernest Borlaug
 Ekonomija: Paul Samuelson

 Izvori

 Vanjske poveznice

Five

Koprivnički poduzetnici, braća Marijan i Matija Wolf, osnivaju radionicu za preradu voća i tvornicu pekmeza, preteču Podravke.
Izgled dijela Podravke četrdesetih godina dvadesetog stoljeća kada je bila uljara.
Radionica braće Wolf prelazi u društveno vlasništvo i Podravka dobiva ime koje nosi i danas.
Podravka započinje s proizvodnjom konfitura, proizvoda fine marmelade.
Počinje proizvodnja novih Podravkinih proizvoda; kandirano voće, žele bomboni, voćni sirup, senf, kečap, voćna vina, sušeno povrće, sterilizirane mahune i grašak, mesne konzerve.
Počela proizvodnja poznatih Podravkinih juha.
Počinje proizvodnja klasične kokošje i goveđe juhe. Pijetao na Podravkinoj kokošjoj juhi postaje simbol dobre domaće juhe u vrećici koja se kuha samo pet minuta i izvanredna je pomoć zaposlenoj domaćici. Te su godine kokošja i goveđa juha prvi put izložene na Zagrebačkom velesajmu.
Prof. Zlata Bartl zajedno sa svojim timom stvara Vegetu - najpoznatiji univerzalni dodatak jelima koji se proizvodi više od 60 godina i prodaje u više od 60 zemalja na svih pet kontinenata.
Podravkin izložbeni prostor na Zagrebačkom velesajmu.
Podravkin oglas za kokošju i goveđu juhu te asortiman proizvoda.
Na tržištu se javlja 10 novih juha u vrećicama.
Na ambalažu VEGETE 40 dodaje se lik kuhara koji je do danas ostao jedan od prepoznatljivih elemenata Vegetine ambalaže.
Prve suradnje s inozemnim partnerima. Vegeta se otisnula u svijet - prvi izvoz u Mađarsku i Rusiju.
Počinje proizvodnja Čokolina, kasnije i drugih okusa dječje hrane sa zaštitnim znakom medvjedića nazvanog Lino.
Punionica mineralne vode u Lipiku ulazi u sastav Podravke. Voda je tada bila poznata kao "Prirodna mineralna voda", dok svoj naziv "Lipički studenac" dobiva 1973. godine. Inače, prvi pisani trag o mineralnoj vodi i njenom korištenju pojavio se 1708. godine kada su postojala četiri izvora mineralne vode.
Na tržište lansirano 15 novih juha.
U Ludbregu pokraj Koprivnice, osnovana je tvrtka Belupo te počinje proizvodnja lijekova.
Zgrada s natpisom Podravka i danas je uklopljena u proizvodne pogone Podravke.
U sklopu industrijske zone na Danici gradi se Podravkin mesni kompleks - danas Danica mesna industrija d.o.o.
"Male tajne velikih majstora kuhinje" prvi se put emitiraju na televiziji.
Započinje i izdavanje Vegetinih knjiga recepata.
Oglas za Podravkinu Francusku juhu.
Detalj s Podravkinog izložbenog prostora na Zagrebačkom velesajmu.
Belupo, tvornica lijekova i kozmetike, izgrađen je u sklopu industrijske zone Danica u Koprivnici.
Podravka je privatizirana i registrirana kao dioničko društvo.
Dionice Podravke d.d. kotiraju u I. kotaciji Zagrebačke burze.
Mineralna voda je dobila naziv "Studenac".
Počinje proizvodnja "Studene" - prirodne izvorske vode.
Otvorena nova tvornica Vegete u Koprivnici te tvornica Vegete, juha i praškastih proizvoda u Poljskoj.
Podravka je preuzela porečku tvrtku Ital-Ice, proizvođača kvalitetnog sladoleda, slastica i distributera smrznute hrane.
Podravka je preuzela češku tvrtku Lagris.
U industrijskoj zoni Danica otvorena nova Tvornica Podravka jela.
Kupljen brand Eva.
Započela je gradnja nove tvornice dječje hrane.
Podravka kupuje poljske brandove Warzywko i Perfekta, te hrvatski brand Lero.
50. rođendan Podravkinih juha.
U Dugopolju je otvoren novi skladišno-distributivni centar.
50. obljetnica najpoznatijeg Podravkinog branda - Vegete. U skladu sa zlatnom brojkom svojeg postojanja, proizvedena je i jubilarna, "Zlatna Vegeta", a snimljena je i nova epizoda poznate emisije "Male tajne velikih majstora kuhinje".
Podravka kupila marku Belsad.
Podravka je u suradnji s Gradom Koprivnicom pokrenula projekt jedinstvenih "Zdravih jelovnika" namijenjenih osnovnoškolcima.
Vegeta Croatia Open Umag - novo ime najvećeg hrvatskog ATP turnira.
50. rođendan Podravkinog lista, jedinstvenog mjesečnika u Hrvatskoj, s tradicijom dužom od pola stoljeća.
Podravka i Institut Ruđer Bošković krenuli zajednički u stvaranje Centra za inovacije u hrani.
U godini kada Podravkina kulinarska web stranica Coolinarika.com obilježava svoju desetu obljetnicu, broj njezinih registriranih korisnika dosegao je 100.000.
Kampanjom "Okusi za sve jezike", Podravka je obilježila ulazak Hrvatske u EU.
Kulinarska emisija "Ručak za sutra s Podravkom" najgledanija je kulinarska emisija u Hrvatskoj.
Akvizicija Žita (Žito, Zlato polje, Natura, Gorenjka, 1001 Cvet, Šumi bomboni, Maestro).
Kampanjom "Znamo kamo idemo, jer znamo odakle dolazimo" Podravka je obilježila 70 godina poslovanja.
Najpoznatiji Podravkin brand - Vegeta proslavila 60. rođendan. Slavilo se zajedno sa vjernim potrošačima koji su mogli uživati u raznim aktivnostima i promocijama branda Vegeta.

Question: who was sentenced to three and a half years in prison for fraud

Five

Question: who was defeated in the civil war for theonomy of bijafre

Five

Question: how long did von däniken spend in prison

Five

Question: in what year did the civil war for the autonomy of bijafre end

Five

Question: what disease spread from java to asia

Five

Question: where did cholera spread to asia

Five

Question: how long was von däniken sentenced for fraud

Five

Question: when did the civil war for the autonomy of bijafre end

Five

Events 12 January – In 1967 , the Civil War for the Autonomy of Bijafre from Nigeria ended with the victory of the Nigerian troops and the capitulation of General Philip Effyong .

February 1st – first edition of Smiba February 13st – Swiss fiction writer Erich von Däniken was sentenced for fraud to three and a half years in prison .

March – In keeping with the last ratification orders in Moscow , New York and London , an agreement on the prohibition of the use of nuclear weapons came into force .

July 27 – The epidemic of cholera spread from Java to a large part of Asia .

Events 12 January – In 1967, the Civil War for the Autonomy of Bijafre from Nigeria ended with the victory of the Nigerian troops and the capitulation of General Philip Effyong. February 1st – first edition of Smiba February 13st – Swiss fiction writer Erich von Däniken was sentenced for fraud to three and a half years in prison. Five March – In keeping with the last ratification orders in Moscow, New York and London, an agreement on the prohibition of the use of nuclear weapons came into force. July 27 – The epidemic of cholera spread from Java to a large part of Asia.


Događaji
 22. svibnja – Rana postava sastava Pink Floyd svira na ljetnom plesu na Homerton Collegeu u Cambridgeu, Velika Britanija
 8. kolovoza - Na jubilarnoj 250. Sinjskoj alci nekoliko znamenitih događaja: prvi javni prijenos alkarskih svečanosti putem javne televizije. Na Biljegu, početku alkarskog trkališta, postavljen je Spomenik alkaru,  rad akademskog kipara Stipe Sikirice. Svečanosti su tad nazočili Ante Mika Tripalo i Josip Broz Tito koji je samo te 1965. bio na alkarskim svečanostima.Sinjska rera: „Spomenik alkaru“ ide na obnovu  Sinjska rera. 22. ožujka 2019.. Pristupljeno 24. rujna 2020.
 6. rujna – Nakon ulaska indijskih trupa u pakistanski glavni grad Lahore, konflikt zbog Kašmira prerastao je u Indijsko-pakistanski rat.
 17. rujna – Napad na zračnu luku Aden.
 27. listopada – Za vrijeme Drugog vatikanskog koncila, deklaracijom Nostra Aetate koju je promulgirao papa Pavao VI., Katolička Crkva odbacila je svaki antisemitizam, oslobodila Židove svake kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista, naglasila da se Židove ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga, niti ih se može u suvremenom vremenu držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.Dnevno.hr  Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa Krista – 1965., 27. listopada 2012.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 5. siječnja – Vinnie Jones, engleski nogometaš
 17. siječnja – Chris Casamassa, američki glumac i majstor borilačkih vještina
 1. veljače – Ranko Zidarić, hrvatski glumac
 5. veljače – Gheorghe Hagi, rumunjski nogometaš i trener
 9. veljače – Velimir Perasović, hrvatski košarkaš i košarkaški trener
 18. veljače – Dr. Dre, američki reper i producent
 13. ožujka –  Mario Kopić, hrvatski filozof i publicist
 21. ožujka – Cynthia Geary, američka glumica
 24. ožujka – Peter Jacobson, američki glumac
 25. ožujka – Sarah Jessica Parker, američka glumica

 Travanj – lipanj
 4. travnja – Robert Downey Jr., američki glumac i glazbenik
 30. travnja – Nela Sršen, hrvatska liječnica i počasna konzulica RH u Italiji
 4. svibnja – Jure Divić, hrvatski pisac i novinar
 6. svibnja – Marjan Mrmić, hrvatski nogometni vratar
 16. svibnja – Mehmet Murat İldan, turski pisac
 24. svibnja – John C. Reilly, američki glumac
 7. lipnja – Dragan Primorac, hrvatski znanstvenik i političar
 11. lipnja – Davor Moravek, hrvatski liječnik i pisac
 21. lipnja – Saša Britvić, hrvatski dirigent i glazbeni pedagog († 2015.)

 Srpanj – rujan
 7. srpnja – Roberto Haller, hrvatski skladatelj i pijanist († 2020.)
 27. srpnja – Trifon Ivanov, bugarski nogometaš († 2016.)
 31. srpnja – Joanne Kathleen Rowling, britanska spisateljica, najpoznatija po seriji knjiga o Harryju Potteru.
 11. kolovoza – Luke Perry, američki glumac († 2019.)
 12. kolovoza – Kathrine Narducci, američka glumica
 28. kolovoza – Shania Twain, kanadska pjevačica
 3. rujna – Charlie Sheen, američki glumac
 25. rujna – Scottie Pippen, američki košarkaš

 Listopad – prosinac
 6. listopada – Jürgen Kohler, njemački nogometaš
 19. studenog – Laurent Blanc, francuski nogometaš i trener
 21. studenog – Björk, islandska pjevačica
 23. studenog – Lidija Bajuk, hrvatska pjesnikinja i kantautorica
 24. studenog – Shirley Henderson, škotska glumica
 29. studenog – Rhoel Gallardo, filipinski misionar († 2000.)
 30. studenog – Ben Stiller, američki glumac, komičar, scenarist, redatelj
 10. prosinca – Greg Giraldo, američki stand-up komičar i glumac († 2010.)
 14. prosinca – Aljoša Asanović, hrvatski nogometaš

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 24. siječnja – Winston Churchill, premijer Ujedinjenog Kraljevstva (* 1874.)
 15. veljače – Nat King Cole, američki pjevač i glumac (* 1919.)
 4. ožujka – Ante Antić, hrvatski franjevački svećenik (* 1893.)
 17. ožujka – Lorenz Karall, hrvatski odvjetnik i političar (* 1894.)
 18. ožujka – Faruk I., egipatski kralj (* 1920.)
 27. ožujka – Le Corbusier, francuski arhitekt švicarskog porijekla (* 1887.)

 Travanj – lipanj

 Srpanj – rujan
 4. rujna – Albert Schweitzer, alzaško-njemački liječnik, protestantski teolog, filozof i glazbenik (* 1875.)

 Listopad – prosinac
 5. prosinca – Joseph Erlanger, američki fiziolog, nobelovac (* 1874.)
 11. prosinca – Đuro Tiljak, hrvatski slikar (* 1895.)
 15. prosinca – Walt Disney, američki crtač animiranog filma i producent (* 1901.)
 16. prosinca – William Somerset Maugham, engleski pripovjedač i dramatičar (* 1874.)
 24. prosinca – Adolf Hyła, poljski slikar (* 1897.)

 Nobelova nagrada za 1965. godinu
 Fizika: Richard Feynman, Julian Schwinger i Shin'ichirō Tomonaga
 Kemija: Robert Burns Woodward
 Fiziologija i medicina: François Jacob, André Lwoff i Jacques Lucien Monod
 Književnost: Mihail Šolohov
 Mir: UNICEF – Dječja zaklada UN-a

 Izvori

 Vanjske poveznice

Events 22 May – The early figure of the Pink Floyd composition plays on a summer dance at Homerton College in Cambridge, UK on 8 August

Jedan od najprepoznatljivijih simbola Sinja, živopisna skulptura alkara kopljanika na konju ide na restauraciju. Grad Sinj je predvidio nabavu konzervatorsko restauratorskih radova na brončanom spomeniku „Spomenik alkaru“.
Spomenik je rad akademskog kipara Stipe Sikirice. Postavljen je 1965. na sami početak Alkarskoga trkališta – Biljeg, mjesto s kojega alkari na konjima kreću u galop.
Te 1965. je bila jubilarna 250. Sinjska alka, ujedno je to bio prvi javni prijenos alkarskih svečanosti putem javne televizije. Tada je prilikom otkrivanja Spomenika alkaru, svečanosti prisustvovao Ante Mika Tripalo i Josip Broz Tito koji je samo te 1965. bio na alkarskim svečanostima.
5 Komentara
Tito je bio samo jedanput na alci eto koliko je drža do alke a sinjani dan danas plaču za njim. Jedino je alka bila hrvatska 1944 i par godina od 1990 ostalo ajme. Čitajte Kozlicu…..
Moš mislit kakva je bila Alka 1944.
Ne čitam Kozlicu, al sam uvijek za pojist kozlića sa ekipom….
A kakva je bila 1946. 1947. Peko bogdan je osudio vojvodu Bilorka na smrt i ubili su ga i alkara Akrapa isto. Orjuni.
Čija je sada ALKA . Vojvoda ili vođa. Hrvatska. Moš mislit.

Question: where did pink floyd perform a summer dance

Question: which group played a summer dance at homerton college in cambridge, uk on

Question: where is homerton college located

Question: when did pink floyd perform in cambridge

Question: when did pink floyd perform at homerton college

Question: who plays on a summer dance at homerton college in cambridge

Rana postava sastava Pink Floyd svira na ljetnom plesu na Homerton Collegeu u Cambridgeu , Velika Britanija

Question: what type of dance did pink floyd play on

Events 22 May – The early figure of the Pink Floyd composition plays on a summer dance at Homerton College in Cambridge , UK on 8 August

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa Krista - 1965.
Židove se ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga. Isto tako, Židove u suvremenom vremenu ne može se držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.
- Autor: dnevno.hr
-
- Subota, 27.10.2012 23:28
Na današnji dan odigrao se jedan od najvažnijih koraka u pomirenju Katoličke crkve i Židova. Naime, Židovi su konačno oslobođeni od kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista. Dokument kojim je to ostvareno bila je deklaracija "Nostra Aetate" (latinski "U naše doba"), izdana u vrijeme slavnog Drugog vatikanskog koncila (slika).
Deklaraciju "Nostra Aetate" promulgirao je papa Pavao VI. na današnji dan. U toj se deklaraciji kaže da, premda su neke židovske vlasti tražile Isusovu smrt, krivnja se ne može svaliti na sve Židove koji su u to vrijeme živjeli. Židove se ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga. Isto tako, Židove u suvremenom vremenu ne može se držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.
Time je Katolička crkva odbacila svaki antisemitizam, kako u prošlosti, tako i u sadašnjosti. Dapače, u svojoj knjizi iz 2011. godine, sadašnji papa Benedikt XVI. također je odbacio tvrdnje da je židovski narod kriv za smrt Isusa Krista.
Što se još dogodilo na današnji dan:
Isusovački general sv. Franjo Borgia - 1510.
Osnovano najbogatije sveučilište na svijetu - 1636.
Hrvatski isusovac koji je istraživao Amazoniju - 1718.
Dobri papa blaženik Ivan XXIII. i reforma Katoličke crkve - 1958.
Odlučujuća bitka za uspon kršćanstva - 312.
Ostali događaji na današnji dan:
1485 – Umro nizozemski humanist Rodolphus Agricola
1533 – Vjenčanje Katarine Medici i francuskog kralja Henrika II.
1627 – Umro veliki mogul Jahangir
1628 – Završila opsada grada La Rochelle u Francuskoj
1704 – Umro britanski filozof John Locke
1886 – Otvoren Kip slobode u New Yorku
1907 – Umro hrvatski književni i publicist Đuro Deželić
1918 – Nezavisnost Čehoslovačke
1918 – Mirovni pokušaj austrougarskog vladara Karla I.
1919 – Prihvaćen zakon o prohibiciji u SAD-u
1922 – Fašistički Marš na Rim
1950 – Osnovana Torcida
1965 – Dovršen Luk u Saint Louisu
1991 – Pokolj u Lipovači
1995 – Najveća nesreća u podzemnoj željeznici u povijesti (u gradu Bakuu)
2005 – Ostavka američkog političarka Lewisa Libbyja
2007 - Cristina Fernández de Kirchner postala argentinska predsjednica
Rođeni:
1466 – Deziderije Erazmo (nizozemski humanist)
1510 – sv. Franjo Borgia (isusovački general)
1585 – Cornelius Jansen (nizozemski biskup)
1697 – Canaletto (talijanski slikar)
1718 – Ignacije Szentmartony (isusovački misionar)
1793 – Eliphalet Remington (proizvođač oružja)
1818 – Ivan Turgenjev (ruski književnik)
1889 – Mirko Virius (hrvatski slikar)
1903 – Evelyn Waugh (britanski književnik)
1917 – Ivan Šibl (hrvatski partizan)
1930 – Bernie Ecclestone (vlasnik Formule 1)
1955 – Bill Gates (osnivač Microsofta)
1963 – Eros Ramazzotti (talijanski glazbenik)
1967 – Julia Roberts (američka glumica)
1974 – Joaquin Phoenix (američki glumac)

Question: who promulgated the declaration of nostra aetate

Pavao VI . , Katolička Crkva odbacila je svaki antisemitizam , oslobodila Židove svake kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista , naglasila da se Židove ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga , niti ih se može u suvremenom vremenu držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.Dnevno.hr Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

Question: what is the capital of pakistan

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

Question: september 17, 1965 saw an attack on what airport

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

Question: did the catholic church support anti-semitic sentiments

Katolička Crkva odbacila je svaki antisemitizam , oslobodila Židove svake kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista , naglasila da se Židove ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga , niti ih se može u suvremenom vremenu držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.Dnevno.hr Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa Krista – 1965 . , 27 . listopada 2012 .

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

Question: during what meeting was the declaration of nostra etate promulgated

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

Question: what did the declaration of nostra aetate do

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

Question: the conflict due to kashmir broke into what war

22 March 2019..

Accessed on 24 September 2020.

September 17 – Attack on Aden airport.

6 September - After the Indian troops entered the capital of Pakistan , Lahore , the conflict due to the Kashmir broke into the Indian - Pakistan war .

27 October – During the Second Vatican Council , the Declaration of Nostra Aetate promulgated by Pope Paul VI , the Catholic Church rejected any anti - Semitism , liberated the Jews from any collective responsibility for the dissemination of Jesus Christ , emphasized that the Jews should not be shown as rejected or forbidden by God , nor can they be held guilty in modern times for events from the time of the New Testament .

22 March 2019.. Accessed on 24 September 2020. 6 September - After the Indian troops entered the capital of Pakistan, Lahore, the conflict due to the Kashmir broke into the Indian-Pakistan war. September 17 – Attack on Aden airport. 27 October – During the Second Vatican Council, the Declaration of Nostra Aetate promulgated by Pope Paul VI, the Catholic Church rejected any anti-Semitism, liberated the Jews from any collective responsibility for the dissemination of Jesus Christ, emphasized that the Jews should not be shown as rejected or forbidden by God, nor can they be held guilty in modern times for events from the time of the New Testament.


Događaji
20. siječnja - Službeni početak Indonezijsko-malezijskog sukoba.
24. siječnja – Najhladniji dan u povijesti Jajca, Tuzle, Zenice i Mostara.Livno Online Županija. U Livnu najhladnije bilo 1967.godine. Izmjereno čak minus 29,6 stupnjeva, 5. siječnja 2017. (pristupljeno 21. travnja 2017.)
7. travnja – Federativna Narodna Republika Jugoslavija (FNRJ) promijenila ime u Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija (SFRJ). Svih šest republika dobilo prefiks "socijalistička".
7. srpnja – Hrvatska gerilska skupina Tolić – Oblak ušla u Hrvatsku.
26. srpnja – Skoplje, glavni grad Makedonije pogodio je katastrofalan potres pri čemu je 1.000 ljudi poginulo, preko 3.000 ozlijeđeno, a između 100.000 i 200.000 ih je ostalo bez domova.
27. srpnja – čovjek je prvi puta preplivao 200 m za manje od 2 minute: 1:58,8 Don Schollander (USA), u Los Angelesu
8. kolovoza – "Velika Pljačka Vlaka" u Engleskoj
28. kolovoza – Martin Luther King predvodi Marš za slobodu na Washington u kojem sudjeluje 250 000 ljudi i drži svoj poznati govor ispred Lincolnovog Memorijala
22. studenog – Ubijen je John F. Kennedy u Dallasu.
29. prosinca – Grčka je vlada poslala trupe na Cipar kako bi prekinula građanski rat koji je tamo izbio.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Dražen Ladić, hrvatski nogometaš
 3. siječnja – Mladen Kvesić, hrvatski pjevač
 4. siječnja – Till Lindemann, njemački glazbenik
 11. siječnja – Mia Begović, hrvatska glumica
 17. siječnja – Kai Hansen, njemački gitarist
 20. siječnja – James Denton, američki glumac
 8. veljače – Marijan Ban, hrvatski pjevač
 17. veljače – Michael Jordan, američki košarkaš
 20. veljače – Charles Barkley, američki košarkaš
 18. ožujka – Vanessa Williams, američka glumica i pjevačica
 20. ožujka – Miroslav Lajčák, slovački političar
 20. ožujka – David Thewlis, britanski glumac
 25. ožujka – Anja Šovagović-Despot, hrvatska glumica
 27. ožujka – Quentin Tarantino, američki glumac, redatelj, scenarist i producent

 Travanj – lipanj
 13. travnja – Gari Kasparov, ruski šahist
 26. travnja – Jet Li, kineski glumac, majstor borilačkih vještina
 1. svibnja – Neven Ljubičić, hrvatski političar
 9. svibnja – Sanja Doležal, hrvatska pjevačica i tv-voditeljica
 11. svibnja – Natasha Richardson, britansko-američka glumica († 2009.)
 25. svibnja – Mike Myers, kanadski glumac i komičar
 9. lipnja. – Johnny Depp, američki filmski glumac
 10. lipnja – Marc Girardelli, austrijsko-luksemburški alpski skijaš
 13. lipnja – Damir Agičić, suvremeni hrvatski povjesničar
 15. lipnja – Helen Hunt, američka glumica, scenaristica i redateljica
 25. lipnja – George Michael, britanski pop-rock glazbenik i pjevač († 2016.)

 Srpanj – rujan
 5. srpnja – Edie Falco, američka glumica
 16. srpnja – Phoebe Cates, američka glumica
 17. srpnja – Matti Nykänen, finski skakač u skijaškim skokovima
 17. srpnja – John Ventimiglia, američki glumac
 22. srpnja – Rob Estes, američki glumac
 24. srpnja – Karl Malone, američki košarkaš
 30. srpnja – Lisa Kudrow, američka glumica
 1. kolovoza – Coolio, američki reper i glumac
 3. kolovoza – Isaiah Washington, američki glumac
 9. kolovoza – Whitney Houston, američka pop pjevačica († 2012.)
 18. kolovoza – Željko Duvnjak, hrvatski glumac
 19. kolovoza – John Stamos, američki glumac
 29. kolovoza – Ivica Petanjak, hrvatski biskup
 31. kolovoza – Rob Schneider, američki glumac, komičar, redatelj
 31. kolovoza – Kristina Lilley, američka glumica
 7. rujna – Eazy-E, reper iz Comptona († 1995.)
 9. rujna – Markus Wasmeier, njemački alpski skijaš
 27. rujna – Daniela Trbović, hrvatska tv- voditeljica

 Listopad – prosinac
 14. listopada – Lori Petty, američka filmska i televizijska glumica.
 16. listopada – Danko Cvjetičanin, hrvatski košarkaš
 28. listopada – Eros Ramazzotti, talijanski pjevač
 28. listopada – Lauren Holly, američka glumica
 5. studenog – Jean-Pierre Papin, francuski nogometaš i trener
 6. studenog – Branka Pujić, srbijanska glumica
 18. studenog – Peter Schmeichel, danski nogometaš
 21. studenog – Nicollette Sheridan, britansko-američka glumica
 18. prosinca – Brad Pitt, američki glumac

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 2. veljače – Maksimilijan Vanka, hrvatski slikar i kipar (* 1889.)
 17. veljače – Mate Balota, hrvatski književnik i ekonomist (* 1898.)
 21. ožujka – Josip Pavičić, hrvatski književnik (* 1895.)
 30. ožujka – August Cilić, hrvatski glumac (+ 1891.)

 Travanj – lipanj
 17. travnja – Viktor Car Emin, hrvatski književnik (* 1870.)
 23. travnja – Ivo Horvat, hrvatski botaničar (* 1897.)
 24. svibnja – Elmore James – utjecajan blues gitarist (* 1918.)
 28. svibnja – Sofija Tajber, poljska katolička redovnica (* 1890.)
 3. lipnja – Ivan XXIII., papa od 1958., (* 1881.)
 24. lipnja – Marija Guadalupe Garcia Zavala, meksička svetica (* 1878.)

 Srpanj – rujan
 6. srpnja – Anton Vovk, slovenski nadbiskup (* 1900.)
 31. kolovoza – Georges Braque, francuski slikar (* 1882.)
 15. rujna – Slavko Kolar, hrvatski književnik i filmski scenarist (* 1891.)

 Listopad – prosinac
 11. listopada – Jean Cocteau, francuski filmski redatelj, slikar i književnik (* 1889.)
 11. listopada – Edith Piaf, francuska pjevačica (* 1915.)
 22. studenog – John F. Kennedy, predsjednik SAD (* 1917.)
 22. studenog – Aldous Leonard Huxley, engleski književnik (* 1894.)
 25. prosinca – Tristan Tzara, rumunjski književnik (* 1896.)
 25. prosinca – Josip Gostić, operni pjevač (* 1900.)
 28. prosinca – Paul Hindemith, njemački skladatelj (* 1895.)

 Nobelova nagrada za 1963. godinu
 Fizika: Eugene Wigner, Maria Goeppert-Mayer i J. Hans D. Jensen
 Kemija: Karl Ziegler i Giulio Natta
 Fiziologija i medicina: John Carew Eccles, Alan Lloyd Hodgkin i Andrew Huxley
 Književnost: Giorgos Seferis
 Mir: Međunarodni odbor Crvenog križa i Liga društava Crvenog križa

 Izvori

 Vanjske poveznice

Najniža temperatura u BiH, kada su u pitanju gradovi, izmjerena je u Livnu 11. siječnja 1967. Iznosila je -29,6 stupnjeva. Slijedi Bugojno s -29,4 stupnjeva, i to 13. siječnja 1985., te Drvar s -27,2 (11. siječnja 1967).
Podaci Federalnog hidrometeorološkog zavoda pokazuju da je 24. siječnja 1963. izmjerena najniža temperatura u najviše bh. gradova. U Jajcu je bilo -25,4 stupnjeva, u Tuzli -25,8, u Zenici -23,9 i u Mostaru -10,9 stupnjeva. Prenosi Pogled.ba.
Datum 24. siječnja, ali 1942., bio je najhladniji dan u Sarajevu, kada se živa u termometru spustila na -26,4 stupnja.
Najniže temperature 2015. u svim gradovima FBiH zabilježene su 1. siječnja, a Tuzla je bila najhladnija s minus 19. Na Bjelašnici je tada bilo -19,7 stupnjeva. Prošle godine najhladnije je bilo u Bugojnu 23. siječnja (-16,5) i na Bjelašnici 18. siječnja (-18,9).
Najhladnije na ovoj olimpijskoj planini bilo je 2. siječnja 1905., kada je temperatura bila -33,6.
Prema podacima koje smo dobili iz Hidrometeorološkog zavoda RS-a, u Banjoj Luci je najhladnije bilo 1947. (-28,4 stupnja), Bijeljini 2012. (-26,6), Srpcu 2012. (-26,1), Doboju 2012. (-26), dok je najniža temperatura u Trebinju zabilježena 2000. i iznosila je -8,4 stupnja.
Konačno, rekorder po najnižoj zabilježenoj temperaturi je Sokolac, gdje je 1985. izmjereno -34,6 stupnja.
Pratite Livno Online na Facebooku, Twitteru, Instagramu ili Youtube-u
Ne propustite
- Posjeta veleposlanika Švicarske Gradu Livnu
- Zlatko Dalić i prijatelji uručili donacijska sredstva prikupljena na humanitarnom događaju “Šampioni srca”
- HBŽ: HDZ BiH je ipak pobjednik izbora!? U Tomislavgradu se ponovno broji na čak 8 mjesta
- Zlatko Dalić nakon tri dana i 120 kilometara pješačenja stigao na hodočašće
- Dragan Konta: Nisu točne tvrdnje da Pomak ima najviše glasova u HBŽ, HDZ BiH je relativni pobjednik
- U Livnu veća izlaznost nego prošle izbore; Nisu zabilježene veće nepravilnosti
- Stanovnici Drvara, Grahova i Glamoča mogu se liječiti u Banja Luci
- Plenković u Livnu podržao Krišto: Večeras smo u gradu buduće predstavnice hrvatskoga naroda u Predsjedništvu BiH
Najnovije
- Proteklo ljeto u Europi bilo je najtoplije u povijesti mjerenja, znanstvenici najavljuju sve učestalije suše
- Splićanin rutalno ubio ženu u trgovini, izbo ju je 20 puta. Danas je osuđen na 38 godina zatvora
- Potvrđena optužnica protiv dvije osobe radi nanošenja teških tjelesnih ozljeda
- Tigar usmrtio devet osoba u Indiji: Ubijen je nakon potrage u kojoj je sudjelovalo 200 policajaca
- Može biti opasno: Stvari koje ne smiju ni blizu mikrovalne pećnice
- Krumpira, rajčice, salate... uvezeno u vrijednosti od 82,23 milijuna maraka
- HBŽ: HDZ BiH osvojio najviše glasova
- Sindikati: Deseci tisuća radnika u BiH dovedeni na rub siromaštva

Question: on what date did the indonesian-malaysia conflict begin

Question: what was the coldest day in the history of the eggs, tuzle,

Question: january 20, 1963 marked the official start of what conflict

Question: what was the weather like on january 24, 1963

Question: january 24, 1963 was the coldest day in the history of what

Question: what three animals were killed on january 24, 1963

The events of January 20 - The official start of the Indonesian - Malaysia conflict .

January 24 – The coldest day in the history of the Eggs , Tuzle , Zenice and Mostara .

The events of January 20 - The official start of the Indonesian-Malaysia conflict. January 24 – The coldest day in the history of the Eggs, Tuzle, Zenice and Mostara.


Događaji
 6. rujna – U Londonu je bez rezultata završio rad UN-ove komisije za razoružanje.
 25. rujna – Američki predsjednik Dwight D. Eisenhower poslao je u Little Rock u Arkansasu 1000 vojnika kako bi omogućili provedbu presude Vrhovnog suda da devet crnih učenika može pohađati jednu dotad "bijelu" školu. Guverner Arkansasa angažirao je Nacionalnu gardu kako bi spiječio male crnce da pohađaju školu zajedno s bijelcima.
 2. listopada – Na zasjedanju Glavne skupštine UN u New Yorku poljski ministar vanjskih poslova Adam Rapacki izložio je plan za Europu bez atomskog oružja.
 4. listopada  – SSSR lansirao Sputnjik 1, prvi umjetni satelit u Zemljinoj orbiti.
 3. studenog   – SSSR lansirao Sputnjik 2, drugi umjetni satelit u Zemljinoj orbiti u kojem se nalazila kujica Lajka,prvi pas u svemiru.
 15. prosinca – Izlazi prvi broj sydneyske Spremnosti.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 29. siječnja – Petar Čobanković, hrvatski političar
 1. ožujka – Radoslav Tomić, hrvatski povjesničar umjetnosti i akademik
 11. ožujka - Qasem Soleimani, iranski general († 2020.)

 Travanj – lipanj
 26. travnja – Vjeko Ćurić, hrvatski franjevac († 1998.)
 29. travnja – Daniel Day-Lewis, britanski glumac
 3. svibnja – Neven Budak, suvremeni hrvatski povjesničar
 20. svibnja – Dubravka Šuica, hrvatska političarka
 7. lipnja – Juan Luis Guerra, dominikanski pjevač
 13. lipnja – Rinat Dasajev, sovjetski nogometaš
 21. lipnja – Luis Antonio Tagle, filipinski kardinal
23. lipnja – Igor Kordej, hrvatski crtač stripa, scenarist i ilustrator

 Srpanj – rujan
 10. kolovoza – Nicola Pecorini, talijanski kinematograf
 13. kolovoza – Bojan Šober, hrvatski operni pjevač
 24. kolovoza – Stephen Fry, britanski glumac
 28. kolovoza – Ivo Josipović, treći hrvatski predsjednik
 12. rujna – Hans Zimmer, njemački skladatelj i glazbeni producent

 Listopad – prosinac
 5. listopada – Bernie Mac, američki glumac i komičar († 2008.)
 11. listopada – Milan Vincetič, slovenski pjesnik, pisac i prevoditelj
 4. studenog – Aleksander Tkačjov, ruski gimnastičar
 12. studenog – Ivan Šuker, hrvatski političar i ekonomist
 13. prosinca – Steve Buscemi, američki glumac

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 14. siječnja – Humphrey Bogart, američki filmski i kazališni glumac (* 1899.)
 16. siječnja – Arturo Toscanini, talijanski dirigent (* 1867.)
 20. siječnja – James Brandon Connolly, američki atletičar, prvi olimpijski pobjednik Igara modernog doba (* 1865.)
 4. veljače – Anton Mayer, hrvatski indoeuropeist i klasični filolog (* 1883.)
 12. ožujka – Josephine Hull, američka filmska glumica (* 1886.)

 Travanj – lipanj
 24. travnja – Elisabeth Hesselblad, švedska redovnica (* 1870.)

 Srpanj – rujan
 1. srpnja – Drago Gervais, hrvatski književnik (* 1904.)
 20. rujna – Jean Sibelius, finski skladatelj (* 1865.)

 Listopad – prosinac
 8. listopada – Marica Stanković, hrvatska katolička aktivistica, prosvjetna djelatnica (* 1900.)
 26. listopada – Gerty Theresa Cori, američka biokemičarka, nobelovka (* 1896.)
 29. listopada – Louis B. Mayer, američki filmaš (* 1882.)
 24. studenog – Diego Rivera, meksički slikar (* 1886.)
 29. studenog – Marija Jurić Zagorka, hrvatska književnica i novinarka (* 1873.)
 17. prosinca – Jagoda Truhelka, hrvatska književnica (* 1864.)
 19. prosinca – Julije Benešić, hrvatski književnik, prevoditelj i jezikoslovac (* 1883.)

 Nobelova nagrada za 1957. godinu
 Fizika: Chen Ning Yang i Tsung-Dao Lee
 Kemija: Alexander Robertus Todd, barun Todd od Trumpingtona
 Fiziologija i medicina: Daniel Bovet
 Književnost: Albert Camus
 Mir: Lester Bowles Pearson

 Vanjske poveznice

 Izvori

Birth January – March 29 January – Petar Čobanković, Croatian politician 1 March – Radoslav Tomić, Croatian historian of art and academic 11 March – Qasem Soleimani, Iranian general († 2020.)

US kills powerful Iranian general Qassem Soleimani in Baghdad airstrike
Leader of IRGC’s elite Quds force, blamed for attacks on Israel, killed in American bombing at airport; head of Iran-backed militia also slain
Qassem Soleimani, the powerful head of Iran’s Quds Force, was killed in an airstrike at Baghdad International Airport, Iraqi TV and three Iraqi officials officials said Friday.
The US Department of Defense confirmed it had carried out the airstrike.
“General Soleimani was actively developing plans to attack American diplomats and service members in Iraq and throughout the region,” it said. “General Soleimani and his Quds Force were responsible for the deaths of hundreds of American and coalition service members and the wounding of thousands more.”
The Iraqi officials said the strike also killed Abu Mahdi al-Muhandis, the deputy commander of Iran-backed militias known as the Popular Mobilization Forces.
Iranian state television said the attack was carried out by US helicopters.
“Two vehicles were attacked with missiles by US forces” and all 10 passengers, including Soleimani, were “martyred,” Iran’s ambassador to Iraq, Iraj Masjedi, told state television.
The attack came hours after US Defense Secretary Mark Esper said the Washington was ready to step up activities to push Iran-backed forces out of Iraq, including pre-emptive strikes.
Soleimani’s death will likely mark a major escalation in a simmering conflict between the US and Iran that recently boiled over in Iraq with the storming of the US embassy by pro-Iranian militiamen following a US strike on a Tehran-backed militia.
A senior Iraqi politician and a high-level security official confirmed to the Associated Press that Soleimani, head of the Quds force of Iran’s Islamic Revolutionary Guard Corps (IRGC), and al-Muhandis were among those killed in the attack. Two militia leaders loyal to Iran also confirmed the deaths, including an official with the Kataeb Hezbollah, which was involved in the attack on the US Embassy this week.
The official, speaking on condition of anonymity, said al-Muhandis had arrived to the airport in a convoy to receive Soleimani whose plane had arrived from either Lebanon or Syria. The airstrike occurred as soon as Soleimani descended from the plane to be greeted by al-Muhandis and his companions, killing them all.
The officials spoke on condition of anonymity because of the sensitivity of the subject and because they were not authorized to give official statements.
The senior politician said Soleimani’s body was identified by the ring he wore.
Soleimani has for years been seen as the architect of much of Iran’s malign activities in the Middle East, including attempts to place a foothold in Syria and rocket attacks on Israel, making him one of Israel and the US’s most sought-after targets.
The IRGC confirmed that Soleimani was killed, according to the Iran’s semi-official Fars news agency.
There was no immediate comment on the assassination from Israeli officials, who in the past have expressed worries of being targeted by Iran in any conflict with the US.
US President Donald Trump, who months ago excitedly tweeted out about “Big news,” to tease the US’s assassination of Islamic State leader Abu Bakr al Baghdadi, did not immediately issue a statement, but tweeted a large picture of an American flag.
Soleimani’s killing was announced hours after missiles struck at least two cars at Baghdad’s International Airport, killing at least seven people, according to Iraqi officials.
The PMF official said the dead included Muhandis and its airport protocol officer, identifying him as Mohammed Reda.
Despite being deputy head of the PMF, Muhandis was widely viewed as the group’s leader. He and Soleimani shared a close relationship.
Soleimani for years stayed in the shadows while directing the Quds force, an elite special forces brigade within Iran’s Islamic Revolutionary Guards Corps responsible for Iran’s extra-territorial military operations.
Soleimani rose to prominence by advising forces fighting the Islamic State group in Iraq and in Syria on behalf of embattled dictator Bashar Assad.
US officials say the Guard under Soleimani taught Iraqi militants how to manufacture and use especially deadly roadside bombs against US troops after the invasion of Iraq. Iran has denied that. Soleimani himself remains popular among many Iranians, who see him as a selfless hero fighting Iran’s enemies abroad.
In a 2013 profile of Soleimani, New Yorker reporter Dexter Filkins wrote that as head of the Quds Force, which he took control of in 1998, Soleimani “sought to reshape the Middle East in Iran’s favor, working as a power broker and as a military force: assassinating rivals, arming allies, and, for most of a decade, directing a network of militant groups that killed hundreds of Americans in Iraq.”
In recent years he stepped into the light, appearing alongside Iran’s Supreme Leader Ayatollah Ayatollah Ali Khamenei and other Shiite leaders.
In October, he gave his first major interview to a publication run out of Khamenei’s office in which he claimed that Israel had tried to assassinate him and Hezbollah chief Hassan Nasrallah in 2006.
Days later, Mossad chief Yossi Cohen indicated that Israel was not yet actively seeking to assassinate Soleimani, after Iran said it had uncovered an “Israeli-Arab” plot to kill him.
“He knows very well that his assassination is not impossible. His actions are identified and felt everywhere… there’s no doubt the infrastructure he built presents a serious challenge for Israel,” Cohen said.
Soleimani had been rumored dead several times, including in a 2006 airplane crash that killed other military officials in northwestern Iran and following a 2012 bombing in Damascus that killed top aides of embattled Syrian President Bashar Assad. More recently, rumors circulated in November 2015 that Soleimani was killed or seriously wounded leading forces loyal to Assad as they fought around Syria’s Aleppo.
On Tuesday, Trump had threatened Iran with strong action over the embassy clashes.
“Iran will be held fully responsible for lives lost, or damage incurred, at any of our facilities,” he said on Twitter.
“They will pay a very BIG PRICE! This is not a Warning, it is a Threat,” wrote Trump, adding “Happy New Year!”
Khamenei had dismissed the threats over the embassy violence saying Washington “can’t do anything.”
Tensions between the US and Iran have soared since the Trump administration announced in May 2018 that it was pulling out of the 2015 nuclear deal.
Last year, the tensions spilled over into a war of words between American and Iranian leaderships, allegations of sabotage attacks targeting oil tankers off the coast of the United Arab Emirates, a drone attack on a Saudi oil pipeline claimed by Yemen’s Iranian-allied rebels, and the dispatch of US warships and bombers to the region.
In spring 2019, Soleimani reportedly met with Iraqi militia members and told them to prepare for a proxy war, according to The Guardian, sparking fears in the US of renewed attacks on troops.
Iraqi officials have feared that their country could be used as an arena for score-settling between Iran an the US.
The United States led the 2003 invasion against then-dictator Saddam Hussein and has worked closely with Iraqi officials since.
But its influence has waned compared with that of Tehran, which has carefully crafted personal ties with Iraqi politicians and armed factions, even during Saddam’s reign.
comments

Question: who was the first croatian politician born in 1957

Question: who was the historian of art and academic who died in march 1957

Question: who was the iranian general in 1957

Question: when did qasem soleimani become iranian general

Question: who was the iranian general who died in march 1957

Question: what nationality was politician petar Čobankovic

Question: what was petar Čobankovic's career

političar 1 . ožujka – Radoslav Tomić , hrvatski povjesničar umjetnosti i akademik 11 . ožujka - Qasem Soleimani , iranski

Birth January – March 29 January – Petar Čobanković , Croatian politician 1 March – Radoslav Tomić , Croatian historian of art and academic 11 March – Qasem Soleimani , Iranian general ( † 2020 . )


Događaji
 Osnovan Auto-moto savez Hrvatske (AMSH).Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)
 1. siječnja – Italija dobila ustav.
 7. travnja - 1. Svjetski dan zdravlja
 14. svibnja – osnivanje države Izraela.
 23. svibnja - Jugokomunistički zločin nad hrvatskim vojnicima na Biokovu.
 28. lipnja – objavljivanje rezolucije Informbiroa o stanju u KPJ. Otvoreni sukob Jugoslavije i SSSR-a.
 17. srpnja – proglašena neovisnost Južne Koreje.
 12. studenog – U Tokiju završen Tokijski proces na kojem je 28 osoba osuđeno za ratne zločine pred Međunarodnim kaznenim sudom za Daleki istok.
29. ožujka – osnovano Zagrebačko Kazalište Mladih

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Ivan Devčić, hrvatski nadbiskup
 5. siječnja – Robert Orledge, britanski muzikolog
 28. siječnja – Mihail Barišnjikov,  rusko-američki baletan
 28. siječnja – Dragutin Pasarić, hrvatski povjesničar i novinar, († 2021.)
 4. veljače - Alice Cooper, američki pjevač
 5. veljače – Barbara Hershey, američka glumica
 13. veljače – Henning Mankell, švedski književnik († 2015.)
 21. veljače – Marko Kern, akademski slikar († 2018.)
 27. veljače – Gordana Muzaferija, bosanskohercegovačka teatrologinja († 2008.)
 28. veljače – Mercedes Ruehl, američko-kubanska glumica
 4. ožujka – Veljko Despot, hrvatski diskograf i novinar
 5. ožujka – Annette Charles, američka glumica († 2011.)
 15. ožujka – Sérgio Vieira de Mello, brazilski diplomat († 2003.)
 16. ožujka – Tomris İncer, turska glumica († 2015.)
 28. ožujka – Dianne Wiest, američka glumica
 31. ožujka – Al Gore, bivši potpredsjednik SAD, nobelovac

 Travanj – lipanj
 9. travnja – Radojka Šverko, hrvatska pjevačica
 28. travnja – Terry Pratchet, engleski pisac znanstvene fantastike († 2015.)
 1. svibnja – Davor Domazet-Lošo, hrvatski admiral i geostrateg
 4. svibnja – Tupou V., tonganski kralj († 2012.)
 11. svibnja – Frano Parać, hrvatski skladatelj, glazbeni pedagog i akademik
 19. svibnja – Grace Jones, američka pjevačica
 29. svibnja – Branka Cvitković, hrvatska glumica
 6. lipnja – Rocco Buttiglione, talijanski političar, pravnik, akademik i filozof
 7. lipnja – Ratko Rudić, hrvatski vaterpolski trener
 18. lipnja – Philip Jackson, britanski glumac

 Srpanj – rujan
 12. srpnja – Dušan Kovačević, srpski književnik i scenarist
 18. kolovoza – Joseph Marcell, britanski glumac
 3. rujna – Don Brewer, američki glazbenik
 26. rujna – Nojko Marinović, hrvatski general i dragovoljac († 2021.)

 Listopad – prosinac
 20. rujna –  Julienne Bušić prozna spisateljica, esejistica i prevoditeljica
 8. listopada – Claude Jade, francuska filmska glumica († 2006.)
 27. listopada - Mario Jutt, hrvatski nogometaš i sportski djelatnik († 2020.)
 31. listopada – Zvonimir Zoričić, hrvatski glumac († 2015.)
 14. studenog – Charles, princ od Walesa
 26. studenog – Krešimir Ćosić, hrvatski košarkaš i trener († 1995.)
 3. prosinca – Ozzy Osbourne, britanski pjevač
 8. prosinca – Marijan Bradvić, hrvatski nogometaš († 2019.)

 12. prosinca – Tom Wilkinson, britanski glumac
 21. prosinca – Samuel L. Jackson, američki glumac
 22. prosinca – Nicolae Timofti, moldavski predsjednik

 Nepoznat datum rođenja
 Đorđe Bosanac, hrvatski glumac († 2006.)
 Jadranka Elezović, hrvatska glumica

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 13. siječnja – Milan Begović, hrvatski književnik (* 1876.)
 30. siječnja – Mahatma Gandhi, indijski političar (* 1869.)
 11. veljače – Sergej Ejzenštejn, sovjetski filmski režiser (* 1898.)
 10. ožujka – Jan Masaryk, čehoslovački političar i državnik (* 1886.)

 Travanj – lipanj
 25. travnja – Truda Braun-Šaban, hrvatska umjetnica (* 1909.)
 30. svibnja – Jožef Klekl političar, pisac i svećenik, koji je htio autonomiiju Slovenskoj krajini (Prekmurju) (* 1874.)

 Srpanj – rujan
 16. kolovoza – Babe Ruth, američki igrač baseballa i nacionalna ikona SAD (* 1895.)
 3. rujna – Edvard Beneš, čehoslovački političar (* 1884.)
 11. rujna – Muhammad Ali Jinnah, pakistanski političar (* 1876.)

 Listopad – prosinac
 8. studenog –Frane Tente, hrvatski politički aktivist (* 1928.)
 12. studenog –Umberto Giordano, talijanski skladatelj (* 1867.)
 12. prosinca – Franjo Dugan, hrvatski skladatelj, orguljaš i glazbeni pisac (* 1874.)

 Nobelova nagrada za 1948. godinu
 Fizika: Patrick Maynard Stuart Blackett
 Kemija: Arne Wilhelm Kaurin Tiselius
 Fiziologija i medicina: Paul Hermann Müller
 Književnost: Thomas Stearns Eliot
 Mir: nije dodijeljena

 Izvori

 Vanjske poveznice

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

automobilizam, športska grana koja obuhvaća natjecanja u automobilima različitih klasa (trkački, športski, turistički i prototipovi) i kategorija prema radnom obujmu motora. Natjecanja u automobilizmu obuhvaćaju brzinske utrke i ocjensku vožnju. U brzinskim utrkama razlikuju se trkališne, cestovne, brdske i rekordne utrke. Ocjenske vožnje mogu biti: (1) ocjensko-terenska natjecanja u snalažljivosti vozača na nepoznatu terenu, s utvrđenim vremenom prolaska kroz kontrolna mjesta; (2) ekonomsko-tehnička natjecanja u kojima je odsudna što manja potrošnja goriva, a ona mogu biti vremenska (vozači određene dionice prelaze u strogo propisanu vremenu), u zvjezdastoj vožnji (natjecatelji startaju iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj, prelazeći utvrđene dionice u određenom vremenu) i neprekidna (non-stop) natjecanja izdržljivosti na dugim stazama; (3) natjecanja turističkog značaja u kojima natjecatelji kreću iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj; (4) reli natjecanja na dugim stazama u više etapa, sa startom iz različitih mjesta uz ispunjavanje određenih zadataka.
Prva automobilistička utrka u svijetu održana je 1894. na cesti Pariz–Rouen. Prvi automobilistički klub, L’Automobile Club de France, utemeljen je 1895. Međunarodni savez automobilskih klubova (Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus, AIACR), osnovan 1904. u Parizu, uveo je 1924. službenu podjelu automobila na klase. AIACR je 1946. promijenio naziv u FIA (Fédération Internationale de l’Automobile). Od 1950. održavaju se svakogodišnja natjecanja profesionalnih vozača formule 1 za prvenstvo svijeta. Pobjeđuje vozač koji skupi najveći broj bodova na utrkama za Veliku nagradu (Grand Prix) u više zemalja. Prvi pobjednik bio je Talijan G. Farina, a najviše naslova ostvario je Argentinac J. M. Fangio (1951., 1954–57).
Prvi automobil u Hrvatsku, u Vinicu kraj Varaždina, dovezao je 1898. grof Marko Bombelles, a zagrebačkim se ulicama prvi provozao Ferdinand Budicki početkom travnja 1901. Potkraj 1901. prvi automobili pojavili su se i na ulicama Zadra. U travnju 1902. priređena je automobilistička utrka na relaciji Nica–Opatija. Prvi hrvatski automobilni klub utemeljen je 25. IV. 1906. u Zagrebu »da bude društveno, strukovno i znanstveno stjecište za širenje i unapređivanje automobilnoga športa u Hrvatskoj«. Auto-club Spalato u Splitu osnovan je 1907. Prvi ispit za dobivanje vozačke dozvole održan je 28. srpnja 1910. u Zagrebu, a već 4. kolovoza dodijeljena je prva vozačka dozvola F. Budickomu. Sekcija za automobilizam pri Hrvatskome športskom savezu osnovana je 13. VI. 1912., pa se taj datum smatra početkom djelovanja strukovnoga saveza te športske grane. Prva automobilistička utrka za Prvenstvo Hrvatske i Slavonije održana je 8. IX. 1912. na relaciji Zagreb–Varaždin–Zagreb. Hrvatski automobilni list, kao prvo stručno glasilo, izašao je u siječnju 1914. Prva natjecanja na trkalištu održavaju se u Črnomercu u Zagrebu od 1921. Od 1924. u Hrvatskoj djeluje zagrebačka sekcija Automobilskoga kluba Kraljevine SHS. Prva međunarodna automobilistička utrka održana je 1926. i 1927. oko Plešivice sa startom i ciljem u Samoboru. Nakon 1945. ujedinjen je rad automobilističkih i motociklističkih klubova, pa je 1948. osnovan Auto-moto savez Hrvatske. Najveće automobilističko natjecanje, Velika nagrada Jadrana, održavala se 1946–77. na stazi Preluk u Opatiji. Najveća kružna staza u nas izgrađena je 1978. na Grobničkom polju kraj Rijeke. Trkalište Glavica kraj Požege uređeno je 1975. Hrvatski auto i moto športski savez osnovan je 5. X. 1991., a član je organizacije FIA od 1992. Nakon razdvajanja automobilističkog i karting saveza od motociklističkoga saveza, u Zagrebu je 1997. osnovan Hrvatski auto i karting savez. Od sredine 1990-ih postignuti su značajni domaći i inozemni rezultati. Pored brojnih pobjeda na prvenstvima Hrvatske u brdskim utrkama i utrkama na kružnim stazama, Niko Pulić osvojio je prvo mjesto u Brdskom prvenstvu Europe četiri godine zaredom (1999, 2000, 2001, 2002) te u istoj disciplini ponovno 2007.
Citiranje:
automobilizam. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=4752>.

Question: which country receives the constitution

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Question: what does amsh stand for

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Question: how many people were convicted of war crimes in the tokyo trial

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Question: which country declares independence from yugoslavia

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Question: what did world health day 14th may celebrate

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Question: when did italy receive its constitution

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Question: where was the trial of 28 people convicted of war crimes

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Question: what ended on november 12, 1948

March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih

Events Founded Auto - moto Alliance of Croatia ( AMSH).Croatian Encyclopedia of Automobilism , LZ Miroslav Krleža ( accessed June 10 , 2017 )

January 1 – Italy receives the Constitution .

7th April - World Health Day 14th May - the establishment of the State of Israel .

May 23 - South - Communist crime against the Croatian soldiers at Biokov .

June 28 – the publication of the Informbiro ’s resolution on the state of the KPJ .

Open conflict between Yugoslavia and the USSR on July 17 – South Korea declares independence .

November 12 – A Tokyo trial ends , in which 28 people are convicted of war crimes before the International Criminal Court for the Far East .

Events Founded Auto-moto Alliance of Croatia (AMSH).Croatian Encyclopedia of Automobilism, LZ Miroslav Krleža (accessed June 10, 2017) January 1 – Italy receives the Constitution. 7th April - World Health Day 14th May - the establishment of the State of Israel. May 23 - South-Communist crime against the Croatian soldiers at Biokov. June 28 – the publication of the Informbiro’s resolution on the state of the KPJ. Open conflict between Yugoslavia and the USSR on July 17 – South Korea declares independence. November 12 – A Tokyo trial ends, in which 28 people are convicted of war crimes before the International Criminal Court for the Far East. March 29 – Zagrebsko Kazalište Mladih


Događaji
 Počelo održavanje najvećeg automobilističkog natjecanja u Hrvatskoj, Velike nagrade Jadrana, na stazi Preluk u Opatiji.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)
 2. lipnja – Referendumom o monarhiji stvorena je Republika Italija
 12. srpnja – U Glyndebourneu je praizvedena komorna opera Nasilje nad Lukrecijom engleskog skladatelja Benjamina Brittena.
 18. rujna – Na Mosoru ubijeni škripari Marijofil Mandić, Zlatko Ćavar, Jure Zovke, Božo Hrkać, Jakiša Alpeza, Vidak Prskalo, Veselko Rezić, Ivan Jurčić, Ivan Kolobarić i Ivan Katura, za čije ubojstvo nitko nikada nije procesuiran. Na Mosoru obilježena 72. obljetnica smrti „Škripara“  Radio Široki Brijeg. 17. rujna 2018. Pristupljeno 11. lipnja 2020.
 Na Islandu se podiže velika američka vojna zrakoplovna baza Keflavik

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Roberto Rivelino, brazilski nogometaš i trener
 5. siječnja – Diane Keaton, američka glumica
 27. siječnja – Andrija Hebrang, hrvatski političar i liječnik
 3. veljače – Žarko Potočnjak, hrvatski glumac († 2021.)
 5. veljače – Charlotte Rampling, britanska glumica
 10. veljače – Velimir Kljaić, hrvatski rukometni trener († 2010.)
 14. veljače – Gregory Hines, američki glumac († 2003.)
 15. veljače – Gordana Turić, hrvatska političarka i spisateljica
 21. veljače – Alan Rickman, britanski glumac († 2016.)
 22. veljače – Siniša Škarica, hrvatski producent i glazbeni urednik
 12. ožujka – Liza Minnelli, američka pjevačica i glumica

 Travanj – lipanj
 12. travnja – Ed O'Neill, američki glumac
 19. travnja – Tim Curry, britanski glumac
 2. svibnja – David Suchet, britanski glumac
 9. svibnja – Candice Bergen, američka glumica
 20. svibnja – Cher, američka pjevačica i glumica
 22. svibnja – Hrvoje Horvat, hrvatski rukometaš
 26. svibnja – Brigitte Young, austrijska ekonomistica
 30. svibnja – Dragan Džajić, srpski nogometaš
 3. lipnja – Vera Matović, srpska folk pjevačica
 6. lipnja – Živko Kolega, hrvatski političar
 10. lipnja – Antun Tudić, hrvatski glumac

 Srpanj – rujan
 2. srpnja – Jakov Radovčić, hrvatski paleontolog († 2021.)
 3. srpnja – Duško Tambača, hrvatski glazbeni pedagog, skladatelj
 4. srpnja – Sylvester Stallone, američki glumac, scenarist i redatelj
 6. srpnja – Peter Singer, australski filozof bioetičar
 6. srpnja – George W. Bush, 43. predsjednik SAD-a
 9. srpnja – Bon Scott, pjevač grupe AC/DC († 1980.)
 9. srpnja – Marko Ruždjak, hrvatski akademik i skladatelj († 2012.)
 14. srpnja – Vincent Pastore, američki glumac
 25. srpnja – Ljupka Dimitrovska, hrvatsko-makedonska pjevačica († 2016.)
 27. srpnja – Rade Šerbedžija, filmski, televizijski i kazališni glumac, pjesnik i glazbenik
 11. kolovoza – Milan Gutović, srpski glumac
 12. kolovoza – Duško Jeličić, hrvatski pjevač
 16. kolovoza – Pavao Pavličić, hrvatski književnik i romanopisac
 19. kolovoza – Bill Clinton, 42. predsjednik SAD-a
 23. kolovoza – Keith Moon, bubnjar grupe The Who
 29. kolovoza – Sergio Preden, hrvatski pjevač
 5. rujna – Freddie Mercury, britanski pjevač (Queen), († 1991.)
 15. rujna – Tommy Lee Jones, američki glumac i redatelj

 Listopad – prosinac
 4. listopada – Susan Sarandon, američka glumica
 11. listopada – Marko Malović, hrvatski katolički svećenik († 2018.)
 20. listopada – Elfriede Jelinek, austrijska književnica
 22. listopada – Karino Hromin Sturm, hrvatski ekonomist, diplomat
 4. studenoga – Matko Marušić, hrvatski književnik i profesor
 5. studenoga – José Carreras, španjolski operni pjevač
 6. studenoga – Sally Field, američka glumica
 8. studenoga – Lauritz Broder Holm-Nielsen, danski botaničar
 8. studenoga – Stanislav Karasi, srpski nogometaš i trener
 16. studenoga – Slobodan Šijan, srpski filmski redatelj
 20. studenoga – Kiril I., moskovski patrijarh
 14. prosinca – Patty Duke, američka glumica
 18. prosinca – Steven Spielberg, američki redatelj

 Nepoznat datum rođenja
 Salih Kalyon, turski glumac
 Jevgenij Borisovič Aleksejev, ruski botaničar († 1976.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 31. siječnja – Ivo Protulipac, katolički aktivist, doktor i odvjetnik (* 1899.)

 Travanj – lipanj
 16. svibnja – Žarka Ivasić, hrvatska katolička redovnica (* 1908.)

 Srpanj – rujan

 Listopad – prosinac
 7. listopada – Stefania Łącka, poljska novinarka (* 1914.)
 11. listopada – Ico Hitrec, hrvatski nogometaš (* 1911.)
 28. listopada – Bernardo Brixy, hrvatski franjevac i prirodoslovac (* 1882.)

 Nobelova nagrada za 1946. godinu
 Fizika: Percy W. Bridgman
 Kemija: James Batcheller Sumner, John Howard Northrop i Wendell Meredith Stanley
 Fiziologija i medicina: Hermann Joseph Muller
 Književnost: Hermann Hesse
 Mir: Emily Greene Balch i John Raleigh Mott

 Izvori

 Vanjske poveznice

Accessed on June 11, 2020.

Question: when will the us air base keflavik be accessed

Accessed on June 11, 2020.

Question: what is the name of the us air base in iceland

Accessed on June 11, 2020.

Question: where is the us air base keflavik located

Accessed on June 11, 2020.

Question: in what year will the us air base keflavik be built

Accessed on June 11, 2020.

Question: what is built on iceland

Accessed on June 11, 2020.

Question: what is the name of the air base built on iceland

Accessed on June 11, 2020.

Question: what is keflavik

Accessed on June 11, 2020.

A large U.S. air base Keflavik is built on Iceland .

Accessed on June 11, 2020. A large U.S. air base Keflavik is built on Iceland.

ŠIROKI BRIJEG - Svetom misom zadušnicom i polaganjem vijenaca na Mosoru je u nedjelju, 16. rujna, obilježena 72. obljetnica smrti „Škripara“ koji su mučki ubijeni 18. rujna 1946. Marijofil Mandić, Zlatko Ćavar, Jure Zovke, Božo Hrkać, Jakiša Alpeza, Vidak Prskalo, Veselko Rezić, Ivan Jurčić, Ivan Kolobarić i Ivan Katura imena su ubijenih "Škripara", za čije ubojstvo nitko nikada nije procesuiran. Prije služenja svete mise, održana je procesija do groba pobijenih "Škripara". Na grob stradalih Škripara vijenac je položilo izaslanstvo Grada Širokog Brijega i Vlade Županije Zapdnohercegovačke predvođeno predsjednikom Zdenkom Ćosićem. Vijenac su također položili članovi navijačke skupine "Škripari" koji ponosno nose njihove ime.
DRUŠTVO
Štrajk u osnovnim školama ŽZH-a
ŠIROKI BRIJEG - Predsjedništvo Nezavisnog sindikata uposlenih u osnovnim školama u ŽZH donijelo je odluku o štrajku upozorenja zbog nepotpisivanja Kolektivnog ugovora.Štrajk će se održati u srijedu 28. rujna, treći sat...
'Dan žalosti' u Mostaru
MOSTAR - Utorak, 27. rujna, na području Grada Mostara proglašen je Dan žalosti zbog tragične pogibije četiri osobe u prometnoj nesreći. ''Dan žalosti obilježit će se spuštanjem zastava na pola koplja...
"Euharistijska čuda diljem svijeta"
ŠIROKI BRIJEG - U organizaciji Župe svetih Petra i Pavla i Franjevačkog svjetovnog reda mjesno bratstvo Mostar u kripti Franjevačke crkve u Mostaru u četvrtak je otvorena izložba ''Euharistijska čuda diljem...
2. Mostarska biciklijada
MOSTAR - Još nas nekoliko dana dijeli od dva izvrsna biciklistička događaja, točnije u četvrtak nas očekuje 2. Mostarska biciklijada, a za subotu je planirana profesionalna cestovna utrka "Hercegovina Classic". Organizator...
Predstavljanje Javnog poziva EU4Agri-Recovery
ŠIROKI BRIJEG - UNDP u suradnji s Gospodarskom komorom FBiH organizira promociju Javnog poziva EU4Agri-Recovery, odnosno dodjelu bespovratnih sredstava Europske unije u BiH u okviru kojeg će se dodijeliti 2,8 milijuna...
29. godišnjica pokolja nad Hrvatima Grabovici
MOSTAR - Polaganjem vijenaca i svetom misom obilježena je 29. godišnjica pokolja nad Hrvatima u mjestu Grabovica kod Mostara. Program obilježavanja započeo je polaganjem vijenaca kod spomenika civilnim žrtvama Domovinskoga rata...
Blagdan Male Gospe
ŠIROKI BRIJEG - Katolički puk danas proslavlja blagdan rođenja Blažene Djevice Marije u narodu poznatijeg kao Mala Gospa. Svete mise u Crkvi UBDM na Širokom Brijegu služe se kao i nedjeljom....
Započela isplata mirovina za kolovoz
ŠIROKI BRIJEG - Započela je isplata mirovina za mjesec kolovoz u Federaciji BiH. Minimalna mirovina iznosi 424,43 KM, zajamčena 531,86 KM, dok je najviša mirovina 2.174,48 KM. Mirovinu za kolovoz će...
Pokop Mirka Grbešića u srijedu u Dobrkovićima
ŠIROKI BRIJEG - Uspješni poduzetnik u BiH i Hrvatskoj Mirko Grbešić koji je nakon kraće bolesti preminuo u 63. godini života bit će pokopan u srijedu, 24. kolovoza. Posmrtna...

Question: who composed the symphony opera of violence on secrecy

Question: what is the name of the largest automotive competition held in croatia

Question: in what city were scriptors marijofil mandić, zlatko

Question: what was the largest automotive competition held in croatia

Question: where was benjamin britten's chamber opera of violence on lucrecy produced

Question: where was the largest automotive competition held in croatia

Question: on what date was the republic of italy established

Question: what is the name of the largest automotive competition in croatia

Events Started the holding of the largest automotive competition in Croatia , the Grand Prix of Jadrana , on the track Preluk in Opatia . Croatian Encyclopedia of Automotive , LZ Miroslav Krleža ( accessed June 10 , 2017 )

June 2 – The Republic of Italy was established by a referendum on the monarchy on July 12 – In Glyndebourne the Chamber Opera of Violence on Lucrecy of the English composer Benjamin Britten was pra - produced .

18 September – In Mosor murdered scriptors Marijofil Mandić , Zlatko Ćavar , Jure Zovke , Božo Hrkać , Jakiša Alpeza , Vidak Prskalo , Veselko Rezić , Ivan Jurčić , Ivan Kolobarić and Ivan Katura , for whose murder no one has ever been prosecuted .

Events Started the holding of the largest automotive competition in Croatia, the Grand Prix of Jadrana, on the track Preluk in Opatia.Croatian Encyclopedia of Automotive, LZ Miroslav Krleža (accessed June 10, 2017) June 2 – The Republic of Italy was established by a referendum on the monarchy on July 12 – In Glyndebourne the Chamber Opera of Violence on Lucrecy of the English composer Benjamin Britten was pra-produced. 18 September – In Mosor murdered scriptors Marijofil Mandić, Zlatko Ćavar, Jure Zovke, Božo Hrkać, Jakiša Alpeza, Vidak Prskalo, Veselko Rezić, Ivan Jurčić, Ivan Kolobarić and Ivan Katura, for whose murder no one has ever been prosecuted.


Događaji
 18. siječnja – Crvena armija obustavila opsadu Lenjingrada
 2. veljače – predaja njemačke 6. Armije po završetku bitke za Staljingrad u kojoj je poginulo više od 500 000 vojnika
 28. veljače – 6 norveških specijalaca izvelo uspješnu sabotažu tvornice teške vode u Vemorku gdje su Nijemci nastojali proizvesti atomsku bombu
 13. ožujka – Nijemci likvidirali židovski geto u Krakovu
 5. srpnja – Bitka kod Kurska, najveća tenkovska bitka u povijesti
 10. srpnja – Saveznici se iskrcavaju na Siciliji
 27. srpnja – Odlazak prve skupine od 69 dobrovoljaca iz Zapadne Istre u partizane.Poreština.info Što se dogodilo prije 65 godina na Rušnjaku ? Odabrao: R.V.Aleksić, 28. srpnja 2008. (pristupljeno 3. studenoga 2015.)
 9. kolovoza – Talijanski fašistički okupatori zapalili 6 bračkih mjesta, a Selca su gorila 3 dana.
 2. listopada – Planirana deportacija 8000 danskih Židova nije uspjela jer su pripadnici danskog pokreta otpora većinu zemljaka odveli na sigurno u Švedsku.
 29. studenog – 2. zasjedanje AVNOJ-a u Jajcu, Bosna i Hercegovina na kojem je utvrđeno poslijeratno uređenje Jugoslavije
 5. prosinca – Saveznici bombardirali Split i Kaštel-Sućurac. U Kaštel-Sućurcu u crkvi je tim bombardiranjem ubijeno više od sto ljudi.
 31. prosinca – Počela Bujanska konferencija.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Inge Appelt, hrvatska glumica
 1. siječnja – Vladimir Šeks, hrvatski političar
 12. siječnja – Imra Agotić, hrvatski general, prvi zapovjednik Hrvatskog ratnog zrakoplovstva († 2012.)
 19. siječnja – Janis Joplin, američka pjevačica († 1970.)
 24. siječnja – Sharon Tate, američka glumica († 1969.)
 25. siječnja – Hrvoje Barbir Barba, hrvatski književnik
 9. veljače – Joe Pesci, američki glumac
 11. veljače – Albin Vidović, hrvatski rukometaš
 22. veljače – Horst Köhler, njemački predsjednik
 22. veljače – Neda Ritz, hrvatska TV voditeljica
 25. veljače – George Harrison, britanski glazbenik, basist i vokalist grupe The Beatles († 2001.)
 4. ožujka – Lucio Dalla, talijanski pjevač († 2012.)
 5. ožujka – Josip Genda, hrvatski glumac († 2006.)
 8. ožujka – Lynn Redgrave, engleska glumica († 2010.)
 9. ožujka – Robert "Bobby" Fischer, američki šahist († 2008.)
 29. ožujka – Eric Idle, britanski glumac i komičar

 Travanj – lipanj
 16. travnja – Drago Meštrović, hrvatski glumac († 2010.)
 19. travnja – Marija Ancila Bubalo, hrvatska i bosanskohercegovačka pjesnikinja († 2006.)
 20. travnja – Vlatko Dulić, hrvatski glumac († 2015.)
 21. travnja – Ratko Buljan, hrvatski glumac († 1989.)
 2. svibnja – Mustafa Nadarević, bosanskohercegovački i hrvatski glumac († 2020.)
 5. svibnja – Michael Palin, britanski humorist i TV ličnost

 Srpanj – rujan
 26. srpnja – Mick Jagger, britanski glazbenik
 8. srpnja – Esma Redžepova, makedonska pjevačica romske glazbe († 2016.)
8. kolovoza – Ivan Rogić Nehajev, hrvatski pjesnik i sociolog
 11. kolovoza – Pervez Mušaraf, pakistanski političar i državnik
 17. kolovoza – Robert De Niro, američki filmski glumac i redatelj
 19. kolovoza – Luko Paljetak, hrvatski književnik akademik
 2. rujna – Đorđe Novković, hrvatski skladatelj zabavne glazbe († 2007.)
 23. rujna – Antonio Tabucchi , talijanski književnik († 2012.)

 Listopad – prosinac
 14. listopada – Marin Kovačić, hrvatski nogometaš i nogometni trener († 2016.)
 20. listopada – Dunja Vejzović, hrvatska operna pjevačica
 22. listopada – Jan de Bont, producent, redatelj i snimatelj filmova
 22. listopada – Catherine Deneuve, francuska filmska glumica
 5. studenoga – Sam Shepard, američki glumac († 2017.)
 7. studenoga – John Lennox, sjevernoirski znanstvenik i pisac
 8. prosinca – Jim Morrison, pjevač, legendarni vođa "Doorsa" († 1971.)
 31. prosinca – Ben Kingsley, britanski glumac

 Nepoznati datumi rođenja
 Hrvoje Hitrec, hrvatski književnik
 Duško Lokin, hrvatski pjevač

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 7. siječnja – Nikola Tesla, hrvatski znanstvenik i izumitelj (* 1856.)
 19. ožujka – Ivan Mečar, hrvatski sindikalni radnik, sudionik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije (* 1909.)
 28. ožujka – Sergej Rahmanjinov, ruski skladatelj (* 1873.)
 31. ožujka – Franjo Fancev, hrvatski književnik i povjesničar (* 1882.)

 Travanj – lipanj
 26. lipnja – Karl Landsteiner, austrijski liječnik, nobelovac (* 1868.)
 26. lipnja – Ante Bilobrk, narodni heroj Jugoslavije (*1919.)

 Srpanj – rujan
 12. srpnja – Ivan Goran Kovačić, hrvatski pjesnik, pripovjedač, esejist, prevoditelj, novinar, publicist i kritik (* 1913.)
 19. kolovoza – Chaim Soutine, bjelorusko-židovski slikar (* 1893.)
 24. rujna – Rafael Kalinić, hrvatski katolički svećenik, franjevac, mučenik (* 1910.)

 Listopad – prosinac
 10. listopada. Franjo Fuis, hrvatski novinar i pisac (* 1908.)
 13. studenoga – Mario Martinolić, hrvatski antifašist (* 1905.)
 27. studenoga – Ivo Lola Ribar, hrvatski političar (* 1916.)

 Nepoznat datum smrti
 Lea Deutsch, hrvatska dječja glumica židovskog podrijetla (* 1927.)

 Nobelova nagrada za 1943. godinu
 Fizika: Otto Stern
 Kemija: George de Hevesy
 Fiziologija i medicina: Henrik Dam i Edward Adelbert Doisy
 Književnost: nije dodijeljena
 Mir: nije dodijeljena

 Izvori

 Vanjske poveznice

Events on January 18 – The Red Army stopped the Leningrad occupation on February 2 – Germany’s 6th Army’s surrender after the end of the Battle for Stalingrad in which more than 500,000 soldiers were killed on February 28 – 6 Norwegian specialists carried out a successful sabotage of a heavy water factory in Vermork where the Germans tried to produce an atomic bomb on March 13 – The Germans liquidated the Jewish ghetto in Krakow on July 5 – The Battle of Kursk, the largest tank battle in history on July 10 – The Allies escape in Sicily on July 27 – The departure of the first group of 69 volunteers from West I in the Party.

Što se dogodilo prije 65 godina na Rušnjaku ?
U Poreču je prije 30 godina objavljena skromna knjiga u izdanju "30 dana" – gradskog lista : "Rušnjak 35 godina (1943. -1978.)", a urednik Drago Orlić odabrao je za tisak nekoliko radova povjesničara i svjedočanstava sudionika povjesnih zbivanja. Znači 27. srpnja 2008. godine 65. obljetnica je odlaska prve grupe od 69 dobrovoljaca iz Zapadne Istre u partizane.
Herman Buršić u tekstu " Poreština u NOR-u 1941.-1945." piše:
" … Dekretom od 20. travnja 1923. godine zabranjena su i ukinuta slavenska imena mjesta. Tar je postao Torre di Parenzo, Nova Vas – Villa Nova, Gradina – Geroldia, Bačva – Montebotte, Labinci – Domenica, Vrsar – Orsera, Dračevac – Monspinoso. Dekretom od 31. prosinca 1923. zabranjeno je nadjevanje hrvatskih imena. Djeca koja su na krštenju dobila hrvatsko ime u matičnom su uredu općine dobivala talijansko. …. Između dva rata ( svjetska ) poznati su u Poreču talijanski antifašisti: Matteo Bernobich, Bruno Valenti, Gregorio Dubac, Giovani Sandri, Antonio Blažević, Giuseppe Musizza i Giuseppe Jelenić. …. Talijanska je policija vodila računa o tim antifašistima i hapsila ih, na Poreštini su zatvarani po nekoliko puta Mate Vlašić iz Nove Vasi, Pere Banko iz Baderne, Ive Rakovac iz Rahovci, Marko Štifanić iz Funtane, Stipe Rajko iz Kirmenjaka, Zvanić Ružić iz Kaštelira i drugi…. Početkom 1942. godine, nakon višegodišnjeg izbivanja iz Poreča vratio se kući Božo Kalčić ( radnik i komunist ). Početkom svibnja 1942. godine došao je na Poreštinu ilegalni i Mario Špiler ( član Komiteta KPH iz Rijeke ). Mario Špiler je i u samom Poreču održao jedan sastanak 12. svibnja 1942. godine u kući Ivana Jakusa ( sudjelovalo 6 a ), te u kući Godeas u predjelu Cimezin. …Koncem 1942. godine na Poreštini su se pojavili i braća Ljubo i Ante Drnić iz Karojbe ( članovi KPH ), a Ante Drndić se sastao sa 2 napredna seljaka – narodnjaka : Joakimom Rakovcem i Jožom Šuranom. Njima su se odmah pridružili Mirko Jurcan, Ivan Rakovac – Đovanin, Ivan Jelovac, Ciril Legović. U veljači 1943. godine osnovan je Narodno Oslobodilački odbor (NOO) u Rakovcima. U svibnju 1943. godine osnovana je i prva partijska organizacija KPH na ovom području, od 5 članova, a Joakim Rakovac prvi partijski sekretar. .. Iz Poreštine je, s legendarnog Rušnjaka, a po direktivi partije ( KPH ) – 29. srpnja 1943. godine, otišla za Liku u redove XIII Primorsko-goranske divizije prva veća grupa Porečana. Bila je to grupa od 69 mladića od 16 do 25 godina staročlanovi SKOJ-a i USAOH-a iz Rakovci, Jurcani, Štifanići, Seline, Krunčići, Medaki, Rovinjskog sela, Rapavela, Katuna, Baderne, Majkusi, Šušnjići i Smolici. Najstariji u grupi je Martin Rakovac ( 41 ). …I prije je bilo pojedinačnih odlazaka u partizane. Grupa je Porečana ponijela sa sobom i oružje koje je posjedovala: 8 pištolja, 3 lovačke puške i 1 karabin. Sa Rušnjaka su krenuli u smjeru Smolici, selo Narodnog heroja Jože Šurana, koji ih je posebno počastio vinom, sirom i pršutom, te su nastavili u Zamski Dol, na Ćićariju, pored Kastva u Brinje".
Odabrao: R.V.Aleksić

Question: how many soldiers were killed in the battle for stalingrad

Question: where did the allies escape on july 27, 1943

Question: where was the jewish ghetto liquidated on july 5, 1943

Question: where did the nordic specialists sabotage a heavy water factory

Question: on what date did the battle of kursk end

Question: on what date did the leningrad occupation end

Question: how many volunteers left west i in the party

Events on January 18 – The Red Army stopped the Leningrad occupation on February 2 – Germany ’s 6th Army ’s surrender after the end of the Battle for Stalingrad in which more than 500,000 soldiers were killed on February 28 – 6 Norwegian specialists carried out a successful sabotage of a heavy water factory in Vermork where the Germans tried to produce an atomic bomb on March 13 – The Germans liquidated the Jewish ghetto in Krakow on July 5 – The Battle of Kursk , the largest tank battle in history on July 10 – The Allies escape in Sicily on July 27 – The departure of the first group of 69 volunteers from West I in the Party .


Važni događaji neodređenog datuma:

 Drugi svjetski rat: prekretnice na istočnom bojištu (Staljingradska bitka) i u ratu na Tihom oceanu.

Događaji

Siječanj

 2. siječnja – Drugi svjetski rat: Japanci osvojili Manilu, glavni grad Filipina.
 20. siječnja – Drugi svjetski rat: Nacisti dogovorili na Wannsee konferenciji sustavno i masovno istrebljenje židova (Holokaust).

Veljača

Ožujak

Travanj

 1. travnja – Prvi oružani sukob ovdašnjih četnika i partizana, od kojih su većina bili dalmatinski. Hrvatske su partizane vodili Vicko Krstulović i Vice Buljan, (na pravoslavni Veliki četvrtak) u Marinkovcima, 10 km od Bosanskog Grahova prema Livnu.HIC  Ante Beljo. Podlistak: Blagdan sv. Ane i četnička pobuna 27. srpnja 1941. Slavlje nad zločinom, podlistak, 17. srpnja 2009.

Svibanj

Lipanj
 2. lipnja - Utemeljena Slovačka akademija znanosti u Bratislavi.
 4. lipnja – Drugi svjetski rat: počinje bitka kod Midwaya
 7. lipnja – Mitropolit Germogen ustoličen za patrijarha Hrvatske pravoslavne crkve.

Srpanj

 1. srpnja – Drugi svjetski rat: počela prva bitka kod El Alameina

Kolovoz

Rujan

Listopad

 23. listopada – Drugi svjetski rat: počela druga bitka kod El Alameina

Studeni

 8. studenog – Operacija Baklja, britansko-američka invazija Francuske Sjeverne Afrike

Prosinac

 28. prosinca – Japansko zrakoplovstvo je bombardiralo indijski grad Kalkutu.

Nepoznat nadnevak
 Geologinja Marguerite Williams postala prvom Afroamerikankom koja je obranila doktorat na nekom američkom sveučilištu, i to na Američkom katoličkom sveučilištu u Washingtonu.

Rođenja
Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Andrija Nikić, hrvatski književnik
 5. siječnja – Zvonko Bogdan, pjevač vojvođanske pjesme
 6. siječnja – Christopher Ferrara, američki pravnik, novinar, publicist i aktivist
 17. siječnja – Muhammad Ali, američki boksač († 2016.)
 25. siječnja – Eusébio, portugalski nogometaš porijeklom iz Mozambika († 2014.)
 26. siječnja – Slaven Barišić, hrvatski fizičar i akademik († 2015.)
 1. veljače – Terry Jones, britanski glumac i komičar
 6. veljače – Gabriel Brnčić Isaza, čileanski skladatelj hrvatskoga podrijetla
 23. veljače – Michael Haneke, austrijski redatelj i scenarist
 3. ožujka – Branimir Souček, hrvatsko-austrijski novinar († 2009.)
 15. ožujka – Neda Bajsić, hrvatska glumica († 2012.)
 25. ožujka – Aretha Franklin, američka soul pjevačica
 27. ožujka – Michael York, engleski glumac

Travanj – lipanj
 6. travnja – Ivan Đuranec, hrvatski rukometaš († 2009.)
 9. travnja – Petar Nadoveza, hrvatski nogometaš i trener
 17. travnja – Holm Sundhaussen, njemački povjesničar († 2015.)
 24. travnja – Barbra Streisand, američka pjevačica, glumica i redateljica
 20. svibnja – David Proval, američki glumac
 15. lipnja – Silvije Degen, hrvatski odvjetnik
 20. lipnja – Zdenka Vučković, hrvatska pjevačica
 21. lipnja – Marina Matulović Dropulić, hrvatska političarka
 29. lipnja – Mate Gulin, hrvatski glumac
 3. svibnja – Julija Abakumovskaja, ruska mezzosopranska operna pjevačica

Srpanj – rujan
 13. srpnja – Harrison Ford, američki glumac
 16. srpnja – Margaret Court, australska tenisačica
 25. srpnja – Ruža Pospiš Baldani, hrvatska operna pjevačica
 29. srpnja – Tony Sirico, američki glumac
 4. kolovoza – Don S. Davis, američki glumac († 2008.)
 7. kolovoza – Ljubica Kolarić-Dumić, hrvatska književnica
 7. kolovoza – Tobin Bell, američki glumac
 21. kolovoza – Maria Kaczyńska, Prva dama Poljske (2005. – 2010.) († 2010.
 25. kolovoza – Krešimir Vlašić Keco, hrvatski trubač, skladatelj, aranžer
 1. rujna – Krsto A. Mažuranić, hrvatski književnik i prevoditelj († 2012.)
 5. rujna – Nikola Kallay, hrvatski kemičar, akademik HAZU († 2015.)

Listopad – prosinac
 4. listopada – Jóhanna Sigurðardóttir, islandska političarka
 11. listopada – Amitabh Bachchan, indijski glumac
 26. listopada – Zdenko Runjić, hrvatski skladatelj i glazbenik († 2004.)
 26. listopada – Bob Hoskins, britanski glumac († 2014.)
 29. listopada – Bob Ross, Američki slikar i televizijski voditelj († 1995.)
 15. studenog – Daniel Barenboim, argentinsko-izraelski pijanist i dirigent
 2. prosinca – John D. Collins, britanski glumac
 6. prosinca – Peter Handke, austrijski pisac
 14. prosinca – Drago Mlinarec, hrvatski glazbenik, tekstopisac i skladatelj
 19. prosinca – Milan Milutinović, srpski političar

Smrti
Siječanj – ožujak
 13. siječnja – Eduard von Below, njemački general i vojni zapovjednik (* 1856.)
 26. siječnja – Tadija Anušić, narodni heroj Jugoslavije
 19. veljače – Kārlis Zāle, latvijski kipar i likovni umjetnik (* 1888.)
 23. veljače – Stefan Zweig, austrijski književnik (* 1881.)
 8. ožujka – José Raúl Capablanca, kubanski šahist i svjetski prvak u šahu od 1921-1927 (* 1888.)
 12. ožujka
 William Henry Bragg, engleski fizičar (* 1862.)
 Robert Bosch, njemački tehničar, izumitelj i industrijalac (* 1861.)
 26. ožujka – Alojzije Mišić, mostarsko-duvanjski biskup (* 1859.)

Travanj – lipanj
 13. travnja – Jan Vlašimsky, hrvatski skladatelj i zborovođa češkog porijekla (* 1861.)
 15. travnja – Robert Musil, austrijski književnik (* 1880.)
 6. svibnja - Lilian Sheldon, engleska zoologinja (* 1862.)
 16. svibnja – Bronisław Malinowski, britanski antropolog i etnolog poljskoga podrijetla (* 1884.)
 28. travnja – Slavin Cindrić, hrvatski nogometaš (* 1901.)
 21. lipnja – Mihovil Pavlek-Miškina, hrvatski književnik (* 1887.)
 28. lipnja – Janka Kupala, bjeloruski književnik (* 1882.)

Srpanj – rujan
 30. srpnja – Sveti Leopold Mandić, hrvatski svetac (* 1866.)
 5. kolovoza – Ante Jonić, narodni heroj Jugoslavije (* 1918.)
 9. kolovoza – Edith Stein, katolička mučenica i svetica (* 1891.)
 18. rujna – Ćiro Truhelka, hrvatski arheolog i povjesničar (* 1865.)
 21. rujna – Nina Vavra, hrvatska glumica (* 1879.)

Listopad – prosinac
 19. studenog – Bruno Schulz, poljski pisac i slikar (* 1892.).
 27. studenoga – Hermann Harms – njemački taksonom i botaničar  (* 1870.)
 27. prosinca – Jure Francetić, ustaški pukovnik (* 1912.).

Nepoznat datum smrti
 Nikola Zaninović, hrvatski operni pjevač (* 1878.)

Nobelova nagrada za 1942. godinu

 Fizika: nije dodijeljena
 Kemija: nije dodijeljena
 Fiziologija i medicina: nije dodijeljena
 Književnost: nije dodijeljena
 Mir: nije dodijeljena

 Izvori

Vanjske poveznice

The 1

Question: where did the first armed struggle between citizens and partisans take place

The 1

Question: when was the first armed struggle between citizens and partisans

The 1

Question: what ethnicity were most of the partisans

The 1

Question: who led the first armed struggle

The 1

Question: how far was marinkovci from bosansky grahov

The 1

Question: who led the croatian partisans

The 1

Question: who led the resistance

The 1

Question: on what day did vicko krstulovic and vice buljan meet

The 1

April – The first armed struggle between the citizens and the partisans , most of whom were Dalmatian .

Croatian partisans led Vicko Krstulović and Vice Buljan , ( on the Orthodox Great Thursday ) in Marinkovci , 10 km from Bosansky Grahov to Livna . HIC Ante Beljo .

The 1 April – The first armed struggle between the citizens and the partisans, most of whom were Dalmatian. Croatian partisans led Vicko Krstulović and Vice Buljan, (on the Orthodox Great Thursday) in Marinkovci, 10 km from Bosansky Grahov to Livna.HIC Ante Beljo.


Događaji
 20. srpnja – Nadbiskup Alojzije Stepinac otvorio Kapelu Corpus Domini na zagrebačkoj Trešnjevci.
Drugi svjetski rat
 31. siječnja – Pomorska bitka između otoka Lastova i Sušca između 3 talijanska broda i nepoznate podmornice ( postoji mogućnost da je bitka bila dio grčko-talijanskog rata).
 25. ožujka – Predsjednik jugoslavenske Vlade, Dragiša Cvetković, potpisao sporazum o pristupanju Jugoslavije Trojnom paktu Njemačke, Italije i Japana.
 27. ožujka – Generali jugoslavenske vojske, Dušan Simović i Borivoje Mirković, izvršili vojni udar: oborili jugoslavenskog kneza Pavla Karađorđevića, Vladu, i na vlast doveli maloljetnog kralja Petra II. Karađorđevića.
 6. travnja – Operacija Kazneni sud, bombardiran Beograd, Napad Njemačke i [Italije na Kraljevinu Jugoslaviju i Grčku.
 10. travnja – Proglašena Nezavisna Država Hrvatska.
 14. svibnja – Otok Mljet koji je prethodno Rimskim ugovorima prepušten Kraljevini Italiji, okupirale su talijanske oružane snage.
 22. lipnja – Operacija Barbarossa, napad Njemačke na Sovjetski Savez.
 22. lipnja – Osnovan Prvi sisački partizanski odred u Brezovici kod Siska, početak oružanog otpora u Jugoslaviji i okupiranoj Europi.
 4. srpnja – Komunistička partija Jugoslavije objavila proglas kojim poziva sve jugoslavenske narode na oružani ustanak protiv okupatora.
 7. srpnja – Počeo partizanski ustanak u Srbiji.
 14. kolovoza – Britanski premijer Winston Churchill i američki predsjednik Franklin D. Roosevelt objavili su Atlantsku povelju koja definira savezničke ratne ciljeve i predstavlja prvi stupanj povelje UN.
 7. prosinca – Napad Japana na pomorsku bazu Sjedinjenih Američkih Država u Pearl Harboru na Havajima.
 8. prosinca – SAD objavljuju rat Japanu.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 14. siječnja – Faye Dunaway, američka glumica
 21. siječnja – Plácido Domingo, španjolski operni pjevač
 29. siječnja – Simo Nikolić, hrvatski jedriličar († 2012.)
 8. veljače – Nick Nolte, američki glumac
 15. veljače – Ružica Meglaj Rimac, hrvatska košarkaška reprezentativka († 1996.)
 27. veljače – Paddy Ashdown, britanski političar
 1. ožujka – Zvjezdan Linić, hrvatski katolički svećenik († 2013.)
 3. ožujka – Vlado Milunić, češki arhitekt hrvatskog porijekla
 4. ožujka – Josip Kopjar, hrvatski katolički svećenik († 2004.)
 16. ožujka – Bernardo Bertolucci, talijanski filmski redatelj i scenarist († 2018.)
 19. ožujka – fra Jozo Zovko, hrv. katolički svećenik iz BiH
 20. veljače – Alexander Gauland, njemački pravnik, publicist i političar

 Travanj – lipanj
 5. travnja – Michael Moriarty, američki glumac
 7. travnja – Gorden Kaye, britanski glumac († 2017.)
 12. travnja – Bobby Moore, engleski nogometaš i trener († 1993.)
 14. travnja – Julie Christie, britanska glumica
 16. travnja – Rosángela Balbó, meksičko-talijanska glumica († 2011.)
 20. travnja – Ryan O'Neal, američki glumac
 24. travnja – Richard Holbrooke, američki diplomat, novinski urednik i profesor († 2010.)
 21. svibnja – Rudolf Rabfeld, hrvatski kuglač i inženjer († 2021.)
 2. lipnja – Charlie Watts, britanski glazbenik
 9. lipnja – Jon Lord, britanski klavijaturist i skladatelj († 2012.)
 27. lipnja – Krzysztof Kieślowski, poljski redatelj († 1996.)

 Srpanj – rujan
 9. srpnja – Helena Buljan, hrvatska glumica
 10. srpnja – Stephen Jay Gould, američki paleontolog († 2002.)
 21. srpnja – Veljko Rogošić, hrvatski plivač († 2012.)
 22. srpnja – George Clinton, američki pjevač
 28. srpnja – Lela Margitić, hrvatska glumica
 1. kolovoza – Ron Brown, američki političar († 1996.)
 8. kolovoza – Anri Jergenia, 4. premijer Abhazije († 2020.)Ушел из жизни абхазский политический деятель Анри Джергения
 10. kolovoza – Ilija Zovko, hrvatski glumac († 2009.)
 22. kolovoza – Marijan (Mario) Kosić, hrvatski motociklistički as († 2011.)
 27. kolovoza – Cesária Évora, zelenoortska pjevačica († 2011.)
 15. rujna – Viktor Zubkov, ruski političar
 19. rujna – Cass Elliot, američka pjevačica († 1974.)
19. rujna – Zdenko Vukasović, hrvatski nogometni vratar († 2021.)

 Listopad – prosinac
 22. listopada – Tonko Maroević, hrvatski pjesnik, književnik i akademik († 2020.)
 24. listopada – Stipan Blažetin, hrvatski književnik († 2001.)
 19. studenoga – Dan Haggerty, američki glumac († 2016.)
 26. studenog – Željko Sabol, hrvatski književnik († 1991.)
 9. prosinca – Beau Bridges, američki glumac
 19. prosinca – Maurice White, američki pjevač i tekstopisac († 2016.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 4. siječnja – Henri Bergson, francuski filozof (* 1859.)
 4. veljače – Ivo Kozarčanin, hrvatski književnik (* 1911.)
 8. siječnja – Robert Baden Powell, osnivač svjetskog izviđačkog (skautskog) pokreta (* 1857.)
 11. siječnja – Emanuel Lasker, svjetski prvak u šahu (* 1861.)
 13. siječnja – James Joyce, irski književnik (* 1882.)
 23. siječnja – Franjo Hanaman, hrvatski izumitelj (* 1878.)
 4. veljače – Ivo Kozarčanin, hrvatski književnik (* 1911.)
 7. veljače – Velimir Deželić stariji, hrvatski književnik, leksikograf i sveučilišni bibliotekar (* 1864.)
 21. veljače – Frederick Banting, kanadski liječnik, nobelovac (* 1891.)
 8. ožujka – Sherwood Anderson, američki književnik (* 1876.)
 28. ožujka – Virginia Woolf, engleska književnica (* 1882.)

 Travanj – lipanj
 1. svibnja – Ivan Kuhar, hrvatski pisac i svećenik (* 1880.)
 18. svibnja – Milka Trnina, hrvatska operna pjevačica (* 1863.)

 Srpanj – rujan
 9. srpnja – Božidar Adžija, hrvatski političar i publicist (* 1890.)
 9. srpnja – Otokar Keršovani, hrvatski publicist (* 1902.)
 17. srpnja – August Cesarec, hrvatski književnik (* 1893.)
 14. kolovoza – Paul Sabatier, francuski kemičar i nobelovac (* 1854.)
 14. kolovoza – Sveti Maksimilijan Kolbe, katolički svetac (* 1894.)
 9. rujna – Hans Spemann, njemački embriolog, nobelovac (* 1869.)
 29. rujna – Vilmos Aba-Novák mađarski slikar i grafičar (* 1894.)

 Listopad – prosinac
 18. studenog – Walther Hermann Nernst, njemački kemičar i nobelovac (* 1864.)
 15. prosinca – Drinske mučenice, pet časnih sestara Družbe kćeri Božje ljubavi, koje su ubili četnici
 30. prosinca – El Lissitzky, ruski slikar i arhitekt (* 1890.)

 Nobelova nagrada za 1941. godinu

 Fizika: nije dodijeljena
 Kemija: nije dodijeljena
 Fiziologija i medicina: nije dodijeljena
 Književnost: nije dodijeljena
 Mir: nije dodijeljena

 Vanjske poveznice

 Izvori

политический

политический

СУХУМ, 5 янв – Sputnik, Бадри Есиава. Абхазский общественный и политический деятель Анри Джергения умер в Москве в воскресенье 5 января, сообщил корреспонденту Sputnik бывший премьер-министр республики Вячеслав Цугба.
"Да, это правда. Мне сообщили, что Анри Михайлович умер сегодня в Москве", - сказал Цугба.
27 января 2019, 15:01
Анри Джергения родился 8 августа 1941 года в блокадном Ленинграде. В 1943 году, после гибели отца на фронте Великой Отечественной войны, переехал с матерью в Абхазию. Окончив юридический факультет, работал следователем в МВД Абхазии.
За свою долгую политическую карьеру Джергения занимал должности председателя Народного суда, был членом Верховного суда, советником и представителем президента Абхазии Владислава Ардзинба. С 1992 по 2001 годы работал генеральным прокурором страны. С 2001 по 2002 годы – премьер-министр Абхазии.
Читайте также:
- Джергения: в Заявление по урегулированию грузино-абхазского конфликта мы заложили мину
- Джергения о жизни в блокадном Ленинграде: выдержали страшное

Question: who was the 4th prime minister of abkhazia

Question: who was the american singer who died in 1974

Question: which us president died on july 28th 1941

Question: who was the american politician who died in 1996

Question: who was the american paleontologist who died in 2002

Question: which croatian actress died in july 1941

Question: which croatian actress died in 2009

August – September 9 July – Helena Buljan , Croatian actress 10 July – Stephen Jay Gould , American paleontologist ( † 2002 . )

21 July – Veljko Rogošić , Croatian swimmer ( † 2012 ) 22 July – George Clinton , American singer 28 July – Lela Margitić , Croatian actress 1 August – Ron Brown , American politician ( † 1996 ) .

8 August – Anri Jergenia , 4th Prime Minister of Abkhazia ( † 2020.)Uшел из жизни абхазский политический деятель Анри Джергения 10 August – Ilija Zovko , Croatian actor ( † 2009 . ) 22 August – Marijan ( Mario ) Kosić , Croatian motorcyclist as ( † 2011 . )

27 August – Cesária Évora , green - ortic singer ( † 2011 )

15 September – Viktor Zubkov , Russian politician 19 September – Cass Elliot , American singer ( † 1974 ) 19 September – Zdenko Vukasović , Croatian football player ( † 2021 )

August – September 9 July – Helena Buljan, Croatian actress 10 July – Stephen Jay Gould, American paleontologist († 2002.) 21 July – Veljko Rogošić, Croatian swimmer († 2012) 22 July – George Clinton, American singer 28 July – Lela Margitić, Croatian actress 1 August – Ron Brown, American politician († 1996). 8 August – Anri Jergenia, 4th Prime Minister of Abkhazia († 2020.)Uшел из жизни абхазский политический деятель Анри Джергения 10 August – Ilija Zovko, Croatian actor († 2009.) 22 August – Marijan (Mario) Kosić, Croatian motorcyclist as († 2011.) 27 August – Cesária Évora, green-ortic singer († 2011) 15 September – Viktor Zubkov, Russian politician 19 September – Cass Elliot, American singer († 1974) 19 September – Zdenko Vukasović, Croatian football player († 2021)