17. rujna (17.9.) 260. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (261. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 105 dana.

 Događaji
 1630. – Boston, Massachusetts osnovan
 1787. – U Philadelphiji je potpisan ustav SAD-a, najstariji savezni ustav koji je još u uporabi.
 1809. – Mir između Švedske i Rusije u finskom ratu.
 1859. – Joshua A. Norton proglašava samoga sebe carem Nortonom I. Sjedinjenih Američkih Država.
 1934. – Sovjetski Savez se pridružio Ligi naroda (protivili su se Nizozemska, Švicarska i Protugal).USSR, The History Orb
 1939. – Sovjetski Savez napada Poljsku.
 1965. – Napad na zračnu luku Aden.
 1978. – U Camp Davidu su egipatski predsjednik Anwar al-Sadat i izraelski premijer Menahem Begin potpisali, uz posredovanje SAD, "Sporazum iz Camp Davida", kojim prestaje ratno stanje između dviju država.
 1991. – Osnovana 99. brigada HV, Zagreb.
 1991. – Velikosrpska JRM sprovela pomorsku blokadu Hrvatske.
 1991. – Velikosrpski kulturocid u Hrvatskoj: granatirali su vinkovačku Narodnu knjižnicu i čitaonicu u noći sa 16. na 17. rujna. U cijelosti je izgorjela.

 Rođenja 17. rujna
  879. – Karlo III., kralj Francuske
 1552. – Camillo Borghese, kasnije papa Pavao V.
 1743. – Nicolas de Condorcet, matematičar, filozof i politički znanstvenik
 1826. – Bernhard Riemann, njemački matematičar († 1866.)
 1874. – Ben Turpin, glumac
 1883. – William Carlos Williams, fizičar i pisac († 1963.)
 1900. – John Willard Marriott, hotelijer († 1985.)
 1905. – Vladan Desnica – hrvatski književnik († 1967.)
 1923. – Hank Williams, glazbenik († 1953.)
 1928. – Roddy McDowall, glumac († 1998.)
 1929. – Hrvoje Babić, hrvatski akademik
 1930. – Edgar Mitchell, astronaut
 1931. – Anne Bancroft, glumica
 1952. – Mijo Gorski, hrvatski biskup
 1965. – Franck Piccard, francuski alpski skijaš
 1973. – Anastacia, pjevačica
 1980. – Danijel Krivić, bosanskohercegovački nogometaš
 1994. – Ivana Kapitanović, hrvatska rukometašica
 1996. – Duje Ćaleta-Car, hrvatski nogometaš Smrti 17. rujna
 456. – Remist, rimski general
 1179. – Hildegarda iz Bingena, njemačka časna sestra (* 1098.)
 1621. – Robert Bellarmino, talijanski kardinal i svetac (* 1542.)
 1665. – Filip IV., španjolski kralj (* 1605.)
 1836. – Antoine Laurent de Jussieu – francuski botaničar (* 1748.)
 1858. – Dred Scott, američki rob
1863. – Alfred de Vigny, pisac (* 1797.)
 1863. – Charles Robert Cockerell, engleski arhitekt i arheolog (* 1788.)
 1879. – Eugène Viollet-le-Duc, francuski arhitekt (* 1814.)
 1911. – Pjotr Stolipin, ruski političar (* 1862.)
 1948. – Folke Bernadotte, švedski grof (* 1895.)
 1972. – Akim Tamiroff, glumac
 1975. – Vladimir Kragić, hrvatski nogometaš (* 1910.)
 1980. – Anastazio Somoza Debayle, bivši predsjednik Nikaragve
 1984. – Richard Basehart, glumac
 1994. – Karl Popper, austrijsko-britanski filozof (* 1902.)
 2014. – Andrij Husin, ukrajinski nogometaš i nogometni trener (* 1972.)
 2014. – China Zorrilla, urugvajska glumica (* 1922.)
 2015. – Dettmar Cramer, njemački nogometaš i nogometni trener (* 1925.)
 2017. – Biserka Alibegović, hrvatska kazališna, filmska i televizijska glumica (* 1932.)

 Blagdani i spomendani
 Sveta Hildegarda

 Imendani

 Izvori

 017

by 1809

The .

Historical Events
Events 1 - 100 of 1,223
- 1523-01-29 Sermon of Constanz: Zwingli defends 67 Schlussreden
Historic Event
1725-05-21 The Order of St. Alexander Nevsky is instituted in Russia by the empress Catherine I. It would later be discontinued and then reinstated by the Soviet government in 1942 as the Order of Alexander Nevsky.
- 1905-10-26 First Soviet (workers' council) formed, St Petersburg, Russia
- 1905-12-22 Arrest of St Petersburg Soviet members leads to an uprising of Moscow workers and fighting in the street
- 1912-05-05 Soviet Communist Party newspaper Pravda begins publishing (4/22 OS)
- 1916-11-09 Ammunitions ship explodes at Bakaritsa harbour, near Archangel, Soviet Union, approx. 600 killed, 800 injured (OS 26 Oct)
- 1917-03-12 [OS Feb 27] Russian Duma sets up the Provisional Committee; Soviets form Executive Committee
Historic Event
1917-04-16 Vladimir Lenin issues his radical "April Theses" calling for Soviets to take power during the Russian Revolution [OS Apr 4]
- 1917-06-16 1st All Russian Congress of the Soviets convenes in Petrograd, Russia [OS Jun 3]
Historic Event
1917-10-08 Leon Trotsky named chairman of the Petrograd Soviet as Bolsheviks gain control
- 1917-10-13 Soviets accept establishment of Petrograd Military
- 1917-10-26 Petrograd Soviet accepts establishment of Military
- 1917-12-18 The Soviet government issues a decree recognizing Finland's newly-declared independence [N.S. December 31]
- 1917-12-20 Cheka formed - Soviet state security force and forerunner to the KGB, under Felix Dzerzhinsky after decree by Lenin
- 1918-01-14 Finland and USSR adopt New Style (Gregorian) calendar
- 1918-01-19 Soviets disallow a Constitution Assembly
- 1918-01-25 Russia declared a republic of Soviets
- 1918-01-29 Ukrainian-Soviet War: Battle of Kruty
- 1918-02-05 Separation of church and state begins in USSR
- 1918-02-14 USSR adopts New Style (Gregorian) calendar (originally Feb 1)
- 1918-07-10 Russian Soviet Federal Socialist Republic forms
- 1918-08-30 Fanya Kaplan attempts but fails to assassinate Lenin, new leader of Soviet Russia
- 1919-02-04 City of Bremen's Soviet Republic overthrown
- 1919-02-14 The Polish-Soviet War begins.
- 1919-03-23 8th Congress of the Russian Communist Party re-establishes a five-member Politburo which becomes the center of political power in the Soviet Union. Original members Vladimir Lenin, Leon Trotsky, Joseph Stalin, Lev Kamenev and Nikolai Krestinsky
- 1919-04-06 Bavaria proclaims itself a soviet republic
- 1919-04-20 Polish Army captures Vilno, Lithuania from Soviet Army
- 1919-08-06 Romanian forces bring down Hungarian Soviet Republic in Budapest
- 1919-09-27 British troops withdraw from the North Russian town of Archangelsk after fighting Bolsheviks/Soviets
- 1919-11-16 Admiral Miklós Horthy, head of the Hungarian National Army, seizes Budapest and will later become regent of the restored Kingdom of Hungary
- 1920-02-02 Tarto/Dorpat peace treaty: USSR recognizes Estonian independence
- 1920-02-29 Trying to maintain independence from Germany and the USSR, Czechoslovakia adopts a constitution
- 1920-03-28 Anton Denkin's White Russian troops defeated by Bolsheviks and Soviets at Novorossijsk on the Black Sea (The British aid Denkin in his escape)
- 1920-04-28 Azerbaijan SSR joins USSR (1st time)
- 1920-05-07 USSR recognizes Georgia's independence
- 1920-07-12 Lithuania and USSR sign peace treaty, Lithuania becomes independent republic
- 1920-08-11 1st peace of Riga-Soviet Union recognizes Independence of Latvia
Victory in Battle
1920-08-15 Polish troops commanded by Józef Piłsudski defeat the Soviets at the Battle of Warsaw (Miracle upon the Vistula)
- 1920-10-14 Part of Petsamo province ceded by Soviet Union to Finland
- 1921-02-12 Soviet troops invade Georgia
- 1921-02-26 The USSR signs treaties respecting the integrity of Persia and of Afghanistan
- 1921-03-16 Britain signs a trade agreement with the USSR and sends a trade mission to Moscow: this goes against the US, who in the same month refused to sign a trade agreement
- 1921-10-18 Biding its time, Soviet Russia agrees to independence for the Crimea
- 1921-11-05 Soviet Russia signs a treaty with Mongolia, temporarily supporting the new government against China and Japanese incursions
- 1922-12-20 14 republics form Union of Soviet Socialistic Republics (USSR)
Soviet Union Founded
1922-12-30 Creation of the USSR formally proclaimed in Moscow from the Bolshoi Theatre, Soviet Union organized as a federation of RSFSR, Ukrainian SSR, Belorussian SSR and Transcaucasian SSR
- 1923-01-01 Union of Socialist Soviet Republics established
- 1923-02-09 Soviet Aeroflot airlines forms
- 1923-03-04 Vladimir Lenin's last article in Pravda (about Soviet bureaucracy)
- 1923-03-21 US foreign minister Charles Hughes refuses USSR recognition
- 1923-05-31 China & USSR exchange diplomats
- 1923-07-06 The Central Executive Committee accepts the Treaty of Union, signed in Moscow in December 1922, and the Russian Empire becomes the Union of Soviet Socialist Republics
- 1923-10-06 USSR adopts experimental calendar
- 1923-11-06 USSR adopts experimental calendar, with 5-day "weeks"
Historic Event
1924-02-01 Ramsay MacDonald's incoming Labour government formally recognizes the Soviet Union
- 1924-03-17 Netherlands & USSR begin talks over USSR recognition
- 1924-03-17 Sweden & USSR exchange diplomats
- 1924-03-27 Canada recognizes USSR
- 1924-05-02 Netherlands refuses to recognize USSR
- 1924-05-31 China recognizes the USSR
- 1924-08-28 Georgian opposition stages the August Uprising against the Soviet Union
- 1924-10-27 The Uzbek SSR is founded in the Soviet Union
Contract of Interest
1924-11-21 British Prime Minister Stanley Baldwin cancels Labour contract with USSR
- 1925-01-20 The Soviet and Japan sign a convention resuming relations: Russia agrees to limit revolutionary activity of the Third Communist International, while Japan agrees to leave the Sakhalin
- 1925-02-25 Diplomatic relations between Japan and the Soviet Union established
- 1925-05-12 Uzbekistan & Kirgizistan become autonomous Soviet republics
- 1925-06-16 The most famous Young Pioneer camp of the USSR, Artek, is established
- 1925-07-10 USSR's official news agency TASS forms
- 1925-11-05 British secret agent Sidney Reilly ('Ace of Spies') is executed in a forest near Moscow by the OGPU, the secret police of the Soviet Union
- 1925-12-17 Soviet Union & Turkey sign non-aggresion pact
- 1926-11-19 Leon Trotsky is expelled from the Politburo in the Soviet Union
- 1927-04-15 Switzerland & USSR agree to diplomatic relations
- 1927-05-02 International Economic Conference (52 countries including USSR) opens
- 1927-08-19 Metropolitan Sergius proclaims the declaration of loyalty of the Russian Orthodox Church to the Soviet state
- 1927-11-12 Leon Trotsky is expelled from the Soviet Communist Party, paving the way for Joseph Stalin to consolidate complete power
- 1928-01-10 Soviet Union orders exile of Leon Trotsky
- 1928-08-13 Soviet Union Spartacan Games begins
- 1928-10-01 USSR launches its first 5-year plan
- 1929-02-09 USSR, Estonia, Latvia, Poland & Romania sign Litvinov's Pact, providing for renunciation of war among its signatories
- 1929-07-17 USSR breaks diplomatic relations with China
- 1929-10-03 British Labour government recovers diplomatic relations with USSR
- 1930-01-30 Russia launches their 1st radiosonde - a battery-powered telemetry instrument carried into the atmosphere to measure various parameters and transmit them by radio to a ground receiver- from Pavlovsk, USSR.
- 1930-06-16 Sovnarkom establishes decree time in the USSR
- 1931-03-11 Ready for Labour and Defence of the USSR, abbreviated as GTO, is introduced in the Soviet Union
- 1931-06-15 Poland and USSR sign friendship and trade treaty
- 1931-06-24 USSR & Afghanistan sign neutrality treaty
- 1931-08-24 France & USSR sign neutrality/no attack treaty
- 1932-01-21 USSR and Finland stop non-attack treaty
- 1932-06-29 USSR & China sign non-aggression treaty
- 1932-10-10 Dnjepr Dam in USSR put into operation (world's biggest)
- 1932-10-19 British government signs trade agreement with Soviet Union
- 1932-10-24 British government signs trade treaty with USSR
- 1932-11-27 Poland & USSR sign non-aggression treaty
- 1932-11-29 France & USSR sign non-aggression pact
- 1932-12-12 USSR & China resume diplomatic relations
- 1933-02-06 -90°F (-68°C), Oymyakon, USSR (Asian record)
- 1933-05-06 Italy & USSR sign trade agreement
- 1933-07-28 Spain recognizes the USSR
Famous Birthdays
Birthdays 1 - 100 of 298
Vladimir Lenin
1870-04-22 Vladimir Lenin [Vladimir Ilich Ulyanov], Russian Marxist Revolutionary and Soviet Leader (1917-24), born in Simbirsk, Russia (d. 1924)
- 1875-11-07 Mikhail Kalinin, Soviet communist leader and statesman, born in Verkhnyaya Troitsa, Russia (d. 1946) [OS]
- 1877-09-11 Felix Dzerzhinsky [Iron Felix, Bloody Felix], Polish-born Bolshevik leader established and developed Soviet secret police (Cheka, forerunner to the KGB), born in Ivyanets, Lithuania (d. 1926)
Joseph Stalin
1878-12-18 Joseph Stalin, Dictator and General Secretary of the Soviet Union (1922-53), born in Gori, Tiflis Governorate, Russian Empire (d. 1953)
- 1881-02-04 Kliment J Woroshilov, marshal/president USSR (1953-60)
- 1886-02-20 Bela Kun, Czehul Romania, head of Hungarian Soviet Republic (1919)
- 1888-04-12 Heinrich Neuhaus, Soviet pianist (The Art of Piano Playing), born in Elisavetgrad, Russian Empire (d. 1964)
Vladimir Zworykin
1888-07-29 Vladimir K. Zworykin, Russian-American inventor (development of television, cathode ray tube), born in Murom, Russian Empire (d. 1982)
- 1890-03-16 Solomon Mikhoels, Soviet actor and chairman of the Jewish Anti-Fascist Committee (d. 1948)
- 1891-01-25 William Christian Bullitt Jr., 1st US ambassador to USSR, born in Philadelphia, Pennsylvania (d. 1967)
- 1891-02-22 Vlas Chubar, Soviet politician (d. 1939)
- 1891-03-24 Sergey Ivanovich Vavilov, Soviet physicist (d. 1951)
- 1891-11-15 W Averell Harriman, American (Gov-D-NY)/ambassador to USSR (1943-46)
- 1892-06-28 E. H. Carr, English historian (History of Soviet Russia), born in London (d. 1982)
- 1893-02-21 Vsevolod Pudovkin, Soviet film director/theorist (Mother, Deserter)
Vladimir Mayakovsky
1893-07-19 Vladimir Mayakovsky, Russian poet and playwright (Ode to Revolution, The Bathhouse), born in Baghdati, Russian Empire (d. 1930) [OS=7/7]
- 1893-12-01 Ernst Toller, German playwright, President of Bavarian Soviet Republic (1919), born in Samotschin (d. 1939)
Nikita Khrushchev
1894-04-15 Nikita Khrushchev, First Secretary of the Communist Party of the Soviet Union (1953-64), born in Kalinovka, Russia (d. 1971)
- 1895-06-11 Nikolai Bulganin, Premier of USSR (1955-58), born in Gorky, Russia (d. 1975
- 1895-09-23 Miron Merzhanov, Soviet architect (d. 1975)
- 1895-10-04 Richard Sorge, German spy for the Soviet Union in Tokyo during World War II, born in Baku, Russian Empire (d. 1944)
- 1895-11-25 Anastas Mikoyan, Armenian revolutionary and member of Supreme Soviet, born in Sanahin, Yelizavetpol Governorate, Russian Empire (d. 1978)
- 1896-01-02 Dziga Vertiv [Denis A Kaufman], Russian director (Sjagai, Soviet!)
- 1897-12-02 Hovhannes Bagramyan, Soviet military commander and Marshal of the Soviet Union of Armenian origin, born in Yelizavetpol, Elisabethpol Governorate, Russian Empire (d. 1982)
Lavrentiy Beria
1899-03-29 Lavrentiy Beria, Soviet politician and head of the NKVD secret service, born in Merkheuli, Russian Empire (d. 1953)
- 1900-02-08 Ivan Ivanov-Vano Soviet animator and Russian animation director (d. 1987)
- 1901-07-05 Sergey Vladimirovich Obraztsov, Soviet puppet master, born in Moscow, Russia (d. 1992)
- 1903-01-12 Igor Kurchatov, Russian nuclear physicist, born in Sim, Chelyabinsk Oblast, Russia (d. 1960)
- 1903-02-18 Nikolai Podgorny, Ukrainian Soviet statesman, Premier of the USSR (1965-77), born in n Karlovka, Russian Empire (d. 1983)
- 1903-06-06 Aram Khachaturian, Armenian composer (Gayane; Sabre Dance), born in Tbilisi, Georgia (d. 1978)
- 1904-02-20 Aleksei N Kosygin, Soviet premier (1964-80)
- 1905-05-01 Nikolai Tikhonov, Soviet politician (Chairman of the Council of Ministers of the Soviet Union 1980-85), born in Kharkiv, Kharkov Governorate, Russian Empire (d. 1997)
- 1905-05-24 Mikhail Sholokhov, Soviet writer (And Quiet Flows the Don, Nobel 1965), born in Veshenskaya, Don Host Oblast, Russian Empire (d. 1984)
- 1906-02-07 Oleg Antonov, Soviet aircraft designer (d. 1984)
- 1906-03-24 Klavdiya Shulzhenko, Soviet jazz and pop singer ("Let's Smoke"), born in Kharkiv, Russian Empire (now Ukraine) (d. 1984)
- 1906-08-01 William Hayter, British diplomat and Ambassador to the Soviet Union (1953-57), born in Oxford, England (d. 1995)
Leonid Brezhnev
1906-12-19 Leonid Brezhnev, General Secretary of the Soviet Union (1964-82), born in Kamenskoye, Ukraine (d. 1982)
- 1907-02-07 Yevgeniy Abalakov, Soviet mountaineer (d. 1948)
- 1907-09-26 Anthony Blunt, British art historian and spy for USSR, born in Bournemouth, Hampshire, England (d. 1983)
- 1908-03-02 Fyodor Matveyevich Okhlopkov, Yakut-born Soviet sniper (d. 1968)
- 1908-11-14 Harrison E Salisbury, journalist/author (50th Anniv of Soviet Union)
- 1909-05-14 Vladimir Alatortsev, USSR, International Chess Master (1950)
- 1909-07-05 Andrei Gromyko, Soviet politician (President of Union of Soviet Socialist Republics), born in Staryya Hramyki, Mogilev Governorate, Russian Empire (d. 1989) [NS 7/18]
- 1909-07-18 Andrei Gromyko, Soviet politician (President of Union of Soviet Socialist Republics), born in Staryya Hramyki, Mogilev Governorate, Russian Empire (d. 1989) [OS 7/5]
- 1910-06-21 Aleksandr Tvardovsky, Russian poet and editor in chief (Novyj Mir), born in Zagorye, Russian Empire (d. 1971) [OS=June 8]
- 1911-04-17 Mikhail Botvinnik, Russian World Chess Champion (1948-63), born in Repino, Russia (d. 1995)
- 1911-07-01 Sergey Sokolov, Soviet marshal and Minister of Defence of the Soviet Union (1984-87), born in Yevpatoria, Russian Empire (d. 2012)
Konstantin Chernenko
1911-09-24 Konstantin Chernenko, General Secretary of the Communist Party of the Soviet Union (1984-85), born in Bolshaya Tes, Yeniseysk Governorate, Russian Empire (d. 1985)
Kim Philby
1912-01-01 Kim Philby, British spy and Soviet mole who was a member of the "Cambridge Five", born in Ambala, Punjab, India (d. 1988)
Yuri Andropov
1914-06-15 Yuri Andropov, General Secretary of the Communist Party of the Soviet Union (1982-84) and KGB Chief (1967-82), born in Nagutskaya, Stavropol Region, Russian Empire (d. 1984)
- 1915-03-23 Vasily Zaitsev, Soviet World War II hero (d. 1991)
- 1915-12-16 Georgy Sviridov, Soviet Russian neo-romantic composer (The Blizzard; Time; Forward!), born in Fatezh, Kursk Governorate, Russian Empire (d. 1998)
- 1916-01-07 Paul Keres, Estonian and Soviet chess grandmaster (1950), born in Narva, Estonia (d. 1975)
- 1917-09-30 Yuri "Petrovich" Lyubimov, Soviet director (Taganka Theatre), born in Yaroslavl, Russia (d. 2014)
- 1917-10-30 Nikolai Ogarkov, Soviet field marshal, born in Molokovo, Tver, Russian Republic (d. 1994)
- 1918-03-18 Yevgeny Pepelyaev, Bodaybo, Irkutsk, Soviet Union, fighter pilot, (d. 2013)
- 1918-10-07 Marcus Klingburg, Israeli soviet spy and epidemiologist
- 1919-01-23 Nina Dumbadze, Soviet discus thrower (Olympic bronze 1952), born in Odessa, Ukraine (d. 1983)
- 1919-04-23 Oleg Penkovsky, Soviet military intelligence (GRU), born in Vladikavkaz, Russia (d. 1963)
- 1920-11-29 Yegor Ligachev, Soviet politician
- 1921-04-15 Georgy Beregovoy, Soviet cosmonaut (Soyuz 3), born in Fedorivka, Poltava Oblast, Ukrainian Soviet Socialist Republic (d. 1995)
Dmitri Polyakov
1921-07-06 Dmitri Polyakov, Soviet Major General and spy for the CIA, born in Ukraine (d. 1988)
- 1921-10-17 Maria Gorokhovskaya, Russian gymnast (equal record 7 x Olympic medals, Soviet Union 1952; 2 x gold [team, all-round], 5 x silver), born in Yevpatoria, Russia (d. 2001)
- 1921-11-09 Viktor Chukarin, Soviet gymnast (Olympic gold 1952, 56), born in Mariupol, Ukraine (d. 1984)
- 1922-10-31 Anatoli Papanov, Russian actor (Cold Summer of 1953) named as a People's Artist of the USSR (1973), born in Vyazma, Russia (d. 1987)
- 1922-12-01 Vsevolod Bobrov, Soviet ice hockey left wing (Olympic gold 1956) and soccer striker (3 caps), born in Morshansk, Tambov, Russia (d. 1979)
- 1923-02-15 Yelena Bonner, Soviet dissident and wife of Andre Sakharov, born in Merv, Turkmenistan, Soviet Union (d. 2011) [1]
- 1923-11-06 Aleksandra Chudina, Soviet athlete, track jumper (Olympic-2 silver-1952), born in Kurkinsky District, Russia (d. 1990)
- 1924-02-17 Gevork Vartanian, Soviet intelligence agent (Operation Long Jump), born in Rostov-on-Don (d. 2012)
- 1924-09-24 Nina Bocharova, Soviet-Ukrainian gymnast (Olympic gold balance beam, team 1952), born in Suprunivka, Ukraine (d. 2020)
- 1924-12-06 Sergey Yablonsky, Soviet and Russian mathematician and one of the founders of the Soviet school of mathematical cybernetics and discrete mathematics (d. 1998), born in Moscow, Russia
- 1925-06-26 Pavel Belyayev, Soviet fighter pilot and cosmonaut (Voskhod II), born in Chelishchevo, Russia (d. 1970)
- 1925-08-28 Arkady Natanovich Strugatsky, Soviet-Russian sci-fi author (Tale of the Troika), born in Batumi, Georgia (d. 1991)
- 1925-10-25 Yakov Rylsky, USSR sabre team (Olympic bronze 1956), born in Aleksandrovka, Verkhubinsky District, Kazakhstan (d. 1999)
- 1925-12-12 Vladimir Shainsky, Soviet and Russian composer, born in Kyiv, Ukraine (d. 2017)
- 1926-02-07 Konstantin Petrovich Feokistov, USSR, cosmonaut (Voskhod I)
- 1926-09-25 Sergei Filatov, Soviet equestrian dressage (Olympic gold 1960), born in Lysyye Gory, Tambov Governorate (d. 1997)
- 1926-10-25 Galina Vishnevskaya, Russian soprano opera singer (Britten's "War Requiem"), born in Leningrad, Russia (d. 2012)
- 1927-01-14 Ivan Kalita, Soviet equestrian dressage (Olympic silver 1968), born in Tambov Governorate (d. 1996)
- 1927-03-27 Mstislav Rostropovich, Soviet-Russian cellist and conductor, born in Baku, Azerbaijan SSR (d. 2007)
- 1927-11-18 Eldar Ryazanov, Russian film director and screenwriter (A Cruel Romance), born in Kuybyshev, USSR (d. 2015)
- 1927-12-08 Vladimir Shatalov, Soviet cosmonaut (Soyuz 4, 8, 10), born in Petropavlovsk, Kazakh SSR
Eduard Shevardnadze
1928-01-25 Eduard Shevardnadze, President of Georgia (1995-2003) and Soviet Foreign Minister (1985-90), born in Mamati, Georgia (d. 2014)
- 1928-02-23 Vasily Grigoryevich Lazarev, Siberia USSR, cosmonaut (Soyuz 12, 18A)
- 1928-05-23 Nina Otkalenko, USSR, 800m runner (9 world records)
- 1928-07-30 Valentin Muratov, Russian gymnast (4 gold, 1 silver medals 1952, 1956 Olympics), born in Moscow, Russia (d. 2006)
- 1928-09-06 Rudolf Plyukfelder, Soviet light heavyweight lifter (Olympic gold 1964), born in Novoorlivka, Ukraine
- 1929-04-27 Nina Ponomareva Romaschkova, Soviet discus thrower (Olympic gold 1952, 60), involved shoplift scandal, born in Smychka (d. 2016)
- 1929-05-14 Vladimir Antoshin, USSR, International Chess Grandmaster (1964)
- 1929-06-17 Tigran Petrosian, Soviet Armenian World Chess Champion (1963-69), born in Tiflis, Georgian SSR, Soviet Union (d. 1984)
- 1929-08-08 Larisa Bogoraz, Soviet dissident (d. 2004)
Francis Gary Powers
1929-08-17 Francis Gary Powers, American spy captured by the USSR after his U-2 spy was shot plane in 1959, born in Jenkins, Kentucky (d. 1977)
- 1929-08-27 Elizabeta Bagrintseve, USSR, discus thrower (Olympic silver 1952)
- 1929-09-05 Andrian Grigoryevich Nikolayev, Soviet cosmonaut (Vostok III, Soyuz 9), born in Shorshely, Russia (d. 2004)
- 1929-09-28 Nikolay Ryzhkov, Premier of USSR (1985-1991)
- 1929-10-22 Lev Yashin, Soviet-Russian soccer goalie, known as 'The Black Spider' (Dynamo Moscow, 1950-70), and namesake of FIFA award for best World Cup Finals goalkeeper, born in Moscow, USSR (d. 1990)
- 1930-02-11 Alevtina Koltschina, USSR, cross coutry relay skier (Olympic gold 1960)
- 1930-07-04 Yury Tyukalov, Soviet rower (Olympic 1952,56 Gold), born in Leningrad, Russia (d. 2018)
- 1930-07-20 Yuri Petrovich Artyukin, USSR, cosmonaut (Soyuz 14)
- 1930-10-10 Konstantin Vyrupayev, Soviet wrestler (Greco-Roman Bantamweight Olympic Gold 1956), born in Irkutsk, Russia (d. 2012)
Famous Weddings
Joseph Stalin
1906-07-28 Future dictator of the Soviet Union Joseph Stalin (27) weds Ekaterina Svanidze (21) at St. David's Church in Tiflis (now Tbilisi, Georgia)
S
Famous Deaths
- 1449-10-27 Ulugh Beg, Timurid sultan of Samarkand and astronomer, assassinated at 56
- 1926-07-20 Felix Dzerzhinsky [Iron Felix, Bloody Felix], Soviet statesman, established and developed Soviet secret police (Cheka, forerunner to the KGB), dies at 48
- 1927-06-07 Voikov, Soviet ambassador to Warsaw, murdered
- 1937-06-12 Mikhail Tukhachevsky, Marshal of the Soviet Union (b. 1893)
- 1938-07-29 Nikolai Krylenko, Russian/Soviet jurist and politician (b. 1885)
- 1938-11-09 Vasily Blyukher, Soviet military commander (b.1889)
- 1940-02-04 Nikolai Yezhov, Head of Soviet NKVD (b. 1895)
- 1942-10-08 Sergei Chaplygin, Russian physicist and engineer, dies at 73
- 1946-06-03 Mikhail Kalinin, Soviet Chairman of the Presidium of the Supreme Soviet of the Soviet Union (1938-46), dies at 60
Joseph Stalin
1953-03-05 Joseph Stalin, dictator and leader of the Soviet Union (1922-53), dies of a stroke at 73
Lavrentiy Beria
1953-12-23 Lavrentiy Beria, Soviet politician and head of the NKVD secret service, executed after being ousted from power at 54
- 1962-09-19 Nikolai Pogodin, Soviet playwright, dies at 61
- 1963-08-30 Guy Burgess, English-born Soviet spy, dies of acute liver failure at 52
- 1964-05-17 Otto V. Kuusinen, Finnish politician (founder of the Finnish Communist Party), dies at 82
- 1964-10-10 Heinrich Neuhaus, Soviet pianist (The Art of Piano Playing), dies at 76
- 1967-02-15 William C Bullitt, 1st US ambassador in USSR, dies at 76
- 1968-05-28 Fyodor Matveyevich Okhlopkov, Yakut-born Soviet sniper (b. 1908)
- 1969-12-02 Kliment J Voroshilov, president USSR (1953-60), dies
- 1970-01-10 Pavel Belyayev, Soviet fighter pilot and cosmonaut (Voskhod II), dies at 44
- 1971-06-30 Georgi T Dobrovolsky, Soviet cosmonaut (Soyuz 11), dies in outer space aboard Soyuz 11 at 43
Nikita Khrushchev
1971-09-11 Nikita Khrushchev, First Secretary of the Communist Party of the Soviet Union (1953-64), dies of a heart attack at 77
- 1971-11-15 Rudolf Abel, Soviet spy (b. 1903)
- 1975-02-24 Nikolai A Bulganin, marshal/premier of USSR (1955-58), dies at 79
- 1977-12-05 Aleksandr Vasilevsky, Soviet military commander (b. 1895)
- 1980-12-18 Alexei N Kosygin, Soviet PM (1964-80), suffers heart attack at 76
- 1981-08-27 Valery Kharlamov, Soviet ice hockey player (b. 1948)
- 1982-01-25 Mikhail Suslov, Soviet party ideologist and statesman, dies at 79
- 1982-09-21 Hovhannes Bagramyan, Soviet military commander and Marshal of the Soviet Union of Armenian origin, dies at 84
Leonid Brezhnev
1982-11-10 Leonid Brezhnev, Soviet Leader, General Secretary (1964-82), dies of a heart attack at 75
- 1983-01-11 Nikolaj V Podgorny, president USSR, dies at 79
- 1983-03-26 Anthony Blunt, British art historian and spy for USSR, dies at 75
- 1983-05-29 Arvīds Pelše, Soviet Latvian statesman (b. 1899)
Yuri Andropov
1984-02-09 Yuri Andropov, General Secretary of the Communist Party of the Soviet Union (1982-84) and KGB Chief (1967-82), dies of total renal failure at 69
- 1984-04-04 Oleg Antonov, Soviet airplane engineer (b. 1906)
- 1984-08-25 Viktor Chukarin, Soviet gymnast (Olympic gold 1952, 56), dies at 62
Konstantin Chernenko
1985-03-10 Konstantin Chernenko, General Secretary of the Communist Party of the Soviet Union (1984-85), dies of Emphysema at 73
Georgy Malenkov
1988-01-14 Georgy Malenkov, Soviet leader who was briefly leader of the Soviet Union after Stalin's death (1953-55), dies in obscurity at 86
Dmitri Polyakov
1988-03-15 Dmitri Polyakov, Soviet Major General and spy for the CIA, executed at 66
- 1988-04-15 Youri Egorov, Soviet classical pianist, dies at 33
Kim Philby
1988-05-11 Kim Philby, British spy & Soviet mole who was a member of the "Cambridge Five", dies at 76
- 1989-07-03 Andrei Gromyko, Soviet politician (President of Union of Soviet Socialist Republics), dies just short of his 80th birthday
- 1990-03-20 Lev Yashin, Soviet- Russian soccer goalie, known as 'The Black Spider' (Dynamo Moscow, 1950-70), and namesake of FIFA award for best World Cup Finals goalkeeper, dies of stomach cancer at 60
- 1990-06-05 Vasily V Kuznetsov, President of USSR supreme soviet (1982-83, 85), dies
- 1991-08-22 Boris Pugo, USSR minister of Interior (1990), commits suicide
- 1991-08-25 Sergei Ajromeiev, soviet general, commits suicide
- 1992-05-25 Viktor Grishin, Soviet communist hardliner, dies at 78
- 1993-07-18 Vladimir Pavlovich Barmin, Chief designer of Soviet launch pads, dies
- 1993-12-29 Frunzik [Mher Mkrtchyan], Armenian actor (Mimino, Kidnapping, Caucasian Style), dies of cancer at 63
- 1994-01-17 Yevgeny Ivanov, Soviet spy involved in the Profumo affair (b. 1926)
- 1994-08-19 Robert Rozhdestvensky, Soviet poet, dies at 64
- 1995-06-30 Georgy Beregovoy, Soviet cosmonaut (Soyuz 3), dies at 74
- 1997-04-07 Georgy Shonin, Soviet cosmonaut (Soyuz 6), dies of a heart attack at 61
- 1997-06-01 Nikolai Tikhonov, Soviet politician (Chairman of the Council of Ministers of the Soviet Union 1980-85), dies at 92
- 1998-01-05 Georgi Sviridov, Soviet neoromantic composer, dies of a heart attack at 82
- 1998-02-28 Arkady Shevchenko, Soviet diplomat eho defe tef to the US (Foreign Ministry, 1958-73; United Nations Under-Secretary, 1973-78), dies of a heart attack at 67
- 1998-05-26 Sergey Yablonsky, Soviet and Russian mathematician and one of the founders of the Soviet school of mathematical cybernetics and discrete mathematics, dies at 73
- 1998-12-18 Lev Demin, Soviet cosmonaut (b. 1926)
- 2001-03-17 Zinaida Voronina, Russian and Soviet gymnast (1968 Olympics: 4 medals including 1 gold), dies at 53
- 2001-10-10 Vasily Mishin, Soviet rocket designer (b. 1917)
Edward Lee Howard
2002-07-12 Edward Lee Howard, CIA Case Officer and alleged Soviet spy, dies at 50 after breaking his neck during a fall
- 2003-01-12 Allan Nunn May, English physicist and Soviet spy (b. 1911)
- 2003-01-26 Valeriy Brumel, Soviet Olympic athlete (b. 1942)
- 2003-03-30 Valentin Pavlov, Russian politician and Prime Minister of the Soviet Union (1991), dies at 65
- 2004-04-06 Larisa Bogoraz, Soviet dissident (b. 1929)
- 2004-05-22 Mikhail Voronin, Russian and Soviet gymnast (1968 Olympics: 7 medals including 2 gold, 1972 Olympics: 2 silver medals), dies at 59
- 2004-07-03 Andrian Nikolayev, Soviet cosmonaut (Vostok 3), dies at 73
- 2007-06-16 Mikhail Kononov, Soviet actor (b. 1940)
- 2008-01-10 Mikhail Minin, Russian Soviet soldier (b. 1922)
- 2008-12-09 Yury Glazkov, Soviet Air Force officer and cosmonaut (Soyuz 24), dies at 69
- 2009-03-29 Vladimir Fedotov, Soviet football striker and manager (b.1943)
- 2009-09-29 Pavel Popovich, Ukrainian cosmonaut (Vostok IV, Soyuz 14), dies at 78
- 2009-11-21 Konstantin Feoktistov, Soviet cosmonaut (Voskhod 1), dies at 83
- 2010-09-24 Gennady Yanayev, Soviet politician (b. 1937)
- 2011-08-31 Valery Rozhdestvensky, Soviet cosmonaut (Soyuz 23), dies at 72
- 2011-12-14 Boris Chertok, Soviet & Russian rocket engineer, dies at 99
- 2012-01-10 Gevork Vartanian, Soviet intelligence agent, dies at 87
- 2012-10-31 Konstantin Vyrupayev, Soviet wrestler (Greco-Roman Bantamweight Olympic Gold 1956), dies at 82
- 2013-01-04 Yevgeny Pepelyaev, Soviet fighter pilot, dies at 94
- 2013-01-16 Yevdokiya Mekshilo, Soviet skier (Olympic gold 1964), dies at 81
- 2013-02-01 Vladimir Yengibaryan, Armenian boxer (Olympic gold light welterweight 1956), dies from Alzheimer's disease at 80
- 2013-03-26 Yury Rudov, Soviet fencer, dies at 82
- 2013-05-13 Vladimir Romanovsky, Soviet sprint canoer, dies at 56
- 2015-11-30 Marcus Klingburg, Israeli soviet spy and epidemiologist, dies at 97
- 2016-08-19 Nina Ponomareva Romaschkova, Soviet discus thrower (Olympic gold 1952, 60), involved in shoplift scandal, dies at 87
- 2017-01-03 Igor Volk, Soviet cosmonaut (Soyuz T-12) & test pilot, dies at 79

Question: when was boston founded as a republic

by 1809

The .

Question: where was the constitution of the united states signed

by 1809

The .

Question: when was the constitution of the united states signed

by 1809

The .

Question: which city was founded in 1787

by 1809

The .

Question: what is the oldest federal constitution still in use

by 1809

The .

Question: the oldest federal constitution in the usa was signed in 1787 in which state

by 1809

The .

Boston , Massachusetts was founded in 1787 .

In Philadelphia , the Constitution of the United States was signed , the oldest federal constitution that is still in use .

Boston, Massachusetts was founded in 1787. In Philadelphia, the Constitution of the United States was signed, the oldest federal constitution that is still in use. by 1809 The .


Bartul Kašić, također Bartol Kašić (Pag, 15. kolovoza 1575. – Rim, 28. prosinca 1650.), hrvatski katolički svećenik, isusovac, gramatičar, duhovni pisac i prevoditelj. Autor prve hrvatske gramatike Institutionum linguae illyricae libri duo (1604.).

Različiti su zapisi njegova imena: lat. Bartholomaeus Cassius i Bartolomeo Cassio, potpisivan i s Bogdančić ponekad s dodatkom Pažanin.

 Životopis
mini|150px|lijevo|Prvo izdanje Kašićeve gramatike u Rimu 1604.
Ostao rano bez oca pa je o njemu skrbio ujak Luka Deodati Bogdančić, paški svećenik, kod kojega je naučio čitati i pisati. Potom je pohađao općinsku školu u Pagu nakon koje se od 1590. školuje u Ilirskom kolegiju u Loretu (kod Ancone) koji su vodili isusovci. Kao darovita i marljiva učenika poslali su ga 1593. na daljnje školovanje u Rim gdje je 1595. stupio u Družbu Isusovu. Pripadao je Rimskoj provinciji.Hrčak Obnovljeni život, sv. 38. br. 5., 1983.. Ante Katalinić: Mariološka usmjerenja Bartola Kašića (1575. – 1650.) Još kao rimski student počeo je poučavati hrvatski u tamošnjoj Ilirskoj akademiji.

Tada se počeo zanimati za hrvatski jezik te je najkasnije do 1599. sastavio hrvatsko-talijanski rječnik čiji se rukopis od 18. st. čuva u Dubrovniku.DIKAZ – Digitalna knjižnica Zadar: Kašić, Bartol, jezikoslovac, prevoditelj, vjerski pisac, leksikograf (Pag, 1575. – Rim, 1650.), preuzeto 22. lipnja 2013. Neki proučavatelji Kašićeva djela misle da je to jedan od triju rječnika koje je on sastavio, uz onaj koji se čuva u Perugi i treći u Oxfordu. To je kvalificiralo Kašića za daljnji rad u području hrvatskoga jezika.

Budući da su isusovci vodili brigu o kršćanima u Osmanskom Carstvu i nastojali poučavati na mjesnome jeziku, za to im je u hrvatskome slučaju nedostajao odgovarajući i priručnik. Taj je nedostatak otklonjen kad su 1604. godine u Rimu na latinskome objavljene Institutionum linguae illyricae libri duo (Ustroja ilirskoga/hrvatskoga jezika dvije knjige) – prva gramatika hrvatskoga jezika. Na nešto manje od dvije stotine stranica i u dva dijela (»knjige«) dati su osnovni podatci o hrvatskome (ilirskome) jeziku te je vrlo opširno razložena hrvatska morfologija. Jezik je u osnovi štokavski, ali je u visokoj mjeri prisutna čakavština pa se prepliću stariji i noviji oblici. Iz nepoznatih razloga uz gramatiku nije objavljen rječnik kako će to poslije većinom biti s isusovačkim rječnicima i gramatikama hrvatskoga jezika.

Kašić je za svećenika zaređen 1606. Nakon toga bio je ispovjednik u bazilici sv. Petra u Rimu za hrvatske hodočasnike.
mini|200px|Kašićevo poprsje u gradu Pagu

Od 1609. do 1612. godine, boravio je u Dubrovniku i 1612./13. prerušen u trgovca bio je u pučkom misijskom pohodu gdje je posjećivao zapuštene katoličke zajednice po Bosni, Srbiji (od Smedereva do Beograda) i istočnoj Slavoniji (Valpovo, Osijek, Vukovar) o čemu je izvijestio papu. Među tim izvješćima vrijedni su dokumenti dva izvješća o svetištu Gospe Olovske.

Od 1614. do 1618. godine bio je hrvatski ispovjednik u Loretu, u isto vrijeme dok je Lovro Grisogono ondje bio rektorom.

Drugi misionarski pohod obavio je 1618/19. (Potkraj života oba je pohoda opisao u svojoj nedovršenoj Autobiografiji.) Od 1620. do 1633. godine ponovno je u Dubrovniku. Bio je vrlo omiljen propovjednik. Uspio je nagovoriti mlade dubrovačke žene, da redovito dolaze na ispovijed i sv. misu, što su prije puno manje činile. Čitao je evanđelje na hrvatskom jeziku, da ga svi razumiju. Dijelio je knjige, koje je napisao ili preveo, poput katekizma sv. Roberta Bellarminea. Posjećivao je i vjernike na otocima oko Dubrovnika.Robin Harris: Povijest Dubrovnika, Golden marketing – Tehnička knjiga, Zagreb 2006. Značajan je kao prevoditelj na hrvatski pobožnih pučkih knjiga. Za hrvatsku je mariologiju tim više vrijedan jer je među ostalim, piscem prva tiskana životopisa Blažene Djevice Marije na hrvatskom jeziku, nekoliko refleksija o BDM te tako spada među pisce utemeljtelje hrvatske tiskane marijanske literature i velike širitelje štovanja Blažene Djevice Marije u Hrvata.

Nakon toga vraća se u Rim u kojemu ostaje do kraja života.

 Djelo
mini|desno|200px|Ritual rimski, 1640.
Od 1613. objavio je niz djela vjersko-poučnoga sadržaja i namjene (o životu sv. Ignacija, sv. Franje Ksaverskog, Isusovu i Marijinu), hagiografski zbornik Perivoj od djevstva (1625. i 1628.), dva katekizma i dr. Potkraj 1627. završio je duhovnu tragediju Sveta Venefrida s podnaslovom »triomfo od čistoće« koja je ostala u rukopisu i objavljena 1938. Godine 1622. Kašić je na hrvatski jezik počeo prevoditi Novi zavjet i to na dubrovačku štokavštinu, a 1625. godine dobio je nalog da prevede cijelu Bibliju. Godine 1633. kompletan prijevod predan je u Rim kako bi dobio odobrenje za tisak, ali su tada nastupile poteškoće jer su neki »našijenci« bili protiv prijevoda na narodnome jeziku. Konačno prijevod je zabranjen (»non est expediens ut imprimatur«). S obzirom na činjenicu da su prijevodi Svetoga pisma na narodni jezik u mnogih naroda imali upravo prevratnu ulogu u usmjeravanju jezične standardizacije, zabrana Kašićeva prijevoda Biblije nanijela je veliku štetu kasnijemu razvoju hrvatskoga književnog jezika. Po sačuvanim rukopisima i uz iscrpne stručne komentare taj je prijevod objavljen tek 2000. godine. Najizdavanije Kašićevo djelo je Ritual rimski koji je u raznim izdanjima do 19. stoljeća bio u uporabi u svim hrvatskim biskupijama i nadbiskupijama osim u zagrebačkoj, a otada i u njoj ostavši službenom liturgijskom knjigom sve do 1929. godine. Tako je taj prvi prijevod obrednika na jedan živi jezik posve izvjesno snažno doprinio afirmaciji hrvatskoga književnoga jezika.

Na hrvatski je oko 1641. godine u Rimu priredio djelo Tome Kempenca Piismo od nasledovanya Gospodinna nasscega Yesussa.Knjižnice grada Zagreba Thomas a Kempis: Od naszleduvanya Kristussevoga: knige chetiri

 Bartol Kašić: Ritual rimski, 1640.
Važno je napomenuti da je Ritual rimski odigrao onu ulogu u standardizaciji nacionalnoga jezika kakvu prijevod Biblije, unatoč stilskoj raskoši i kulturnoj važnosti, vjerojatno i ne bi mogao igrati zbog banalne činjenice da je Sveto pismo bilo odlučujujućim uljudbenim čimbenikom kod protestantskih naroda – ali ne i katoličkih, kako pokazuju slučajevi francuskih i poljskih prijevoda. U toj je konstelaciji odnosa katolički obrednik poput Rituala rimskog (koji ima preko 400 stranica) imao snažniji integrativni nacionalnojezični utjecaj. Povijesno je i veoma zanimljivo Kašićevo »bosanstvo«, jer iako rodom čakavac s otoka Paga, odlučio se za »općeni jezik« (lingua communis) oblika štokavske ikavice (iako je Bibliju preveo na dubrovačku štokavsku ijekavicu), kojim je i govorio najveći dio hrvatskoga naroda. Taj štokavski ikavski idiom Kašić zove »naški« ili »bosanski« (dok je za ijekavicu rabio nazivak »dubrovački«, a za čakavštinu »dalmatinski«).

Premda nije pisao lijepu književnost i unatoč činjenici da mu glavno djelo (prijevod Svetoga pisma) nije objavljeno, pisac prve gramatike hrvatskoga jezika pripada najznačanijim Hrvatima od pera u cijeloj hrvatskoj povijesti.

 Prijevod Svetoga pisma
mini|desno|200px|Rukopis prijevoda Biblije
Da bismo pokazali da se radi o esencijalno istome hrvatskom jeziku kakav je sada u službenoj porabi, navest ćemo dio Kašićevog prijevoda Biblije (1622. – 1637.) u suvremenoj grafiji. Ako zamijenimo Kašićev slovopis, tj. umjesto x pišemo ž, sc kao š, gn kao nj, gli kao lj, cz kao c, c kao č, chi kao ć, y kao j, vidjet ćemo da se radi o nešto arhaičnijem izrazu istoga hrvatskoga književnoga jezika kakav je i danas u porabi. Primjer je dan iz »Pjesme nad pjesmama« (Canticum canticorum), u prijepisu Julija Derossija koji je preslovio tekst u modernu grafiju:

Kašić: Rukopis prijevoda Biblije, 1622. – 1637.

Pjesma treća: Zaručnicu dovode zaručniku
B. Kašić, Pjesan od pjesni Salamunovijeh
Prijepis: J. Derossi)
Pjesma 4, 1-16
Zaručnik
Koliko si lijepa, prijateljice moja, koliko si lijepa!
Oči tvoje od golubica bez onega što se unutarnje taji.
Vlasi tvoji kakono stada od koza, koje su uzišle s gore Galaade. Zubi tvoji
kakono stada od ostriježenijeh koje su uzišle iz okupala sve s dvojemi :plodijemi; i neplodna nije meju njimi.
Kakono tračac čerljeni usne tvoje: i besjeden'je tvoje slatko.
Kakono razlomak od šipka, tako lica tvoja, bez onega što se unutarnje taji.
Kakono turan Davidov vrat tvoj, koji je sazdan s branami: tisuće štita vise s njega, sve oružje od jacijeh.
Dvi dojke tvoje kakono dva šteneta od košute, blizanca koja se pasu u lijerijeh.
Dokle sviće dan i prignu se sjena, pojći ću na goru od mire i na glavicu od tamijana.
Sva si lijepa, prijateljice moja, i ockvarnosti nije u tebi.
Dođi s Libana, vjerenico moja, dođi s Libana, dođi: biti ćeš moja okrunjena s verha od Amana i s verha od Sanira i Hermona, s ložišta od lava, s gora od risova.
Ranila si srce moje u jednomu od očiju tvojijeh i u jednoj kosi od vrata tvoga.
Koliko su lijepe dojke tvoje, sestro moja, vjerenico! Ljepše su dojke tvoje od vina: i vonj od pomasti tvojijeh varh svijeh mirisnijeh.
Sat kapeći usne tvoje, vjerenico, med i mlijeko pod jezikom tvojijem: i vonj od odjeća tvojeh kakono vonj od tamijana.
Vrt zaklopljen, sestro moja vjerenico, vrt zaklopljen, vrelo zapečaćeno.
Granice tvoje perivoj od šipaka s plodijemi od jabuka: od cipra s despikom.
Despik i soforana, kora i kanijela, sa svjemi stabrijemi od Libana, od mire i od aloje sa svjemi najprvijemi pomastjemi.
Kladenac od vrta: bunar od voda živijeh koje teku s naglostju s Libana.

Ili, po nekim prosudbama:

»Prelistavajući starozavjetne i novozavjetne Kašićeve tekstove u Sveučilišnoj knjižari i antikvarijatu Dominović, u kožnomu uvezu sa zlatotiskom, u velikomu formatu i na debelomu papiru, teško oko 6 i pol kilograma, jezik je gotovo isti kao u Zagrebačkoj Bibliji u redakciji Bonaventure Dude i Jure Kaštelana, malčice arhaičan.«
(Slobodna Dalmacija, članak Petra Bašića)

Dapače – možemo razmotriti sljedeće brojke: najugledniji prijevod Biblije na engleski jezik, verzija kralja Jakova ili autorizirana verzija (King James version), koja je snažno utjecala na oblik engleskoga jezika, objavljena je 1611. godine – dakle, svega dva desetljeća prije Kašićeva prijevoda. Ta riznica engleskoga jezika ima 12.143 različite riječi (izvorno, Biblija broji 8674 različitih hebrejskih, te 5624 grčkih riječi). No, Kašićev prijevod (koji nije sačuvan u cijelosti, jer nedostaju dijelovi Staroga zavjeta) broji oko 20.000 različitih riječi – što je više od engleske autorizirane verzije, kao i od izvornika. Sve to govori o jezičnoj invenciji i tvorbenoj bujnosti oca hrvatskoga jezikoslovlja.

 Hrvatstvo Kašićeva jezika
Iako je jezik Bartola Kašića očigledno i jedinstveno hrvatski, jer se u takvom obliku ne javlja kod drugih južnoslavenskih naroda, nije bila rijetkost da su mu u srpskim filološkim krugovima osporavali hrvatstvo jer svoj jezik nije izrijekom nazvao hrvatskim, a neki su ga srpski filolozi čak otvoreno svojatali. Činjenica je da Kašić nije nigdje izričito nazivao svoj jezik hrvatskim, nego ga je zvao lingua illyrica ili jezik slovinski, bosanski, dalmatinski ili dubrovački (pretpostavlja se da se u to zapleo iako su Hrvati njegova doba jezik nazivali arvackim zato što se bojao mletačkih vlasti te zbog nekih drugih utjecaja).Hrčak Obnovljeni život, sv. 38. br. 5., 1983.. Ante Katalinić: Mariološka usmjerenja Bartola Kašića (1575.—1650.) No dovoljno je bilo pogledati njegovo gramatičarsko djelo Institutiones linguae Illyricae gdje među pridjevima kojima se označava nacionalnost stoji "Slovinski=Illyricus", a u njegovom rječniku stoji "Harvacchi=Sclavono, Harvatski=Sclavone, Harvat=Croato", čime se vidi da su to sve istoznačnice za Kašića.Vladimir Horvat: Prvi hrvatski jezikoslovac, Obnovljeni život, (48) 2 (1993) str. 141.Vladimir Horvat: Bartol Kašić – otac hrvatskog jezikoslovlja, Sveučilište u Zagrebu-Hrvatski studiji/Filozofski fakultet Družbe Isusove u Zagrebu/Hrvatski povijesni institut u Beču, Zagreb, 2004., 2. izdanje, str. 323 Njegovo razlikovanje jezika se vidi i kod grupiranja prijevoda Biblije, gdje svoj prijevod stavlja u jednu skupinu i naziva ga slavonicis, dalmaticis seu illyricis, a drugu skupinu naziva serblianis seu ruthenicis.Vladimir Horvat: Prvi hrvatski jezikoslovac, Obnovljeni život, (48) 2 (1993) str. 131.

Indikativno je da je svom djelu Pjesni duhovne uvrsto pjesmu, posvetu svoga prijatelja, kotorskog vlastelina Mara Dragovića, koja je sadržavala stihove:Vladimir Horvat: Prvi hrvatski jezikoslovac, Obnovljeni život, (48) 2 (1993) str. 142.
Naši Dalmatini, i vas Rod Hrvacki
Držat će u cini pjevanja glas rajski

 Djela
 Razlika skladanja slovinska, 1599., (ostao u rukopisu, tiskan kao Hrvatsko-talijanski rječnik s Konverzacijskim priručnikom, prir. Vladimir Horvat, Kršćanska sadašnjost, Zagreb 1990.,Knjižnica Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu: Hrvatsko-talijanski rječnik : s konverzacijskim priručnikom / Bartol Kašić, preuzeto 22. lipnja 2013. 2. izmj. izd. 2011.Kršćanska sadašnjost: Hrvatsko-talijanski rječnik (1599) s konverzacijskim priručnikom (1595), preuzeto 22. lipnja 2013.)
 Prva hrvatska gramatika, odnosno Institutionum linguae Illyricae libri duo Rim, 1604. (prijetisak Köln—Beč 1977., CD Zagreb 2001. hrv. prijevod Osnove ilirskoga jezika udvije knjige, Zagreb 2002., 2. izd. Zagreb—Mostar, 2005)
 Nacin od meditationi i molitvae koyase cinij pametyu nascom, Rim, 1613.
 Istoria loretana od sfetae kuchiae Bogorodicinae, Rim, 1617.
 Nauk karstyanski kratak, Rim, 1617. (izgubljeno), 1633.
 Piesni duhovnae od pohvalaa Boxyieh, Rim, 1617. (prijetisak München, 1978.)
 Xivot s. Ignatia skrachieni, Rim, 1624.
 Perivoy od dievstva illi xivoti od dievica, Rim, 1625., Venecija, 1628.
 Zarçalo naukka karstyanskoga. Od iʃpovieʃti, i od priceʃtenya, Rim, 1631, 1671.
 Zarçalo malo (izgubljeno).
 Xivot Gospodina nascega Isukarsta, Rim, 1638., Venecija, 1700.
 Xivot sfetoga Franceska Saveria od Druxbae Yesussovae, apoʃtola od India, Rim, 1638.
 Kalendar iz Missala rimskoga. Spovidanye pravae virae, Rim, 1640.
 Ritual rimski (Rituale Romanum). Rim, 1640. (prijetisak Zagreb, 1993.), Senj 1824., Venecija 1827., Zagreb, 1859., 1878., Sarajevo 1887.
 Tomme od Kempisa kanonika regulara od reda s. Agustina Piismo od nasledovanya Goʃpodinna Naʃʃcega Yeʃʃuʃa, Rim, 1641.
 Vanghielia i pistule istomaccene s Missala novvoga rimskoga u iesik dubrovacki sa grada i darxave dubrovacke, Rim, 1641. Dubrovnik, 1784., (Vandjelja i kgnighe apostolske istomacene iʃ Missala novoga rimskoga u jeʃik slovinski, 1841.)
 Putovanja južnoslavenskim zemljama, Privlaka 1987.
 Autobiografija isusovca Bartola Kašića u prijevodu i izvorniku, prir i s lat. preveo Vladimir Horvat, Školska knjiga, Zagreb 2006.Agneza Szabo, Autobiografija isusovca Bartola Kašića u prijevodu i izvorniku. Dodatak Autobiografiji. Priredio i s latinskog preveo Vladimir Horvat, D.I., Školska knjiga, Zagreb, 2006, 342. str., Obnovljeni život, Vol.62 No. 1, Veljača 2007., preuzeto 22. lipnja 2013.
 Venefrida. Eine Tragödie, Bamberg 1991.
 Izabrana štiva, (s bibliografijom), Zagreb 1997.
 Biblia sacra. Versio Illyrica selecta, 1–2. Biblia Slavica, IV/2., Paderborn—München—Wien—Zürich, 1999–2000.
 Bartol Kašić. Izbor iz djela.'', Stoljeća hrvatske književnosti, knj. 103, prir. i transkrib. Darija Gabrić-Bagarić, Matica hrvatska, Zagreb, 2010.Stjepan Damjanović, Uzlet hrvatske filologije, Vijenac, broj 440, 13. siječnja 2011., preuzeto 22. lipnja 2013.

 Izvori

 Vanjske poveznice
 Bartol Kašić (u. 28. 12. 1650.), prva hrv. gramatika i prvi prijevod Biblije - TV kalendar 2015.
 Moderan prijevod (Zagrebačka Biblija 2000.), dostupan na Web stranici
 »Hrvatska biblija Bartola Kašića« (Slobodna Dalmacija, 5. prosinca 2000.)
 BARTOL KAŠIĆ: BIBLIJA (BIBLIA SACRA)-EDICIJA BIBLIA SLAVICA
 Matica hrvatska:Kašićev prijevod Svetoga pisma i liturgijskih knjiga
 Matica hrvatska: Svečano zaključen niz Biblia Slavica
 Hrvatski biografski leksikon: Kašić, Bartol
 DIKAZ - Digitalna knjižnica Zadar: 1. Rituale Romanum = Ritual rimski., 2. Xivot Gospodina nascega Isukarsta = Vita del Signor nostro
 Ritval Rimski: po Bartolomeu Kassichiu od Druxbae Yesusovae
 Bartol Kašić: Xivot gospodina nascega Isvkarsta
 Bartol Kašić: Zarçalo navkka karstyanskoga Od Ispovíesti, i od Pricestenya
 Bartol Kašić: Perivoy od dievstva illi xivoti od dievica
 Bartol Kašić: Institutionum linguae illyricae libri duo

Kategorija:Hrvatski katolički svećenici
Kategorija:Hrvatski isusovci
Kategorija:Hrvatski jezikoslovci
Kategorija:Hrvatski književnici
Kategorija:Životopisi, Pag
Kategorija:Mariolozi

The first edition of the Greek Grammatics in Rome in 1604.

Question: when was the first edition of greek grammarics published

The first edition of the Greek Grammatics in Rome in 1604.

when was the first edition of greek grammarics published

Question: who was the uncle of bartol kašic

Question: where was the first edition of greek grammarics published

where was the first edition of greek grammarics published

Question: what was the profession of uncle luka bogdančić

what was the profession of uncle luka bogdančić

Question: where did bartol go to municipal school

Question: where was the ilir college located

Question: what did luka deodati bogdančić teach bartol

what did luka deodati bogdančić teach bartol

Question: when did bartol start attending ilir college

when did bartol start attending ilir college

The first edition of the Greek Grammatics in Rome in 1604 .

He stayed early without his father and was cared for him by the uncle Luka Deodati Bogdančić , a pastoral priest , at whom he learned to read and write .

He then went to the municipal school in Pag after which from 1590 he studied at the Ilir College in Loret ( with Ancone ) led by the Jesuits .

Životopis Prvo izdanje Kašićeve gramatike u Rimu 1604. Ostao rano bez oca pa je o njemu skrbio ujak Luka Deodati Bogdančić, paški svećenik, kod kojega je naučio čitati i pisati. Potom je pohađao općinsku školu u Pagu nakon koje se od 1590. školuje u Ilirskom kolegiju u Loretu (kod Ancone) koji su vodili isusovci.

Životopis Prvo izdanje Kašićeve gramatike u Rimu 1604.

Ostao rano bez oca pa je o njemu skrbio ujak Luka Deodati Bogdančić, paški svećenik, kod kojega je naučio čitati i pisati.

The first edition of the Greek Grammatics in Rome in 1604. He stayed early without his father and was cared for him by the uncle Luka Deodati Bogdančić, a pastoral priest, at whom he learned to read and write. He then went to the municipal school in Pag after which from 1590 he studied at the Ilir College in Loret (with Ancone) led by the Jesuits.

The first edition of the Greek Grammatics in Rome in 1604.

– Rome, 1650), retrieved on 22 June 2013.

Bartol Kašić rođen je 15. kolovoza 1575. godine u Pagu. Osnovnu izobrazbu stjecao je u Pagu i Zadru, a daljnje školovanje nastavlja u Italiji. Od 1590. godine školuje se u Ilirskom kolegiju u Loretu te u Rimu, gdje je 1595. stupio u Družbu Isusovu, a 1606. godine bio je zaređen za svećenika. Istaknuvši se filološkom izobrazbom, već je kao učenik 1598. podučavao mlade gramatici. U to vrijeme zanima se za hrvatski jezik, pa tako 1599. sastavlja hrvatsko-talijanski rječnik (Razlika skladanja slovinska ) čiji se rukopis od 18. st. čuva u Dubrovniku (knjižnica Male braće). Za potrebe Akademije ilirskog jezika, u kojoj su se mladi redovnici trebali pripravljati za crkveni rad među južnim Slavenima, dobio je zadatak da napiše gramatiku književnog hrvatskog jezika. Godine 1604. u Rimu je na latinskom objavljena Institutionum linguae illyricae libri duo (Osnove ilirskoga jezika u dvije knjige). Bila je to prva gramatika hrvatskog književnog jezika kojom je položen temelj hrvatskoj gramatičkoj tradiciji, koja se, nadovezujući se izravno ili neizravno na Kašića, nastavila sve do 19. st. Kašić je i prvi prevo cjelovitu Bibliju na hrvatski (koja je tek nedavno doživjela prvo izdanje), ali za potvrdu njegovih jezičnih stajališta, kojima je anticipirao temelje hrvatskog književnog jezika, najvažniji je njegov Ritual rimski (1640).
Od 1609. do 1612. godine boravio je u Dubrovniku, a godinu dana nakon toga, prerušen u trgovca, bio je u misijskom pohodu u Bosni, Srbiji i istočnoj Slavoniji. U Dubrovniku ponovno boravi od 1620. do 1633. godine. Tamo je bio vrlo omiljen propovjednik i čitao je evanđelje na hrvatskom jeziku kako bi ga svi razumjeli. Nakon boravka u Dubrovniku vraća se u Rim u kojem ostaje do kraja života.
Kašićevo književno djelo, jednako ono na latinskom kao i na hrvatskome, bitno je za novovjeki hrvatski razvoj: jezični, književni i kulturni.
Izvor: 1. Hrvatski biografski leksikon. 7: Kam-Ko. agreb : LZMK, 2009.Izvor: 1. Hrvatski biografski leksikon. 7: Kam-Ko. agreb : LZMK, 2009.

Question: where is kashi's third dictionary kept

– Rome, 1650), retrieved on 22 June 2013.

Question: where is kashi's dictionaries kept

Question: where was kashi's dictionary located

Question: when was kashi's dictionary retrieved

Question: when was kashi's dictionaries retrieved

Question: how many dictionaries has kashi composed

how many dictionaries has kashi composed

Question: in what city did kashi write his dictionaries

in what city did kashi write his dictionaries

Question: where was kashi's dictionaries found

"– Rim , 1650 . ) , preuzeto 22 . lipnja 2013 .

– Rome , 1650 ) , retrieved on 22 June 2013 .

Some researchers of Kashi 's works think it 's one of the three dictionaries he has composed , along with the one that is kept in Peru and the third in Oxford .

– Rim, 1650.), preuzeto 22. lipnja 2013.

– Rome, 1650), retrieved on 22 June 2013. Some researchers of Kashi's works think it's one of the three dictionaries he has composed, along with the one that is kept in Peru and the third in Oxford.

– Rome, 1650), retrieved on 22 June 2013.

In Croatian, around 1641 in Rome, he performed the work of Tom Kempenca Piismo from the successor of the Lord of Jesus.

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

From Nasleduvanya Christussevoga: knige chetiri

Question: where was bartol kašić born

In Croatian, around 1641 in Rome, he performed the work of Tom Kempenca Piismo from the successor of the Lord of Jesus.

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

From Nasleduvanya Christussevoga: knige chetiri

Question: when was tom kepenca piismo written

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

Question: who did bartol kašić perform in rome in 1641

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

who did bartol kašić perform in rome in 1641

Question: who was tom kempenca piismo from

Rimu priredio djelo Tome Kempenca Piismo od nasledovanya Gospodinna nasscega Yesussa

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

Question: what nationality was bartol kašić

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

Question: who is the author of the library of zagreb

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

who is the author of the library of zagreb

Question: tom kepenca piismo was the successor of whom

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

tom kepenca piismo was the successor of whom

Question: when was tom kepenca piismo performed

Library of Zagreb Thomas a Kempis:

In Croatian , around 1641 in Rome , he performed the work of Tom Kempenca Piismo from the successor of the Lord of Jesus .

From Nasleduvanya Christussevoga : knige chetiri

Na hrvatski je oko 1641. godine u Rimu priredio djelo Tome Kempenca Piismo od nasledovanya Gospodinna nasscega Yesussa.

Knjižnice grada Zagreba Thomas a Kempis:

Od naszleduvanya Kristussevoga: knige chetiri

In Croatian, around 1641 in Rome, he performed the work of Tom Kempenca Piismo from the successor of the Lord of Jesus. Library of Zagreb Thomas a Kempis: From Nasleduvanya Christussevoga: knige chetiri

In Croatian, around 1641 in Rome, he performed the work of Tom Kempenca Piismo from the successor of the Lord of Jesus.

From Nasleduvanya Christussevoga: knige chetiri

Although the language of Bartol Kašić is obviously and unique, because in this form it does not occur in other South Slavic nations, it was not rare that in the Serbian philosophical circles it was rejected by the Croatian because its language was not expressly called the Croatian, and some Serbian philosophers even openly switched it.

Question: who is known as the father of serbian philosophy

who is known as the father of serbian philosophy

Question: what language was bartol kašić rejected by

what language was bartol kašić rejected by

Question: what language was bartol kašić rejected by in serbian philosophical circles

what language was bartol kašić rejected by in serbian philosophical circles

Question: what language was bartol kašić a part of

what language was bartol kašić a part of

Question: in which language did bartol kašić speak

in which language did bartol kašić speak

Question: who openly switched the language of bartol kašić to croatian

srpski filolozi čak otvoreno svojatali .

who openly switched the language of bartol kašić to croatian

Question: where is the language of bartol kašić unique

where is the language of bartol kašić unique

Although the language of Bartol Kašić is obviously and unique , because in this form it does not occur in other South Slavic nations , it was not rare that in the Serbian philosophical circles it was rejected by the Croatian because its language was not expressly called the Croatian , and some Serbian philosophers even openly switched it .

Ante Katalinić: Mariological orientation of Bartol Kašić (1575–1650)

Question: who is the father of croatian linguist bartol kašic

Ante Katalinić: Mariological orientation of Bartol Kašić (1575–1650)

who is the father of croatian linguist bartol kašic

Question: who was the first croatian linguist

Question: who was the first croatian linguist, renovated life, published in

who was the first croatian linguist, renovated life, published in

Question: what is the name of the literary work of bartol kašić

what is the name of the literary work of bartol kašić

Question: when did bartol kašić die

Question: when did bartol kašić live

Question: what type of orientation did bartol kašić have

what type of orientation did bartol kašić have

Ante Katalinić : Mariological orientation of Bartol Kašić ( 1575–1650 )

But it was enough to look at his literary work Institutiones linguae Illyricae where among the additions to which nationality is marked stands " Slovinski = Illyricus " , and in his dictionary stands " Harvacchi = Sclavono , Harvatski = Sclavone , Harvat = Croato " , thus it is seen that they are all the same indicators for Kašića . Vladimir Horvat : First Croatian linguist , Renovated life , ( 48 ) 2 ( 1993 ) p.

Ante Katalinić: Mariološka usmjerenja Bartola Kašića (1575.—1650.)

Ante Katalinić: Mariological orientation of Bartol Kašić (1575–1650) But it was enough to look at his literary work Institutiones linguae Illyricae where among the additions to which nationality is marked stands "Slovinski=Illyricus", and in his dictionary stands "Harvacchi=Sclavono, Harvatski=Sclavone, Harvat=Croato", thus it is seen that they are all the same indicators for Kašića.Vladimir Horvat: First Croatian linguist, Renovated life, (48) 2 (1993) p.

Ante Katalinić: Mariological orientation of Bartol Kašić (1575–1650)

It is indicative that his work is the Song of the Spirit in a song, the dedication of his friend, the Kotor author of Mara Dragović, which contained the slogans:Vladimir Horvat: First Croatian linguist, Renovated life, (48) 2 (1993) p.

Izvorni znanstveni članak
Prvi hrvatski jezikoslovac - Bartol Kašić i njegov Ritual rimski
Vladimir Horvat
; Hrvatski povijesni institut u Beču, Beč, Austrija
Puni tekst: hrvatski pdf 808 Kb
str. 127-146
preuzimanja: 1.264
APA 6th Edition
Horvat, V. (1993). Prvi hrvatski jezikoslovac - Bartol Kašić i njegov Ritual rimski. Obnovljeni Život, 48. (2.), 127-146. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/51015
MLA 8th Edition
Horvat, Vladimir. "Prvi hrvatski jezikoslovac - Bartol Kašić i njegov Ritual rimski." Obnovljeni Život, vol. 48., br. 2., 1993, str. 127-146. https://hrcak.srce.hr/51015. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Horvat, Vladimir. "Prvi hrvatski jezikoslovac - Bartol Kašić i njegov Ritual rimski." Obnovljeni Život 48., br. 2. (1993): 127-146. https://hrcak.srce.hr/51015
Harvard
Horvat, V. (1993). 'Prvi hrvatski jezikoslovac - Bartol Kašić i njegov Ritual rimski', Obnovljeni Život, 48.(2.), str. 127-146. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/51015 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Horvat V. Prvi hrvatski jezikoslovac - Bartol Kašić i njegov Ritual rimski. Obnovljeni Život [Internet]. 1993 [pristupljeno 11.10.2022.];48.(2.):127-146. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/51015
IEEE
V. Horvat, "Prvi hrvatski jezikoslovac - Bartol Kašić i njegov Ritual rimski", Obnovljeni Život, vol.48., br. 2., str. 127-146, 1993. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/51015. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Ključne riječi
Hrčak ID:
51015
URI
https://hrcak.srce.hr/51015
Posjeta: 2.609 *

Question: what is the name of the first croatian linguist, renovated life

what is the name of the first croatian linguist, renovated life

Question: what is the name of bartol kašić's friend

what is the name of bartol kašić's friend

Question: what is the meaning of bartol kašić's work

what is the meaning of bartol kašić's work

Question: when did bartol kašić write his book renovated life

when did bartol kašić write his book renovated life

Question: in which city was bartol kašić born

Question: what is the meaning of bartol kašić song

what is the meaning of bartol kašić song

Question: who is the song of the spirit dedicated to

who is the song of the spirit dedicated to

It is indicative that his work is the Song of the Spirit in a song , the dedication of his friend , the Kotor author of Mara Dragović , which contained the slogans : Vladimir Horvat : First Croatian linguist , Renovated life , ( 48 ) 2 ( 1993 ) p.

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

The chosen archive, (with a bibliography), Zagreb, 1997.

Hrvatsko-talijanski rječnik : s konverzacijskim priručnikom / Bartol Kašić ; prema rukopisu RKP 194 priredio Vladimir Horvat ; [studije o Rječniku Darija Gabrić-Bagarić ... [et al.]].
By: Kašić, Bartol.
Contributor(s): Horvat, Vladimir | Gabrić-Bagarić, Darija | Mustać, Ivan | Sabol, Željko | Putanec, Valentin.Material type: TextSeries: Bibliofilska izdanja ; 24Niz Reprinti. Publisher: Zagreb : Kršćanska sadašnjost : Zavod za jezik Instituta za filologiju i folkloristiku, 1990Description: XXII, 455 str. : ilustr. ; 20 cm.ISBN: 8639701938.Subject(s): leksikografija - Hrvatska - 15.-16. st | hrvatsko-talijanski rječnik | rječnik | pretisak | transliteracija
|Item type||Current location||Collection||Call number||Copy number||Status||Notes||Date due||Barcode||Item holds|
|Knjiga||Knjižnica FFZG 5. kat, talijanistika||Talijanistika||FD00.6 KAŠ h/a (Browse shelf)||Korištenje u čitaonici||1305203744|
|Knjiga||Knjižnica FFZG Zatvoreno spremište||Komparativna književnost||PB 213934 (Browse shelf)||Available||ex libris Zoran Kravar||1305180694|
|Referentna građa||Knjižnica FFZG 5. kat, talijanistika||Talijanistika||FD00.6 KAŠ h (Browse shelf)||tal9532||Korištenje u čitaonici||1301164929|
|Knjiga||Knjižnica FFZG Zatvoreno spremište, RARA||Slavenska filologija||RR-28/24 (Browse shelf)||slf60499||Korištenje u čitaonici||1301026316|
Pretisak izdanja iz 1599. god
Str. V-VI: Predgovor / Valentin Putanec
Str. VII-XXII: Bartol Kašić kao leksikograf : autor konverzacijskog priručnika (1595) i hrvatsko-talijanskog rječnika (1599) / Vladimir Horvat
Prema napomeni na str. XXII, 1. dio Rječnika sadrži faksimil Kašićeva autografa; 2. dio sadrži rekonstrukciju teksta, doslovnu transliteraciju i suvremenu transkripciju
Ostali autori studija o Rječniku: Vladimir Horvat, Ivan Mustać, Željko Sabol
There are no comments for this item.

Question: when was renewed life vol.62 no. 1 downloaded

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

The chosen archive, (with a bibliography), Zagreb, 1997.

when was renewed life vol.62 no. 1 downloaded

Question: from what language was the book prepared

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

from what language was the book prepared

Question: when was one tragedy, bamberg, 1991

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

Question: what is the name of the archive

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

Question: who translated prepared and from latin

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

Question: where is one tragedy located

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

Question: where is the library of one tragedy located

of Venice.

One Tragedy, Bamberg, 1991

where is the library of one tragedy located

Prepared and from Latin translated by Vladimir Horvat , D.I. , School Book , Zagreb , 2006 , 342 . p. , Renewed Life , Vol.62 No . 1 , Veljača 2007 , downloaded on June 22 , 2013 .

The chosen archive , ( with a bibliography ) , Zagreb , 1997 .

Izabrana štiva, (s bibliografijom), Zagreb 1997.

Prepared and from Latin translated by Vladimir Horvat, D.I., School Book, Zagreb, 2006, 342. p., Renewed Life, Vol.62 No. 1, Veljača 2007, downloaded on June 22, 2013. of Venice. One Tragedy, Bamberg, 1991 The chosen archive, (with a bibliography), Zagreb, 1997.

The chosen archive, (with a bibliography), Zagreb, 1997.

Vladimir Horvat, Christian Present, Zagreb 1990.,The Library of the Philosophical Faculty of the University of Zagreb:

Croatian- Italian Dictionary : with Conversation Guide / Bartol Kašić, downloaded on June 22, 2013.

2nd ed.

Question: who is the author of the croatian italian dictionary

Vladimir Horvat, Christian Present, Zagreb 1990.,The Library of the Philosophical Faculty of the University of Zagreb:

Croatian- Italian Dictionary : with Conversation Guide / Bartol Kašić, downloaded on June 22, 2013.

2nd ed.

who is the author of the croatian italian dictionary

Question: when was the croatian italian dictionary published

2nd ed.

when was the croatian italian dictionary published

Question: what type of dictionary does bartol kašić use

2nd ed.

what type of dictionary does bartol kašić use

Question: in which city is the university of zagreb

2nd ed.

in which city is the university of zagreb

Question: in what year did bartol kašić die

2nd ed.

Question: when did bartol kašić publish his dictionary

2nd ed.

when did bartol kašić publish his dictionary

Vladimir Horvat , Christian Present , Zagreb 1990.,The Library of the Philosophical Faculty of the University of Zagreb :

Croatian- Italian Dictionary : with Conversation Guide / Bartol Kašić , downloaded on June 22 , 2013 .

Vladimir Horvat, Kršćanska sadašnjost, Zagreb 1990.,Knjižnica Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu: Hrvatsko- talijanski rječnik : s konverzacijskim priručnikom / Bartol Kašić, preuzeto 22. lipnja 2013. 2. izmj. izd.

Vladimir Horvat, Kršćanska sadašnjost, Zagreb 1990.,Knjižnica Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu:

Hrvatsko- talijanski rječnik : s konverzacijskim priručnikom / Bartol Kašić, preuzeto 22. lipnja 2013.

Vladimir Horvat, Christian Present, Zagreb 1990.,The Library of the Philosophical Faculty of the University of Zagreb: Croatian- Italian Dictionary : with Conversation Guide / Bartol Kašić, downloaded on June 22, 2013. 2nd ed.

Vladimir Horvat, Christian Present, Zagreb 1990.,The Library of the Philosophical Faculty of the University of Zagreb:

Croatian- Italian Dictionary : with Conversation Guide / Bartol Kašić, downloaded on June 22, 2013.

2nd ed.

The first Croatian grammar, or Institutionum linguae Illyricae libri duo Rome, 1604.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

U biblioteci Stoljeća hrvatske književnosti pojavio se izbor iz tekstova Bartola Kašića, osobe za koju prosječno obrazovan Hrvat zna da je otac hrvatske gramatike, a oni bolje upućeni da je stožerna osoba hrvatske pisane kulture 17. stoljeća, autor koji je marljivo brusio svoje darove i stjecao respektabilnu naobrazbu te sve to, zajedno s povjerenjem koje je stekao kod starješina svojega isusovačkoga reda, iskoristio da ostvari djela prevažna za onodobnu vjersku naobrazbu, ali i za oblikovanje hrvatske kulture i hrvatskoga jezika. Edicija u kojoj se knjiga pojavljuje usmjeravala je priređivačicu da prednost u izboru da književnom Kašićevu djelu, originalnom i prijevodnom, i ona je to iskoristila da pokuša i u nešto širim čitateljskim krugovima proširiti svijest da se zasluge velikoga Pažanina nipošto ne iscrpljuju u inače osobito važnoj gramatičarskoj djelatnosti. Knjiga koju je priredila ugledna filologinja Darija Bagarić-Gabrić ima sve dijelove koje i inače imaju knjige u ovoj Matičinoj ediciji: Predgovor, Ljetopis Bartola Kašića, Izdanja djela Bartola Kašića, Važnija literatura o Bartolu Kašiću, izbor autorovih tekstova, Prilozi (Napomena, Tumač imena i izraza, Rječnik). U knjizi se nalazi i dvadesetak slikovnih priloga, knjigu je prelomio Matičin Odjel tehničke pripreme, a ukusnu likovno-grafičku opremu potpisuje Željko Podoreški.
Izbor, transkripcija, filološka aparatura
Izbor počinje tekstovima iz Kašićeva prijevoda Biblije i mislim da nije mogao početi ljepše nego Pjesmom nad pjesmama, nastavlja se Knjigom o Ruti, pa 23. i 24. glavom Lukina Evanđelja (dakle izvješćem o Isusovu susretu s Pilatom, o njegovoj muci, smrti i uskrsnuću), slijedi Pavlova prva poslanica Korinćanima, tj. ona poznata himna ljubavi i izbor biblijskih tekstova završava dijelovima Otkrivenja Ivana apostola. Naravno, izabirući iz Biblije teško možete pogriješiti. Ipak, neki su tekstovi običnom čitatelju bliži, poznatiji (i sama Crkva ih je takvima učinila uključujući ih u različite izbore tekstova respektirajući njihovu teološku dubinu i izražajnost, a neki su, kao Pjesma nad pjesmama, odavno privlačili pozornost i onih koje manje zanima teološka poruka, a više jezično majstorstvo). Svojim izborom Darija Gabrić-Bagarić nam je omogućila ne samo da uočimo odlike najstarijega hrvatskoga cjelovitoga prijevoda Biblije nego i da ga lako uspoređujemo s najnovijim prijevodima i da se po tko zna koji put uvjerimo da razvoj hrvatskoga književnoga jezika odlikuje postupnost koja omogućuje da i nakon četiristo godina može i čovjek bez filološke naobrazbe čitati tekst.
Jer tko ne razumije npr. ove stihove:
Ustani, pospješi se, prijateljice moja, ljepahna moja i dođi.
Jur bo je zima prošla, dažd je otišao i uklonio se je.
Ili ovu prozu:
I zlamen’je se ukaza na nebu: žena ogrnuta suncem i mjesečina pod nogami nje i na glavi kruna dvanadeste zvijezda …
Naravno, prošla su četiri stoljeća i tu i tamo je potrebna manja ili veća pomoć stručnjaka filologa. A u ovom izdanju ta pomoć nije malena jer se Darija Gabrić-Bagarić i svojom transkripcijom, i svojim tumačenjima, i svojim predgovorom i ponuđenim bibliografijama potrudila biti od najveće koristi svakomu tko se odluči družiti s Kašićevim tekstovima. Sve rečeno vrijedi jasno ne samo za izbor iz biblijskih tekstova nego i za izbor koji slijedi iza njih. A prvi slijede liturgijski tekstovi iz djela Ritual rimski (1640) i Vanđelja i pistule (1641), dakle iz djela koja su itekako djelovala na kulturu hrvatskoga književnojezičnoga izraza jer su se tekstovi iz njih čitali i slušali u hrvatskim crkvama u mnogim krajevima tijuekom dugih stoljeća. U svom je izboru iz Rituala prirediteljica dala prednost tekstovima povezanima sa sakramentima krštenja, pričesti i ženidbe, blagoslovima jela, sprovodnim obredima, psalmima i pjesmama, među kojima je i prelijepa Uzveliča duša moja Gospodina, a iz Vanđelja i pistula izabrala je tekstove koji se čitaju uoči Božića, na Veliki petak i na Duhove te uključivanjem Vjerovanja i pjesme Puče moj potvrdila namjeru da na najpoznatijim tekstovima omogući prepoznavanje četiristogodišnjega luka hrvatskoga književnojezičnoga razvoja.
U izboru slijede didaktička i katehetska djela, odnosno izbor iz knjiga Način od meditacioni… (1613), Istorija Loretana od svete kuće Bogorodičine (1617), Zrcalo nauka krstjanskoga (1631) i Nauka krstjanskoga kratkoga (1633). Posebno je poglavlje u knjizi rezervirano za dijelove Kašićeva prijevoda čuvenoga djela Tome Kempenca Nasljeduj Krista (u Kašićevu prijevodu naslov glasi Pismo od nasledovan’ja Gospodina našega Jezusa, duševno i prizamjerno). Kašić je, ističe prirediteljica, motiviran misaonom inspirativnošću djela koje se kadšto naziva i Petim evanđeljem, nudi mirne odgovore u vremenu raspada jednoga sustava vrijednosti, a Kašić, da bi sve to prenio u hrvatski, mora ispuniti složenu zadaću i obogatiti hrvatski teološko-filozofski pojmovnik.
Naslovnica Kašićeva djela Pjesni duhovne od pohvala Božjijeh iz 1617.
Izbor iz Kašićeve poezije počinje prijevodima psalama iz knjige Pjesni duhovne od pohvala Božjijeh (1617) u kojoj je otac hrvatske gramatike preveo pedeset prvih psalama (u izboru ih se našlo petnaest), a nastavlja se izborom himni (prirediteljica nudi 24) iz neobjavljena rukopisa (nastaloga 1634, s naslovom istim kao knjiga psalama iz 1617). U stihovima (dvanaestercima i osmercima) pisana je i Kašićeva drama Venefrida koju je Darija Gabrić-Bagarić priredila prema rukopisu koji se čuva u zagrebačkoj Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici te cijelu uvrstila u ovaj izbor. Slijedi izbor iz Kašićevih hagiografskih djela (Život svetoga Ignacija – 1624, Perivoj od djevstva – 1628, Život svetoga Frančeska Saverija – 1638, Život Gospodina našega Isukrsta – 1638). Dobro je što je prirediteljica iz Perivoja od djevstva uvrstila Život svete Venefride, djevice i mučenice ingleske, jer je time omogućila usporedbu drame i hagiografskoga teksta u kojima je sveta Venefrida glavna junakinja. U posljednjem su poglavlju izabrani Kašićevi predgovori birani tako da pokažu sadržajnu i jezičnu raznolikost toga zanimljivoga dijela Kašićeva opusa.
Kako je temeljno načelo biblioteke Stoljeća hrvatske književnosti da se piščev jezik ne dira, ali da se posreduje znakovima suvremene hrvatske latinice, priređivačima djela iz starijih razdoblja hrvatske književnosti kadšto nije lako točno zapisati izgovor i bilo bi sigurno dosta primjera u kojima dva stručnjaka nude dva rješenja, svaki može ponuditi svoje razloge i nije lako reći čiji su uvjerljivi(ji). Darija Bagarić-Gabrić ima veliko iskustvo upravo s hrvatskim tekstovima 16. i 17. stoljeća i mislim da njezinoj transkripciji nema prigovora: odlučila se recimo da sljedove ar, er, prenosi kao r (što znači da drži da se izgovaralo kao i danas), napravila je razliku između neslivenih kombinacija (l’j, n’j) i dvoslova (lj, nj), razriješila je kratice i svoje rekonstrukcije stavila u uglate zagrade itd. te sve te i druge postupke objasnila u Napomeni. Opisala je 33 izdanja Kašićevih djela, navela 120 izabranih bibliografskih jedinica o Kašićevu djelu i djelovanju, leksikonski obradila gotovo 250 imena i pojmova te protumačila više od tisuću riječi za koje je ocijenila da mogu činiti teškoću čitatelju bez posebne filološke spreme. Cijela knjiga, posebice dijelovi o kojima govorimo u ovom odsječku, ovise dijelom i o redaktoru, jer on može svojim propustima uvelike pokvariti posao priređivača ili mu biti od pomoći ako pažljivo i kompetentno obavlja svoj posao.
Držim da je Darija Gabrić-Bagarić imala kvalitetnu pomoć u redaktorici Nataši Debogović.
Studija
Darija Gabrić-Bagarić napisala je opsežan predgovor (više od pedeset stranica!) u kojem iznosi svoj pogled na život i djelo Bartola Kašića. Svatko tko pažljivo pročita taj predgovor lako će ustanoviti da ga je pisala osoba koja se dugo i temeljito bavi temama o kojima piše i koja zna sve relevantne činjenice o Kašićevim djelima i o kontekstima (to znači o istovrsnim suvremenim djelima drugih hrvatskih i za Kašićevo djelo relevantnih stranih autora te o hrvatskoj tradiciji na koju se naslanjaju). Njezina studija nije hrpa nagomilanih filoloških činjenica, nego vrlo pregledan tekst autorice koja razumije tijekove hrvatskoga književnojezičnoga razvoja i koja pomaže manje upućenima da se bolje snađu, da uoče vrijednosti, osobine i veze koje bez njezine pomoći ne bi uočili.
Studija rasporedom ne slijedi izbor tekstova. Počinje kratkim osvrtom na prvu hrvatsku gramatiku Institutionum linguae Illyricae libri duo (1604), objašnjava njezin sadržaj i njezinu strukturnu povezanost s onodobnim latinskim gramatikama kojima su se isusovci koristili u svojim učilištima (u prvom redu s Alvaresovom). Kašić je čakavac koji upoznaje štokavštinu osobnim kontaktima i lektirom. Korpus na temelju kojega piše svoju gramatiku prirediteljica vidi kao štokavsko-čakavski presjek poznat iz hrvatske knjige Kašićeva vremena i starijih od njega. Objašnjava imena koja Kašić rabi za jezik i pokušava riješiti zagonetku što pokriva termin bosanski, a što dubrovački (je li riječ o opoziciji ikavske i ijekavske štokavštine). Rasprava o gramatici odličan je uvod u problem druge naravi, tj. u problem jezika kojim su pisana Kašićeva originalna i prijevodna djela. Iz zanimljivih opažanja izdvajam tvrdnju da „… jezik Kašićevih djela treba promatrati s posebnim osvrtom na žanrovsku raslojenost i na specifičnost pojedine jezične razine, a manje s obzirom na mjesne govore“. Darija Gabrić-Bagarić na sljedećim će stranicama, kada govori o pojedinim književnim žanrovima u kojima se Kašić iskušao, nuditi brojne spoznaje o njegovu jeziku, lijepo formulirane i dobro oprimjerene.
Pregled Kašićeva književnoga stvaranja počinje osvrtom na njegovu poeziju, na psalme i himne. Prijevodi psalama su, s pravom naglašava prirediteljica, bili u ono vrijeme cijenjeni kao i originalno pjesništvo, a zanimljiv je Kašićev zapis da ih je preveo „za sami moj razgovor“, tj. za zabavu. Tradicija prevođenja psalama (Kašić upotrebljava termin pjesan) zamjetna je u hrvatskoj književnosti (Vetranović, Burešić, Dimitrović, Đurđević, Gundulić) i nije rijetko da je preradba opsežnija od izvornoga teksta: prirediteljica pokazuje kako i Kašić brojnim umecima (osobna razmišljanja, tumačenja) kadšto znatno uveća tekst. S obzirom na to da je Kašić triput prevodio psalme, Darija Gabrić-Bagarić koristi priliku da pokaže razlike s obzirom na tip teksta u koji Kašić psalam uključuje i uvjerljivo pokazuje kako on drukčije pristupa psalmu kao dijelu bogoslužnoga teksta, a drukčije kao čisto pjesničkom ostvaraju.
Neprekidno upozorava na Kašićev vjerski žar, ali i na njegove postupke u biranju i aktiviranju pjesničkih sredstava. U odjel o poeziji uvrstila je i svoja opažanja o Venefridi, Kašićevoj drami u stihovima, koja u izboru ima počasno mjesto premda više svjedoči o Kašićevoj predanosti zadaćama isusovačkoga reda, nego o književnoj darovitosti. Prirediteljica se potrudila da zapažanjima kompetentnih istraživača (Nikola Batušić i drugi) doda svoja zanimljiva zapažanja o jeziku i stilu te ponudila zanimljive usporedbe (vile i satiri iz hrvatske dramske tradicije kod Kašića su anđeli i hudobe i sl.).
U Kašićevu opusu prvo mjesto pripada preradbama i to je posve u skladu s vremenom u kojem mnogo takvih tekstova nude i isusovci i franjevci. U preuzimanju i izostavljanju dijelova originala vlada potpuna sloboda i nerijetke su intervencije u opseg i sadržaj djela. Prirediteljica upozorava kako Kašić imenuje svoje postupke („priobratio i istomačio“, „upisao slovinski“, „ukratko skupio i priprosto izgovorio“). Riječ je u prvom redu o hagiografskim djelima koja su pisana da bi se potaknula pobožnost, ali su velikom proširenošću po hrvatskim krajevima i čestom uporabom djelovali na jezične navike i književnu kulturu hrvatskih primatelja. Među preradbama posebno mjesto zauzima Kempenčevo djelo Nasljeduj Krista, koje sam već spomenuo, pa samo dodajem zanimljiva opažanja Darije Gabrić-Bagarić o terminima u Marulića i Kašića (npr. Marulić za philosophus upotrebljava naučitelj, mudri, a Kašić mudroznanac i sl.).
Neobjavljeni prijevod Biblije
Za hrvatsku jezičnu povijest od posebne je važnosti Ritual rimski (1640). Na Kašićev su se prijevod oslanjali još i oni koji su Ritual priređivali 1929. (!), a Kašić je u prijevod uključio one starije od svoga vremena „tako da jezik njegova prijevoda predstavlja neku vrstu presjeka sinkrone jezične situacije i hrvatske jezične baštine“, a treba imati na umu da je „obrednik …pratitelj vjernikove i svećenikove svakodnevice zbog čega mu i u povijesti književnoga jezika pripada važno mjesto“.
Najteži Kašićev prevoditeljski pothvat bio je prijevod Biblije. I opseg i karakter djela zahtijevaju posebnu prevoditeljsku spremu, a književni jezik u koji se prenosi na važnom je ispitu svoje funkcionalnosti. Darija Gabrić-Bagarić upoznaje nas s kronologijom i okolnostima Kašićeva pothvata, govori o izravnom prevođenju s Vulgate i brojnim primjerima podupire tezu o tzv. prijevodu na razini riječi (doslovnom prijevodu), zanimljivo objašnjava Kašićeve rubne zapise kao prevoditeljska rješenja na paralelnim mjestima u starijim prijevodima i zaključuje: „Spajajući fonološko-morfološku štokavsku osnovicu sa specifičnim leksičkim i sintaktičkim obilježjima stabiliziranim uporabom u jeziku svetopisamskih prijevoda, Kašić je ostvario kontinuitet jednoga tipa književnoga idioma, koji je prethodnica suvremenoga hrvatskoga književnoga jezika. U tome je vrijednost i značenje njegova prijevoda Svetoga pisma.“ Besmisleno je raspravljati o onome „što bi bilo kad bi bilo“, ali smijemo žaliti što je taj prijevod objavljen tek u naše vrijeme. No jezična koncepcija o kojoj piše Darija Gabrić-Bagarić živjela je i u drugim Kašićevim prevoditeljskim i originalnim djelima. Već smo spomenuli Ritual, a sličnu je ulogu imao i Lekcionar (1641), knjiga u kojoj se nalaze dijelovi Svetoga pisma koji se čitaju na bogoslužbenim činima pa se na lekcionarima, s pravom tvrdi prirediteljica, mogu od 15. do 19. stoljeća pratiti razvojne linije hrvatskoga književnoga jezika i dokazivati njegov kontinuitet.
Kašić je napisao mnogo posveta i predgovora pa se i o njima u studiji govori. Ti su tekstovi različiti: kadšto su to molbe, kadšto zahvale za pomoć i podršku, a ponekad su upućene Dubrovkinjama, plemkinjama ili redovnicama, govore o prilikama, motivima za pisanje, kulturnom ugođaju, a kadšto su, kao onaj u Ritualu rimskom, nezaobilazni za razumijevanje Kašićeve jezične i grafijske reforme. Na kraju studije autorica objašnjava razloge uvrštavanja Kašićeve Autobiografije, koju je napisao latinskim jezikom i prekinuo u pola rečenice te raspravlja o nepoznanicama povezanima s tim djelom.
Klikni za povratak

Question: when was the croatian-talian dictionary downloaded

2nd ed.

The first Croatian grammar, or Institutionum linguae Illyricae libri duo Rome, 1604.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

when was the croatian-talian dictionary downloaded

Question: when was the croatian-talian dictionary created

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

when was the croatian-talian dictionary created

Question: when was the first croatian grammar written

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

when was the first croatian grammar written

Question: what did bartol kašić write in 1604

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

Question: when was the conversation manual created

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

when was the conversation manual created

Question: what is the name of the first croatian grammar

Institutionum linguae Illyricae libri duo Rome

Institutionum linguae Illyricae libri duo Rim

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

Institutionum linguae Illyricae libri duo Rome

what is the name of the first croatian grammar

Question: where was the first croatian grammar written

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

where was the first croatian grammar written

Question: what is in the croatian-talian dictionary

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

what is in the croatian-talian dictionary

2011 : Croatian present : Croatian - Talian dictionary ( 1599 ) with the conversation manual ( 1595 ) , downloaded on 22 June 2013 . )

The first Croatian grammar , or Institutionum linguae Illyricae libri duo Rome , 1604 .

( Cologne – Vienna 1977 , CD Zagreb 2001 )

Prva hrvatska gramatika, odnosno Institutionum linguae Illyricae libri duo Rim, 1604.

(prijetisak Köln—Beč 1977., CD Zagreb 2001. hrv.

2nd ed. 2011: Croatian present: Croatian-Talian dictionary (1599) with the conversation manual (1595), downloaded on 22 June 2013.) The first Croatian grammar, or Institutionum linguae Illyricae libri duo Rome, 1604. (Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

2011: Croatian present: Croatian-Talian dictionary (1599) with the conversation manual (1595), downloaded on 22 June 2013.)

The first Croatian grammar, or Institutionum linguae Illyricae libri duo Rome, 1604.

2nd ed.

(Cologne – Vienna 1977, CD Zagreb 2001)

Portal hrvatskih znanstvenih i stručnih časopisa
Napredno pretraživanje Upute za pretraživanje
Hrčak je centralni portal koji na jednom mjestu okuplja hrvatske znanstvene i stručne časopise koji nude otvoreni pristup svojim radovima (više).
526
Časopisa
20.381
Sveščića
264.101
Radova s cjelovitim tekstom
63.015
ORCID identifikatora
Obavijest
Hrčak, portal otvorenog pristupa hrvatskim znanstvenim i stručnim
časopisima 7.
veljače 2021. obilježio je 15 godina od
pokretanja.
Novo sučelje za administriranje Hrčka pušteno je u produkcijski rad 14. 12. 2020. Sučelje je usklađeno sa smjernicama digitalne pristupačnosti te uključuje nove funkcionalnosti poput mogućnosti objave dodatnih podataka uz rad (eng. supplements), povezivanja rada sa skupom podataka objavljenom u repozitoriju i definiranja prava korištenja na razini pojedinog rada.
Na Hrčku je implementirana COVID-19 stranica kao doprinos u borbi protiv pandemije. Stranica sadrži radove vezane uz temu COVID-19 iz različitih znanstvenih područja, a svi radovi nalaze se u otvorenom pristupu te su objavljeni u časopisima uvrštenima u Hrčak.
10 najnovijih online first radova u Hrčku
- Low Energy Availability and Carbohydrate Intake in... , Kinesiology
- Use of the AHP Method to Evaluate Key Inventory Co... , International Journal for Engineering Modelling
- Maša Grdešić, Zamke pristojnosti. Eseji o feminizm... , Prilozi za istraživanje hrvatske filozofske baštine
- In Search of Micromodels: Black-box Evaluation of... , Journal of Communications Software and Systems
- Dynamic Trust-Based Device Legitimacy Assessment T... , Journal of Communications Software and Systems
- Extending the Lifetime of Wireless Sensor Networks... , Journal of Communications Software and Systems
- Experimental and Numerical Study on the Hydrodynam... , NAŠE MORE
- Filip Grgić, Stvar sreće (Zagreb: Institut za filo... , Prilozi za istraživanje hrvatske filozofske baštine
- Franciscus Patricius, Discussionum peripateticarum... , Prilozi za istraživanje hrvatske filozofske baštine
- Jure Zovko, Znanost i prosudba: Uvod u filozofiju... , Prilozi za istraživanje hrvatske filozofske baštine
10 najnovijih sveščića po datumu izdavanja
- Kriminalistička teorija i praksa, 9(1/2022), 2022
- Acta Pharmaceutica, 72(4), 2022
- Interdisciplinary Description of Complex Systems, 20(5), 2022
- Biochemia Medica, 32(3), 2022
- Tehnički vjesnik, 29(5), 2022
- Bilten Hrvatskog društva za medicinsku informatiku (Online), 23(1), 2017
- Mljekarstvo, 72(4), 2022
- Sigurnost, 64(3), 2022
- Obnovljeni Život, 77(4), 2022
- Pravnik, 56(108), 2022
10 zadnje objavljenih sveščića na Hrčku
- Sveta Cecilija, 92(1-2), 2022
- Stočarstvo, 76(1-2), 2022
- Entomologia Croatica, 3(1-2), 1997
- Entomologia Croatica, 4(1-2), 1998
- Entomologia Croatica, 2(1-2), 1996
- Entomologia Croatica, 1(-), 1995
- Mljekarstvo, 72(4), 2022
- Bilten Hrvatskog društva za medicinsku informatiku (Online), 23(1), 2017
- Liječnički vjesnik, 144(Supp 3), 2022
- Acta Pharmaceutica, 72(4), 2022

External links by Bartol Kašić (U.

28 December 1650), the first chapter of grammatics and the first translation of the Bible - TV calendar 2015.

BARTOL KAŠIĆ: BIBLIJA (BIBLIA SACRA)-EDICIJA BIBLIA SLAVICA
Autor Josip Portada Ponedjeljak, 18 Ožujak 2013 12:35
Prijevod Biblije Bartola Kašića tiskan je 1999. godine u Njemačkoj, 366 godina od kada je donesena odluka o zabrani tiskanja. Kašićev prijevod Biblije je na svaki način zanimljiv, koliko zbog morfologije i fonetike, tako i zbog riječi koje se koriste.
Neke riječi koje su bile dio starog dijalekta Paga.
pudar-čuvar vinograda, bota-svod, lemozina-milostinja, žukovina-brnistra, žmul-čaša, žvatalica- žvalo, čeljust, praćalac-koji gađa pračkom, potiti se-znojiti se, pineznik-novčar, gresti-ići.
Evo još nekih riječi koje koristi Kašić u svojem prijevodu Biblije:
bezserca-bez razuma, bezsvisno-besvjesno, carkvica-crkvica, busija-zasjeda, cviet-cvijet, ćaćko-otac, dalećina-daljina, diedina-baština, diliti se-odlaziti, odjeljivati se, diljina-duljina, drievo-drvo, brod od drva, dvosiječ-dvosjekli, gusovati-spremati zasjedu, gustijerna-bunar, hrabren-hrabar, inokupiti se- okupiti se, hudobski-demonski, hud-zao, iztruditi se-iscrpiti se, kostret-koža s oštrom dlakom, paklien-paklen, pogarljiv-prekoren, ukoren, prozuzriv-proziran, puč-bunar, pura-prova, prednji dio lađe.
Neke riječi koje koristi Kašić u prijevodu Biblije su posebno zanimljive.
kostižder-jastreb,
kozomor-naziv vjetra,
lastan-lagan,
lar-galeb,
neumiteonik-neznalica,
neuspomenutje-zaboravljanje,
neustarpljenstvo-nestrpljivost,
neutekljiv-neizbježan,
očce-zamka, mreža,
odriegivati-obacivati,
panjkavac-klevetnik,
priljubodivac-preljubnik,
razumieteonik-razuman čovjek,
prihud-vrlo zao,
odihalo-duh,
jejina-sova,
celonuti-poljubiti.
Evo i nekih naslova poglavlja:
-Pismo od postanja, Pismo od ishoda, Pismo Levitičko.
Kašić evanđelja po Mateju, Marku, Luki i Ivanu naziva Sveto Isukarstovo vangelje po Mateju, Marku, Luci (a ne Luki) i Ivanu.
Kašićev rukopis djeluje kao nedovršeno djelo, odnosno kao da se ne radi o rukopisu koji je u cijelosti pripremljen za tiskanje. Osim što nedostaju početne rečenice u „Knjizi postanka“, rukopis je pun ispravaka, od kojih su mnogi nečitljivi.
U predgovoru Kašićeve Biblije tiskane 1999. godine navodi se:
-Transkripcija je načinjena uz poštivanje Kašićeva morfonološko/fonološkog načina pisanja i između štokavštine i čakavštine/cakavštine, pisanja vokalnog r kao ar, odnosno er i sličnih neujednačenosti. U skladu s tim načelom ostavili smo Kašićev način pisanja: gosdba/gozdba, množtvo/mnoštvo/mnostvo, carkva/cerkva, podnižiti/podniziti i sl. Premda je rad na onom dijelu rukopisa koji je Kašićev autograf uloženo razmjerno najviše vremena i truda, upravo tu je ostalo najviše nesigurnosti jer je rukopis na mnogim mjestima vrlo slabo čitljiv i nerijetko je bila potrebna prava rekonstrukcija.
Razlog zbog kojeg je Kašić preveo Bibliju je shvatljiv, no manje je shvatljivo zbog čega njegova Biblija nije tiskana. Kašić navodi kako su za krivi njegovi zemljaci, a čini se kako je to istina ili je vrlo blizu istine. Evo kratkog prikaza onoga što se događalo s Kašićevim prijevodom Biblije. Dubrovački nadbiskup Fabio Tempestivi nagovorio je Kašića na izradu prijevoda Biblije, što je bilo neformalno, ali značajno, jer su tu zamisao podržali i slijednici nadbiskupa Temptestivia. Službeni nalog za prijevod Biblije Kašić je dobio 1625. godine od Kongregacije za širenje vjere. Kongregacija je o napravljenom prijevodu raspravljala 1631. godine u Rimu, a nakon toga je prijevod dostavljen Kongregaciji Svetog oficija (Sveta inkvizicija). Do tog trenutka tiskanje Kašićevog prijevoda Biblije nije bilo upitno. Međutim, zagrebački biskup je poslao pismo Kongregaciji za nauk vjere (Svetoj inkviziciji) tražeći odgodu tiskanja Kašićevog prijevoda Biblije. Ukratko, smatrao je kako se o prijevodu moraju izjasniti nacionalni biskupi i redovnici. U pismu je naveo da će se kardinali uvjeriti kako je prijevod više štetan nego koristan. Povjesničari se uglavnom slažu kako se zagrebački biskup protivio tiskanju Kašićevog prijevoda Biblije zbog jezika. Naime, Kašić je za prijevod Biblije koristio štokavsku ijekavicu, što je bilo strano zagrebačkom kajkavskom narječju. U to vrijeme interes Crkve je bio širenje vjere među slavenskim stanovništvom i željelo se izbjeći sukob. Na sjednici Kongregacije svetog oficija održane 23. lipnja 1633. godine, na kojoj je bio nazočan papa Urban VIII. pročitano je pismo zagrebačkog biskupa. Njegovi navodi su očito bili vrlo uvjerljivi. Naime, istog dana papa Urban VIII. je donio odluku o zaustavljanju postupka tiskanja Kašićeve Biblije. Kašićev prijevod Biblije je ostao u rukopisu 366 godina i tiskan je 1999. godine.
Bože, hvala Ti za Bartola Kašića !
Bartole Kašiću, hvala Ti za Bibliu Slavicu!
Hvaljen Bog !

Question: who translated the bible into english in 1650

External links by Bartol Kašić (U.

28 December 1650), the first chapter of grammatics and the first translation of the Bible - TV calendar 2015.

who translated the bible into english in 1650

Question: when was the first translation of the bible published

External links by Bartol Kašić (U.

when was the first translation of the bible published

Question: what is the first chapter of the bible

External links by Bartol Kašić (U.

Question: when was the first translation of the bible done

External links by Bartol Kašić (U.

when was the first translation of the bible done

Question: what book was translated by bartol kašić

External links by Bartol Kašić (U.

what book was translated by bartol kašić

Question: what book was translated by bartol kašić in 1650

External links by Bartol Kašić (U.

what book was translated by bartol kašić in 1650

Question: what book did bartol kašić publish in 1650

External links by Bartol Kašić (U.

what book did bartol kašić publish in 1650

28 December 1650 ) , the first chapter of grammatics and the first translation of the Bible - TV calendar 2015 .

Izvori Vanjske poveznice Bartol Kašić (u. 28. 12. 1650.), prva hrv. gramatika i prvi prijevod Biblije - TV kalendar 2015.

Izvori Vanjske poveznice Bartol Kašić (u.

28. 12. 1650.), prva hrv. gramatika i prvi prijevod Biblije - TV kalendar 2015.

External links by Bartol Kašić (U. 28 December 1650), the first chapter of grammatics and the first translation of the Bible - TV calendar 2015.

28 December 1650), the first chapter of grammatics and the first translation of the Bible - TV calendar 2015.