20. listopada (20.10.) 293. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (294. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 72 dana.

 Događaji
 1622. – Pariška biskupija uzdignuta na razinu nadbiskupije.
 1740. – Marija Terezija postala austrijska carica.
 1803. – Američki Senat ratificirao ugovor o kupnji Louisiane.
 1897. – Bečka je vlada odlučila u ratnu mornaricu uvesti hrvatski jezik kao službeni jezik umjesto talijanskog (sama se odluka nije u potpunosti ostvarila).Gimnazija Vladimira Nazora, Zadar Gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom 1897. – 1921
 1935. – Završio je Dugi marš, u kojem je komunistička vojska pod Mao Ce Tungom prešla 8.000 kilometara bježeći od Čang Kai-Šeka.
 1941. - Drugi svjetski rat: tisuće civila u Kragujevcu u okupiranoj Srbiji ubijeno u kragujevačkom masakru.
 1943. - Ju 390 je poletio. On je bio prvi interkontinentalni ratni avion.
 1944. – Crvena armija i partizani oslobodili Beograd.
 1995.  – U Rijeci je eksplodirao automobil-bomba ispred Policijske uprave. Poginuo je jedan atentator, drugi je teško ozlijeđen, a 28 ljudi je lakše ozlijeđeno. Događaj se povezuje se s hrvatskim izručenjem SAD-u Fouada Talaata Qassema.

 Rođenja 20. listopada
 1770. –  Janko Drašković, hrvatski političar i preporoditelj († 1856.)
 1854. – Arthur Rimbaud, francuski pjesnik († 1891.)
 1892. – Jomo Kenyatta, kenijski političar († 1978.)
 1914. – Alojz Benac, hrvatski povjesničar i arheolog († 1992.)
 1933. – Marija Ujević-Galetović, hrvatska kiparica
 1948. – Božidar Košćak, hrvatski glumac
 1958. – Viggo Mortensen, dansko-američki glumac
 1958. – Ivo Pogorelić, hrvatski pijanist
 1959. – Boris Strel, slovenski alpski skijaš
 1966. – Abu Musab al-Zarqawi, Al-Qaeda-in vođa i terorist
 1967. – Monica Ali, engleska književnica
 1971. – Snoop Dogg, američki reper
 1979. – Ivan Dečak, hrvatski glazbenik
 1980. – Adela Jušić, bosansko-hercegovačka umjetnica Smrti 20. listopada
 1740. – Karlo VI., njemačko-rimski car, ugarsko-hrvatski i češki kralj (* 1685.)
 1917. – Mihovil Jordan Zaninović, hrvatski biskup (* 1840.)
 1922. – Maria Bertilla Boscardin, talijanska svetica (* 1888.)
 1964. – Herbert Hoover, američki političar i predsjednik (* 1874.)
 1984. – Carl Ferdinand Cori, američki biokemičar i nobelovac (* 1896.)
 1987. – Andrej Kolmogorov, ruski matematičar (* 1903.)
 1988. – Ante Gabrić, hrvatski katolički svećenik (* 1915.)
 1992. – Ivan Focht, hrvatski filozof (* 1927.)
 1994. – Burt Lancaster, američki glumac (* 1913.)

 Blagdani i spomendani

 Sveti Vendelin

 Svjetski dan statistike

 Imendani

 Izvori

 020

in 1897.

from 1921 to 1935.

|
|
OD 1897. DO 1921.
GIMNAZIJA S HRVATSKI NASTAVNIM JEZIKOM 1897. – 1921.
Hrvatski narodni preporod imao je svoje skromne začetke u Zadru početkom XIX. stoljeća, a puni je intenzitet doživio tridesetih godina istog stoljeća u Zagrebu te ponovno u Zadru tridesetak godina kasnije, posebice nakon pada Bachova apsolutizma i uvađanja parlamentarnnnog života u Dalmaciji. Začeci preporoda mogu se vidjeti izdavanjem prvih novina na hrvatskom jeziku tiskanih u Hrvata Il Regio Dalmata - Kraglski Dalmatin 1806. te godinu dana kasnije osnivanjem čitaonice. Jedan od prvih značajnijih nadnevaka je i carska naredba od 30. listopada 1820. godine o osnivanju primaljske škole u Zadru, prve takve škole u Hrvata, a nastava se dijelom održavala na hrvatskom jeziku. U kasnijem razdoblju veliku je ulogu imalo izdavanje Zore dalmatinske od 1844. do 1849. prvog preporodnog časopisa u Dalmaciji, kojeg je pokrenuo dr. Ante Kuzmanić. Nešto manje značajnu ulogu imalo je i utemeljenje društva Slavjanska lipa 1848. godine. U listopadu te iste 1848. grupa je zadarskih intelektualaca tražila od novog kralja Franje Josipa I. da se u srednje škole uvede ilirski jezik, kako se tada nazivao hrvatski jezik. Taj su prijedlog, koji je začudo bio odobren, odbile sve dalmatinske gimnazije, osim zadarske, koja je uvela hrvatski jezik kao neobvezni, a svake se godine potvrđivalo njegovo izvođenje. U Banskoj Hrvatskoj u to je vrijeme bila na snazi zabrana ilirskog imena, no to nije vrijedilo za Dalmaciju. Narodni je preporod za cilj imao u prvom redu uvođenje narodnog, hrvatskog jezika u sve dijelove društva, posebice u školstvo, sudstvo i upravu. Ta borba za hrvatski jezik bila je duga i teška.
Osnutkom Dalmatinskog sabora 1861. godine sa sjedištem u Zadru borba za hrvatski jezik nastavljena je nesmanjenom žestinom te je vrijedno izdvojiti nekoliko značajnih datuma. Već na prvoj sjednici Dalmatinskog sabora, 6. travnja 1861. raspravljalo se o tome kojim će se jezikom govoriti u saboru. Mihovil Pavlinović govorio je hrvatskim pa je njegovom zaslugom odlučeno da se u Saboru može govoriti i hrvatskim jezikom. Treba znati da su u to doba narodnjaci bili u manjini u odnosu na autonomašku stranku, koja se zalagala za talijanski jezik, koji je austrijska uprava uvela u Dalmaciju kao službeni jezik. Kažimo i to da je Mihovil Pavlinović kao zastupnik u Carevinskom vijeću u Beču, krajem sedamdesetih godina XIX. stoljeća, na zgražanje Nijemaca, govorio hrvatskim jezikom što su kasnije učinili i svi ostali zastupnici iz hrvatskih zemalja. Na sjednici Dalmatinskog sabora od 12. siječnja 1863. Narodna se stranka na čelu s Mihovilom Pavlinovićem žestoko zauzela za službeno priznanje hrvatskog jezika i njegovo uvođenje u Sabor, školstvo, sudstvo i vladine urede. Zapisnici Dalmatinskog Sabora počeli su se pisati hrvatskim jezikom nakon saborske odluke od 25. srpnja 1870. godine. Na sjednici od 21. srpnja 1883. prihvaćen je prijedlog kojim hrvatski postaje službeni jezik u Dalmatinskom saboru i Zemaljskom (pokrajinskom) odboru, a Mihovil Pavlinović braneći hrvatski jezik izrekao je na kraju svoga govora i ovu rečenicu: Ptici su prostori nebeski da leti, ribi more da pliva, tako narodu njegov jezik da živi. Odlučeno je i da se sa strankama obraća hrvatskim jezikom i da u državnu službu nitko ne može biti primljen ne poznaje li hrvatski jezik, no te će se odredbe kasnije često kršiti. Borba za hrvatski jezik u Dalmaciji rezultirala je i tzv. jezičnom naredbom od 26. travnja 1909. kojom se hrvatski jezik u potpunosti uvodi kao službeni jezik u Dalmaciji, no ta se odluka počela primjenjivati tek. od 1. siječnja 1912. što svjedoči o vrlo teškoj i dugoj borbi dalmatinskih Hrvata za svoj jezik.
Do kraja XIX. stoljeća bile su pohrvaćene sve dalmatinske gimnazije, osim zadarske. U toj borbi za hrvatski jezik u dalmatinskom školstvu značajnu su, gotovo presudnu, ulogu odigrali Mihovil Pavlinović i Miho Klaić. Među inim zaslugama treba istaknuti njihovu upornost i borbu kako bi u učiteljskom preparandiju u Arbanasima, po osnutku 1866., došao za upravitelja Stjepan Buzolić, umjesto talijanaškog kandidata. Taj je izbor imao dalekosežne posljedice, jer su učitelji bili školovani na narodnom hrvatskom jeziku pa su mogli i uspješnije djelovati među pučanstvom. Učiteljska škola s talijanskim nastavnim jezikom u Zadru zbog malog broja đaka bila je ugašena početkom sedamdesetih godina XIX. stoljeća. Bečka je vlada 20. listopada 1897. odlučila da se u ratnu mornaricu uvede hrvatski kao službeni jezik umjesto talijanskog. No ni ta se naredba nije u potpunosti ostvarila jer bečkoj vladi nije bila toliko važna briga za hrvatski jezik, koliko joj je on trebao biti sredstvo kojim bi u Dalmaciju uvela njemački kao službeni jezik. U tome su je omeli kasniji događaji i Prvi svjetski rat. Borba za hrvatski jezik u Dalmaciji, Istri i tadašnjoj banskoj Hrvatskoj bila je vrlo teška, jer svi koji su posezali za Lijepom našom, od nje su nastojali napraviti svoju koloniju. Da borba za hrvatski jezik i nije bila uvijek uspješna kazuje i primjer Istarskog sabora u Poreču u kojem je hrvatskim jezikom prvi prozborio Matko Laginja, potom Vjekoslav Spinčić i ostali hrvatski zastupnici, no talijanski je element bio jači, nerijetko su hrvatski zastupnici izvlačili jedva živu glavu od fizičkih napada plaćenika njihovih saborskih kolega Talijana. I Zadar je nažalost platio svoju tešku cijenu u borbi za hrvatski jezik i hrvatsku misao, možemo kazati gotovo do ovih naših današnjih dana.
Nakon gubitka Splita, kao svog jakog uporišta, početkom osamdesetih godina XIX. stoljeća, autonomaši, koji su u međuvremenu postali talijanaši, svim su silama nastojali zadržati svoje posljednje uporište Zadar. U Zadru autonomaška stranka nije bila brojčano jaka, ali je zato bila ekonomski vrlo moćna, što je bilo presudno. Borba za pohrvaćenje gimnazije s talijanskim nastavnim jezikom u Zadru dosegla je svoj vrhunac baš u spomenutom razdoblju kada je ravnatelj bio Josip Peričić. Njegov naum nije uspio, no pitanje zadarske gimnazije našlo se na dnevnom redu u Dalmatinskom saboru. Miho Klaić kao zastupnik, na četvrtoj je sjednici Dalmatinskog sabora 29. listopada 1890. predložio da se u zadarskoj gimnaziji umjesto talijanskog uvede hrvatski kao naukovni jezik. U to je doba zadarski kotar obuhvaćao područje od Raba do gotovo Šibenika i bilo je 60 pučkih škola, 59 s hrvatskim nastavnim jezikom i jedna četverorazredna s talijanskim nastavnim jezikom, u Zadru. Tadašnji su zakoni sprječavali mogućnost školovanja na tri nastavna jezika, pučke škole na hrvatskom, srednje na talijanskom i visoke na njemačkom nastavnom jeziku, što je Klaić i naglasio u raspravi pa je Dalmatinski sabor donio odluku koja glasi: SABOR DALMATINSKI NA TEMELJU ČLANA 19. ZEMALJSKOG REDA IZJAVLJUJE VLADI NJEGOVA VELIČANSTVA ŽELJU, DA U SREDNJIM UČIONAMA ZADARSKIM MJESTO TALIJANSKOG BUDE NAUKOVNI JEZIK HRVATSKI. Rasprava o tome prijedlogu vodila se na devetoj sjednici 6. studenoga 1890. gdje je prijedlog usvojen s 33 glasa, jednim protiv, a četiri zastupnika nisu glasovala. Zadarski nadbiskup Petar Dujam Maupas glasovao je protiv, dok su Ante Bajamonti, Nikola Trigari, Ante Žmirić i Lovro Benevenia ranije napustili sjednicu. Sva četvorica bili su članovi autonomaške stranke. Bečka je vlada odugovlačila s tom odlukom o promjeni nastavnog jezika i tek je 22. rujna 1896. obznanila da se može u Zadru otvoriti nova gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom već za školsku godinu 1897./1898. Austrijskoj je vladi bilo u interesu zadržati gimnaziju s talijanskim nastavnim jezikom, jer su na taj način davali podršku autonomašima u borbi protiv većinskoga hrvatskog stanovništva. Osnutak gimnazije s hrvatskim nastavnim jezikom konzervativna bečka vlada nije prihvatila s oduševljenjem, no argumenti Mihe Klaića bili su dovoljno jasni i uvjerljivi. Talijanaši su na tu odluku reagirali vrlo žestoko, ne samo protestnim notama upućenim u Beč, već i uličnim neredima u Zadru.
Osnivanje i početak rada nove gimnazije nisu išli bez poteškoća. Naime, valjalo je pronaći odgovarajući prostor. Zemaljski je odbor zahtijevao od tadašnjeg dalmatinskog namjesnika Emila Davida ustupanje vojarne Sv. Marcele no zbog higijenskih uvjeta ona nije odgovarala potrebama. Povjerenstvo koje je ispitivalo mogućnost korištenja vojarne Sv. Marcele odlučilo je sredinom listopada da se ta zgrada ne može koristiti, premda je tadašnji pokrajinski školski nadzornik i član Povjerenstva Mihovil Glavinić smatrao da su prikladni za nastavu prizemlje i prvi kat, uz dodatno preuređenje. Članovi Povjerenstva još su bili: Božo Korlaet, prisednik Zemaljskog odbora, Petar Erzo, Jakov Đivanović i Lavoslav Golf, kasnije su uključeni Ambroz Maroičić, Rikard Hämisch i Stefan Yllheim. Deset dana kasnije 26. listopada 1897. i Zemaljski (pokrajinski) odbor obavještava Pokrajinsko školsko vijeće da odustaju od zahtjeva za vojarnom Sv. Marcele. Novo se rješenje našlo u iznajmljivanju prizemnih prostorija kuće Oštrić. Ta je kuća bila prva iza današnjeg hotela Zagreb s jugozapadne strane. Zgrada je uništena za bombardiranja u Drugom svjetskom ratu. U prizemlju je bila kavana Stefanija, a te su prostore kasnije koristili Hrvatski Sokol, Hrvatska pučka škola i Gimnazija. Tu je zgradu krajem sedamdesetih godina XIX. stoljeća dao izgraditi tadašnji kotarski poglavar Franjo Kirchmayer. U kratko je vrijeme promijenila nekoliko vlasnika te je zadnjeg desetljeća XIX. stoljeća došla u posjed novigradskog posjednika i načelnika Grgura Oštrića. Zgrada je nosila građanski broj 1080, no koji je bio kućni broj u tadašnjoj ulici N. Tommasseo nije nam poznato. Građanski je broj označavao broj kuće u Zadru, vjerojatno redni broj izgrađene kuće. Naime, nekad se koristio dvostruki način označavanja.
Upisi su počeli 1. i 2. listopada, a nastava 3. listopada 1897. Svi učenici su morali doći u pratnji roditelja, a za upis su trebali donijeti: Izvod iz matične knjige krštenih, kao potvrdu da su napunili ili će do 31. prosinca navršiti deset godina te svjedodžbu o završenoj pučkoj školi. Trebali su i polagati prijemni ispit iz nauka vjere, hrvatskog jezika i matematike. Prijavilo se 98 dječaka, a kriterije je zadovoljilo 91. Već prvih dana nastale su velike teškoće s nastavom, jer prostori nisu bili dostatni, premda je Hrvatski Sokol ustupio svoje prostore na južnom i zapadnom dijelu prizemlja. Hrvatski je Sokol na sjednici od 22. listopada 1897. jednoglano odlučio ustupiti veći dio prostorija za potrebe niže gimnazije. Nastava se do 2. prosinca, kada se Hrvatski Sokol u potpunosti iselio, odvijala otežano, samo u jednoj prostoriji, a zbornica i školska uprava bile su u drugoj. U Zadru je 3. lipnja 1897. sklopljena pogodba između vlasnika zgrade i Pokrajinskog školskog vijeća, koje je predstavljao učitelj Antun Pavličević, ravnatelj hrvatske pučke škole. Prema pogodbi najam je trebao trajati pet godina, počevši od 15. kolovoza tekuće godine, uz najamninu od 45 forinti na ime stanarine. Ti su uvjeti trajali do nove pogodbe kada se prostor za potrebe gimnazije proširio odlaskom Sokola Zbog velikog broja upisanih đaka u prvi razred Ministarstvo je odobrilo 7. listopada otvaranje paralelnih razreda pa se radilo tako da je jedna skupina učenika imala nastavu od 8 do 10 sati, a druga od 10 do 12 sati, a poslijepodne prva grupa od 14 do 16 sati. Sutradan bi druga skupina počinjala nastavu u 8 sati i tako se naizmjenično pokušalo riješiti manjak prostora. Prvi je ravnatelj novoutemeljene niže gimnazije bio dotadašnji profesor kotorske gimnazije Tomo Brajković, dok su nastavnički zbor sačinjavali Josip Čičin, jezici i humanistički predmeti, Špiro Tomanović, povijest, zemljopis, matematika i prirodopis, Filip Crvarić predavao je rimokatolički, a Miloš Parenta grkoistočni vjeronauk. Za tek osnovanu gimnaziju s hrvatskim nastavnim jezikom rasli su problemi, jer se već sljedeće školske godine upisalo novih 66 učenika. To je značilo da će biti još manje prostora, a nedostajali su i profesori. Teškoće se se riješile tako da je iznajmljen dio Perlinijeve kuće u tadašnjoj ulici Starog kazališta, danas ulici Jurja Dalmatinca. Ta se zgrada nalazila između današnjeg kazališta, kina Pobjeda i tržnice. Nastavnički se zbor druge godine djelovanja povećao za tri suplenta Šimuna Urlića, Milana Begovića i Rudolfa Scarizze, a Nikola Batistić je premješten s Učiteljske preparandije u Arbanasima. Školske godine 1899./1900. također je upisano 66 učenika pa ih je ukupno bilo 184. Bilo je više i nastavnika, jer su došli Petar Macanović, Ivo Bellotti i Antun Gjivoje, dok je Rudolf Scarizza premješten u Pazin. I dalje je bilo premalo školskog prostora pa je jedan razred koristio obližnju zgradu Hrvatske pučke škole. Vlasnik je zgrade bio Alfons Borelli. U toj je zgradi, koja je još sačuvana, bila hrvatska pučka škola do 1920., a od 1944. do 1961. gimnazija, te kasnije OŠ Velimir Škorpik (današnja OŠ Šimuna Kožičića Benje). Sva ta povremena iznajmljivanja dijela drugih zgrada, nisu mogla nadomjestiti prostornu nestašicu. Ravnatelj Tomo Brajković nekoliko je puta oglašavao u Objavitelju dalmatinskom mogućnost iznajmljivanja većih kuća za gimnazijske potrebe, no nije našao nijednu ponudu. Stoga je oštro zahtijevao od Pokrajinskog školskog vijeća da se pronađe rješenje. U svibnju 1899. Grgur je Oštrić ponudio svoju kuću u ulici Svetog Šimuna, današnjoj ulici Ive Prodana. Sudeći po sačuvanim dokumentima kao i izvješćima ta se zgrada očito nije koristila, jer vjerojatno nije zadovoljavala uvjetima. U tim dokumentima je i brzojav Grgura Oštrića Pokrajinskom školskom vijeću datiran 11. kolovoza 1898. u kojem piše: Prostorija po Vašoj ponudi za iznajmit žao mi je da Vas nemogu udovoljiti. Je li pokrajinsko vijeće tražilo iznajmljivanje i prvog kata zgrade gdje je bila smještena gimnazija, možemo samo nagađati. Na potrebu iznajmljivanja ukazivao je Tomo Brajković i ranije, pa tako i 5. kolovoza 1898. pri sastavljanju protokola o unajmljivanju s Josipom Perlinijem Taj je protokol pisan talijanskim jezikom, no izjava Tome Brajkovića zapisana je hrvatskim jezikom. Protokol su potpisali Tomo Brajković, Ernesto Nagy, Mihovil Knego, Jakov Đivanović, Ambroz Maroičić i Josip Perlini. Nešto kasnije, 24. kolovoza 1898. napravljen je i ugovor o iznajmljivanju između Josipa Perlinija i Pokrajinskog školskog vijeća. Brajković je izjavio kako iz pedagoško-didaktičkih razloga ne može nipošto trpjeti da zavod, ako i privremeno, bude razdijeljen na lokale, koji su međusobno dosta udaljeni. Nerede i nedisciplinu ne bi se moglo spriječiti. Tu je još najmanji problem čišćenja različitih prostorija jednoj zaduženoj osobi, no taj pomoćni poslužnik, mi bismo danas kazali domar, mora biti u glavnoj ustanovi. Ugovor s Grgurom Oštrićem primicao se kraju dogovorenog datuma.
Uprava je gimnazije morala što prije riješiti smještaj, jer je u školskoj godini 1899/1900. imala ukupno 184 učenika i deset profesora, što je bilo previše za postojeći prostor. Ponovo se stoga aktualizirala kupnja ili najam vojarne Sv. Marcele. Vojarna Sv. Marcele sagrađena je na temeljima istoimene crkvice i samostana krajem XVIII. stoljeća. Ostaci te vojarne, odnosno kasnije popularno zvane Hrvatske gimnazije, i danas su vidljivi u sadašnjoj ulici Dalmatinskog sabora nedaleko od crkvica Sv. Andrija i Petar Stari. Zgrada je većim dijelom srušena u Drugom svjetskom ratu. Ne zna se pouzdano kada je vojska napustila tu vojarnu, no zna se da su vojnici bili smješteni u novoj koja je bila dovršena u veljači 1898. u tadašnjem Blažekovićevom parku, danas Perivoju Vladimira Nazora. I tu su vojarnu kratko vrijeme zvali Vojarna sv. Marcele, premda je njeno ime bilo Kasarna Franje Josipa. Ubrzo se uvriježio naziv Blažekovićeva vojarna, a pogotovo kada je 1916. ispred ulaza, otprilike kod današnje ograde s parkom, postavljeno spomen poprsje generalu Blažekoviću. Taj je spomenik nestao za talijanske okupacije Zadra. Danas je u prostorima te vojarne smještena i Gimnazija Vladimira Nazor koja baštini tradiciju hrvatske gimnazije. Austrijsko je vojno ministarstvo krajem 1897. ponudilo na dražbu vojarnu s početnom cijenom od 18.291 florina. Josip Perlini ponudio je 17.100 florina i Andrija Callusti 18.000 florina. Prodaja tada nije izvršena, no 1899. vojarnu su kupili hrvatski rodoljubi Stjepan Babić, Amalija udova pl. Vidović i Blaž Radaković, ponudivši zajedničkim snagama 18.500 florina. Nakon kupnje, sklopljenog ugovora i preuređenja unutrašnjosti zgrade bivše vojarne, novi su vlasnici zgradu dali na uporabu gimnaziji početkom školske godine 1900/1901. U četvrtoj godini postojanja gimnazije na neko se vrijeme riješilo prostorne probleme. Te se godine upisalo 55 novih učenika pa ih je ukupno bilo 205. Odlukom od 3. rujna 1900. zadarska je niža gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom od školske godine 1901./1902. podignuta na razinu Carske kraljevske velike gimnazije. Od tada su u Zadru postojale dvije velike gimnazije, obje klasične, jedna s hrvatskim, a druga s talijanskim nastavnim jezikom. Zbog postojanja dviju gimnazija uvriježio se njihov naziv po nastavnom jeziku, pa je tako bila hrvatska i talijanska gimnazija, no i potonja je bila hrvatska iz niza razloga a pogotovo što je u njoj bilo profesora Hrvata, a i većina je učenika bila hrvatske narodnosti.
Hrvatska je gimnazija brojem upisanih učenika ubrzo premašila talijansku. Naime, u hrvatsku su se gimnaziju 1899. upisala 184 učenika, a u talijansku 177. i porast đaka bio je vidljiv iz godine u godinu da bi u školskoj godini 1919./20. brojio rekordna 502 učenika. U prvih dvadeset godina XX. stoljeća to je bila dalmatinska gimnazija s najviše učenika. Školske godine 1909./10. postojale su tri paralelke, a od 1913. i četiri. Od osnutka, usprkos materijalnim poteškoćama za nabavku nastavnih sredstava i pomagala osobita se pozornost posvećivala odgojno-obrazovnom radu pa je po tome vrlo brzo stekla ugled. Pokrajinski školski nadzornik Mihovil Zavadlal, svojedobno ravnatelj dubrovačke gimnazije, koji je naslijedio Mihovila Glavinića, tražio je zajedno s gimnazijskom upravom dodatnu vladinu pomoć, što je udovoljeno iznosom od 1800 florina, pomoć koja se dobivala nekoliko narednih godina. Postupno su nabavljana potrebita pomagala te priručna djela za kabinete i knjižnice. Po osnutku gimnazije osnovana je i knjižnica koja je već tri godine kasnije imala više od 500 naslova. Izravno prije ukinuća, u prvoj polovici 1921. profesorska je knjižnica imala 5000 knjiga, dok je učenička bila još bogatija. Za talijanske okupacije Zadra poslije 1920. i nakon bombardiranja 1943. i 1944. u tim je knjižnicama ostalo vrlo malo knjiga. Osim knjižnicama, pridavala se velika važnost i opremi kabineta, posebice za prirodopis, fiziku, kemiju, povijest i zemljopis. Prema gimnazijskim izvješćima, ti su kabineti bili vrlo dobro opremljeni za ono doba, no doživjeli su istu sudbinu kao i knjižnice.
Nauk vjere učio se dva sata tjedno od I. do VIII. razreda. Hrvatski jezik u I. i II. razredu bio je zastupljen s četiri sata, u III. s tri, a od IV. do VII. pet sati te u VIII. razredu sa šest sati tjedno. Latinski jezik učio se u I. razredu sedam sati, II. i III. šest sati, a u ostalim razredima po pet sati tjedno. Grčki jezik učio se u III., IV. i VII. razredu po četiri sata, a u V., VI. i VIII. pet sati tjedno. Talijanski se u svim razredima učio tri sata, izuzev prva dva razreda gdje se učio četiri sata tjedno. Matematika je u svim razredima bila zastupljena s tri sata, a tjelesni s dva sata tjedno. Fizika i kemija učile su se u VII. i VIII. razredu tri sata tjedno, a filozofija po dva, također u zadnja dva razreda. Crtanje se učilo u prva četiri razreda po dva sata, kaligrafija samo jedan sat u I. razredu, dok su se povijest i zemljopis učili različito u svakom razredu, ukupno tjedno povijest se učila 17 sati, a zemljopis 9 sati. Slobodni, neobvezni predmeti bili su francuski jezik i pjevanje. Od osnutka 1897. pa do prisilnog zatvaranja hrvatske gimnazije nije bilo većih izmjena u izboru obveznih nastavnih predmeta kao ni njihove tjedne zastupljenosti. Nastavni predmeti tjelesni i crtanje u početku su bili neobvezni a od 1910. obvezni. Od te školske godine 1910./1911. ti su nastavni predmeti uvedeni u prve razrede kao obvezni, i utemeljena je nadzorna služba, mi bi danas kazali stručni prosvjetni inspektori i savjetnici. Prvi koji je imenovan za crtanje bio je Eduard Brechler, a od sljedeće godine imenovan je Bruno Bersa pl. Leidenthalski, dotadašnji profesor zadarske realke. Za tjelesni odgoj prvi je stručni nadzornik bio dr. Josip Tominšek, dotadašnji ravnatelj mariborske gimnazije. Na mjestu ravnatelja nalijedio ga je Emilijan Lilek, svojedobno profesor i v.d. ravnatelj hrvatske gimnazije. Hrvatska je gimnazija imala vrlo kvalitetan pjevački zbor koji je često nastupao na raznim dobrotvornim priredbama u organizaciji Hrvatske čitaonice i Hrvatskog Sokola, a većina je članova bila i u Hrvatskom pjevačkom i glazbenom društvu Zoranić. Zanimljivo je spomenuti kako je dječacima bilo zabranjeno sudjelovanje u radu Hrvatskog Sokola, pa su nastupali vrlo često s krivim podacima o godini starosti. Dobrotvorne priredbe održavali su i likovno nadareni učenici te su u nekoliko navrata organizirali prodajne izložbe u korist Dobrotvornog društva za pripomoć siromašnih đaka hrvatskih škola u Zadru, o čemu su redovito izvještavale zadarske novine Narodni list i Hrvatska Kruna. Te su novine kao i talijanaški Il Dalmata redovito izvještavale i o ponašanju zadarskih gimnazijalaca izvan škole dajući im vrlo često političko obilježje. Naime, izvještavali su o čestim sukobima i tučnjavama između đaka hrvatske i talijanske gimnazije, a svaka je novina za izgred optuživala drugu stranu. Disciplina u samoj gimnaziji bila je vrlo stroga, a isto tako i obrazovni kriterij. Hrvatska je gimnazija bila na glasu kao vrlo stroga ali i uspješna škola, čemu svjedoče uspjesi njihovih učenika u kasnijem djelovanju, bez obzira kojim su se zvanjem bavili.
Način ocjenjivanja bio je sljedeći: odlično (1), pohvalno (2), povoljno (3), dostatno (4), nedostatno (5) i posve nedostatno (6). Učenik koji je imao bar jednu ocjenu posve nedostatno ili više od polovice ocjena nedostatno, opći uspjeh bio mu je ocijenjen III. redom, danas je to nedovoljan uspjeh, odnosno ponavljanje godine. Postojale su dvije kategorije II. reda, prva kojom se ponavljalo razred ako je učenik imao dvije ili više ocjena, ali manje od pola, nedostatno. Samo jedna ocjena nedostatno povlačila je II. red uz mogućnost popravnoog ispita. Učenici koji nisu imali negativne ocjene, nedostatno i posve nedostatno, prolazili su s općim uspjehom I. reda. Opći uspjeh I. reda s odlikom, imali su učenici koji su imali više ocjena odlično negoli ocjena pohvalno. Odlukom Pokrajinskog školskog vijeća od 3. ožujka 1919. ovaj je sustav zamijenjen novim, gdje su ocjene bile: 10 i 9 kao vrlo dobro, 8 i 7 dobro, 6 je bilo dovoljno, a 5 do 0 bile su nedovoljno ocjene. Dvadesetak dana kasnije isto je vijeće donijelo odluku kojom se mijenjaju i propisi i kod ispita zrelosti odnosno matura. Učenici koji su imali ocjene 7 do 10 u nekom nastavnom predmetu bili su oslobođeni pismenog i usmenog ispita iz toga predmeta. Ocjenjivanje se vršilo tijekom cijele školske godine i bilježilo se svakih 15 dana i dakako učenici su dobivali izvješća. Roditelji ili skrbnici izvješćivani su svakih mjesec dana, pismeno ukoliko je bilo negativnih ocjena ili kakvih kazni. Postojali su i skupni roditeljski sastanci gdje su održavana prigodna predavanja, u pravilu dva puta godišnje.
Premda u svome nazivu Hrvatska gimnazija nije imala naznaku muška ona je to u osnovi bila do školske godine 1910./1911. kada su primljene prve hospitantice i to prema omjeru 5:100, a taj se odnos mogao prekoračiti za rata, nakon kojeg je u potpunosti ukinut te je ta gimnazija postala u stvari mješovita. Godine 1917. pokrenuta je inicijativa osnivanja ženske realne gimnazije u Zadru, već je bio i imenovan budući ravnatelj Silvije Alfirević, profesor na hrvatskoj gimnaziji. Neke su zadarske i splitske novine 1918. objavile vijest kako je u Zadru otvorena i ta gimnazija, što nije točno, jer se ta ideja nije nikada ostvarila. Profesorski kadar bio je na visokoj razini, čemu svjedoče brojni podaci među kojima možemo izdvojiti njihovo sudjelovanje u pisanju udžbenika, kulturnoj i javnoj djelatnosti ili u njihovom izboru za obnašanje visokih dužnosti u crkvenom ili u svjetovnom životu. Ovdje naglasimo onu pedagoško-didaktičku dimenziju profesora gimnazije s hrvatskim nastavnim jezikom. Udžbenike po kojima su učili i zadarski gimnazijalci pisali su Marcel Kušar, Marin Rabadan, Šimun Urlić, Emilijan Lilek, Ivan Juras, Juraj Božičević, Juraj Gasperini i drugi. Mnogi su kasnije postali ravnatelji srednjih škola u drugim sredinama, kao Petar Macanović, Silvije Alfirević, Emilijan Lilek, Ilija Maričić, Ljubomir Nardini, Josip Piasevoli itd., ili su postali sveučilišni profesori kao Marin Katalinić, Marijan Stojković, Petar Karlić, Ivan Šarić i brojni drugi. Postoji uzrečica, dobar je onaj učitelj kojeg učenik premaši i bude bolji, a da je to doista tako potvdili su zadarski gimnazijalci ne samo u tom prvom razdoblju do 1921. već tijekom svih godina od osnutka do danas.
U stoljetnoj borbi za hrvatski jezik i misao zadarska je gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom jamačno jedan od ponajboljih primjera kako je ta borba bila vrlo teška i mukotrpna. Slomom Austro-Ugarske Monarhije porasla su nacionalna trvenja u Zadru između Hrvata, Talijana i odnarođenih Hrvata. Tajne klauzule Londonskog ugovora 1915. i Rapallski ugovor 1920. imali su za posljedicu pripajanje Zadra Kraljevini Italiji i povećano proganjanje Hrvata, a među inim i ugasnuće, tj. zabranu rada Hrvatske gimnazije u lipnju 1921. godine. Zadarski su Hrvati školovanje na svom hrvatskom jeziku morali nastaviti u nekim drugim sredinama. Većina je svoje daljnje školovanje nastavila u Šibeniku.
| Prva generacija maturana hrvatske gimnazije š.g. 1904./1905.
|| Maturanti hrvatske gimnazije š.g. 1911./1912.
|
| Maturanti hrvatske gimnazije š.g. 1918./1919.
|| Maturanti hrvatske gimnazije š.g. 1920./1921.
|
PROFESORI
|Silvije Alfirević
||Josip Barić
||Milan Begović
||Pavao Butorac
|
|Juraj Carić
||Milutin Cihlar
||Niko Dežulović
||Mate Garković
|
|Marko Granić
||Ljubomir Maštrović
||Stjepan Ratković
||Mate Tentor
|

Question: when did zadar gymnasium start teaching croatian

in 1897.

from 1921 to 1935.

Question: listopada is the official language of which country

in 1897.

from 1921 to 1935.

Question: who ratified the louisiana acquisition agreement

in 1897.

from 1921 to 1935.

Question: when did the zadar gymnasium start teaching croatian

in 1897.

from 1921 to 1935.

Question: what agreement did the united states senate ratify in 1897

in 1897.

from 1921 to 1935.

The U.S. Senate has ratified the Louisiana acquisition agreement .

– The Vienna government decided to introduce the Croatian language as the official language instead of the Italian ( the decision itself was not fully achieved).Gymnasium Vladimir Nazor , Zadar Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897 .

The U.S. Senate has ratified the Louisiana acquisition agreement. in 1897. – The Vienna government decided to introduce the Croatian language as the official language instead of the Italian (the decision itself was not fully achieved).Gymnasium Vladimir Nazor, Zadar Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897. from 1921 to 1935.


22. listopada (22.10.) 295. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (296. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 70 dana.

 Događaji
 1878. – Osnovana Domoljubna zadruga za pomoć stradalnicima u Zadru. Ovaj se datum uzima kao dan osnivanja Crvenog križa u Hrvatskoj.
 1938. – Službenik u američkom patentnom uredu Chester Carlson izumio je fotokopiranje.
 1962. – Američki predsjednik Kennedy javno je potvrdio da SSSR ima rakete na Kubi i najavio blokadu otoka. Kubanska kriza bila je vrhunac hladnog rata.
 1991. – Utemeljena 128. brigada HV, Rijeka.
 1992. – Započela vojna Operacija Vlaštica u dubrovačkom zaleđu.
 2014. – MOO primio Kosovo u privremeno članstvo.Borna Rupnik: Kosovu privremeno članstvo u MOO-u: punopravno članstvo već u prosincu?, hrsport.net, 23. listopada 2014.IOC grants provisional recognition to Kosovo Olympic Committee, olympic.org, 23. listopada 2014. (eng.)

 Rođenja 22. listopada
 1811. – Franz Liszt, austrijski skladatelj mađarskog porijekla († 1886.)
 1844. – Sarah Bernhardt, francuska glumica († 1923.)
 1870. – Ivan Aleksejevič Bunin, ruski književnik († 1953.)
 1891. – Ernst Öpik, estonski astronom i astrofizičar († 1985.)
 1919. – Doris Lessing, engleska književnica i nobelovka
 1920. – Timothy Leary, američki pisac i psiholog († 1996.)
 1941. – Tonko Maroević, hrvatski pjesnik, književnik i akademik († 2020.)
 1943. – Catherine Deneuve, francuska filmska glumica
 1946. – Karino Hromin Sturm, hrvatski ekonomist, diplomat
 1955. – Bill Condon, američki filmski redatelj i scenarist
 1964. – Dražen Petrović, hrvatska košarkaška legenda († 1993.)
 1978. – Chaswe Nsofwa, zambijski nogometaš († 2007.)
 1992. – 21 Savage, američki reper
 1993. – Charalambos Lykogiannis, grčki nogometaš Smrti 22. listopada
 20. stoljeće
 1906. – Paul Cézanne, francuski slikar (* 1839.)
 1927. – Borisav "Bora" Stanković, srpski književnik (* 1876.)
 1968. – Vladimir Turina, hrvatski arhitekt (* 1913.)
 1973. – Pablo Casals, španjolski violočelist, dirigent i skladatelj (* 1875.)
 1986. – Albert Szent-Györgyi, mađarski znanstvenik i nobelovac (* 1893.)
 1998. – Marija Aleksić, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica (* 1923.)

 Blagdani i spomendani
 Abercije
 Dan svjesnosti o mucanju u Hrvatskoj

 Imendani

 Izvori

 022

in 2014.

Question: where did the military operation of vlaštica take place

in 2014.

Question: what is the name of the bay in kosovo in the dubrovnik bay

in 2014.

Question: when did the military operation of vlaštica begin

in 2014.

Question: listopada members who have been in the olympics

in 2014.

Question: when did kosovo become a member of the olympic committee

in 2014.

Question: when does kosovo become a member of the moo

in 2014.

Question: where can i find the listopada website

in 2014.

The Military Operation of Vlaštica in the Dubrovnik Bay began .

Borna Rupnik : Kosovo temporary membership in the MOO : full membership already in December ? , hrsport.net , 23 October 2014.IOC grants provisional recognition to Kosovo Olympic Committee , olympic.org , 23 October 2014 . ( eng . )

The Military Operation of Vlaštica in the Dubrovnik Bay began. in 2014. Borna Rupnik: Kosovo temporary membership in the MOO: full membership already in December?, hrsport.net, 23 October 2014.IOC grants provisional recognition to Kosovo Olympic Committee, olympic.org, 23 October 2014. (eng.)


25. listopada (25.10.) 298. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (299. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 67 dana.

 Događaji
 1944. — Postrojbe 20. dalmatinske divizije zauzele su Sinj.Blanka Matković, Josip Dukić: Dugopoljski žrtvoslov (1941. — 1948.), Općina Dugopolje. Dugopolje, 2011. , str. 39.
 1964. – nabujala Sava probila je nasipe i preplavila trećinu Zagreba gdje je živilo 183 tisuće ljudi
 1991. – bitka kod Tordinaca u Domovinskom ratuPetar Horvatić: 25. listopada 1991. Tordinci – nepoznata herojska bitka Domovinskog rata, narod.hr, 25. listopada 2016. Pristupljeno 27. listopada 2016.
 2004. – emitirana je prva epizoda prve hrvatske sapunice "Zabranjena ljubav" koja će trajati 805 epizoda i punih 7 godina.

 Rođenja 25. listopada
 1811. – Évariste Galois, francuski matematičar († 1832.)
 1838. – Georges Bizet, francuski skladatelj († 1875.)
 1856. – Dragutin Gorjanović Kramberger, hrvatski paleontolog, paleontropolog i geolog († 1936.)
 1881. – Pablo Picasso, španjolski slikar († 1973.)
 1895. – Ante Ercegović, hrvatski biolog, svećenik i oceanolog († 1969.)
 1910. – Tyrus Wong, američki filmski i likovni umjetnik († 2016.)
 1968. – Vesna Tominac Matačić, hrvatska glumica
 1975. – Mario Kovač, hrvatski kazališni i filmski redatelj
 1984. – Katy Perry, američka pjevačica i kantautorica Smrti 25. listopada
 1478. – Katarina Kosača-Kotromanić, žena bosanskog kralja Stjepana Tomaša i pretposljednja bosanska kraljica (* oko 1425.)
 1795. – Francesco Antonio Baldassare Uttini, talijanski skladatelj (* 1723.)
 1944. – Otac Marijan Blažić, hrvatski franjevac i katolički prezbiter (* 1897.)
 1995. – Miljenko Smoje, dalmatinski novinar, kroničar i satiričar (* 1923.)
 2010. – Vesna Parun, hrvatska pjesnikinja (* 1922.)
 2010. – Aleksandar Flaker, hrvatski slavist, književni povjesničar i teoretičar  (* 1924.)
 2020. – Slaven Letica, hrvatski sociolog i političar (* 1947.)

 Blagdani i spomendani
 Dan darivatelja krvi

 Izvori

 Imendani

 025

Question: what fraction of zagreb was flooded by sava

Question: when did the battle of tordinac take place

. 1964 . – nabujala Sava probila je nasipe i preplavila trećinu Zagreba gdje je živilo 183 tisuće ljudi 1991 . – bitka kod Tordinaca u Domovinskom ratuPetar Horvatić : 25 . listopada 1991

Question: which division of zagreb was occupied by sinj blanka matković

Question: what was the name of the dalmatian city bought by zagreb in

Question: how many people lived in zagreb in 1991

Question: which division was occupied by sinj. blanka matković

Question: october 25, 1991 saw the death of petar horvati, the commander of

Question: how many thousand people lived in zagreb in 1991

— The 20th Dalmatian Division was occupied by Sinj . Blanka Matković , Josip Dukić : Dugopoljski žrtvoslov ( 1941 . - 1948 . ) , Municipality of Dugopolje .

Dugopolje , 2011 , p. 39.1964 . – the acquisition of Sava flooded the nuts and flooded a third of Zagreb where 183 thousand people lived in 1991 . – Battle at Tordinac in the Domestic WarPetar Horvatić : October 25 , 1991 .

— The 20th Dalmatian Division was occupied by Sinj.Blanka Matković, Josip Dukić: Dugopoljski žrtvoslov (1941. - 1948.), Municipality of Dugopolje. Dugopolje, 2011 , p. 39.1964. – the acquisition of Sava flooded the nuts and flooded a third of Zagreb where 183 thousand people lived in 1991. – Battle at Tordinac in the Domestic WarPetar Horvatić: October 25, 1991.


27. listopada (27.10.) 300. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (301. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 65 dana.

 Događaji
 1612. – Kapitulacijom poljskih trupa u Moskvi propao je plan poljskog kralja Žigmunda III. da postane ruski car. Time je postao neodrživ sporazum iz 1610. između Sigismunda i Romanovih, prema kojem je Žigmundov sin Vladislav trebao postati car.
 1881. – Na izborima za peti Njemački parlament kao najjača frakcija pokazao se Katolički centar (100 mjesta), dok je državni kancelar Otto von Bismarck morao prihvatiti poraz, skupivši samo 52 mandata (47 mjesta), pa je bio prisiljen vladati s promjenjivim većinama.
 1941. – U Brajićima u Srbiji na inicijativu Josipa Broza Tita održan je sastanak četnika i partizana na najvišoj razini, pri čemu su sklopili sporazum o zajedničkoj borbi. Partizansku delegaciju zastupali su Josip Broz Tito, Mitar Bakić i Sreten Žujović, a četničku Draža Mihajlović, Dragiša Vasić, četnički potpukovnik Dragoslav Pavlović i kapetan Milorad Mitić.rž: Na današnji dan. 27. listopada 1941. Brajići (Srbija) – sastanak i sporazum Josipa Broza Tita i Draže Mihajlovića, narod.hr, 27. listopada 2015.
 1958. – S vlasti svrgnut Iskander Mirza, prvi pakistanski predsjednik.
 1965. – Za vrijeme Drugog vatikanskog koncila, deklaracijom Nostra Aetate koju je promulgirao papa Pavao VI., Katolička Crkva odbacila je svaki antisemitizam, oslobodila Židove svake kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista, naglasila da se Židove ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga, niti ih se može u suvremenom vremenu držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.Dnevno.hr  Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa Krista - 1965., 27. listopada 2012.
 1979. – Nekadašnje britanske kolonije Sveti Vincent i Grenadini postale su neovisna država.
 1986. – Predstavnici svih svjetskih religija došli su na poziv pape Ivana Pavla II. u Asiz na zajedničku molitvu za mir.
 1991. – Utemeljena 130. brigada HV, Osijek.

 Rođenja 27. listopada
 1728. – James Cook, engleski pomorac i istraživač († 1779.)
 1782. – Niccolo Paganini, talijanski skladatelj († 1840.)
 1858. – Theodore Roosevelt, američki političar i predsjednik († 1919.)
 1885. – Franjo Čutura, hrvatski književnik († 1959.)
 1896. – Margareta Petrovna Forman, balerina, pedagoginja, koreografkinja i redateljica († 1970.)
 1923. – Roy Lichtenstein, američki pop umjetnik († 1997.)
 1936. – Zdenka Anušić, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica († 2012.)
 1948. – Mario Jutt, hrvatski nogometaš i sportski djelatnik († 2020.)
 1955. – Francis Fukuyama, američki politički filozof japanskoga podrijetla
 1966. – Marko Perković, poznatiji kao Thompson, hrvatski glazbenik
 1967. – Ardian Kozniku, hrvatski nogometaš Smrti 27. listopada
 1430. – Vitold, litavski vladar (* ~1350.)
 1505. – Ivan Veliki, moskovski veliki knez (* 1440.)
 1833. – Đuro Hidža, hrvatski i latinski pjesnik i prevoditelj (* 1752.)
 1895. – Alexandre Dumas (sin), francuski književnik (* 1824.)
 1953. – Ivo Kerdić, hrvatski medaljer i kipar (* 1881.)
 1993. – Slavko Zlatić – hrvatski skladatelj (* 1910.)
 2004. – Pierre Béarn – francuski književnik (* 1902.)
 2012. – Nada Ruždjak, hrvatska operna pjevačica (* 1934.)
 2013. – Lou Reed, američki glazbenik i tekstopisac (* 1942.)
 2013. – Vinko Coce, hrvatski pjevač (* 1954.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 027

in 1881.

in 1941.

Question: when was the last time germany had a hung parliament

in 1881.

in 1941.

Question: who was the german state chancellor in 1941

in 1881.

in 1941.

Question: how many seats did otto von bismarck get in the german parliament

in 1881.

in 1941.

Question: how many seats does the catholic center have in the german parliament

in 1881.

in 1941.

Question: when was the first listopada held in germany

in 1881.

in 1941.

Question: what was the strongest faction in the fifth german parliament

in 1881.

in 1941.

Question: who was forced to rule with a changing majority in 1941

državni kancelar Otto von Bismarck morao prihvatiti poraz , skupivši samo 52 mandata ( 47 mjesta ) , pa je bio prisiljen vladati s promjenjivim

in 1881.

in 1941.

“ In the elections for the fifth German parliament as the strongest faction appeared the Catholic Center ( 100 seats ) , while state chancellor Otto von Bismarck had to accept defeat , gathering only 52 seats ( 47 seats ) , so he was forced to rule with a changing majority .

in 1881. “In the elections for the fifth German parliament as the strongest faction appeared the Catholic Center (100 seats), while state chancellor Otto von Bismarck had to accept defeat, gathering only 52 seats (47 seats), so he was forced to rule with a changing majority. in 1941.

in 1979.

Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa Krista - 1965.
Židove se ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga. Isto tako, Židove u suvremenom vremenu ne može se držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.
- Autor: dnevno.hr
-
- Subota, 27.10.2012 23:28
Na današnji dan odigrao se jedan od najvažnijih koraka u pomirenju Katoličke crkve i Židova. Naime, Židovi su konačno oslobođeni od kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista. Dokument kojim je to ostvareno bila je deklaracija "Nostra Aetate" (latinski "U naše doba"), izdana u vrijeme slavnog Drugog vatikanskog koncila (slika).
Deklaraciju "Nostra Aetate" promulgirao je papa Pavao VI. na današnji dan. U toj se deklaraciji kaže da, premda su neke židovske vlasti tražile Isusovu smrt, krivnja se ne može svaliti na sve Židove koji su u to vrijeme živjeli. Židove se ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga. Isto tako, Židove u suvremenom vremenu ne može se držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.
Time je Katolička crkva odbacila svaki antisemitizam, kako u prošlosti, tako i u sadašnjosti. Dapače, u svojoj knjizi iz 2011. godine, sadašnji papa Benedikt XVI. također je odbacio tvrdnje da je židovski narod kriv za smrt Isusa Krista.
Što se još dogodilo na današnji dan:
Isusovački general sv. Franjo Borgia - 1510.
Osnovano najbogatije sveučilište na svijetu - 1636.
Hrvatski isusovac koji je istraživao Amazoniju - 1718.
Dobri papa blaženik Ivan XXIII. i reforma Katoličke crkve - 1958.
Odlučujuća bitka za uspon kršćanstva - 312.
Ostali događaji na današnji dan:
1485 – Umro nizozemski humanist Rodolphus Agricola
1533 – Vjenčanje Katarine Medici i francuskog kralja Henrika II.
1627 – Umro veliki mogul Jahangir
1628 – Završila opsada grada La Rochelle u Francuskoj
1704 – Umro britanski filozof John Locke
1886 – Otvoren Kip slobode u New Yorku
1907 – Umro hrvatski književni i publicist Đuro Deželić
1918 – Nezavisnost Čehoslovačke
1918 – Mirovni pokušaj austrougarskog vladara Karla I.
1919 – Prihvaćen zakon o prohibiciji u SAD-u
1922 – Fašistički Marš na Rim
1950 – Osnovana Torcida
1965 – Dovršen Luk u Saint Louisu
1991 – Pokolj u Lipovači
1995 – Najveća nesreća u podzemnoj željeznici u povijesti (u gradu Bakuu)
2005 – Ostavka američkog političarka Lewisa Libbyja
2007 - Cristina Fernández de Kirchner postala argentinska predsjednica
Rođeni:
1466 – Deziderije Erazmo (nizozemski humanist)
1510 – sv. Franjo Borgia (isusovački general)
1585 – Cornelius Jansen (nizozemski biskup)
1697 – Canaletto (talijanski slikar)
1718 – Ignacije Szentmartony (isusovački misionar)
1793 – Eliphalet Remington (proizvođač oružja)
1818 – Ivan Turgenjev (ruski književnik)
1889 – Mirko Virius (hrvatski slikar)
1903 – Evelyn Waugh (britanski književnik)
1917 – Ivan Šibl (hrvatski partizan)
1930 – Bernie Ecclestone (vlasnik Formule 1)
1955 – Bill Gates (osnivač Microsofta)
1963 – Eros Ramazzotti (talijanski glazbenik)
1967 – Julia Roberts (američka glumica)
1974 – Joaquin Phoenix (američki glumac)

Question: who was the first pakistani president to be abolished

in 1979.

Question: when was the listopada abolished in pakistan

in 1979.

Question: when did the catholic church reject anti-semitic views

in 1979.

Question: who promulgated the declaration of our aristate

Pavao VI . , Katolička Crkva odbacila je svaki antisemitizam , oslobodila Židove svake kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista , naglasila da se Židove ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga , niti ih se može u suvremenom vremenu držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.Dnevno.hr Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa

in 1979.

Question: when did the catholic church reject anti-semitics

in 1979.

Question: what did the catholic church reject during the second vatican council

in 1979.

Question: what was the reaction of the second vatican council

Katolička Crkva odbacila je svaki antisemitizam , oslobodila Židove svake kolektivne odgovornosti za razapinjanje Isusa Krista , naglasila da se Židove ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga , niti ih se može u suvremenom vremenu držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta.Dnevno.hr Katolička crkva oslobodila Židove od kolektivne odgovornosti za smrt Isusa Krista - 1965 . ,

in 1979.

Iscander Mirza , the first Pakistani president , was abolished in 1965 .

– During the Second Vatican Council , by the Declaration of Our Aetate promulgated by Pope Paul VI , the Catholic Church rejected any anti - Semitism , liberated the Jews from any collective responsibility for the dissemination of Jesus Christ , emphasized that the Jews should not be shown as rejected or forbidden by God , nor can they be held guilty in modern times for events from the New Testament .

Iscander Mirza, the first Pakistani president, was abolished in 1965. – During the Second Vatican Council, by the Declaration of Our Aetate promulgated by Pope Paul VI, the Catholic Church rejected any anti-Semitism, liberated the Jews from any collective responsibility for the dissemination of Jesus Christ, emphasized that the Jews should not be shown as rejected or forbidden by God, nor can they be held guilty in modern times for events from the New Testament. in 1979.


28. listopada (28.10.) 301. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (302. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 64 dana.

 Događaji
  312. – Bitka kod Milvijskog mosta, rimski car Konstantin pobjeđuje uzrupatora Maksencija; uvod u Milanski edikt i slobodu kršćanstva
 1882. – Nakon pobjede Narodne stranke, u Splitu prvi put voljom naroda izabrana hrvatska gradska uprava
 1906. – Odigrana prva javna nogometna utakmica u Zagrebu (HAŠK – PNIŠK 1:1)
 1918. – Stvorena je Čehoslovačka
 1950. – Osnovana Torcida, navijačka skupina Hajduka.
 1958. – Kardinal Roncalli je izabran za papu Ivana XXIII.
 1962. – John Fitzgerald Kennedy i Nikita Hruščov postigli sporazum čime je riješena Kubanska raketna kriza
 1965. – Tijekom Drugog vatikanskog koncila objavljena povijesna deklaracija Katoličke Crkve Nostra Aetate: "Židove se ne smije prikazivati kao odbačene ili proklete od Boga. Isto tako, Židove u suvremenom vremenu ne može se držati krivima za događaje iz doba Novog Zavjeta."rž: Na današnji dan. 28. listopada 1965. Rim – povijesna deklaracija Crkve ‘Nostra Aetate’, narod.hr, 28. listopada 2015.
 1991. – Osnovana 136. brigada HV, Slatina iz 64. samostalnog bataljuna
 1991. – Formirana 138. brigada HV "Goranski risovi", Delnice
 1991. – Postrojbe TO pobunjenih hrvatskih Srba počinile pokolj nad hrvatskim civilima u Lipovači.
 1991. – Zrakoplovstvo JNA bombardiralo je pogranični gradić Barču u Mađarskoj, zbog čega je prosvjedovala mađarska vlada.

 Rođenja 28. listopada
 11. stoljeće
 1017. – Henrik III., njemačko-rimski car († 1056.)
 15. stoljeće
 1465. – Erazmo Roterdamski, nizozemski humanist, književnik, filolog i filozof († 1536.)
 16. stoljeće
 1550. – Stanislav Kostka, poljski svetac († 1568.)
 19. stoljeće
 1888. – Kārlis Zāle, latvijski kipar i likovni umjetnik († 1942.)

 20. stoljeće
 1956.- Mahmud Ahmadinežad, iranski predsjednik
 1963. – Eros Ramazzotti, talijanski pjevač
 1967. – Julia Roberts, američka filmska glumica
 1974. – Joaquin Phoenix, američki filmski glumac
 1976. – Luka Peroš, hrvatski glumac
 1998. – Tena Japundža, hrvatska rukometašica Smrti 28. listopada
 17. stoljeće
 1704. – John Locke, engleski filozof i empirist (* 1632.)
 19. stoljeće
 1841. – Johan August Arfwedson, švedski kemičar i otkrivač litija (* 1792.)
 1861. – Ivan Nikitin, ruski pjesnik (* 1824.)
 1895. – Ivan Filipović, hrvatski pedagog i književnik (* 1823.)
 1900. – Max Müller, njemački filolog i orijentalist (* 1823.)

 20. stoljeće
 1907. – Đuro Deželić, hrvatski književnik (* 1838.)
 1946. – Bernardo Brixy, hrvatski franjevac i prirodoslovac (* 1882.)

 Blagdani i spomendani
 Dan neovisne Čehoslovačke - nacionalni praznik u Češkoj
 Svjetski dan animiranog filma

 Imendani

 Izvori

 028

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: when did cuba have a missile crisis

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: when did the catholic church of nostra aetate publish its declaration

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: who reached an agreement with nikita khrushchev to end the cuban

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: which country had a missile crisis in 1965

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: who reached an agreement to end the cuban missile crisis

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: who said jews must not be rejected or cursed by

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: what crisis in 1965 led to the signing of the listopada agreement

Cuba's missile crisis in 1965.

Question: who published the declaration of the catholic church of nostra aetate

Cuba's missile crisis in 1965.

John Fitzgerald Kennedy and Nikita Khrushchev have reached an agreement .

During the Second Vatican Council published the historic declaration of the Catholic Church of Nostra Aetate : “ Jewish people must not be presented as rejected or cursed by God .

John Fitzgerald Kennedy and Nikita Khrushchev have reached an agreement. Cuba's missile crisis in 1965. During the Second Vatican Council published the historic declaration of the Catholic Church of Nostra Aetate: “Jewish people must not be presented as rejected or cursed by God.


29. listopada (29.10.) 302. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (303. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 63 dana.

 Događaji
 1888. –  Usvojena Carigradska konvencija o Suezu
 1890. – Na četvrtoj sjednici Dalmatinskog sabora zastupnik Miho Klaić predložio da se u zadarskoj gimnaziji umjesto talijanskog uvede hrvatski kao naukovni jezik.Gimnazija Vladimira Nazora, Zadar, Gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom 1897. – 1921
 1918. – Hrvatski sabor donio je odluku o razrješenju svih državnopravnih veza Trojedne Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije s Carevinom Austrijom i Kraljevinom Ugarskom. Time je Hrvatska izašla iz Austro-Ugarske Monarhije. Sjednicu Sabora tog dana vodio je dr. Bogdan Medaković, a prisustvovao joj je i ban Antun Mihalović.
 1923. – Kemal Atatürk proglasio Tursku republikom čime je nestalo Osmansko Carstvo.
 1974. – Kod Gospića poginuo hrvatski domoljubni gerilski dvojac Matičević - Prpić.
 1992. – Vojska Republike Srpske zauzela Jajce, većinski hrvatsko-bošnjački grad. Oko 40 000 Hrvata i Bošnjaka povuklo se u smjeru Travnika.
 1999. – Hrvatski sabor proglasio je 18. studenoga Danom sjećanja na žrtvu Vukovara 1991. godine
 2015. – Kina je nakon 36 godina ukinula strogu politiku jednog djeteta.www.24sata.hr, "Kina nakon 36 godina ukinula strogu politiku jednog djeteta", objavljeno 29. listopada 2015., pristupljeno 30. listopada 2015.
 Rođenja 29. listopada
 1507. – Fernando Álvarez de Toledo Alba, španjolski vojskovođa († 1582.)
 1925. – Šime Spaventi, hrvatski akademik († 2012.)
 1950. – Rino Gaetano, talijanski kantautor († 1981.)
 1958. – Velimir Čokljat, hrvatski glumac
 1960. – Finola Hughes, britanska glumica
 1971. – Winona Ryder, američka glumica
 1973. – Robert Pirès, francuski nogometaš
 1983. – Dana Eveland, američki bejzbolaš
 1990. – Jelena Kastaneti, hrvatska hrvačica Smrti 29. listopada
 1805. – Tituš Brezovački, hrvatski književnik (* 1757.)
 1908. – Silvije Strahimir Kranjčević, hrvatski književnik (* 1868.)
 1911. – Joseph Pulitzer, američki novinar i publicist (* 1847.)
 1957. – Louis B. Mayer, američki filmaš (* 1882.)
 1959. – Sisavang Vong, laoški kralj (* 1885.)
 1967. – Julien Duvivier, francuski filmski redatelj (* 1896.)
 1974. – Ivan Matičević, hrv. politički emigrant i revolucionar
 1974. – Mate Prpić, hrv. politički emigrant i revolucionar
 2007. – Frane Matošić, hrvatski nogometaš i nogometni trener (* 1918.)
 2013. – Rudolf Kehrer, ruski pijanist i glasovirski pedagog (* 1923.)

 Blagdani i spomendani
 Hrvatski dan ljekarni
 Dan sv. Narcisa Jeruzalemskog

 Imendani
 Mihovil
 Rua
 Darko
 Narcis
 Donat

 Izvori

 029

in 1921 in 1918.

Question: when was the carigrad convention on the suez signed

in 1921 in 1918.

Question: when did they start using croatian as a teaching language

in 1921 in 1918.

Question: what is the official language of dalmatia

in 1921 in 1918.

Question: when did the gymnasium vladimira nazora, zadar

in 1921 in 1918.

Question: listopada is the latin for which language

in 1921 in 1918.

Question: who proposed that the dalmatian council introduce croatian as a scientific language

in 1921 in 1918.

Question: what convention was signed in 1890

in 1921 in 1918.

The Carigrad Convention on the Suez of 1890 .

– At the fourth meeting of the Dalmatian Council , deputy Miho Klaić proposed that in the Dharma gymnasium instead of the Italian to introduce the Croatian as a scientific language . Gymnasium Vladimira Nazora , Zadar , Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897 .

The Carigrad Convention on the Suez of 1890. – At the fourth meeting of the Dalmatian Council, deputy Miho Klaić proposed that in the Dharma gymnasium instead of the Italian to introduce the Croatian as a scientific language.Gymnasium Vladimira Nazora, Zadar, Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897. in 1921 in 1918.

in 1921 in 1918.

Kao najviša vlast ističe se Predsjednišvo Narodnog vijeća u Zagrebu.
Pred kraj Prvog svjetskog rata Hrvatski sabor je na zasjedanju 29. listopada 1918. godine donio povijesnu oluku o raskidanju svih državnopravnih veza s Austro-Ugarskom Monarhijom. Sjednicu Sabora tog dana vodio je dr. Bogdan Medaković, a prisustvovao joj je i ban Antun pl. Mihalovich.
Nakon kratke rsprave donesena je jednoglana odluka da se: „raskidaju sve državnopravne veze hrvatskih zemalja sa Austrijom i Ugarskom. Dalmacija, Hrvatska i Slavonija s Rijekom proglašuju se nezavisnom državom prema Austriji i Ugarskoj koja s ostalim južnoslavenskim zemljama dotada pod vlašću Austro-Ugarske Monarhije stupa u zajedničku državu Slovenaca, Hrvata i Srba“.
Ovim zaključcima prestali su državnopravni odnosi između Hrvatske i Ugarske uspostavljeni još 1102. godine, kao i državnopravni odnosi s Austrijom uspostavljeni 1527. godine. Nadalje, naglašava se spremnost pristupanja u zajedničku državu s kraljevinama Srbijom i Crnom Gorom. Sastavljena je i pokrajinska vlada za Hrvatsku i Slavoniju na čelu s dotadašnjim banom Antunom Mihalovichem koji se stavio na raspolaganje Narodnom vijeću. Ove zaključke prihvaćaju i ostali južnoslavenski poltičari iz Monarhije te se 29. listopada uzima kao datum osnutka Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Novoosnovana država obuhvaćala je Hrvatsku, Slavoniju, Dalmaciju, Istru, Rijeku, Trst, slovenske zemlje (Korušku, Kranjsku, Štajersku, Gorišku i Gradišku), Bosnu i Hercegovinu te Vojvodinu (Baranja, Banat i Bačka). Kao najviša vlast ističe se Predsjednišvo Narodnog vijeća u Zagrebu kojem su podređene pokrajinske vlade u Zagrebu, Ljubljani, Sarajevu, Splitu i Novom Sadu.
Narodno vijeće je 31. listopada poslalo notu predstavnicima Antante i srpskoj vladi o uspostavljanju nove države i namjeru o ujedinjenju, a za svog vanjskog predstavnika ovlastila je Jugoslavenski odbor koji je djelovao mu emigraciji.
Piše: Dražen Krajcar

Question: when was the gymnasium vladimira nazora, zadar

in 1921 in 1918.

Question: when did the dalmatian council dissolve all state-law bonds

in 1921 in 1918.

Question: the dalmatian council decided to use which language instead of croatian

in 1921 in 1918.

Question: when did the dalmatian council dissolve all state-law bonds of the third

in 1921 in 1918.

Question: at which meeting of the dalmatian council did deputy miho kl

in 1921 in 1918.

The Croatian Council has decided to dissolve all the state - law bonds of the Third Kingdom of Croatia , Slavonia and Dalmatia with Carevine Austria and Queen of Hungary .

– At the fourth meeting of the Dalmatian Council, deputy Miho Klaić proposed that in the Dharma gymnasium instead of the Italian to introduce the Croatian as a scientific language.Gymnasium Vladimira Nazora, Zadar, Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897. in 1921 in 1918. The Croatian Council has decided to dissolve all the state-law bonds of the Third Kingdom of Croatia, Slavonia and Dalmatia with Carevine Austria and Queen of Hungary.

in 1921 in 1918.

Kina je kontroverznu politiku jednog djeteta uvela 1979. kako bi suzbila rapidan rast broja stanovnika. Mjera je dovela i do starenja stanovništva i gubitka radne snage
Kina je u četvrtak nakon tri i pol desetljeća službeno ukinula strogu politiku jednog djeteta i ubuduće će svi parovi moći imati dvoje djece, javila je agencija Xinhua.
Kina je kontroverznu politiku jednog djeteta uvela 1979. godine kako bi suzbila rapidan rast broja stanovnika. Mjera je, međutim, dovela i do starenja stanovništva i gubitka radne snage. Politika jednog djeteta ublažena je 2013. kada je nekim parovima pod određenim okolnostima dopušteno drugo dijete.
Veliki je broj znanstvenika zadnjih godina pozivao vladu u Pekingu da reformira stroga pravila obiteljskog planiranja koja su nametnula demografske okove kineskom gospodarstvu.
Broj stanovnika u radnoj sposobnoj dobi počeo je padati 2012. i Kina je mogla postati prva zemlja svijeta koja će ostarjeti prije nego što se obogati.
Odluka o ukidanju politike jednog djeteta usvojena je zatvorenom sastanku Komunističke partije na kojem se odlučivalo financijskim reformama i zadržavanju gospodarskog rasta od 2016. do 2020. godine. Zasad nema informacija o pojedinostima nove politike dva djeteta i vremenskom okviru njezine provede.
Do sad parove s više djece novčano kažnjavali
Obitelji koje su dosad kršile pravilo jednog djeteta bivale su novčano kažnjene, neki su gubili radna mjesta, a u nekim slučajevima majke su se čak prisiljavale na pobačaj i sterilizaciju.
Vodeći kineski demograf Wang Feng ovu je odluku nazvao "povijesnim događajem" koji će promijeniti svijet, ali neće ukloniti sve izazove starenja kineskog stanovništva.
- To je odluka koju smo čekali naraštajima, ali smo čekali predugo - rekao je.
Procjenjuje se da je politika jednog djeteta spriječila rođenje 400 milijuna ljudi.


1. studenoga (1.11.) 305. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (306. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 60 dana.

 Događaji
 1755. – Katastrofalni potres i tsunami razorili su grad Lisabon i odnijeli oko 60.000-90.000 žrtava.
 1875. – Johann Palisa iz Mornaričke zvjezdarnice u Puli otkrio asteroid 151 Abundantia.
 1918. – Lavov proglašen glavnim gradom Zapadnoukrajinske republike.
 1981. – Antigva i Barbuda stekla neovisnost od Velike Britanije.
 1993. – Stupanjem na snagu Ugovora o Europskoj uniji formalno uspostavljena Europska unija
 1992. – U Gospiću je oformljena 6. gardijska brigada, kasnije preimenovana u 9. gardijska brigada "Vukovi".
 1998. – Utemeljen je Europski sud za ljudska prava u svojem današnjem obliku
 1999. – Hrvatski predsjednik dr. Franjo Tuđman posljednji se put pojavljuje u javnosti.Posljednje pojavljivanje bolesnog dr. Franje Tuđmana u javnosti
 2007. – Zbog ostavke premijera Špirića, pala Vlada u Bosni i Hercegovini.

 Rođenja 1. studenog
 846. – Luj II., francuski kralj († 879.)
 1724. – Mihalj Šilobod, hrvatski matematičar († 1787.)
 1813. – Petar II. Petrović Njegoš, pjesnik i vladika Crne Gore († 1851.)
 1870. – Viktor Car Emin, hrvatski književnik († 1963.)
 1878. – Feliks Kapović, gradišćanskohrvatski teolog († 1933.)
 1880. – Alfred Wegener, njemački geofizičar i meteorolog († 1930.)
 1888. – Mihael Sopoćko, poljski rimokatolički svećenik, blaženik († 1975.)
 1889. – Philip Noel-Baker, britanski političar, diplomat, humanist i sportaš († 1982.)
 1896. – Karel Šejna, češki dirigent i kontrabasist († 1982.)
 1902. – Eugen Jochum, njemački dirigent († 1987.)
 1924. – Süleyman Demirel, turski političar i državnik
 1944. – Nikola Dragaš, hrvatski kuglač
 1954. – Vedran Rožić, hrvatski nogometaš
 1962. – Anthony Kiedis, američki glazbenik
 1970. – Igor Cvitanović, hrvatski nogometaš
 1973. – Aishwarya Rai Bachchan, indijska glumica
 1980. – Marija Tadić, hrvatska glumica Smrti 1. studenog
 1700. – Karlo II., španjolski kralj, posljednji španjolski Habsburgovac (* 1661.)
 1894. – Aleksandar III., ruski car (* 1845.)
 1903. – Theodor Mommsen, njemački povjesničar i političar (* 1817.)
 1918. – Janko Vuković Podkapelski, hrvatski carski i kraljevski admiral (* 1871.)
 1924. – Josip Lang, hrvatski biskup (* 1857.)
 1945. – Lovrenc Barilić, pisac i svećenik gradišćanskih Hrvata (* 1865.)
 1955. – Antun Barac, hrvatski povjesničar (* 1894.)
 1966. – Petar Radaković, hrvatski nogometaš (* 1937.)
 1988. – Aleksa Benigar, slovensko-hrvatski svećenik (* 1893.)
2020. – Mijo Korade, hrvatski povjesničar (* 1947.)

 Blagdani i spomendani
 Svi sveti, Sisveti ili Sisvete (katolicizam)
  Sveti Cezarej

 Izvori

 001

Bio je blagdan Svih svetih, a Tuđmanovo pojavljivanje održalo se na Medvedgradu iznad Zagreba. Nakon toga, Tuđmanu je pozlilo i odvezen je u Kliničku bolnicu Dubrava.
Dana 1. studenog 1999. godine prvi hrvatski predsjednik dr. Franjo Tuđman posljednj put pojavio se u javnosti. Bio je to blagdan Svih svetih, a Tuđmanovo pojavljivanje održalo se na Medvedgradu iznad Zagreba. Nakon toga, Tuđmanu je pozlilo i odvezen je u Kliničku bolnicu Dubrava. Dijagnosticirana mu je teška upala potrbušnice.
Predsjednik Tuđman bio je već nekoliko godina bolestan, no to se nije iznosilo u javnost. Nakon današnjeg događaja, Tuđman se više nikada nije pojavio u javnosti. Posljednjih 40 dana života proveo je u Kliničkoj bolnici Dubrava. Zanimljivo je da je prema njegovoj želji u njegovoj bolničkoj sobi puštana tiha klasična glazba. Predsjednik Tuđman preminuo je 10. prosinca 1999. godine u 23:15 sati.

Question: who was the last president of croatia to appear in the public

Question: when was the european court of human rights established

Question: when was the last time dr. franjo tuđman was seen in

Question: who was the last president of croatia

Question: which court was established in 1999

Question: what nationality is president franjo tuđman

Question: who was the last president of croatia to appear in public

The European Court of Human Rights was established in its current form in 1999 .

– Croatian President Dr. Franjo Tuđman last appears in the public . The last appearance of the sick Dr. Franjo Tuđman in the public in 2007 .

The European Court of Human Rights was established in its current form in 1999. – Croatian President Dr. Franjo Tuđman last appears in the public.The last appearance of the sick Dr. Franjo Tuđman in the public in 2007.


2. studenoga (2.11.) 306. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (307. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 59 dana.

 Događaji
 1875. – Johann Palisa iz Mornaričke zvjezdarnice u Puli otkrio asteroid 153 Hilda.
 1891. – Tragična smrt 16 pralja iz mjesta Preko koje su stradale u prevrtanju broda kojim se u Zadar prevozilo čisto rublje spremno za isporuku njihovim vlasnicima.
 1986. – U Srpskom narodnom kazalištu u Novom Sadu praizvedena je Bruccijeva opera Gilgameš.
 1991. – JNA i srpske paravojne postrojbe slomile su otpor branitelja vukovarske četvrti Lušca, u kojoj su nakon okupacije pobili 59 osoba, većinom civila.
 2017. – Pongo tapanuliensis klasificiran je kao novootkrivena vrsta orangutana.www.vecernji.hr, "Na Sumatri otkrivena nova vrsta orangutana
", objavljeno 3. studenog 2017., pristupljeno 14. studenog 2017.

 Rođenja 2. studenoga
 1959. – Damir Škaro, hrvatski boksač i političar
 1766. – Josef Radetzky, austrijski feldmaršal († 1858.)
 1795. – James Knox Polk, američki državnik i političar († 1849.)
 1844. – Mehmed V., turski sultan († 1918.)
 1861. – Grigorij Lavov, revolucionarni premijer Rusije († 1925.)
 1911. – Odisejas Elitis, grčki književnik († 1996.)
 1923. – Cesare Rubini, talijanski košarkaški trener
 1946. – Alan Jones, australski športski automobilist
 1954. – Zoran Simović, nogometaš Hajduka
 1955. – Peter Bossman, slovenski političar
 1959. – Said Aouita, marokanski atletičar
 1963. – Snježana Banović, hrvatska kazališna redateljica
 1966. – Dubravko Šimenc, hrvatski vaterpolist
 1967. – Zvonimir Soldo, hrvatski nogometaš i nogometni trener
 1973. – Samir Barać, hrvatski vaterpolist
 1974. – Nelly, američki pjevač i reper
 1976. – Thierry Omeyer, francuski rukometni vratar Smrti 2. studenoga
 1469. – Piero di Cosimo de' Medici, talijanski plemić (* oko 1416.)
 1887. – Jenny Lind, švedska operna pjevačica (* 1820.)
 1950. – George Bernard Shaw, englesko-irski pisac (* 1856.)
 1966. – Peter Joseph William Debye, nizozemski fizičar i kemičar, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju (* 1884.)
 1971. – Jakob Ukmar, slovenski svećenik (* 1878.)
 1975. – Pier Paolo Pasolini, talijanski filmski umjetnik (* 1922.)
 1987. – Anka Krizmanić, hrvatska slikarica i grafičarka (* 1896.)
 1992. – Jerko Fućak, hrvatski teolog, bibličar, franjevac (* 1932.)
 2013. – Zlatko Crnković, hrvatski prevoditelj i književnik (* 1931.)
 2015. – Miroslav Poljak, hrvatski vaterpolist (* 1944.)sport.hrt.hr, "Preminuo proslavljeni hrvatski vaterpolist Miroslav Poljak", objavljeno 3. studenoga 2015., pristupljeno 11. prosinca 2019.
2020. – Mladen Kušec, hrvatski pjesnik, pripovjedač, publicist i novinar (* 1938.)

 Blagdani i spomendani
 Dušni dan (katolicizam, djelomice i protestantizam)

 Imendani

 Izvori

 002

in 1891.

in 1986.

Znanstvenici koji već nekoliko godina proučavaju izoliranu manju grupu orangutana na području sjeverne Sumatre izvijestili su da su otkrili novu vrstu velikog majmuna.
Grupa znanstvenika sa sveučilišta u Zuerichu, liverpulskog sveučilišta John Moores te članovi Programa za zaštitu orangutana na Sumatri, koji su ovo područje prvi put posjetili 1997., ustanovili su da na tom području živi vrsta orangutana koja se razlikuje od ostalih.
Prvi je put potvrđeno da je riječ o novoj vrsti tih velikih majmuna otkad je 1929. otkrivena jedna od njih na području sadašnje Demokratske Republike Kongo, izvijestili su biolozi koji su rezultate objavili u stručnome američkom časopisu Current Biology.
Znanstvenici strahuju da najnoviji član obiteljskog stabla ovih naprednih životinja kojima pripada i čovjek možda neće još dugo opstati.
Naime, jako ih je malo - samo oko 800, a stanište im je vrlo rascjepkano, pa su u opasnosti od izumiranja, upozoravaju znanstvenici koji su vrsti nadjenuli naziv "tapanuli orangutan". To je treća vrsta orangutana uz sumatranskog i bornejskog orangutana.
Riječ je o vrlo osjetljivoj životinjskoj vrsti čiji je prirodni habitat pod dodatnim pritiskom zbog ljudske aktivnosti. Žive u području u kojemu je naseljenost vrlo gusta, ondje se lovi, postoji i rudnik zlata, a planirana je izgradnja elektrane.
Ovo je prva nova vrsta velikog majmuna u skoro stotinu godina. Ranije su znanstvenici otkrili šest vrsta velikih majmuna: orangutane s Bornea i Sumatre, istočne i zapadne nizinske gorile, obične čimpanze i bonobo čimpanze.
Indonezijski "tapanuli" žive na oko 1100 četvornih kilometara šume Batang Tore na sjeveru Sumatre. U povijesti su vjerojatno bili izolirani od sumatranskih orangutana koji žive sjevernije već 10.000 do 20.000 godina, pokazalo je genetsko ispitivanje.
Nekoliko je karakteristika koje razlikuju tapanuli orangutane od drugih vrsta: lubanja im je manja od jedinki iz dviju preostalih vrsta, a to je zaključeno usporedbom s još 33 lubanje odraslih mužjaka orangutana. Stručnjaci kažu i da im je krzno boje cimeta te drukčije teksture od ostalih orangutanskih vrsta.
Jedan od 37 autora studije, Russel Alan Mittermeier je rekao da je riječ o iznimnom otkriću te da je sada na indonezijskoj vladi da se pobrine da novootkrivena vrsta preživi.
Prve indicije o specifičnosti vrste "tapanuli" zamijećene su na kosturu odrasloga mužjaka ubijenog 2013. godine. Proučivši lubanju i zube, znanstvenici su otkrili jedinstvene odlike po kojima se razlikuje od drugih orangutana.
Analizom genoma orangutana koju su proveli znanstvenici sa Sveučilišta u Zuerichu otkrivena je povijest evolucije ove vrste majmuna.
Svi se slažu u jednome - ako se hitno ne zaštite šumska područja u kojima žive, a ona se brzo smanjuju, ova vrsta orangutana mogla bi nestati za samo nekoliko desetljeća.

Question: when was the asteroid 153 hilda discovered

in 1891.

in 1986.

Question: who discovered the asteroid 153 hilda

in 1891.

in 1986.

Question: when did the first studenoga come out

in 1891.

in 1986.

Question: what is the name of the asteroid discovered by johann palisa in 1891

in 1891.

in 1986.

Question: how many washers died at the site of preko

in 1891.

in 1986.

Question: who died in the sinking of the 2 studenoga

in 1891.

in 1986.

who died in the sinking of the 2 studenoga

Question: where did the 2 studenoga go to

in 1891.

in 1986.

Question: where was the asteroid 153 hilda discovered

in 1891.

in 1986.

Johann Palisa from the Maritime Star Hall in Pula discovered the asteroid 153 Hilda .

The tragic death of 16 washers from the site of Preko who suffered in the turning of a ship that transported clean rubber to Zadar ready to deliver to their owners .

Johann Palisa from the Maritime Star Hall in Pula discovered the asteroid 153 Hilda. in 1891. The tragic death of 16 washers from the site of Preko who suffered in the turning of a ship that transported clean rubber to Zadar ready to deliver to their owners. in 1986.

Question: which iranian-iranian writer won the nobel prize for literature in 1966 for

Question: what year was george bernard shaw born

Question: in which year did peter joseph william debye win the nobel

Question: in which year was george bernard shaw born

in which year was george bernard shaw born

Question: in which year was peter joseph william debye awarded the nobel

Question: who won the nobel prize for chemistry in 1971

Question: peter joseph william debye won which nobel prize in 1971

Question: when was george bernard shaw born

George Bernard Shaw , English - Iranian writer ( born 1856 ) in 1966 .

Peter Joseph William Debye , Dutch physicist and chemist , winner of the Nobel Prize in Chemistry ( born 1884 ) in 1971 .

George Bernard Shaw, English-Iranian writer (born 1856) in 1966. Peter Joseph William Debye, Dutch physicist and chemist, winner of the Nobel Prize in Chemistry (born 1884) in 1971.

Question: when is 2 studenoga coming out

Question: when was the 2 studenoga published

Question: who was the famous croatian vaterpolist who died in 1944

Question: who is the author of 2 studenoga

Question: which famous croatian vaterpolist died in november 2015

Question: when was the first 2 studenoga published

when was the first 2 studenoga published

Question: what was the profession of mickyroslav poljak

vaterpolist ( * 1944.)sport.hrt.hr , "" Preminuo proslavljeni hrvatski vaterpolist

– Miroslav Poljak , Croatian vaterpolist ( * 1944.)sport.hrt.hr , “ The famous Croatian vaterpolist Miroslav Poljak died ” , published on 3 November 2015 , accessed on 11 December 2019 .

Mladen Kušec , Croatian poet , narrator , publicist and journalist ( * 1938 )

– Miroslav Poljak, hrvatski vaterpolist (* 1944.)sport.hrt.hr, "Preminuo proslavljeni hrvatski vaterpolist Miroslav Poljak", objavljeno 3. studenoga 2015., pristupljeno 11. prosinca 2019. 2020. – Mladen Kušec, hrvatski pjesnik, pripovjedač, publicist i novinar (* 1938.) |}

– Miroslav Poljak, Croatian vaterpolist (* 1944.)sport.hrt.hr, “The famous Croatian vaterpolist Miroslav Poljak died”, published on 3 November 2015, accessed on 11 December 2019. Mladen Kušec, Croatian poet, narrator, publicist and journalist (* 1938)


4. studenoga (4.11.) 308. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (309. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 57 dana.

 Događaji
 1776. – Započeo s radom Pravni fakultet u Zagrebu
 1876. – Prvi je put izvedena najslavnija hrvatska opera – Nikola Šubić Zrinski Ivana Zajca
 1922. – Howard Carter otkrio je u Dolini kraljeva netaknutu grobnicu faraona Tutankhamona
 1991. – Hrvatske postrojbe pokrenule napadno-oslobodilačku operaciju Drenjulu radi deblokiranja Otočca i najvažnije i skoro jedine kvalitetne cestovne prometnice kroz Liku i Gacku.
 1995. –  U Tel Avivu židovski student ubio izraelskog premijera Yitzaka Rabina.
 Rođenja 4. studenoga
 1618. – Aurangzeb, indijski car († 1707.)
 1720. – Jean Baptiste Christophore Fusée Aublet –  francuski ljekarnik, botaničar i istraživač († 1778.)
 1831. – Antun Karlo Bakotić, hrvatski fizičar i književnik  († 1887.)
 1905. – Dragutin Tadijanović, hrvatski književnik († 2007.)
 1908. – Józef Rotblat, britanski fizičar († 2005.)
 1957. – Aleksander Tkačjov, ruski gimnastičar
 1960. – Siniša Glavašević, hrvatski književnik i novinar († 1991.)
 1969. – Matthew McConaughey, američki glumac
 1977. – Evgenija Radanova, bugarska klizačica
 1977. – Leonora Surian, hrvatska glumica Smrti 4. studenoga
 1212. – Feliks iz Valoisa, francuski svetac (* 1127.)
 1847. – Felix Mendelssohn Bartholdy, njemački skladatelj (* 1809.)
 1873. – Ivan Padovec, hrvatski gitarist i skladatelj (* 1800.)
 1965. – Krsto Odak, hrvatski skladatelj i glazbeni pedagog (* 1888.)
 1978. – Alfred Albini, hrvatski arhitekt (* 1896.)
 2015. – Pajo Kanižaj, hrvatski književnik (* 1939.)Večernji.hr – Književnik Pajo Kanižaj preminuo u 77. godini, objavljeno 4. studenoga 2015., pristupljeno 6. studenoga 2015.

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Grubišnog Polja
 Dan grada Koprivnice
 Karlo Boromejski

 Imendani

 Izvori

 004

Hrvatski književnik i urednik nekoliko satiričko-humorističkih časopisa Pajo Kanižaj preminuo je u 77. godini u Krapinskim Toplicama, izvijestilo je u srijedu Društvo hrvatskih književnika (DHK).
Kanižaj je bio glavni urednik satiričko-humorističkih časopisa "Paradoks", "Paradoksi" i "Žalac", a uređivao je humorističku rubriku u "Sudentskom listu" (Semafor), "Vjesniku" i "Večernjem listu", a na Hrvatskoj televiziji uređivao je zabavne emisije, humorističke i serije za djecu. Bio je i urednik umjetničkog programa. Dobitnik je mnogih domaćih nagrada za humorističko-satiričko stvaralaštvo ("Zlatno Kerempuhovo pero", "Zlatna sirena") kao i prve nagrade na Međunarodnom festivalu humora u Italiji. U Tokiju je dobio nagradu za haiku.
Na Prvoj (i jedinoj) smotri poslijeratne kajkavske lirike "Samobor-71" nagrađen je "Zlatnom lirom", a 2012. dobio je nagradu Dubravko Horvatić za poeziju. Mnogo pjesama mu je uglazbljeno, a neke su i nagrađivane (Vužgi, Hrvatski kraj, Moja domovina, Beat na moru). U Koprivnici je 2006. dobio nagradu za životno djelo. Autor je nekoliko knjiga za odrasle kao što su: Na Golom otoku, Jedi bližnjega svoga, Naprijed u rikverc, Jedna stvar na p., Fris deinen Naechsten, Srhovi, I onda neš pil, Grebigrami i Autobiografia aforizmy ineizmy.
Među knjigama za djecu i mladež ističu se: Bila jednom jedna plava, Prsluk pucam, Šarabara, Zeleni brkovi, Zdrprmapan, Zapisi odraslog limača, Kad sam bio odrastao i Ta divna čudovišta. Autor je i stihova za 42 slikovnice, mnoge kazališne predstave, radijske i televizijske emisije i dva cjelovečernja crtana filma. Kao dramski pisac napisao je nekoliko kazališnih (E moj Gordane, Prvi cvjetni rat, Minica, Šarabara, Djevojčica i neman - prema priči I. B. Mažuranić), televizijskih (E moj Gordane, Guske koje nisu spasile Rim) i desetak radio-drama za djecu i radio-komedija od kojih su neke i nagrađivane. Napisao je i scenarij za cjelovečernji crtani film prema romanu Ivane Blić-Mažuranić Čudnovate zgode šegrata Hlapića.
Mjesto i vrijeme ispraćaja bit će objavljeno naknadno.
>> Pjesnik Pajo Kanižaj naTribini u gostima DHK

Question: what was ivan padovec's birth year

Question: who is the inventor of 4 studenoga

Question: when did the 4 studenoga come out

Question: who is the founder of 4 studenoga

Question: what nationality was ivan padovec

Question: when was krsto odak born

Question: when was ivan padovec born

Ivan Padovec , Croatian guitarist and composer ( born 1800 ) , 1965 .

– Krsto Odak , Croatian composer and music pedagogue ( * 1888 ) 1978 .

Ivan Padovec, Croatian guitarist and composer (born 1800), 1965. – Krsto Odak, Croatian composer and music pedagogue (* 1888) 1978.


5. studenoga (5.11.) 309. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (310. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 56 dana.

 Događaji
 1556. – Mogulska je vojska pobijedila hinduse kod Delhija, pa je Indijom zavladao car Akbar Veliki
 1605. – U Londonu je otkrivena Barutna urota, kojom je katolik Guy Fawkes navodno htio dići u zrak engleski parlament
 1907. – Zagreb dobio električnu javnu rasvjetu.
 1908. – Frankova Čista stranka prava osnovala Hrvatsku narodnu legiju.
 1971. – Američki pilot kapetan Elgen Long krenuo je s aerodroma u San Franciscu na prvi let oko svijeta preko Sjevernog i Južnog pola. Letio je 215 sati i preletio 62.597 kilometara. Let je započeo 5. studenoga, a završio 3. prosinca 1971.
 1990. – U vojnoj bazi Rakitje oformljena je 1. gardijska brigada "Tigrovi".
 1991. – Palo veliko skladište oružja Jamadol kod Karlovca u ruke Hrvatske vojske. HV spriječio da zapovjednik garnizona JNA u Karlovcu Svetozar Marjanović razori skladište oružja i događanje nove bjelovarske Hiroshime.
 1991. – Za vrijeme Domovinskog rata, dvojica naoružanih pripadnika specijalne jedinice milicije t.zv. SAO Krajine ubila su u okupiranoj Petrinji četiri člana hrvatske obitelji Kozbašić: oca Milana Kozbašića (Hrvat), mati Gordanu (Srpkinja) te 13-godišnju kći Tamaru i 8-godišnjeg sina Alena.(): Domoljubne minute: 5. studenoga Hrvatska katolička mreža. 5. studenoga 2019. Pristupljeno 1. travnja 2020.

 Rođenja 5. studenoga
 1673. – Dimitrie Cantemir, moldavski knez i rumunjski znanstvenik i političar († 1723.)
 1762. – Mirko Daniel Bogdanić, hrvatski astronom († 1802.)
 1854. – Paul Sabatier, francuski kemičar i nobelovac († 1941.)
 1913. – Vivien Leigh, engleska filmska glumica i dobitnica Oscara († 1967.)
 1921. – Fawzia Egipatska, egipatska princeza
 1934. – Kira Muratova, ukrajinska filmska redateljica († 2018.)
 1938. – Joe Dassin, američko-francuski pjevač († 1980.)
1939. – Tomislav Premerl, hrvatski arhitekt i konzervator († 2018.)
 1947. – Valter Dešpalj, hrvatski violončelist svjetskog glasa
 1952. – Oleg Blohin, ukrajinski nogometaš i trener
 1959. – Bryan Adams, kanadski kantautor, gitarist i fotograf
 1963. – Jean-Pierre Papin, francuski nogometaš i trener
 1974. – Dado Pršo, hrvatski nogometaš
 1981. – Ksenija Sobčak, ruska tv-voditeljica
 1986. – Kasper Schmeichel, danski nogometaš
 1989. – Darijo Možnik, hrvatski gimnastičar († 2011.)
 1992. – Marco Verratti, talijanski nogometaš Smrti 5. studenoga
 1370. – Kazimir III. Veliki, poljski kralj (* 1310.)
 1808. – Mustafa IV., turski sultan (* 1779.)
 1879. – James Clark Maxwell, škotski fizičar (* 1831.)
 1906. – Štefan Beéry, svećenik i pisac gradišćanskih Hrvata (* 1841.)
 1930. – Christiaan Eijkman, nizozemski liječnik i nobelovac (* 1858.)
 1944. – Alexis Carrel, francuski liječnik i nobelovac (* 1873.)
 1960. - Mack Sennett, kanadsko-američki filmski glumac, producent i redatelj (* 1880.)
 1989. – Vladimir Horowitz, američki pijanist ruskog porijekla (* 1903.)
 1992. – Arpad Elo, mađarski šahist (* 1903.)
 1994. – Milan Mladenović, srbijanski rock-glazbenik (* 1958.)
 2010. – Jill Clayburgh, američka glumica (* 1944.)
 2015. – René Girard, francuski povjesničar, pisac i filozof (* 1923.)
 2015. – Henning Mankell, švedski književnik (* 1948.)
 2021. –  Jelena Brajša, hrvatska humanitarka (* 1935.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 005

in 1991.

Dana 5. studenog 1990. godine osnovana je Jedinica za posebne zadatke MUP-a Republike Hrvatske „Rakitje“ iz koje se osnutkom Zbora narodne garde razvila 1. „A“ brigada ZNG-a „Tigrovi“.
Za prvog zapovjednika ove jedinice imenovan je Darko Rukavina, a baza joj je bila u naselju Rakitje pored Zagreba. Bazu ove elitne postrojbe činili su uglavnom policajci koji su završili Tečaj Prvi hrvatski redarstvenik u kolovozu 1990. Pored nastavka obuke te policijske izobrazbe jedinica je bila angažirana kao osiguranje najviših dužnosnika novoizabrane hrvatske vlasti kao i osiguranje objekata od vitalnog značaja za funkcioniranje države.
Prva intervencija Jedinice za posebne zadatke „Rakitje“ dogodila bila je u Pakracu gdje su krajem studenog ’90. pobunjeni Srbi skinuli hrvatsku zastavu s pročelja zgrade policijske postaje. Iako nije došlo do oružanog sukoba zajedno s kolegama iz Lučkog uspostavili su javni red i mir. Ipak, upravo u Pakracu 2. ožujka 1991. imali su vatreno krštenje nakon kojeg je 31. ožujka uslijedila akcija „Plitvice“ upamćena i pod nazivom „Krvavi Uskrs“ jer je tog dana poginuo pripadnik jedinice iz „Rakitja“ Josip Jović, ujedno prvi poginuli hrvatski branitelj u Domovinskom ratu.
Dana 5. studenog 1991. godine u Petrinji je ubijena četveročlana obitelj Kozbašić. Nakon što je u rujnu 1991. Petrinja okupirana, Milan Kozbašić, Hrvat po nacionalnosti, ostao je u gradu sa svojom suprugom Gordanom, koja je bila Srpkinja, i dvoje maloljetne djece – 8-godišnjim Alenom i trinaestogodišnjom Tamarom. U njihov dom u ulici Ivana Meštrovića 11 tijekom noći s 4. na 5. studenog 1991. upala su dvojica naoružanih pripadnika specijalne jedinice milicije “SAO Krajine”.
Najprije su u prizemlju ubili malenog Alena, a zatim u potkrovlju kuće i ostatak obitelji. Svi članovi obitelji Kozbašić ubijeni su iz vatrenog oružja tzv. “škorpiona” u glavu kroz jastuk, a njihovi ubojice bježeći s mjesta zločina ukrali su im odjeću i Milanov zlatni lanac. Otac ubijene Gordane uspio je tijela žrtava prevesti u mjesto Gornja Sanica kod Ključa u BiH gdje ih je pokopao. Neposredno prije ubojstva Milan Kozbašić odbio je prihvatiti poziv za mobilizaciju u okupiranoj Petrinji.
Ubojstvo obitelji Kozbašić tek je jedan u nizu ratnih zločina koji su se dogodili nad civilnim stanovništvom nakon okupacije Petrinje. Detalje ovoga događaja u svojoj knjizi “Krajina kroz dokumente” dokumentirao je Ivica Pandža – Orkan, a prije desetak godina u emisiji Nove TV “Istraga” prikazana je rekonstrukcija svirepog ubojstva. U lipnju prošle godine Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu podiglo je optužnicu protiv dvojice državljana Republike Srbije, 71-godišnjaka i 62-godišnjaka, ondašnjih pripadnika specijalne jedinice milicije tzv. SAO Krajine, za ubojstvo obitelji Kozbašić. Spomenuti dvojac nije dostupan hrvatskom pravosuđu te se najvjerojatnije nalazi u Republici Srbiji.
Borna Marinić magistar je povijesti koji se niz godina bavi temom Domovinskog rata. Od 2013. uređuje i vodi Facebook stranicu Dogodilo se na današnji dan – Domovinski rat. Autor je više knjiga i dokumentarnih filmova na temu Domovinskog rata, a kao novinar radio je dvije godine u HRT-ovoj emisiji TV Kalendar. Od ožujka 2019. uređuje i vodi emisiju Domoljubne minute na Hrvatskom katoličkom radiju. Vlasnik je obrta CroHis kojim promiče vrijednosti Domovinskog rata.

Question: when was the 5. studenoga first used

in 1991.

Question: who was killed in petrina during the civil war

in 1991.

Question: where was the jna garnizon located

in 1991.

Question: 5. studenoga is a type of

in 1991.

Question: how many members of the special unit of the so-called militia died during the civil

in 1991.

Question: what is the name of the military unit in karlovec svetozar

in 1991.

Question: how many members of the kozbašić family were killed in petrina

in 1991.

Question: what is the name of the 8 year old daughter of the kozbaši

in 1991.

HV prevented the commander of the JNA garnizon in Karlovec Svetozar Marjanović from destroying the weapons warehouse and the event of the new Belovar Hiroshima .

During the Civil War , two armed members of the special unit of the so - called militia .

SAO Krajine killed in the occupied Petrina four members of the Croatian Kozbašić family : the father of Milan Kozbašić ( Croatia ) , the mother of Gordana ( Srpkinja ) and the 13 - year - old daughter of Tamar and the 8 - year - old son of Alena .

HV prevented the commander of the JNA garnizon in Karlovec Svetozar Marjanović from destroying the weapons warehouse and the event of the new Belovar Hiroshima. in 1991. During the Civil War, two armed members of the special unit of the so-called militia. SAO Krajine killed in the occupied Petrina four members of the Croatian Kozbašić family: the father of Milan Kozbašić (Croatia), the mother of Gordana (Srpkinja) and the 13-year-old daughter of Tamar and the 8-year-old son of Alena.


6. studenoga (6.11.) 310. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (311. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 55 dana.

 Događaji
 1861. – Jefferson Davis izabran za predsjednika Konfederacije Američkih Država.
 1890. – Na 9. sjednici Dalmatinskog sabora raspravljalo se o prijedlogu zastupnika Mihe Klaića od 29. listopada 1890. o uvođenju hrvatskog kao naukovnog jezika u zadarskoj gimnaziji umjesto talijanskog; usvojen je s 33 glasa za, 1 protiv, 4 nisu glasovali.Gimnazija Vladimira Nazora, Zadar Gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom 1897. – 1921
 1903. – U Zagrebu osnovan HAŠK.
 1917. – U noćnom napadu boljševici su osvojili Zimski dvorac u Petrogradu – počela je Oktobarska revolucija
 1945. – Osnovana košarkaška sekcija u sklopu splitskog Hajduka, iz koje je izrastao najbolji FIBA-in klub na svijetu 20. stoljeća KK Split.
 1975. – Svoj prvi nastup je održao britanski glazbeni sastav Sex Pistols, kasnije će postati ikona punka.
 1975. – Marokanski je kralj Hasan II. potaknuo Zeleni marš, u kojem je 350.000 nenaoružanih Marokanaca krenulo u Zapadnu Saharu protiv španjolske kolonijalne vlasti.

 Rođenja 6. studenoga
 1494. – Sulejman Veličanstveni, turski sultan († 1566.)
 1623. – Mitrofan Voronješki, ruski svetac († 1703.)
 1661. – Karlo II., španjolski kralj, posljednji španjolski Habsburgovac († 1700.)
 1817. – Gustav Karl Wilhelm Hermann Karsten, njemački botaničar i geolog († 1908.)
 1861. – James Naismith, kanadsko-američki izumitelj košarke († 1939.)
 1863. – Francis Ellingwood Abbot, američki filozof († 1903.)
 1880. – Robert Musil, austrijski književnik († 1942.)
 1883. – Nasta Rojc, hrvatska slikarica († 1964.)
 1910. – Rafael Kalinić, hrvatski katolički svećenik, franjevac, mučenik († 1943.)
 1921. – James Jones, američki književnik († 1977.)
 1928. – Marko Majstorović, hrvatski katolički svećenik, monsinjor († 2004.)
 1928. – Ivan Đalma Marković, hrvatski nogometni trener i igrač († 2006.)
 1930. – Antun Dubravko Jelčić, hrvatski književnik i političar († 2020.)
1935. – Toma Bebić, hrvatski umjetnik († 1990.)
 1938. – Mirko Tomasović, hrvatski književni povjesničar († 2017.)
1949. – Silvije Tomašević, hrvatski novinar i publicist († 2021.)
 1953. – Željko Jerkov, hrv. košarkaš, bivši jugoslavenski košarkaški reprezentativac i jedno vrijeme predsjednik Hajduka iz Splita
 1963. – Branka Pujić, srpska glumica
 1983. – Nicole Hosp, austrijska alpska skijašica
 1987. – Ana Ivanović, srpska tenisačica Smrti 6. studenoga
 1893. – Petar Iljič Čajkovski, ruski skladatelj (* 1840.)
 1936. – Ivša Lebović, hrvatski političar i odvjetnik (* 1874.)
 1964. – Nasta Rojc, hrvatska slikarica (* 1883.)
 1998. – Niklas Luhmann, njemački sociolog, opisivao je ljudsko društvo kao komunikacijski sustav (* 1927.)
 1999. – Regina Kazarjan, armenska slikarica (* 1915.)
 2001. – Božidar Knežević, hrvatski redatelj, autor filma Oluja nad Krajinom (* 1952.)
 2012. – Milivoj Slaviček, hrvatski pisac (* 1929.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 006

in 1890.

in 1921 in 1903.

Question: who was the first president of the confederation of the united states

in 1890.

in 1921 in 1903.

Question: when did croatian become a scientific language

in 1890.

in 1921 in 1903.

Question: what is the scientific language of zadar gymnasium

in 1890.

in 1921 in 1903.

Question: how many votes did the 9th session of the dalmatian council vote for

in 1890.

in 1921 in 1903.

Question: what language is used in zadar gymnasium

in 1890.

in 1921 in 1903.

Question: when was the first gymnasium in dalmatia to use croatian

in 1890.

in 1921 in 1903.

Question: when did they start using croatian as a scientific language

in 1890.

in 1921 in 1903.

Jefferson Davis is elected President of the Confederation of the United States .

– At the 9th session of the Dalmatian Council was discussed on the proposal of the deputy Mihe Klaić of 29 October 1890 on the introduction of Croatian as a scientific language in the Zadar Gymnasium instead of Italian ; it was adopted with 33 votes for , 1 against , 4 did not vote . Gymnasium Vladimir Nazor , Zadar Gymnasium with Croatian teaching language 1897 .

Jefferson Davis is elected President of the Confederation of the United States. in 1890. – At the 9th session of the Dalmatian Council was discussed on the proposal of the deputy Mihe Klaić of 29 October 1890 on the introduction of Croatian as a scientific language in the Zadar Gymnasium instead of Italian; it was adopted with 33 votes for, 1 against, 4 did not vote.Gymnasium Vladimir Nazor, Zadar Gymnasium with Croatian teaching language 1897. in 1921 in 1903.