Dr. Ivo Sanader (Split, 8. lipnja 1953.), hrvatski političar, osmi predsjednik Vlade Republike Hrvatske u službi od prosinca 2003. do srpnja 2009. godine.

 Mladost i obitelj

Sanader je rođen u siromašnoj obitelji podrijetlom iz Dugobaba kod Klisa. Sanaderov djed Jure bio je ljekar te je liječio seljake ljekovitim travama kako su pravi liječnici bili daleko, u Splitu ili Trogiru. Njegov sin, Sanaderov otac, Ante Sanader, kao 17-godišnjak, nakon pada NDH, našao se na Križnom putu i završio u logoru u Šentvidu kod Ljubljane. Nakon rata, obitelj je o tome šutjela, tako da najmlađi stric Ive Sanadera, Vinko Sanader, uopće nije znao da mu je brat bio u logoru.Ivica Radoš: Ivo Sanader: Od prodaje erotskih fotografija do pučista. Večernji list, 10. prosinca 2012. Pristupljeno 14. lipnja 2014.

Sanaderov otac Ante i njegov brat Ivan oženili su dvije sestre iz susjednog sela Vučice iz obitelji Josipa i Šime Vučice. Antina žena Ivanka rođ. Vučica živjela je s Antom jedno razdoblje u Dugobabama, te su se kasnije preselili u Split. Zajedno s njima preselio se i stric Ivan, dok je najmlađi brat ostao s ocem Jurom. Sanaderov djed Jure 1960-ih je prodao kuću u Dugobabama i preselio se u Brda kraj Splita, a potom na Kopilicu i Lovrinac, gdje je imao veliko imanje. Najmlađi stric Vinko započeo je vojničku karijeru u Jugoslavenskoj ratnoj mornarici.

Sanaderov otac Ante, nakon što se preselio, završio je soboslikarski zanat, a potom je počeo raditi kao samouki vodoinstalater. Zajedno sa ženom Ivankom imao je petero djece koja su se rodila u razdoblju od sedam godina. Najstariji je bio Ivo Sanader, a potom braća Miro (1955.), Vlado (1957.), Vinko (1958.) i sestra Danica (1960.). Ivo Sanader greškom je upisan kao "Ivica Sanader", a također je i njegovoj braći prezime bilo krivo upisano, što je kasnije ispravljeno.

Sanaderova obitelj živjela je u skromnom stanu u radničkoj četvrti Veli Varoš. Živjeli su vrlo siromašno, na samom socijalnom dnu. Problem je predstavljalo i to što je Sanaderov otac bio sklon alkoholu, pa je majka Ivanka bila primorana tražiti pomoć od Crkve, posebice od časnih sestara klarisa. Zbog neimaštine je Sanaderov otac otišao raditi kao gastarbajter u Njemačku, zbog čega se njegova obitelj našla na udaru komunističkih vlasti u Splitu.

 Obrazovanje

Sanaderov život u Veloj Varoši imao je i svojih prednosti. Osnovna škola koju je upisao 1960. bila mu je udaljena samo 200-tinjak metara. U osnovnoj školi bio je odličan i zatajan đak. Nakon što je završio osnovnu školu, pobožna majka Ivanka zamolila je svećenike da prihvate Sanadera u sjemenište. Razlog tomu bila je neimaština. Sva Sanaderova braća i sestre bili su obrazovani u sjemeništu gdje su imali besplatan smještaj i hranu. Sva Sanaderova braća završila su Nadbiskupijsku klasičnu gimnaziju i bili u sjemeništu.

U gimnaziji, koju je upisao 1968., Sanader se istaknuo kao odlikaš. Uz to, Sanader je pokazivao talent u nogometu, jezicima, te karakter vrsnog i prepotentnog polemičara. Njegovi profesori u gimnaziji gajili su za Sanadera velike nade. Mnoge istaknute osobe bile su zajedno s njim u toj generaciji, među njima don Anđelko Kaćunko, Radoslav Dodig, prof. klasičnih jezika i poznati pobjednik na kvizovima, te Augustin Bašić, urednik na HRT-u, kao i poznati svećenici Splitsko-makarske biskupije. U gimanaziji je Sanader razvio intelektualni potencijal, što je uočio i njegov duhovnik don Ante Jurić, kasnije biskup. Međutim, svećenstvu je smetao Sanaderov bunt i liberalizam. Kao gimnazijalac, Sanader je bio jedan od pokretača i urednika Navještenja, mjesečnika Nadbiskupijskog sjemeništa, u kojem je objavio zapažene članke i intervjue. U četvrtom razredu gimnazije upoznao je i Mirjanu Šarić, svoju buduću ženu.

Nakon maturiranja, samo je nekoliko sjemeništaraca iz Sanaderove generacije upisalo studij bogoslovije, među njima bio je i sam Sanader. On je, zajedno s Anđelom Kaćunkom, studirao na Bogoslovnom fakultetu u Splitu godinu dana, nakon čega je otišao na odsluženje vojnog roka u Pulu. Nakon toga odlazi u Rim na studij filozofije. No, ubrzo uviđa kako mu se tamo baš i ne sviđa te se vraća u Split. Nakon vjenčanja s Mirjanom Šarić, mladi bračni par odlazi u Innsbruck (Austrija) na studij gdje upisuje komparativnu književnost i romanistiku. Diplomirao je 1982. na temu Nazor o svijetu u kazališnom djelu Jeana Anouilha.

Nakon završetka studija bračni par Sanader vraća se u Hrvatsku. Po povratku Ivo prvi posao pronalazi u marketinškom odjelu Dalmacijaturista. No, tu nije ostao zadugo. Pronalazi novo radno mjesto u nakladničkoj tvrtki Logos gdje se zapošljava na radnom mjestu programskog urednika 1983. Pet godina kasnije (1988.) postaje glavni i odgovorni urednik Logosa. U to vrijeme radi na uređivanju časopisa Mogućnosti. Karijeru u nakladničkoj kući prekida iznenadni otkaz. Sanader odlazi u Austriju gdje osniva dvije privatne tvrtke. Iz Austrije surađuje s magazinom Start koji je u to doba bio veoma popularan. Sanader je tada bio uposlen u agenciji Meyer Press s kojom je Start dogovorio nabave materijala.

 Politička karijera
 Tijekom 1990-ih
Nakon prvih demokratskih izbora održane u proljeće 1990., pristupa u kolovozu HDZ-u u Austriji. Politički se angažira u listopadu 1990. godine, kada u Innsbrucku osniva ogranak HDZ-a.http://www.vecernji.hr/hrvatska/ivo-sanader-prvi-je-ozbiljan-novac-zaradio-svercom-alkoholnih-pica-323717 Ostvaruje prve kontakte s Franjom Tuđmanom.<br/ >

Po povratku u Hrvatsku, Ivo Sanader postao je intendant Hrvatskog narodnog kazališta u Splitu (1991. – 1992.). Na izborima u kolovozu 1992. izabran je za zastupnika u Zastupničkom domu Sabora Republike Hrvatske, međutim ulazi u vladu Hrvoja Šarinića u kojoj obnaša dužnost ministra znanosti i tehnologije. No, unatoč svojoj funkciji bavi se uglavnom pregovorima s međunarodnim mirovnim posrednicima. Dužnost ministra obnaša do 7. siječnja 1993., kada postaje zamjenik ministra vanjskih poslova. Tu je dužnost obnašao do 1995. godine, ali i u razdoblju od 1996. do 2000. Od 1995. do 1996. obnašao je dužnost predstojnika Ureda Predsjednika Republike Hrvatske i glavnog tajnika Vijeća obrane i nacionalne sigurnosti (VONS).

 Dolazak na čelo HDZ-a
Na 5. Općem saboru HDZ-a 2000. izabran je za predsjednika stranke nasljedivši na tom mjestu Franju Tuđmana.
Sanader je iste godine izabran za zastupnika u Hrvatskom saboru, a u tom sazivu obnašao je i dužnost potpredsjednika Odbora za vanjsku politiku.

Godine 2001. na prosvjedu na splitskoj rivi, održanom u znak podrške Mirku Norcu, hrvatskom generalu optuženom za ratne zločine, Sanader se istaknuo kao vođa pokreta podrške generalima. Kasniji njegovi potezi po pitanju ratnih zločina i suradnje s Međunarodnim sudom za ratne zločine počinjene na području bivše Jugoslavije nisu bili posve u skladu sa stavovima izrečenim na splitskoj rivi.http://www.index.hr/vijesti/clanak/ivo-sanader-od-vrha-do-dna/439891.aspx

 Predsjednik Vlade
mini|300px|Ivo Sanader i bivši američki predsjednik George W. Bush na sastanku u Bijeloj kući 17. listopada 2006. godine
Nakon što je njegova stranka HDZ pobijedila na parlamentarnim izborima 2003. godine, 9. prosinca ga je predsjednik Republike Hrvatske predložio za premijera, te je Hrvatski sabor njegov prijedlog izglasao s 88 glasova (od ukupno 152).

Nakon održanih parlamentarnih izbora 2007. godine, njegova stranka dobila je pojedinačno najviše zastupnika u novom sazivu Hrvatskog sabora te mu je predsjednik Republike Hrvatske Stjepan Mesić 15. prosinca, nakon obavljenih konzultacija s predsjednicima parlamentarnih stranaka, dao mandat za sastavljanje nove Vlade Republike Hrvatske. 11. siječnja 2008. Hrvatski sabor je izglasao povjerenje novoj Vladi.

Dana 1. srpnja 2009. podnio je ostavku na mjesto premijera i sve stranačke dužnosti. Hrvatski sabor prihvatio je njegovu ostavku 2. srpnja 2009., a dužnosti predsjednika Vlade Republike Hrvatske razriješen je 6. srpnja.http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2009_07_79_1885.html 4. siječnja 2010. njegovo ime je izbrisano s popisa članova HDZ-a.

 Povratak u politiku i izbacivanje iz HDZ-a
U suprotnosti sa svojim ranijim izjavama (1. srpnja 2009.), Sanader je najavio da će se vratiti na aktivniju ulogu u politici, navodeći da je njegova odluka o povlačenju bila pogreška, te da je HDZ "pobjednička stranka, a ne stranka koja osvoji 12% glasova", koju je izjavio nakon prvog tjedna predsjedničkih izbora. On je podržan od strane desetak zastupnika HDZ-a, uključujući i Luku Bebića, ali nikoga od članova Vlade. Nekoliko zastupnika kasnije je odreklo povezanost sa Sanaderom i tvrdili su da su bili prevareni.

Nakon cijelog dana susreta vodstvo HDZ-a, 4. siječnja 2010. Ivo Sanader je bio izbačen iz Hrvatske demokratske zajednice. Od 22 članova predsjedništva stranke, 16 su glasali za izbacivanje, tri su bili protiv (Luka Bebić, Mario Zubović i Damir Polančec) i dva suzdržana (Bianca Matković i Petar Selem). Sanader nije bio prisutan na sastanku.

U jesen 2010. Sanader je iskoristio svoje pravo da kao nezavisni zastupnik uđe u Sabor, odnosno zauzme mjesto koje je kao nositelj liste HDZ-a osvojio 2007.

Nakon što je 9. prosinca 2010. objavljeno da Državno odvjetništvo Republike Hrvatske od Hrvatskog sabora traži ukidanje zastupničkog imuniteta radi pokretanja kaznenog postupka, Ivo Sanader je svega nekoliko sati nakon toga napustio Hrvatsku. Nakon što mu je Hrvatski sabor skinuo imunitet, izdana je tjeralica. Tereti ga se za počinjenje kaznenog djela udruživanja za počinjenje kaznenog djela i zlouporabu položaja i ovlasti. Sanader je uhićen sljedećeg dana u Austriji i priveden u Zemaljski sud u Salzburgu.

"USKOK je Županijskom sudu u Zagrebu podnio žalbu na prvostupanjsku presudu Ivi Sanaderu u predmetu Hypo i Ina-Mol, te traži da se bivšeg premijera sudi na maksimalnu kaznu od 15 godina zatvora, objavljeno je na internetskim stranicama DORH-a."USKOK za Sanadera traži maksimalnih 15 godina zatvora

 Prvi osuđeni ratni profiter
Ivo Sanader osuđen je na osam i pol godina zatvora te je time postao prvi osuđeni bivši premijer i ratni profiter u Hrvatskoj. Pravomoćnu presudu su donijeli suci na Vrhovnom sudu Republike Hrvatske Zdenko Konjić, Dražen Tripalo i Marin Mrčela. Sanader je zbog primanja mita šefa mađarskog MOL-a Zsolta Hernadija osuđen na deset godina zatvora no potvrđujući presudu na Vrhovnom sudu Republike Hrvatske kazna mu je smanjena na osam i pol godina zatvora.

 Privatni život
Oženjen je Mirjanom Sanader s kojom ima dvije kćerke, Petru i Brunu. Supruga radi na Odjelu za arehologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Jedan brat Ive Sanadera je svećenik, drugi je prosvjetni radnik, dok je sestra redovnica. Zanimljivo je spomenuti kako je Sanaderova baka sestra Ante Topića Mimare. Objavio je i dvije knjige: I ružičasto je crno, te Fenomen parfema. U suradnji s Antom Stamaćem sastavio je U ovom strašnom času: antologija suvremene hrvatske ratne lirike, koja je kasnije prevedena na dvadesetak jezika. Član je Društva hrvatskih književnika i Hrvatskog centra P.E.N.-a.

Govori četiri strana jezika: engleski, francuski, njemački i talijanski.

 Odlikovanja
 2008. - Velered kraljice Jelene s lentom i Danicomhttp://www.nn.hr/clanci/sluzbeno/2008/2363.htm
 2007. - Bayerischer Verdienstorden - medalja Slobodne Države Bavarske
 1995. - Red kneza Trpimira s ogrlicom i Danicomhttp://www.nn.hr/clanci/sluzbeno/1995/0912.htm

 Djela
Objavio je više knjiga te niz znanstvenih i stručnih tekstova iz područja književne povijesti i kritike te politike i diplomacije.
 "I ružičasto je crno : (nazor o svijetu u kazališnom djelu Jeana Anouilha)", Split : Književni krug, 1988.
 "Fenomen parfema: germanističke rasprave, eseji, osvrti", Izdavački centar Rijeka, Rijeka, 1989.
 "U ovom strašnom času: antologija suvremene hrvatske ratne lirike" (suautor Ante Stamać), Školska knjiga, Zagreb, 1994.
 "Hrvatska u međunarodnim odnosima: 1990. – 2000.", Golden marketing, Zagreb, 2000.,

 Izvori

 Ostali projekti

Kategorija:Hrvatski političari od 1989.
Kategorija:Predsjednici Hrvatske vlade
Kategorija:Životopisi, Split
Kategorija:Ministri u Vladi Republike Hrvatske
Kategorija:Hrvatski komparatisti

Sanader's grandfather Jure was a physician and he treated farmers with medicinal herbs as real doctors were far away, in Split or Trogir.

Ivo Sanader (57) zatajna je osoba o kojoj do početka 2010. godine nismo znali ni osnovne biografske podatke. Sanader je bio gotovo dva desetljeća u hrvatskom političkom i društvenom vrhu; bio je intendant HNK u Splitu, ministar znanosti, predstojnik Ureda predsjednika Republike, zamjenik ministra vanjskih poslova, međunarodni tajnik HDZ-a, predsjednik HDZ-a, vođa oporbe i predsjednik Vlade RH punih šest godina, a sada je zastupnik u Saboru. Gotovo cijelo desetljeće dominirao je hrvatskom političkom scenom ili kao vođa oporbe ili kao najmoćniji čovjek u državi, a o njegovu privatnom životu znalo se vrlo malo.
Sanaderi se prvi put spominju u Dugobabama, malom i siromašnom selu na krševitim obroncima sjevernog Kozjaka. Bili su “contadini”, seljaci, koji su se bavili poljodjelstvom i stočarstvom.
Podrijetlom iz Italije
Prema obiteljskoj legendi, podrijetlom su iz Italije. Ne zna se kad su se doselili u Dugobabe, ali se u povijesnim vrelima prvi put spominju u katastru Dugobaba iz 1830., kad su rađeni upisnici za kuće i zemljišne čestice. U dokumentima se u to vrijeme spominje devet “komšiluka” u Dugobabama, među kojima su Veliki Sanaderi i Mali Sanaderi. Budući da su genski bili niski, preci bivšeg hrvatskog premijera podrijetlom su iz Malih Sanadera (Ivo Sanader korpulentan je na Vučice, po majčinoj liniji, op. a.)
Izravni preci bivšeg premijera su pradjed Mijo Sanader, djed Jure, koji se oženio Ivom, sestrom Ante Topića Mimare. Djed Jure navodno je bio “likar”, koji je, zahvaljujući svom umijeću, liječio seljake ljekovitim travama i pripravcima od kore drveća budući da su pravi liječnici bili daleko, u Splitu i Trogiru, a komunikacije loše. Premijerov djed Jure i baka Iva imali su osmero djece, pet kćeri te sinove Ivana (1925.-2002.), Antu (1928.-2007.) i Vinka (1936.).
Ante Sanader, otac bivšeg premijera, kao dječak i mladić živio je na selu i provodio vrijeme sa stokom ili igrajući se u selu. Prema svjedočanstvu Lovre Pisca iz Lećevice, Ante Sanader se kao 17-godišnjak, nakon pada NDH, našao na Križnom putu. Pisac je Antu Sanadera vidio u komunističkom logoru u Šentvidu pokraj Ljubljane. Ne zna se kako je uspio izvući živu glavu. Nakon rata, obitelj je o tome događaju šutjela tako da najmlađi stric bivšeg premijera Vinko uopće nije znao da mu je brat bio na Križnom putu.
Početkom 50-ih godina braća Ivan i Ante oženili su se dvjema sestrama, dotaricama, kćerima Josipa i Šime Vučice (1895.-1983.) iz zaselka Vučice u Dugobabama.
Ante i Ivanka Vučica Sanader, majka Ive Sanadera, jedno su vrijeme živjeli u Dugobabama, a potom otišli okušati sreću u gradu Splitu. Stric Ivan također. Međutim, Vinko, najmlađi sin djeda Jure, ostao je živjeti s ocem. Jure je 60-ih godina prošloga stoljeća prodao kuću u Malim Sanaderima u Dugobabama i najprije se preselio na Brda pokraj Splita, a potom na Kopilicu i Lovinac, gdje su imali veliko imanje. Vinko je, pak, 1955. završio Mornaričku vojnu akademiju u Divuljama i poslije dijelio sudbinu s vojskom.
Ante Sanader, premijerov otac, napustivši obitelj, najprije je izučio zanat za pitura, soboslikara, a potom je počeo raditi kao samouki vodoinstalater. Stanovao je u Trumbićevoj ulici na Radunici, a potom u Plinarskoj u Velom varošu, gdje su živjeli od 1955. do 1972. Svu djecu, njih petero, Ivanka Sanader rodila je u sedam godina – Ivica (1953.), Miro (1955.), Vlado (1957.), Vinko (1958.) i Danica (1960.). Ivo je rođen je 8. lipnja, pogreškom je upisan kao Ivica Senader. I njegovoj braći prezime je bilo pogrešno upisano, što su poslije ispravili i ujednačili.
Na udaru komunista
Sanaderovi su živjeli u skromnom stanu od 40-ak kvadrata u dvorišnim prostorijama zgrade u Plinarskoj 81. Prema svjedočenju bivših susjeda, živjeli su prilično siromašno, na samom socijalnom dnu. Problem je bio i u tome što je njihov otac Ante volio popiti i bio pomalo “rabijatan”. No, bogobojazna Ivanka potražila je i dobila pomoć Crkve, posebno časnih sestara klarisa.
Zbog neimaštine Ante Sanader okušao je sreću u Njemačkoj, kamo je otišao na rad. Zbog toga se njegova obitelj, k tome još i vjernička, našla na udaru ideoloških komunističkih čistunaca u Splitu.
Život u težačkom i radničkom kvartu Veli varoš imao je i svojih prednosti. Osnovna škola, koju je Ivo Sanader upisao 1960., bila je udaljena samo dvjestotinjak metara, a Hajdukov Stari plac 500-injak metara. Ivo Sanader bio je odličan učenik u osnovnoj školi, ali, prema pričanju njegovih nastavnika, zatajan.
Nakon završetka osnovne škole, pobožna majka Ive Sanadera zamolila je svećenike da joj sina prime u crkveni internat (sjemenište). Razlog je bio siromaštvo, a ne ideologija. Ivanka Sanader je, posredovanjem crkvenih krugova, svu svoju djecu poslala u sjemenište, gdje su imali besplatan stan i hranu. Nije bilo drugog načina da ih školuje. Svi su joj sinovi završili Nadbiskupijsku klasičnu gimnaziju i bili u sjemeništu.
Ivo Sanader se u gimnaziji, koju je upisao školske godine 1968./69., istaknuo kao odlikaš. Njegovi školski kolege pamte ga i kao odličnog nogometaša, nadarenog jezičara i vrsnog i prepotentnog polemičara. Sanaderu su pomalo na živce išli ostali dječaci u sjemeništu, koji su uglavnom bili sa sela i kojima je socijalizacija u gradu teško išla.
U generaciji don Kaćunko
Profesori u gimnaziji protežirali su, na neki način, Ivu Sanadera i polagali u njega velike nade. U generaciji Ive Sanadera od poznatih osoba u hrvatskom društvu bili su don Anđelko Kaćunko, Radoslav Dodig, prof. klasičnih jezika i poznati pobjednik na kvizovima, Augustin Bašić, urednik na HRT-u, te poznati svećenici Splitsko-makarske biskupije. U gimnaziji se razvio intelektualni potencijal Ive Sanadera, što je primijetio i njegov duhovnik don Ante Jurić, koji je poslije postao biskup. No, crkvenoj hijerarhiji smetalo je Sanaderovo buntovništvo i liberalizam. Usto, Sanader je bio jedan od pokretača i urednika “Navještenja”, mjesečnika Nadbiskupijskog sjemeništa, u kojem je objavio zapažene članke i intervjue. U to vrijeme, među sjemeništarcima u svojoj generaciji, samo Ivo Sanader nije imao komplekse djevojaka. Za vrijeme gimnazije, vjerojatno u 4. razredu, upoznao je i godinu dana mlađu Mirjanu Šarić, kojom će se poslije oženiti.
Završivši gimnaziju, samo je nekoliko sjemeništaraca iz Sanaderove generacije upisalo studij bogoslovije. Sanader je, zajedno s don Anđelkom Kaćunkom, proveo godinu dana na splitskoj bogosloviji, a onda otišao u vojsku, u Pulu.

Question: where did ivo sanader and his son end up

Sanader's grandfather Jure was a physician and he treated farmers with medicinal herbs as real doctors were far away, in Split or Trogir.

where did ivo sanader and his son end up

Question: who was the father of ivo sanader

Question: what was the profession of ivo sanader's grandfather

what was the profession of ivo sanader's grandfather

Question: what was the first name of ivo sanader's grandfather

what was the first name of ivo sanader's grandfather

Question: what did ivo sanader use to treat farmers

what did ivo sanader use to treat farmers

Question: how old was myvo sanader when he died

how old was myvo sanader when Ivo Sanader died

Question: who did ivo sanader's grandfather treat

Question: where did ivo sanader go after nh

Sanader 's grandfather Jure was a physician and he treated farmers with medicinal herbs as real doctors were far away , in Split or Trogir .

His son , Sanader 's father , Ante Sanader , as a 17 - year - old , after the fall of NDH , found himself on the Crossroads and ended in a camp in Shentvid near Ljubljana .

Sanaderov djed Jure bio je ljekar te je liječio seljake ljekovitim travama kako su pravi liječnici bili daleko, u Splitu ili Trogiru.

Sanader's grandfather Jure was a physician and he treated farmers with medicinal herbs as real doctors were far away, in Split or Trogir. His son, Sanader's father, Ante Sanader, as a 17-year-old, after the fall of NDH, found himself on the Crossroads and ended in a camp in Shentvid near Ljubljana.

Sanader's grandfather Jure was a physician and he treated farmers with medicinal herbs as real doctors were far away, in Split or Trogir.

Political career During the 1990s After the first democratic elections held in the spring of 1990, he approached in August the HDZ in Austria.

"Stari moj, dokopali smo se vlasti, treba zgrabiti što se zgrabiti da. Tko zna dokle će ovo trajati", rekao je ranih 90-ih godina Ivo Sanader jednom dalmatinskom poslovnom čovjeku nakon što je s njim napravio dobar posao. Sanader je, naime, na ruke dobio deset posto od iznosa koji je škver uplatio kooperantima. Ivo Sanader političkim je vezama intervenirao da splitsko brodogradilište isplati dug kooperantima kako bi oni mogli vratiti dug tajkunu koji im je posudio novac uz kamatu (podaci o tajkunu i sugovorniku poznati su autoru teksta i redakciji Večernjeg lista, nap. a.).
"Sanader se često ljutio zbog toga što je taj čovjek njegovu rečenicu prepričavao u uskim poslovnim krugovima", otkriva Večernjakov sugovornik, inače dobar poznavatelj poslovnih odnosa u Splitu 90-ih godina. Sugovornik nije želio za javnost otkriti svoj identitet jer, na kraju krajeva, kako kaže, svi su oni danas "u problemima": USKOK je za vratom, a razne tužbe i istrage zagorčavaju im život i prijeti opasnost da ostanu barem bez dijela imovine.
Osim s čovjekom s kojim je napravio posao utječući na splitski škver, Sanader je, kako se može čuti u Splitu, sudjelovao u nevjerojatnoj akciji prodaje žestokih alkoholnih pića na crno i, zajedno s tvrtkom HBH, 90-ih godina prošloga stoljeća zaradio pozamašan iznos. O čemu je zapravo riječ?
Naime, uz pomoć i utjecaj Ive Sanadera i jednog poznatog direktora Splitske banke koji danas ima problema s hrvatskim sudovima, tvrtka HBH dobila je povoljan kredit za kupnju, odnosno privatizaciju poduzeća Vinogradar Vis.
Kredit u iznosu od 2,1 milijun maraka dobiven je u Splitskoj banci. Riječ je o staroj deviznoj štednji kojom su kupljene dionice Vinogradara Vis nominalne vrijednosti 10 milijuna maraka. Hrvatski fond za privatizaciju tu je uplatu HBH tretirao kao gotovinsku, a onda dodatno odobrio popust od 30 posto. Nekoliko godina otplata kredita bila je uredna, a onda je 1996. zapelo. No, Hrvatski fond za privatizaciju progledao je kroz prste tvrtki HBH.
Kako otkriva Izvješće o obavljenoj reviziji pretvorbe i privatizacije Vinogradara Vis, društvo HBH 1997. prodalo je poduzeću Dalmacijavino Split 51 posto Vinogradara Vis. No, kako je zapravo napravljen posao?
Budući da su članovi upravnog i nadzornog odbora HBH tijekom vremena zaključili da ulaganje u vinogradarstvo ne donosi brzu i veliku zaradu jer je riječ o proizvodnji koja ovisi o mnogo čimbenika, dosjetili su se načina brze zarade.
Oni su, otkriva naš sugovornik, "povukli" žestoka i druga alkoholna pića iz tvrtke Dalmacijavino Split. Ta su žestoka pića deklarirana za izvoz u Bosnu i Hercegovinu, ali su zapravo ostala u Hrvatskoj. Fiktivno je žestica Dalmacijavina izvezena u BiH, a prema propisima Hrvatske Republike Herceg-Bosne (koji su neko vrijeme vrijedili i u Federaciji BiH, do implementacije propisa i zakona prema Washingtonskom sporazumu, nap. a.), na uvoz robe iz Republike Hrvatske vrijedila je nulta stopa poreza.
Tako je velike količine žestice, gotovo sve zalihe splitskog Dalmacijavina, Vinogradar Vis prodao "na crno" u Hrvatskoj.
Zarada od te prodaje, kako otkriva naš splitski sugovornik, bila je oko 20 milijuna maraka. Kad su se vratili razni dugovi i krediti Splitskoj banci u vrijednosti 3 milijuna maraka, družina je zaradila oko 17 milijuna maraka. Koliko je od toga dobio Ivo Sanader, koji se, dakako, nigdje ne spominje, ostat će tajna. No, kako otkriva naš sugovornik, ostaje činjenica da je Sanader tada "prvi put u životu zaradio ozbiljan novac".
Žestoka vina Dalmacijavinu Split kompenzirana su sa 51 posto dionica, odnosno vlasništva u Vinogradaru Vis. Piće je, dakle, plaćeno dionicama poduzeća Vinogradar koje se nikako nisu mogle unovčiti.
"Proizvodnja vina znači ulaganja i brigu, to je muka Isukrstova, a prodaja žestokih pića donosi zaradu. Eto, tako je Sanader zaradio prvi ozbiljan novac", priča sugovornik.
Da je Sanader upetljan u Vinogradar Vis i prodaju žestice Dalmacijavina može se zaključiti samo po tome što je njegov intimus (Rade Perković, nap. a.) iz splitskog Hrvatskog narodnog kazališta bio u Upravnom odboru Vinogradara od 1993. do 1995., a u Nadzornom odboru od 1995. Do 1998. Sanader je s njim bio u bliskim odnosima, a dobri su bili od trenutka kad je, nakon povratka iz Austrije 1990./91., Sanader postao intendant HNK u Splitu.
Zbog svega toga Sanaderova priča o tome da se u Hrvatsku vratio bogat, budući da se od 1987. do 1990. bavio poduzetništvom u Austriji, nije točna. Sanader se, naime, 1987. zajedno sa suprugom vratio u Austriju stoga što je izgubio posao u splitskoj izdavačkoj kući Logos i stoga što on i njegova supruga nisu mogli dobiti posao na Filozofskom fakultetu u Zadru. Iako postoje razne verzije o Sanaderovu odlasku iz Logosa i nezapošljavanju na Odsjeku za germanistiku FF-a u Zadru, istina je samo jedna: unatoč sposobnostima i znanju, Sanader nije bio politički podoban i komunisti ga doista nisu željeli u sustavu! Štoviše, izvršili su pritisak na njega da napusti Logos te su stopirali njegovu namjeru da se zaposli na FF-u u Zadru!
Sanader se tih nekoliko tajanstvenih godina u Austriji, od 1987. do 1990., pokušavao baviti poduzetništvom, no u tome nije uspijevao.
U vrijeme demokratskih promjena i gibanja 1990. godine, Sanader se nije odmah, "na prvu loptu" odlučio politički aktivirati. Angažirao se tek u drugoj polovici 1990., nakon što je HDZ dobio izbore u Hrvatskoj. Uz pomoć Mislava Milasa, sina poznatog saborskog zastupnika Ivana Milasa, Sanader je 21. listopada 1990. osnovao HDZ u Innsbrucku. Sanader je, očito, jedini način da dođe na neku poziciju i zaradi novac vidio u politici i kroz politiku.
Prilikom osnivanja HDZ-a u Tirolu Sanadera je posjetio i tadašnji prvi tajnik HDZ-a Miljenko Žagar. On se prisjeća da mu je Sanader govorio kako se bavi građevinarstvom. No, Žagar se čudio što su Sanaderovi živjeli kao podstanari. Mirjana Sanader nije radila jer su imali malu djecu.
Potkraj 1990. Sanaderu su porasle političke ambicije, vratio se u Split i na preporuku Antuna Vrdoljaka i uz Tuđmanov blagoslov 1991. postao intendant splitskog HNK.
Stanovao je u unajmljenom stanju na splitskim Mejama, u istoj zgradi u kojoj je živio i slikar Matko Trebotić. Mirjana Sanader također se vratila u Hrvatsku, u Split, i dobila posao u knjižnici. Kad je postao intendant, Sanader se posebno zbližio s glumcem Radom Perkovićem. Sanader je bio čak i pripadnik kulturno-dragovoljačke postrojbe Art garde kojom je Perković zapovijedao.
Ivan Lišnjić, Sanaderov ductor iz srednje škole, nadbiskupijske gimnazije, koji je poznavao Sanadera te ga sretao u Splitu, tvrdi da je Sanaderovo "materijalno stanje" 1990., kad se vratio, "bilo na nuli ili ispod nule".
Nakon političke i društvene afirmacije, Ivo Sanader u splitskim se poslovnim krugovima već 1991. godine počeo diskretno raspitivati, kako otkriva naš sugovornik, o tome kako bi se mogao zaraditi novac. Nakon što se politički afirmirao i postao ministar znanosti u Šarinićevoj vladi poslije izbora 1992., počele su se redati i prilike da se političkim utjecajem i autoritetom zaradi i novac.
Kao ministar "proslavio se" time što je praktično na račun ministarstva stanovao u hotelu Intercontinental te otišao na tečaj engleskoga u London. Početkom 1993. Tuđman je imenovao Sanadera zamjenikom ministra vanjskih poslova Zdenka Škrabala.
Poslije, kad je 1993. Granić imenovan za ministra vanjskih poslova, Sanader je ostao zamjenik.
Kad je Hrvoje Šarinić nakon Oluje otišao s mjesta predstojnika Ureda predsjednika, Tuđman je tražio zamjenu. No, nije se Sanader dugo zadržao u Uredu predsjednika. Zbog afere o njegovoj seksualnoj orijentaciji, objavljene u ženskoj reviji Glorija, Tuđman ga je vratio u Ministarstvo vanjskih poslova.
Sanader se nadao da će u Uredu predsjednika manje raditi i još više učvrstiti svoj položaj, no nije bilo tako. Ni njegovi protivnici nisu sjedili prekriženih ruku.
Žicao 500 maraka, a sljedeće godine vozi
Žicao 500 maraka, a sljedeće godine vozio mercedes
Godine 1989. jedan Sanaderov splitski prijatelj vidio ga je u Mariboru. Primijetio je da Sanaderov mercedes ima austrijske pločice s natpisom SPLIT 1. U to vrijeme u Austriji se, kao danas u Hrvatskoj, moglo platiti ako netko želi poseban natpis na registracijskim pločicama. Dakle, Sanader je s ponosom želio istaknuti da je on Dalmatinac i da je iz Splita. I, naravno, da vozi mercedes, luksuznu automobilsku marku.
No, taj se Sanaderov poznanik prije svega jako iznenadio što on vozi mercedes, a samo godinu dana prije jednom je prilikom žicao od njega da mu posudi 500 maraka, a drugom tisuću.

Question: when did vo sanader start his political career

when did vo sanader start his political career

Question: when were the first elections held in austria

"Politička karijera Tijekom 1990-ih Nakon prvih demokratskih izbora održane u proljeće 1990

when were the first elections held in austria

Question: in which year was the first democratic election held in austria

in which year was the first democratic election held in austria

Question: in which country was vo sanader elected president of the hdz in 1990

in which country was vo sanader elected president of the hdz in 1990

Question: in which month of the year is the hdz in austria held

in which month of the year is the hdz in austria held

Question: which political party was founded by vo sanader in 1990

which political party was founded by vo sanader in 1990

Question: which political party did vo sanader represent in austria in 1990

which political party did vo sanader represent in austria in 1990

Political career During the 1990s After the first democratic elections held in the spring of 1990 , he approached in August the HDZ in Austria .

Politička karijera Tijekom 1990-ih Nakon prvih demokratskih izbora održane u proljeće 1990., pristupa u kolovozu HDZ-u u Austriji.

Politička karijera Tijekom 1990-ih Nakon prvih demokratskih izbora održane u proljeće 1990., pristupa u kolovozu HDZ-u u Austriji.

In 2001, at a demonstration on the split river, held in the sign of support for Mirka Norca, the Croatian general accused of war crimes, Sanader highlighted himself as the leader of the support movement for generals.

|
|
|
||
|
|
Vijesti | Detalji
|
Inventura 2018 dana Sanaderove vladavine
Piše: Drago Hedl
Foto: CROPIX
|
|
|arhiva
|
Počeo je uz pokojnog Tuđmana i stari HDZ, koji je 2001. uspio očistiti od svojih protivnika. Tri godine kasnije pobijedio je koaliciju pokojnog Račana i osvojio vlast. Sada odlazi uz pitanje zašto i kada se vraća
ZAGREB - Kad je 2003. HDZ pobijedio na parlamentarnim izborima nakon četverogodišnje vladavine klimave Račanove koalicije, tada pedesetogodišnji rođeni Splićanin, dr. Ivo Sanader (rođen 8. lipnja 1953.) nastojao se predstaviti kao "dečko koji obećava".
Kronika vlasti: Sanaderovi usponi i padovi
Bio je u naponu intelektualne snage, ni premlad ni prestar za zahtjevnu premijersku funkciju. Njegovi elokventni nastupi, politički šarm i držanje, znanje stranih jezika (govori engleski, njemački, talijanski i francuski) i dobre europske veze, činili su ga prihvatljivim i ljudima nesklonim HDZ-u iz vremena Franje Tuđmana. Hrvatima je godilo gledati ga kako bez prevoditelja, ravnopravno komunicira sa svojim inozemnim kolegama, za razliku od njegovih prethodnika koji su u takvim situacijama bili frustrirano zalijepljeni uz tumača.
Čistka u HDZ-u
Kad ga je predsjednik Stjepan Mesić 9. prosinca 2003. predložio za mandatara nove Vlade, nakon što je mudri Ivica Račan odlučio odustati od ekvilibristike na koju su ga, željni vlasti po svaku cijenu, nagovarali neki njegovi koalicijski partneri, Sanader je punim jedrima zaplovio u vlast.
Iza sebe imao je sređenu situaciju u stranci, jer je obavio nužan posao njenog pročišćenja ne mareći previše hoće li s vedricama prljave vode biti bačeno i poneko "dijete". Na V. Općem saboru HDZ-a, u travnju 2000., izabran je za predsjednika stranke i tako postao Tuđmanov nasljednik. A kad je dvije godine kasnije učvrstio svoj položaj i kad je za šefa stranke potvrđen i na VII. Općem saboru u travnju 2002., čvrsto je uzeo žezlo u ruke.
Saveznik Glavaš
Lišio se - koje li ironije, uz svesrdnu pomoć danas njegovog najljućeg neprijatelja Branimira Glavaša - svog glavnog konkurenta Ivića Pašalića i ljudi oko njega. Neke je bez milosti maknuo iz stranke, drugi su mu u zadnji čas pritrčali i do danas vjerno služili.
Uspon na HDZ-ov tron omogućio mu je Glavaš, dovevši iz Osijeka nezgodne momke obrijanih glava u crnim odorama Borbaš securityija. Oni su bili kerberi u blizini izbornih kutija i pazili da ne bude iznenađenja.
Uspješan prvi mandat
Ivan Drmić, danas ponovno saborski zastupnik Glavaševe stranke, javno je pričao - kad je isključen iz HDZ-a i kad je počeo iz veš-korpe izbacivati prljavo stranačko rublje - detalje o tome kako je, po Glavaševu naređenju, krao glasove za Sanadera, ne bi li iz igre maknuli njegovog takmaca, Ivića Pašalića. Ta priča nikada se nije rasplela do kraja i ostala je u sjeni sukoba s Glavašem, kao jedna od brojnih pikanterija koje je o svom bivšem šefu pričao povrijeđeni Glavaš.
Činilo se, ipak da je Sanader imao start kakvog se u politici samo poželjeti može: bez ozbiljnijih prepreka našao se u mirnim političkom vodama i vjerovao kako će upravo on biti taj koji će trijumfalno zemlju uvesti u NATO i Europsku Uniju. U prvom je uspio, u drugom je doživio potpuni fijasko.
Prvi Sanaderov mandat može se ocijeniti relativno uspješnim. Iskustvo iz intendanture Hrvatskim narodnim kazalištem u Splitu ratnih 1991. do 1992., zacijelo mu je pomoglo da uvjerljivo zna prezentirati i rezultate koji možda i nisu bili impresivni. Znao je zauzeti gard glumca čija je veličina u tome da naučeni tekst prezentira kao vlastiti, toliko vjerno da gledatelj uopće ne sumnja u ono što govori. Kratko, kontroverzno poduzetničko iskustvo od 1987. do 1991. u Innsbrucku, o čijoj su uspješnosti kolale različite priče, bilo je očito premalo da bi ga mogao koristili na premijerskoj funkciji, u onom njenom najsuptilnijem i najtežem dijelu - ekonomskom vođenju zemlje.
Bez loših vijesti
U tome mu nije puno pomoglo ni kratkotrajno iskustvo u hrvatskoj Vladi, u vrijeme kad su se ministri mijenjali kao na pomičnoj traci, od 1992. do 1993. gdje je bio ministar znanosti i tehnologije, a još manje podatak kojeg ponosno ističe u svom službenom životopisu: od 1983. do 1987. radio je kao urednik splitske izdavačke kuće "Logos", a potom, tri slijedeće godine, bio je član uredništva časopisa "Mogućnosti".
Za glavninu poteza koje je kao premijer povlačio nije mu, naravno, pomoglo ni članstvo u Društvu hrvatskih književnika i Hrvatskom centru PEN-a. Sklonost umjetnosti i vođenje zemlje bremenite problemima ipak su dvije različite stvari. Zato je bio vezan uz savjetnike i suradnike, ministre i stranački jake ljude. Kao i većina ljudi na vrhu piramide vlasti, nije volio glasnike loših vijesti. Ljudi iz njegove blizine kažu da nipošto nije želio slušati one koji su ga upozoravali kako je globalna recesija već duboko ušla u Hrvatskoj i kako je na takva upozorenje samo osorno odmahivao rukom.
Po obrazovanju filozof (završio je Filozofski fakultet, a doktorat je stekao 1982. na Sveučilištu u austrijskom Innsbrucku) svijet je očito gledao kroz drugačiju prizmu od one kako ga promatraju ekonomista. Kad je napokon pristao prihvatiti činjenicu da u slabašnom hrvatskom ekonomskim stroju sve škripi i zapinje, pristao je na formiranje Ekonomskog vijeća. No, nije slušao njihove savjete, misleći kako u tom hrvatskom gospodarskom stroju pucaju tek sporedni zupčanici i zavrtnji, a ne zamašnjaci i osovine.
Služili su mu tek kao izlika da se nešto radi, a gotovo sve što su predlagali, osobito bolni potezi koji su bili nužni, gurani su pod tepih u hodnicima Banskih dvora. Kao da mu je ipak ostalo nešto od Tuđmanova svjetonazora: i kad je svima bilo očito da brod tone, on je mirno sjedio u sali u kojoj, kao na Titaniku, svira orkestar, dok voda sa svih strana suklja u potpalublje. Blizina uz Tuđmana, gdje je obnašao dužnost predstojnika Ureda Predsjednika RH, od 1995. do 1996. i glavnog tajnika Vijeća obrane i nacionalne sigurnosti, zacijelo je bila ponešto zarazna.
Ivin pozdrav Hristu
Iako je ozbiljno reformirao stranku, s vremena na vrijeme izdale bi ga tuđmanovske manire: vlast je shvaćao kao neupitno poslanstvo i nije trpio drugačije mišljenje.
Ipak, znao je načiniti iskorake kojima je postao simpatičan Europi, kao kad se pojavio na božićnom domjenku Srpskog narodnog vijeća i rekao ono, do tada nezamislivo: Hristos se rodi. Uspio je poboljšati odnose s najvećom nacionalnom manjinom u Hrvatskoj i znao je prihvatiti pogaču srpskih povratnika i kninskom kraju.
Bilo je takvih iskoraka još. Iako je na Splitskoj rivi u veljači 2001. održao vatren govor u znak podrške Mirku Norcu, hrvatskom generalu optuženom (i u međuvremenu osuđenom) za ratne zločine, nije ni trepnuo kada je Haagu izručen Ante Gotovina. Doduše, Gotovina nije u Haag putovao iz Zagreba, već s Kanarskih otoka, što je premijeru, tada na polovici prvog mandata, olakšalo stvar.
Tada mu se, možda prvi put poljuljala pozicija u stranci, jer su doduše ne glasno da bi ga to moglo ozbiljnije uzdrmati - graknuli preostali stranački jastrebovi. Ali, znao je majstorski odigrali kartu, pa je Šeks, umjesto njega, izrekao ono glasovito: "locirati, uhititi, transferirati", zbog čega je kasnije, vjerojatno žalio što si tada umjesto te rečenice, radije nije pregrizao jezik.
Sanader nije bio barakaš, mada je HDZ-u pristupio rano, 1990., kada je u Tirolu u Austriji osnovao Hrvatsku demokratsku zajednicu. Ipak, to mu nije donosilo status utemeljitelja, kakve su sebi pripisivali Šeks, Hebrang, ili u to vrijeme, još uvijek u HDZ-u, Glavaš. Sanader je, iste te 2005. dopustio istragu za ratne zločine protiv Branimira Glavaša, koga je - sve dok se Glavaš nije osilio i počeo priču o stvaranju slavonske regije, vidjevši sebe ako slavonskog bana od Iloka do Ilive nazivao "prijateljem" i "vizionarom".
Afere bez traga
Činjenica da je istraga protiv Glavaša započela 2005., neposredno nakon što je isključen iz HDZ-a, bacila je sjenku na taj postupak, posebno što je Glavaš neprekidno - unatoč dokazima koji su prikupljeni - vješto koristio svaku priliku kako bi tvrdio da je riječ o montiranom političkom procesu kojim mu se Sanader želio osvetiti za uspjeh na lokalnim izborima s regionalnom strankom, HDDSB, koju je osnovao.
Povremene afere koje su oko Sanadera isplivavale - ona s otkupom kuće u Zagrebu, kolekcijom skupih satova, ili privatnom večerom u Veroni , pa sve do one sa superluksuznim, blindiranim BMW-om - u Hrvatskoj nisu smrtni grijeh i zbog njih se ne podnosi ostavka. Čak je skandal s 4,2 milijuna kuna vrijednim BMW-om, vrednijim od automobila u kojem se vozi američki predsjednik Obama, prebolio lako, poput bezazlene prehlade. Sanader se na takve kritike nije osobito osvrtao, ali preko njih nije prelazio na isti način kako je to činio Tuđman kada je pukla priča o predsjedničkom Challengeru. Tuđman se tada uzjogunio i ostao zapamćen po rečenici kako se državni poglavar neće valjda voziti na magarcu, a Sanader je dao pragmatičan nalog da se BMW proda.
Drugi mandat Mesić mu je povjerio 2007. godine, nakon što je na parlamentarnim izbora HDZ odnio tanku odnio pobjedu. Tu se Sanader pokazao mnogo uspješnijim od Zorana Milanovića i dao mu je lekciju kako se politički trguje.
Dok je Milanović samouvjereno tvrdio kako će on, a ne Sanader, uspjeti sastaviti vlast, stari je premijer već imao novu postavu svog kabineta. Takva opozicija bila mu je božji dar, pa se Sanader, s pravom, često znao izrugivati.
Drugi mandat
Hrvatski Sabor je, 11. siječnja 2008., blagoslovio drugi mandat njegovoj Vladi, iz koje su u međuvremenu otišli Ana Lovrin i Berislav Rončević. Nije rado razmještao jednom posložene figure u svom kabinetu, no nakon ubojstva Ivane Hodak i erupcije nezadovoljstva u javnosti, shvatio je da ih mora žrtvovati. U stranci nije imao problema: na početku drugog premijerskog mandata, u travnju 2008. glatko je, po četvrti put, izabran za predsjednika HDZ-a.
Težište svojih aktivnost, u drugom je mandatu stavio na ulazak u EU, jer je, manje-više bilo jasno da je pristup NATO savezu završena stvar. Praktički, uz premijera, bio je i ministar vanjskih poslova, što mu nije bilo teško iz dva razloga: imao je u tome iskustvo iz vremena dok je dva puta, od 1993. do 1995. i od 1996. do 2000. bio zamjenik ministra vanjskih poslova. I drugo, mlaki Jandroković nije mu u tome pravio smetnje.
No, hrvatska europska kola zaglavila su se u slovenskom blatu i koliko god ih Sanader nastojao izvuči iz gliba, tonula su sve dublje. Tradicionalni hrvatski saveznici koji su mu na ranijim izborima davali potporu čak i u izbornim video-spotovima, sada su mu okrenuli leđa.
Imidž Hrvatske tonuo je, premreženost institucija korupcijom i kriminalom i tek povremene kozmetičke akcije uglavnom bez završnice, na raskrinkavanju tih društvenih zala, nisu impresionirale Europu. Zapelo je s reformama, zaustavljeni su procesi približavanja Uniji, a zemlje je tonula u sve veću gospodarsku krizu, s kojom se Sanader - kad ju je napokon shvatio u potpunosti - očito više nije bio kadar nositi.
Slaba oporba
Iako se Sanader često znao rugati slabašnoj opoziciji, na koju se zaista ne može požaliti jer mu nije pravila nikakvih problema, govoreći kako ne zna bi li "piškila ili kakila", i sam se u drugom mandatu tako ponašao.
Iz njegovih krugova čulo se kako se panično boji ulice i kako je spreman zadovoljiti svim zahtjevima prosvjednika, čak kada za to nema nikakvih realnih mogućnosti. Posljednji takav primjer bilo je prosvjed seljaka kojima je - da bi povukli traktore sa zagrebačkih prometnica - obećano što su tražili, mada nikome nije jasno odakle će potrebni novac namaknuti.
Ako je točno da je razlog micanja najboljeg hrvatskog policajca Vladimira Fabera, bila njegova nevoljkost da zaustavi seljake i ne dopusti njihovim traktorima ulazak u Zagreb, Sanaderu će to biti jedan od većih promašaja u pet i pol godina premijerskog mandata.
|
||
|

Question: who was the leader of the support movement for generals

who was the leader of the support movement for generals

Question: in which year was imo sanader accused of war crimes

in which year was imo sanader accused of war crimes

Question: which croatian general was accused of war crimes by vo sanader in 2001

which croatian general was accused of war crimes by vo sanader in 2001

Question: what was mirka norca accused of in 2001

Question: what was the name of the demonstration held in 2001 in support of mirka norca

what was the name of the demonstration held in 2001 in support of mirka norca

Question: where did imo sanader demonstrate support for croatian generals

where did imo sanader demonstrate support for croatian generals

Question: what nationality is the general irvo sanader

what nationality is the general irvo sanader

Question: what did imo sanader lead in 2001

In 2001 , at a demonstration on the split river , held in the sign of support for Mirka Norca , the Croatian general accused of war crimes , Sanader highlighted himself as the leader of the support movement for generals .

On July 1, 2009, he resigned from the post of Prime Minister and all party duties.

ZAGREB
- Hrvatski Sabor prihvatio je ostavku Ive Sanadera
na mjesto predsjednika Vlade, no formalno će Sanader prestati biti
premijer tek kada Sabor potvrdi novu Vladu i novog premijera. Tada će
naime, na snagu stupiti odluka o ostavci Sanadera i njegove Vlade. Još
uvijek se ne zna kada će to biti – u petak ili idući tjedan.
Za Sanaderovu smjenu glasalo je 118 zastupnika, jedion je Dragutin Lesar
bio protiv, a HNS-ovka Danica Hursa
i nezavisni Zlatko Horvat
bili su suzdržani.Vladimir Šeks
odmah je, osobno i sam, saborsku odluku odnio u ured Predsjednika Stjepana Mesića
na Pantovčaku. Naime, tek nakon što primi odluku Mesić može otvoriti konzultacije sa svim strankama oko nove Vlade. To će, prema najavama iz ureda Predsjednika, biti sutra.
U raspravi o Sanaderovoj ostvaci oporba je još jednom zatražila
izvanredene izbore, kao i da Sanader osobno dođe obrazložiti Saboru
razloge svoje ostvake.
- Ako je ovdje došao po mandat, ovdje je trebao doći i vratiti mandat – poručila je HNS-ova Vesna Pusić
. Šef SDP-a Zoran Milanović
smatra kako Jadranka Kosor
ne može voditi Vladu u ovom trenutku.
- Vrijeme je za prijevremene izbore, ostavku ćemo, naravno, prihvatiti,
ali novu premijerku nećemo - rekao je Milanović. Najveća oporbena
stranka smatra kako Jadranka Kosor nema političkog autoriteta za
vođenje vlade u trenutku teškom za zemlju te drže da bi prijevremeni
izbori bili i glas naroda o tome kako dalje u ovom teškom trenutku.
Pusić (HNS) ocjenjuje kako je rijeË o neviđenoj ostavci bez obrazloženja.
- To je destabilizirajući faktor države. Ne može Sanader poslati jedan
papirić u Sabor na kojem je napisao: Ja sada idem. To nije poštivanje
institucija. Sabor je zaslu?io da Sanader dođe pred zastupnike i
obrazloži svoj postupak. – rekla je. Procjenjuje kako su dva razloga
Sanaderove ostavke – ili da se ne osjeća sposobnim voditi zemlju u ovom
teškom trenutku ili ga je netko pritisnuo ili ucjenio.
IDS-ovac Damir Kajin pozvao je Sanadera da objasni prijeti li njemu
ili njegovoj obitelji kakva ugroza. Prozvao je Sanaderove suradnike
dupeliscima kojim mu nisu imali hrabrosti iskreno reći kako loše stvari
stoje te premijeru u ostavci poručio da su ga spinovi krivo savjetovali
i da se precijenio ako misli da će ga svi uskoro moliti da se vrati u
desetom ili jedanaestom mjesecu.
U ime Kluba HDZ-a Andrija Hebrang
objasnio je, kako je i sam priznao, ovu za hrvatsku neobičnu situaciju.
- Onaj tko je vukao šest godina tu kompoziciju do cilja Europske unije
se umorio. Što se dogodilo kompoziciji čiji je vlak išao i bio vučen
sa lokomotuivom zvanom Ivo Sanader? Naišla je na brklju. Brklju nam je
postavio naš cilj odnosno EU. Neke članice nisu bile za to da Hrvatska
ispuni taj svoj cilj – živopisan je bio Hebrang.
- Muha me napada, ali neću je ubiti - zamahnuo je Hebrang u Obama stilu
dok je govorio i nastavio: "Znam da je premijer dao ostavku na način
koji izaziva različita tumačenja. Ja vam dajem svoje viđenje koje se
može iščitati između redaka".

Question: when did ivo sanader resign as prime minister

On July 1, 2009, he resigned from the post of Prime Minister and all party duties.

when did ivo sanader resign as prime minister

Question: in which year did vo sanader resign as prime minister

in which year did vo sanader resign as prime minister

Question: what duties did ivo sanader resign from as prime minister

what duties did ivo sanader resign from as prime minister

Question: ivo sanader resigned from which office in july 2009

ivo sanader resigned from which office in july 2009

Question: what did ivo sanader do in july 2009

Question: ivo sanader resigned as prime minister of which political party

ivo sanader resigned as prime minister of which political party

On July 1 , 2009 , he resigned from the post of Prime Minister and all party duties .

Dana 1. srpnja 2009. podnio je ostavku na mjesto premijera i sve stranačke dužnosti.

Dana 1. srpnja 2009. podnio je ostavku na mjesto premijera i sve stranačke dužnosti.

On July 1, 2009, he resigned from the post of Prime Minister and all party duties.

On July 1, 2009, he resigned from the post of Prime Minister and all party duties.

PREDSJEDNIK REPUBLIKE HRVATSKE
1885
Na temelju odredbe članka 109. stavka 5. Ustava Republike Hrvatske, uz supotpis predsjednika Hrvatskoga sabora, donosim
RJEŠENJE
O RAZRJEŠENJU PREDSJEDNIKA VLADE REPUBLIKE HRVATSKE
Razrješuje se dr. sc. IVO SANADER dužnosti predsjednika Vlade Republike Hrvatske.
Ovo Rješenje stupa na snagu trenutkom iskazivanja povjerenja Hrvatskoga sabora novom predsjedniku Vlade Republike Hrvatske.
Klasa: 080-02/09-01/04
Urbroj: 71-05-03/1-09-2
Zagreb, 6. srpnja 2009.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Stjepan Mesić, v. r.

In contrast to his earlier statements (July 1, 2009), Sanader announced that he would return to a more active role in politics, indicating that his decision to withdraw was a mistake, and that the HDZ is "a conspiracy party, not a party that conquers 12% of the votes", which he said after the first week of presidential elections.

- Od danas ću u potpunosti aktivirati svoju statutarnu ulogu počasnog predsjednika HDZ-a. Donio sam tu odluku budući da je HDZ u prvom krugu predsjedničkih izbora polučio najlošiji rezultat od osnutka 1989. do danas. Odgovornost ne leži samo u kandidatu Andriji Hebrangu nego u nesnalaženju u vođenju stranke - izjavio je Ivo Sanader na izvanrednoj konferenciji za novinare, što je njegovo prvo javno predstavljanje pred medijima otkako se povukao iz politike 1. srpnja prošle godine.
Objasnio je da će imati pravo sudjelovati u radu svih tijela stranke.
Sanaderov povratak u politiku
Moratorij na povratak u Sabor istječe 15. siječnja
- Vidim tu i dio svoje odgovornosti. Odluka da se potpuno povučem iz aktivne politike bila je pogreška. Moj moratorij na mogući povratak u Sabor istječe 15. siječnja, a nakon toga sve je moguće. HDZ je pobjednička stranka, a ne stranka od 12 posto. Pogrešno je što se dugo nisu sastajala glavna stranačka tijela - rekao je bivši premijer.
Kosor mi nije pokazala sporazum sa Slovenijom
Na pitanje može li sada objasniti razloge svog iznenadnog povlačenja prije šest mjeseci Sanader je odgovorio:
- Nisam bio spreman prodavati hrvatski teritorij, to je bio glavni razlog. Htio sam proizvesti šok, rekao je Sanader, a nije htio komentirati sporazum sa Slovenijom.
- Ne mogu komentirati sporazum kad ga nisam vidio. Premijerka mi ga nije pokazala, a ne želim komentirati nešto što nisam vidio.
Podržat ću onog kandidata kojeg podrži Predsjedništvo stranke
Komentirao je i da nema nikakve veze s Hypo bankom niti s prodajom te banke. O predsjedničkim kandidatima rekao je da će podržati onog kandidata za kojeg se odluči Predsjedništvo HDZ-a te dodao da ne upravlja daljinskim upravljačem Milanom Bandićem.
U svom uvodnom govoru Sanader je prvo istaknuo da njegov današnji čin nije kritika Vlade Jadranke Kosor i da "podržava Vladu jer provodi program kojim je HDZ pobijedio na parlamentarnim izborima 2007. godine", ali se obrušio na vođenje HDZ-a, iako je pazio da ni u jednom trenutku izravno ne spomene Jadranku Kosor
Luka Bebić: Interes stranke na prvom mjestu
Nakon Sanaderovih izjava novinari su okružili Luku Bebića i tražili komentar, odnosno objašnjenje je li taj Sanaderov potez zapravo udar na Jadranku Kosor.
- Interes stranke treba biti na prvom mjestu. Zar bi bilo bolje da slabimo stranku? Ja sam jedan od osnivača HDZ-a i nikad nisam stavljao osobne interese ispred stranke čak ni onda kada me Tuđman triput smjenjivao. Stranka nam treba biti jaka, a ne pasti ispod 12 posto - poručio je Bebić.
Stranka ne smije oslabjeti
Iz Vlade zasad bez komentara
Na Sanaderov potez zasad nije reagirala ni premijerka Jadranka Kosor niti netko od ministara iz Vlade.
"Mišljenje iza kojeg ne stojim"
Sanader reagira nakon priče o razlozima nesudjelovanja u Hebrangovoj kampanji
Počasni predsjednik HDZ-a sazvao je konferenciju kako bi se osvrnuo na najnovije izjave HDZ-ovog predsjedničkog kandidata Andrije Hebranga kako su ogranci HDZ-a bili protiv toga da se Sanader uključi u Hebrangovu predsjedničku kampanju.
Sanader o Hebrangu
Naime, Andrija Hebrang u intervjuu za jučerašnji Novi list u izjavio je kako počasni hadezeovac Ivo Sanader nije sudjelovao u njegovoj kampanji jer su se tome protivile sve središnjice HDZ-a smatrajući da bi Sanader bio uteg jer je otišao s vlasti bez obrazloženja.
- Ne trebamo ga. Sanaderovo sudjelovanje na skupovima samo bi donijelo negativne bodove - citirao je Hebrang hadezeovce diljem Hrvatske. Protiv toga, dodao je, nije mogao ići. Ipak, Sanader se sam ponudio da kao govornik sudjeluje u kampanji, no Hebrang, kada je vidio da su ljudi negativno raspoloženi prema njemu, odustao je od tog poziva.
Video: Marko Čubrilo/VLM
Zanimljivo je da je u središnjicu HDZ-a Sanaderu podršku došlo dati i desetak saborskih zastupnika HDZ-a: Luka Bebić, Niko Rebić, Ivanka Roksandić, Boris Kunst, Božica Šolić, Vedran Rožić, Krunoslav Markovinović, Mario Zubović, Jerko Rošin, Stjepan Fiolić, Karmela Caparin, Josip Đakić, Emil Tomljanović, Nikola Sopčić i Boris Matković.

Question: when did sanader withdraw from the presidential election

1 . srpnja 2009 . ) , Sanader je najavio da će se vratiti na aktivniju ulogu u politici , navodeći da je njegova odluka o povlačenju bila pogreška , te da je HDZ "" pobjednička stranka ,

when did sanader withdraw from the presidential election

Question: what percentage of votes did the hdz win in 2009

what percentage of votes did the hdz win in 2009

Question: what did sanader call the hz

Question: in what year did ivo sanader withdraw from the presidential election

in what year did ivo sanader withdraw from the presidential election

Question: how did sanader describe his decision to withdraw from politics

how did sanader describe his decision to withdraw from politics

Question: what percentage of votes did the hz lose in 2009

what percentage of votes did the hz lose in 2009

In contrast to his earlier statements ( July 1 , 2009 ) , Sanader announced that he would return to a more active role in politics , indicating that his decision to withdraw was a mistake , and that the HDZ is " a conspiracy party , not a party that conquers 12 % of the votes " , which he said after the first week of presidential elections .

Ivo Sanader was expelled from the Croatian Democratic Community.

SLUŽBENA POTVRDA
Ivo Sanader izbačen je iz HDZ-a!
Davor Pongračić / CROPIX
Damjan Tadic CROPIX
Damjan Tadić/CROPIX
Damjan Tadić/CROPIX
Damjan Tadić/CROPIX
Damjan Tadić/CROPIX
Damjan Tadić/CROPIX
Damjan Tadić/CROPIX
Damjan Tadić/CROPIX
Ljut sam na Sanadera jer se protustatutarno ne smije raditi niti u jednoj organizaciji. Trebao je reći što mu je na duši, sazvali bi predsjedništvo i o svemu razgovarali, rekao je Hebrang
ZAGREB - U središnjici HDZ-a na Trgu žrtava fašizma od jutros traje sastanak samog vrha stranke na kojem se raspravlja o političkoj sudbini Ive Sanadera u HDZ-u. Kruži informacija da je Predsjedništvo HDZ-a odlučilo iz članstva izbrisati bivšeg premijera. Rasprava još uvijek traje, a konačna odluka će navodno biti donesena u 15 sati.
Kako piše tportal, u tijeku je rasprava o načinu izvedbe s obzirom da se radi o počasnom predsjedniku. Naime, prema statutu HDZ-a počasni predsjednik uživa doživotnu funkciju. Ipak, čini se da je Vladimir Šeks, HDZ-ov pravni stručnjak, iznašao način kako zaobići statut HDZ-a i izbrisati Sanadera iz članstva.
Tportal javlja da podršku Ivi Sanaderu pruža tek mali broj saborskih zastupnika i dužnosnika, među kojima su ministrica bez portfelja Bianca Matković, predsjednik Sabora Luka Bebić, Mario Zubović i Jerko Rošin. Stjepan Fiolić se, kako doznajemo, još uvijek premišlja. Iako se u medijima ministar vanjskih poslova Gordan Jandroković spominjao kao jedan od Sanaderovih ljudi, i on je izrazio punu podršku Jadranki Kosor. Petar Selem neko je vrijeme podržavao Sanadera, ali se tijekom dana predomislio.
Jadranka Kosor trebala bi u 15 sati voditi sjednicu Predsjedništva stranke, a oko 17 sati trebala bi se sastati s koalicijskim partnerima. Izjava premijerka za novinarke očekuje se svakog trenutka.
Nešto prije 9 sati u zgradu središnjice HDZ-a ušli su premijerka Jadranka Kosor, ministri Božidar Kalmeta, Gordan Jandroković, Darko Milinović i Petar Čobanković te Vladimir Šeks, Ivo Jarnjak i Andrija Hebrang.
Oko 15 sati u središnjicu HDZ-a stigli su i Mario Zubović i Luka Bebić, koji nije htio komentirati najnoviji razvoj situacije.
Neposredno pred početak sastanka Hebrang je kratko rekao novinarima.
- Ljut sam na Sanadera jer se protustatutarno ne smije raditi niti u jednoj organizaciji. Trebao je reći što mu je na duši, sazvali bi predsjedništvo i o svemu razgovarali - objasnio je Hebrang.
Na upit novinara treba li Sanadera kazniti jer je jučer, u nedjelju, samostalno sazvao konferenciju za novinare te prozvao Jadranku Kosor, Hebrang je rekao "kako prvo treba razgovarati i vidjeti na temelju koji je činjenica to rekao".
- Prije bilo kakvih odluka treba vidjeti koji je pravi razlog njegova dolaska - zaključio je Hebrang.
'Nitko nije znao o čemu će Sanader govoriti'
Nakon što je rano jutros u središnjicu HDZ stigao dio predsjedništva stranke, a potom oko 11 sati i predsjednici županijskih odbora HDZ-a, nešto prije 13 sati na Trg žrtava fašizma počeli su dolaziti i zastupnici HDZ-a koji su jučer podržali Ivu Sanadera.
Svi odreda tvrde da nisu znali jučerašnju temu sastanka te da su danas došli pokazati svoju podršku premijerki Kosor.
Božica Šolić, koja je novinarima rekla da je došla podržati Kosoricu, a da jučer nije znala temu sastanka kojeg je sazvao Sanader.
Došli su i Petar Selem, Ivanka Roksandić, Josip Đakić, Krunoslav Markovinović, Stjepan Fiolić, Buris Kunst, Emil Tomljanović.
I dok su svi govorili o svojoj podršci Kosor, Kunst je na upit novinara rekao da će podržati odluku predsjedništva koja će vjerojatno biti danas.
- Na jučerašnjem sastanku nitko nije spominjao rad Vlade – objasnio je Markovinović te dodao da podržava premijerku Kosor.
Njegov stanački kolega, Stjepan Fiolić, istaknuo je da podržava i premijerku i predsjednicu HDZ-a te da se ne osjeća prevarenim što je bio i na jučerašnjoj pressici Ive Sanadera.
.
HDZ ostavio novinare da se smrzavaju
ZAGREB - Bez ikakvog objašnjenja novinarima je zabranjeno da završetak sastanka vrha HDZ-a čekaju u zgradi središnjice stranke pa čak ni u prizemlju gdje je se nalazi stranački kafić.
Ispred zgrade na velikoj hladnoći čeka više desetaka novinara i snimatelja.
Tražili smo objašnjenje, zašto je tome tako, ali je glasnogovornica i saborska zastupnica HDZ-a Sunčana Glavak samo promarširala pored novinara bez riječi. (V.R.)
Broj preporuka: 197
Više o...
IZBORI NA KOSOVU
FACEBOOK KOMENTARI

Question: how many members of the croatian democratic community voted for the withdrawal of ivo

Ivo Sanader was expelled from the Croatian Democratic Community.

how many members of the croatian democratic community voted for the withdrawal of ivo

Question: who was expelled from the croatian democratic community

who was expelled from the croatian democratic community

Question: how many members of the croatian democratic community voted for ivo sanader's

how many members of the croatian democratic community voted for ivo sanader's

Question: ivo sanader was expelled from which political party

ivo sanader was expelled from which political party

Question: who abstained from the election of vo sanader

who abstained from the election of vo sanader

Question: who voted against the withdrawal of vo sanader from the croatian democratic community

Luka Bebić, Mario Zubović and Damir Polančec

Luka Bebić , Mario Zubović i Damir Polančec

Luka Bebić , Mario Zubović and Damir Polančec

who voted against the withdrawal of vo sanader from the croatian democratic community

Question: how many members of the croatian democratic community abstained from supporting vo san

how many members of the croatian democratic community abstained from supporting vo san

Question: ivo sanader was expelled from which party

ivo sanader was expelled from which party

Ivo Sanader was expelled from the Croatian Democratic Community .

Of the 22 members of the party ’s presidency , 16 voted for the withdrawal , three were against ( Luka Bebić , Mario Zubović and Damir Polančec ) and two abstained ( Bianca Matković and Petar Selem ) .

Ivo Sanader je bio izbačen iz Hrvatske demokratske zajednice.

Ivo Sanader was expelled from the Croatian Democratic Community. Of the 22 members of the party’s presidency, 16 voted for the withdrawal, three were against (Luka Bebić, Mario Zubović and Damir Polančec) and two abstained (Bianca Matković and Petar Selem).

Ivo Sanader was expelled from the Croatian Democratic Community.

After it was announced on 9 December 2010 that the State Prosecutor's Office of the Republic of Croatia from the Croatian Savor asks for the removal of the representative immunity in order to initiate criminal proceedings, Ivo Sanader left Croatia just a few hours later.

|Prezime:||SANADER|
|Ime:||IVO|
|Nadimak:|
|Spol:||muški|
|Datum rođenja:||8. lipnja 1953.|
|Mjesto rođenja:||Split, Republika Hrvatska|
|Govori jezike:||hrvatski, engleski, njemački, talijanski|
|Državljanstvo:||hrvatsko|
|Počinjeno kazneno djelo:||Udruživanje za počinjenje kaznenog djela i zlouporaba položaja i ovlasti|
|Nalog za tjeralicu izdao:||Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta|
Napomena:
U slučaju da posjedujete informacije o ovoj osobi molimo vas da obavijestite najbližu policijsku postaju ili nazovete na broj 192. Također, informacije možete dostaviti i putem e-mail adrese: pitanja@mup.hr.
|NOVAKOVIĆ MILE (1950.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Ratni zločin protiv civilnog stanovništa
|NOVAKOVIĆ, KOSTA (1949.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Ratni zločin protiv civilnog pučanstva
|OGNJEN ŠIMIĆ (1955.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Primanje mita
|OSMANI, FATON (1987.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Bijeg iz zatvora
|PERVAN, MLADEN (1962.)|
Počinjeno kazneno djelo:
zlouporaba opojnih droga, teška krađa
|RADIĆ, MIROSLAV (1962.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Ratni zločin protiv civilnog pučanstva i Ratni zločin protiv ratnih zarobljenika
|RADIĆ, VLATKO (1982.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Pokušaj ubojstva, dovođenje u opasnost života i imovine općeopasnom radnjom ili sredstvom i teška krađa
|RADOŠEVIĆ, IVAN (1952.)|
Počinjeno kazneno djelo:
zlouporaba ovlasti u gospodarskom poslovanju, zlouporaba položaja i ovlasti
|RAGUŽ, TOMISLAV (1978.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Zlouporaba opojnih droga
|RAKIĆ, DOBRISLAV (1957.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Izbjegavanje carinskog nadzora
|RAKUŠIĆ, JOŠKO (1973.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Udruživanje za počinjenje kaznenog djela
|RISTIĆ, MILAN (1979.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Razbojništvo
|ŠARIĆ, BRANKO (1956.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Zlouporaba opojnih droga
|ŠLJIVANČANIN, VESELIN (1953.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Genocid, Ratni zločin protiv civilnog pučanstva, Ratni zločin protiv ratnih zarobljenika, Ratni zločin protiv ranjenika i bolesnika
|SMRČEK, STEVO (1974.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Izbjegavanje izdržavanja kazne zatvora
|STEVANOVIĆ, BOŽIDAR (1933.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Ratni zločin protiv civilnog pučanstva
|STEVANOVIĆ, ZORAN (1973.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Udruživanje za počinjenje kaznenog djela i Razbojništvo
|STIPANIĆ, MIRICA (1950.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Prijevara u gospodarskom poslovanju
|UKAJ, PJETER (1962.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Pokušaj ubojstva i krivotvorenje novca
|VRBAT, ŽELJKO (1963.)|
Počinjeno kazneno djelo:
Razbojništvo

Question: who was the head of the state prosecutor's office of the republic of croatia

who was the head of the state prosecutor's office of the republic of croatia

Question: which immunity was removed by the state prosecutor's office of the republic of croatia

which immunity was removed by the state prosecutor's office of the republic of croatia

Question: when did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for

when did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for

Question: which immunity did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for

which immunity did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for

Question: in which year did the head of the state prosecutor's office of the republic of cro

in which year did the head of the state prosecutor's office of the republic of cro

Question: what did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for in

what did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for in

Question: in december 2010, the state prosecutor's office of the republic of croatia

in december 2010, the state prosecutor's office of the republic of croatia

Question: why did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for the

kaznenog postupka , Ivo Sanader je svega nekoliko sati nakon toga napustio

why did the state prosecutor's office of the republic of croatia ask for the

After it was announced on 9 December 2010 that the State Prosecutor 's Office of the Republic of Croatia from the Croatian Savor asks for the removal of the representative immunity in order to initiate criminal proceedings , Ivo Sanader left Croatia just a few hours later .

Sanader was arrested the next day in Austria and brought to the Land Court in Salzburg.

Bivši premijer Ivo Sanader, uhićen u blizini Salzburga, planirao je pobjeći iz Njemačke u SAD! U 11. 25 sati u zračnoj luci u Munchenu nije se uspio ukrcati na let za Washington. U to je vrijeme za njim već bila raspisana međunarodna tjeralica pa ga je službenik na aerodromu odbio objasnivši mu da ne može kupiti kartu “zbog nedostatka odgovarajućih dokumenata”. Naime, zbog tjeralice mu je SAD poništio američku vizu.
>>Hodak: Sanader će tražiti azil i biti dvije godine slobodan
Provjeravali sve bube
Sanader se nakon toga u kćerkinoj “bubi”, u pratnji brata, vraća u Austriju. Vožnja nije dugo trajala. “Pao” je u 15.46 sati na austrijskoj autocesti na naplatnoj kućici kod izlaza St. Michael im Lungau. Bio je na putu za Innsbruck, zajedno s bratom Miroslavom.
>>Zabrinuta Sanaderova punica: Zovem zeta, ali ne mogu ga dobiti
Prema informacijama naših kolega iz austrijskog lista Kleine Zeitung, Sanaderov automobil zaustavila su dvojica prometnih policajaca jer su austrijski policajci dobili naredbu da provjeravaju sve plave “bube”. Sanader nije pružao otpor pa je bez lisičina sproveden u istražni centar u stotinjak kilometara udaljeni Salzburg.
Po dolasku u istražni centar: "Molim vas čašu vode"
– Molim Vas čašu vode – bilo je prvo što je Sanader rekao nakon što je došao u istražni centar. Odmah je počeo rutinski postupak njegove identifikacije, nakon čega će biti prebačen u drugu zgradu, u odjel ekstradicijskog pritvora. To je “fini” odjel u kojemu Sanader prostor neće dijeliti s nasilnicima i teškim “krimosima”.
Sada se pokreće ekstradicijski postupak, a brzina izručenja Ive Sanadera hrvatskim vlastima ovisit će o tome hoće li Sanader pokušati postupak otezati ili će pristati da bez velikog pravosudnog “showa” bude predan našim vlastima.
Sanader saslušan, nema austrijsko državljanstvo
Austrijski radio i televizija ORF javila je u svom večernjem dnevniku ZiB da danas poslijepodne u Austriji uhićeni bivši hrvatski premijer Ivo Sanader nema austrijsko državljanstvo i da će biti izručen Hrvatskoj.
Isti izvor navodi da je Sanader uhićen u austrijskoj pokrajini Salzburg, u zajedničkoj akciji salzburške i tirolske policije na autocesti Tauern i da se je bio na putu u Innsbruck.
ORF izvještava da je Sanader saslušan, prije prebacivanja u Pokrajinski sud u Salzburg i da je pri uhićenju rekao da je „na službenom putu i da nije pobjegao iz Hrvatske“.
>>Pogledajte RTL-ovu snimku Sanaderovog dolaska u Pokrajinski sud
Vezano uz daljnju proceduru oko Sanaderovog izručenja Hrvatskoj, rečeno je da će austrijsko Državno odvjetništvo u Salzburgu održati video konferenciju s Državnim odvjetništvom u Tirolu, gdje je sanader prijavljen i ima tvrtku.
ORF navodi da će Sanader iz Salzburga biti prebačen u Tirol, iz kojeg će biti izručen Hrvatskoj.
Iz dobro informiranih izvora austrijske novinske agencije dobili smo informaciju da Sanader ipak neće biti prebačen u Innsbruck i da će ostati, najmanje do početka sljedećeg tjedna, u Salzburgu.
Wieselthaler-Buchmann: Sanader je vjerojatno osjetio da smo mu za petama
Voditeljica Odjela za međunarodnu policijsku suradnju u austrijskom Saveznom uredu za kriminal u Beču Regine Wieselthaler-Buchmann rekla je u drugom dnevniku ZiB 2 austrijske televizije ORF da je bivši hrvatski premijer Ivo Sanader lokaliziran u petak u ranim popodnevnim satima u koordiniranoj akciji hrvatske policije, austrijskog Saveznog ureda za kriminal i Pokrajinskih ureda u Salzburgu i Tirolu te Policijske inspekcije u St. Michaelu u salzburškom Lungau.
- Lociravšii njegov mobitel, saznali smo da se kreće autocestom u sazburškoj regiji prema Koruškoj, te je uhićen prije ulaska u tunel Tauern - dodala je istaknuvši kako Sanader pri uhićenju nije pružao otpor te da je s njim u automobilu bio i njegov brat.
Na upit da li je bio iznenađen kad su ga uhitili policajci u civilu, šefica Odjela za međunarodnu policijsku suradnju austrijskog Saveznog ureda za kriminal je ustvrdila:
- Vjerojatno je osjetio da smo mu za petama, obzirom na raspisanu međunarodnu tjeralicu.
Napomenula je da će brzina izručenja Ive Sanadera hrvatskim vlastima ovisiti o tome da li će bivši hrvatski premijer pristati ili ne na izručenje.
- Ako ne pristane, postupak će dulje trajati - rekla je Wieselthaler-Buchmann, najavivši da će Sanader koji je priveden u istražni zatvor u Salzburgu uskoro na prvo saslušanje.
ORF je u reportaži pod naslovom "Od političke zvijezde do slučaja za pravosuđe“ zaključio kako je bivši hrvatski premijer svoju karijeru započeo studiranjem u Austriji, a završio ju neslavno uhićenjem na austrijskoj autocesti.
>>Mislio da neće biti uhićen pa sada hitno mora naći odvjetnika
I tako su dvojica revnih austrijskih “prometnjaka” prekinula policijsko-pravosudno-novinarsku potragu koja je počela dan ranije, nakon što je bivši premijer pobjegao. Iako je Sanader “pao” vozeći se autocestom u smjeru juga, dakle prema Hrvatskoj, pitanje je bili se obistinile riječi njegova vjernog prijatelja Jerka Rošina, koji je ujutro u Saboru novinarima rekao da se čuo sa Sanaderom i da se on namjerava vratiti.
Tražili ga na Bledu
– Bio je razočaran, ali zvučao je staloženo. Vraća se u Hrvatsku jer želi dokazati da nije pobjegao i da ne bježi od zakona – rekao je Rošin. Do vijesti da je Sanaderov bijeg okončan mediji su provjeravali sve moguće teorije i glasine o tome gdje je i što smjera. Tako su mnogi novinari pohitali i na Bled jer se pronio glas da je Sanader ondje odsjeo.
– Vi ste već stoti novinar koji me pita isto pitanje. Sanader nije moj gost. Nikada u životu nisam srela vašeg odbjeglog premijera – rekla nam je Ana Marija Kovač, vlasnica jednog od pansiona na koji je pala sumnja da je poslužio kao utočište Ivi Sanaderu.
>>Svi Sanaderovi ljudi: Kraci korupcije
I Sanaderov prijatelj, HDZ-ov zastupnik Mario Zubović nada se kako će se bivši premijer ipak vratiti u Hrvatsku.
- Htio bi da se vratio danas i vjerujem da hoće- poručio je Zubović. Na pitanje vjeruje li da je Sanader nevin Zubović je poručio kako vjeruje.
Bianca Matković (HDZ), također bliska suradnica Ive Sanadera, kazala je da očekuje da će se on vratiti u Hrvatsku. Ne zna, kaže, što je Sanader rekao Rošinu, no uvjerena je da se vraća u Hrvatsku.
Za Anu Lovrin postupak ukidanja zastupničkog imuniteta Ivi Sanaderu nije trajao dugo. No samo trajanje procedure, dodala je, i nije bitno jer je važnije da se sada po Ustavu i zakonu ne može pobjeći, a i na snazi je, podsjetila je, europski uhidbeni nalog.
– Svatko onaj tko treba doći pred hrvatske sudove doći će pred njih – poručila je Lovrin.
Odmah ide u zatvor na najmanje mjesec da
Odmah ide u zatvor na najmanje mjesec dana
Sanader će kad stigne u Hrvatsku odmah biti sproveden u Remetinec jer mu je sudac istrage zagrebačkog Županijskog suda Krešimir Devčić u četvrtak odredio najmanje mjesec dana istražnog zatvora. USKOK ga mora ispitati u roku šest sati od njegova dolaska u zatvor.
Osumnjičeniku će u zatvoru biti uručeno rješenje suca o određivanju istražnog zatvora te istražni nalog. Sanader se pak na rješenje o istražnom zatvoru može žaliti u roku od dva dana od njegova primitka. Ako do dolaska u zatvor ne bude imao odvjetnika, Sanaderu će biti dodijeljen po službenoj dužnosti. Sanaderovo prvo pojavljivanje u USKOK-u, tj. iznošenje obrane, snimat će se kamerom. (sk/VLM)
Za Sanaderom tragala i slovenska pol
Za Sanaderom tragala i slovenska policija
U potragu za Ivom Sanaderom danas je vrlo uključena bila i slovenska policija, nakon što im je dostavljena međunarodna tjeralica za bivšim premijerom.
- Još ga nismo našli. Ali, provjeravamo sve informacije koje nam stižu iz Hrvatske. Ima ih dosta - rekla je danas poslijepodne Vesna Drole, voditeljica ureda za odnose s javnošću slovenske policije.
Potvrdila je da je pretražen i apartman u kojem je Sanader navodno prenoćio na Bledu. Kaže da se traga na više mjesta, no gdje i što, nije odgovorila.
- Dođe li na granični prijelaz, uhitit će ga naša policija i odvesti na najbliži sud - rekla je Vesna Drole.
Da je bilo tako Sanader je mogao biti izručen Hrvatskoj nakon dva-tri dana.
Potraga: Od tjeralice do uhićenja i spro
Potraga: Od tjeralice do uhićenja i sprovođenja u Salzburg
Noć na petak
Tjeralicu za Sanaderom raspisao je MUP, a nešto kasnije ime i fotografija bivšeg premijera osvanula je i na stranicama Interpola
Kozarčeva, 7.30 sati
Četvero USKOK-ovih istražitelja pokucalo je na vrata kuće obitelji Sanader u Kozarčevoj. Istražitelje je dočekala Mirjana Sanader. Počela je premetačina kuće koja je trajala satima.
Sabor, 10.05 sati
Sanaderov prijatelj Jerko Rošin saborskim izvjestiteljima govori kako se čuo s Ivom Sanaderom.
Zastupnik HDZ-a rekao je da mu je bivši premijer kazao da nije u bijegu i da će se vrlo brzo vratiti u Hrvatsku.
Kozarčeva, 14.50
Završila je premetačina kuće Sanaderovih. Istražitelji USKOK-a iz kuće su iznijeli računalo zajedno s monitorom. Za njima su iz kuće dobro raspoložene izašle Mirjana i Bruna Sanader.
Austrija, 15.45
Potraga za Ivom Sanaderom završena je u Austriji. Bivšeg premijera koji se vozio u plavoj “bubi” zaustavila je austrijska prometna policija na autocesti između mjesta Werfen i St. Michael im Lungau. Sproveden je u Salzburg.
Prebačen u Pokrajinski sud SalzburgGlasn
Prebačen u Pokrajinski sud Salzburg
Glasnogovornik Saveznog ureda za kriminal Republike Austrije Alexander Marakovitz potvrdio je Večernjem listu da je bivši hrvatski premijer Ivo Sanader uhićen u petak poslijepodne, u 15.46 sati na autocesti Tauern (Tauernautobahn) u austrijskoj pokrajini Salzburg. Dodao je da je u tijeku njegovo prebacivanje u Pokrajinski sud Salzburg.
Na upit da li je moguće da Sanader bude prebačen u Beč, Marakovitz je rekao kako o tome mora odlučiti Pokrajinski sud Salzburg u dogovoru s austrijskim saveznim Ministarstvom unutarnjih poslova u Beču.
O daljnjem postupku nakon uhićenja nadležno je austrijsko pravosuđe, istaknuo je glasnogovornik Marakovitz.

Question: in which country was vo sanader arrested in 2011

He is charged for committing a criminal offence of the association for committing a criminal offence and abuse of his position and authority.

Sanader was arrested the next day in Austria and brought to the Land Court in Salzburg.

in which country was vo sanader arrested in 2011

Question: who was arrested in salzburg for committing a criminal offence of the association for committing

who was arrested in salzburg for committing a criminal offence of the association for committing

Question: in which city is the austrian city of sanader

in which city is the austrian city of sanader

Question: what is the charge against ivo sanader

Question: where was vo sanader brought to in austria

u Austriji i priveden u Zemaljski sud u Salzburgu

where was vo sanader brought to in austria

Question: what did vo sanader abuse in the court

Question: what is ivo sanader charged with

the association for committing a criminal offence and abuse of his position and authority

za počinjenje kaznenog djela udruživanja za počinjenje kaznenog djela i zlouporabu položaja i ovlasti

the association for committing a criminal offence and abuse of his position and authority

Question: who is vo sanader accused of being a member of

who is vo sanader accused of being a member of

He is charged for committing a criminal offence of the association for committing a criminal offence and abuse of his position and authority .

Sanader was arrested the next day in Austria and brought to the Land Court in Salzburg .

Tereti ga se za počinjenje kaznenog djela udruživanja za počinjenje kaznenog djela i zlouporabu položaja i ovlasti.

Sanader je uhićen sljedećeg dana u Austriji i priveden u Zemaljski sud u Salzburgu.

He is charged for committing a criminal offence of the association for committing a criminal offence and abuse of his position and authority. Sanader was arrested the next day in Austria and brought to the Land Court in Salzburg.

He is charged for committing a criminal offence of the association for committing a criminal offence and abuse of his position and authority.

Sanader was arrested the next day in Austria and brought to the Land Court in Salzburg.

“USCOK has appealed to the municipal court in Zagreb against the first-stage judgment of Ivi Sanader in the case of Hypo and Ina-Mol, and calls for the former prime minister to be sentenced to a maximum penalty of 15 years in prison, published on the DORH’s website.”

Question: what is the maximum sentence for ivo sanader

what is the maximum sentence for ivo sanader

Question: who was sentenced to 15 years in prison in zagreb

who was sentenced to 15 years in prison in zagreb

Question: in which city was the former prime minister igor sanader born

in which city was the former prime minister igor sanader born

Question: in which two cases did uscok appeal the first stage judgment of ivan san

in which two cases did uscok appeal the first stage judgment of ivan san

Question: who was sentenced to 15 years in prison for the murder of ivo sanader

who was sentenced to 15 years in prison for the murder of ivo sanader

Question: what is the maximum sentence for ivan sanader in zagreb

what is the maximum sentence for ivan sanader in zagreb

Question: who is calling for the sentence of ivan sanader

who is calling for the sentence of ivan sanader

“ USCOK has appealed to the municipal court in Zagreb against the first - stage judgment of Ivi Sanader in the case of Hypo and Ina - Mol , and calls for the former prime minister to be sentenced to a maximum penalty of 15 years in prison , published on the DORH ’s website . ”

- Velered Queen of Helena with the lent and Danica in 2007.

- Bayerischer Verdienstorden - Medal of the Free State of Bavaria 1995.

2363
Na temelju članka 97. Ustava Republike Hrvatske i članka 2. i 3. Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 20/95, 57/06 i 141/06), donosim
kojom se odlikuju
za izniman doprinos neovisnosti i cjelovitosti Republike Hrvatske, izgradnji i
napretku Republike Hrvatske, te za izniman doprinos razvitku odnosa Republike
Hrvatske i hrvatskog naroda s drugim državama i narodima.
1. LUKA BEBIĆ, predsjednik Hrvatskoga sabora
2. dr. sc. IVO SANADER, predsjednik Vlade Republike Hrvatske
3. JOSIP MANOLIĆ, bivši predsjednik Vlade i Županijskog doma sabora
Klasa: 060-03/08-02/02
Urbroj: 71-05-04/2-08-01
Zagreb, 9. lipnja 2008.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Stjepan Mesić, v. r.

Question: when did the velered queen of helena receive the lent and danica

- Velered Queen of Helena with the lent and Danica in 2007.

- Bayerischer Verdienstorden - Medal of the Free State of Bavaria 1995.

when did the velered queen of helena receive the lent and danica

Question: what was the name of the queen of helena lent to by vo sanader

what was the name of the queen of helena lent to by vo sanader

Question: when was the medal of the free state of bavaria awarded

when was the medal of the free state of bavaria awarded

Question: who awarded the medal of the free state of bavaria in 1995

who awarded the medal of the free state of bavaria in 1995

Question: what did the velered queen of helena wear in 2007

what did the velered queen of helena wear in 2007

Question: what award did vo sanader receive in 1995

Bayerischer Verdienstorden - Medal of the Free State of Bavaria

Bayerischer Verdienstorden - medalja Slobodne Države Bavarske

Bayerischer Verdienstorden - Medal of the Free State of Bavaria

what award did vo sanader receive in 1995

Question: what award was given to the free state of bavaria in 1995

what award was given to the free state of bavaria in 1995

Question: what was the name of the lent that was lent to the queen of helena by

what was the name of the lent that was lent to the queen of helena by

- Velered Queen of Helena with the lent and Danica in 2007 .

- Bayerischer Verdienstorden - Medal of the Free State of Bavaria 1995 .

- Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom 2007. - Bayerischer Verdienstorden - medalja Slobodne Države Bavarske 1995.

- Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom 2007.

- Bayerischer Verdienstorden - medalja Slobodne Države Bavarske 1995.

- Velered Queen of Helena with the lent and Danica in 2007. - Bayerischer Verdienstorden - Medal of the Free State of Bavaria 1995.

- Velered Queen of Helena with the lent and Danica in 2007.

- Bayerischer Verdienstorden - Medal of the Free State of Bavaria 1995.

Na temelju članka 98. Ustava Republike Hrvatske i članka 2., stavak
1., Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske ("Narodne
novine" broj 20/95.), a na prijedlog Državnog povjereništva za odlikovanja
u prigodi Dana državnosti i pete obljetnice samostalne i suverene države
Hrvatske, donosim
za izniman doprinos neovisnosti, cjelovitosti i međunarodnom ugledu Republike Hrvatske, za izgradnju Hrvatske i razvitak odnosa Hrvatske i drugih zemalja:
1. akademik Krešimir Balenović
2. Ante Bauer
3. Luka Bebić
4. Ante Beljo
5. Andreas Berlakovich
6. mr. Niko Bulić
7. mr. Zdravka Bušić
8. Zlatko Crnić - posmrtno
9. Ivan Čermak
10. Ivica Gaži
11. dr. Marijan Hanžeković-posmrtno
12. dr. Katica Ivanišević
13. mr. Josip Juras
14. dr. Franjo Kajfež
15. Ivan Lacković-Croata
16. admiral Sveto Letica
17. Jozo Martinović - posmrtno
18. mr. Zlatko Mateša
19. mr. Branko Mikša
20. Ivica Mudrinić
21. Vinko Nikolić
22. Slobodan Novak
23. Doris Pack
24. mr. Ivo Parać
25. msgr. Josip Pavlišić
26. Marijan Petrović
27. dr. Jadranko Prlić
28. Ivan Rabuzin
29. dr. Adalbert Rebić
30. dr. Ivo Sanader
31. dr. Haris Silajdžić
32. dr. Smiljko Sokol
33. Kazimir Sviben
34. Milovan Šibl
35. mr. Borislav Škegro
36. Dragutin Tadijanović
37. dr. Miroslav Tuđman
38. general zbora Antun Tus
Broj: 01-051-95-5-1/1
Zagreb, 28. svibnja 1995.
PREDSJEDNIK REPUBLIKE HRVATSKE
dr. Franjo Tuđman, v. r.


mini|Kristofor Kolumbo

Kristofor Kolumbo (tal.: Cristoforo Colombo, špa.: Cristóbal Colón, por.: Cristóvão Colombo, latinizirano: Christophorus Columbus) (Genova, između 25. kolovoza i 31. listopada 1451. – Valladolid, 20. svibnja 1506.), istraživač i trgovac koji je preplovio Atlantski ocean i doplovio do Amerike.Enciklopedija LZMK - Kolumbo, Kristofor, pristupljeno 3. prosinca 2013.

Rođen je kao sin tkalca, a već kao dvanaestogodišnji dječak počeo je jedriti na lađama po Sredozemlju. Kao uzori mu služe dvije slavne osobe: Gaj Julije Cezar, osvajač Galije i Marko Polo, koji je prvi istraživao Kinu. Želi stići do Indije, ali morskim putem te je godinama tražio brodove i posade s kojima bi otplovio što dalje na Zapad.

Godine 1476. otplovio je s francuskom flotom, a uz obalu Portugala sukobio se s talijanskom flotom. Nakon žestoke bitke Kolumbov brod je bio zapaljen, a on se spasio plivajući do portugalske obale. U Portugalu se oženio i sudjelovao u nekim pomorskim ekspedicijama. Četiri godine je objašnjavao portugalskom kralju Ivanu II. da ploveći prema zapadu može doći do Indije. Nemoćan da zainteresira kralja Ivana za svoj naum, Kolumbo je otišao u Španjolsku, nedavno ujedinjeno kraljevstvo kralja Ferdinanda II. Aragonskog i Izabele I. Kastiljske.

Svoje genovsko ime Columbus u Španjolskoj najprije mijenja u Colomb, a zatim u Colon, ¨Colon-isateur¨ (kolonizator), kako bi točno odredio svoj poziv. O svom imenu Kristofor kaže da je to onaj koji će nositi Krista, prenijet će Krista u nove zemlje.

Prema predaji, Kolumbo, koji se pripremao za oceansku pustolovinu, sastavlja spis u kojem je na najvažnijem mjestu Aristotelova meteorologija. Kako bi što bolje uvjerio buduće brodovlasnike, u spis unosi riječi nekog umirućeg pomorca koji mu je otkrio put prema zapadnoj Indiji, točno onaj put kojim će se kretati u odlasku i dolasku s prvog putovanja.

Godine 1492. Kolumbova dugotrajna bitka s namjerom da osigura kraljevu podršku odjednom je okrunjena neočekivanim uspjehom. U siječnju te godine vojne snage Ferdinanda II. i Izabele I. osvojile su grad Granadu, posljednje muslimansko-maursko uporište na španjolskom tlu. Oduševljena tom pobjedom, kraljica Izabela velikodušno je prihvatila Kolumbovu ideju pa su mu osigurali brodove, ljude i opskrbu te prihvatili sve njegove uvjete. Sada je trebalo proširiti evanđelje preko mora i ispuniti praznu kraljevsku blagajnu. Ugovor je potpisan 17. travnja 1492. godine, a osigurao mu je tri broda, dao mu čin admirala, potkralja svih novootkrivenih područja i trećinu sveg blaga koje pronađe.

 Put prema zapadu

thumb|Replika Santa Marije
Početkom kolovoza 1492. tri karavele pod zapovjedništvom admirala Cristóbala Colóna spremno su čekale u luci Palos de la Frontera. Njegov admiralski brod zvao se Santa Maria, dugačak oko 22 m, s 3 jarbola i 40 članova posade. Druga karavela je bila Pinta pod zapovjedništvom Martina Pinzona, a treći brod Niña pod vodstvom kapetana Vincenta Pinzona. Posada brodova je bila šarolika. Tridesetak mornara bili su Kolumbovi prijatelji, zatim kućne sluge i kraljevi časnici. Većina članova posade bili su učeni mornari i kormilari, a dio posade činili su amnestirani zatvorenici.
U zoru dana 3. kolovoza 1492. godine Kolumbo je dao znak za polazak i mala flota se uputila prema Kanarskim otocima koje su napustili 9. rujna. Za razliku od većine pionirskih oceanskih putovanja, imali su ugodno vrijeme i mirno jedrenje. Udaljavajući se sve više od poznatog kopna, mornari su postajali sve bojažljiviji i nakon trideset dana plovidbe došlo je do histerične pobune. Međutim, Kolumbo je ipak nagovorio ljude da izdrže još tri dana. Sljedećeg jutra ugledali su trupce u moru što je bio znak blizine kopna.

 Otkriće novog svijeta

mini|desno|Slika Theodora de Brya nacrtana 1594. (foto:Hachette Livre) Iskrcavanje Kolumba 1492. na otok Guanahani i prvi susret s američkim domorocima-Indijancima Lucayos.
Dana 12. listopada 1492. godine Kristofor Kolumbo je stupio na tlo Novog svijeta. Slijedi opis događaja:

"U osvit zore Kolumbo ugleda pred sobom krasan otok širine nekoliko milja, bez brežuljaka, pokriven zelenilom i lijepim drvećem, što je izgledalo kao nepregledni voćnjak. Sa svih strana stanovnici su izlazili iz šume i žurili prema obali. Bili su potpuno nagi i prema njihovim kretnjama i držanju moglo se zaključiti da su ih brodovi koje su ugledali veoma začudili. Dok su se uzbuđene posade pripremale za iskrcavanje, admiral Kristofor Kolumbo šetkao se palubom svog broda, a izgled lica mu je svjedočio o nestrpljivom iščekivanju događaja. Niti on niti njegovi ljudi nisu ni za tren posumnjali da je otok koji je izranjao pred njima zapravo istureno kopno Indije, istočnjačkog svijeta mirodija i blaga, luksuza i kulture, koji je tako zanosno opisao Marko Polo. Kolumbo je dao znak da se spusti sidro i opreme čamci. Spustio se u svoj čamac, odjeven u raskošno grimizno odijelo, nosio je pritom kraljevsku zastavu... Kad su pristali uz obalu, Kolumbo se bacio na koljena, poljubio tlo i zahvalio Bogu dvjema suzama radosnicama. Njegova pratnja je slijedila njegov primjer. Podigavši se, Kolumbo je izvukao svoj mač, razvio kraljevsku zastavu i u ime svojih vladara zaposjeo otok koji je nazvao San Salvador. Potom su mu se njegovi pomoćnici zakleli na vjernost kao svom admiralu, potkralju i predstavniku španjolskih vladara.¨

U pismu prijatelju Luisu de Santágelu Kolumbo opisuje otočane: ¨Idu posve goli kao što ih je mati rodila, pa čak i žene, iako sam opazio samo jednu dosta mladu. Svi su vrlo lijepo građeni, vrlo lijepa tijela i ugodna izgleda. Kosa ima je jaka kao dlaka konjskog repa, kratka, seže im do očiju. Neki se mažu veoma tamnom sivom bojom, nisu ni crni ni bijeli. Jedni mažu lice, drugi čitavo tijelo, a neki pak samo oči ili nos. Kad budem odlazio, ako Bog da, uzet ću sa sobom šest ovih ljudi da ih dovedem Vašim Veličanstvima da nauče govoriti.¨

Idućih nekoliko dana Kolumbo je istraživao taj i druge otoke Bahamskog otočja. Urođenici su mu objasnili da na jugozapadu postoji veliki otok (Kuba). Otplovio je zatim u navedenom smjeru i nakon tjedan dana stigao je do Kube te počeo istraživati. Početkom prosinca doplovio je do Haitija. Kolumbov admiralski brod ubrzo se nasukao na hridine te više nije bio sposoban za plovidbu. Prethodno ga je napustio kapetan Martin Pinzon s Pintom te je Kolumbo sada imao dvije posade, ali samo jedan brod. Dana 16. siječnja 1493. Kolumbo je brodom Nina krenuo kući.
U sljedeća tri putovanja Kolumbo je istraživao obale američkog kopna u nadi da će pronaći legendarne gradove Dalekog istoka, bogate riznice blaga i začina. Tijekom tog vremena on i njegovi ljudi uspostavili su kolonije na Hispanioli, pronašli otoke Guadeloupe i Male Antile kao i Portoriko i Jamajku. Pobliže su istražili Kubu i utemeljili grad Isabelu.
Kolumbova otkrića pokrenula su lavinu istraživača, pustolova, doseljenika i drugih koji će Novom svijetu dati jezik i kulturu. Umro je 1506. godine, uvjeren da je došao do obale Azije, a njegovu zabludu je riješio Firentinac Amerigo Vespucci po kojem su novootkriveni kontinent u 16. stoljeću počeli nazivati Amerika.

Nedavno (2004.). je objavljena fotografija kutije koja sadrži ostatke Kristofora Kolumba s ugraviranim tekstom na starom španjolskom "Ovdje počivaju kosti Kristofora Kolumba, prvog admirala i pronalazača Novog Svijeta". Posmrtni ostaci oca i sina, kao i brata glasovitog pomorca, Diega Kolumba koji su iskopani u rujnu prošle godine u Santiponceu, nedaleko Seville, preneseni su na sveučilište u Granadi, gdje će se ispitivati do početka zime. Stručnjaci će sada uzeti uzorak kosti radi ispitivanja koje bi moglo trajati nekoliko mjeseci, kako bi se potvrdilo da truplo koje se čuva u katedrali u Sevilli doista pripada Kristoforu Kolumbu.

 Europa u vrijeme Kolumba

Teško je shvatiti Kristofora Kolumba ako ne znamo u kojem je vremenu živio. XV. st. smatra se stoljećem promjena i mnogih događaja koji su uticali na Europsko društvo. Mnogi od ovih događaja su bili sukobi između katolika i muslimana.

Događaj koji je najviše uticao na Europu u XV. st. je pad Carigrada u ruke Osmanskog Carstva. Carigrad je bio glavni grad Bizanta stoljećima i bio je važno središte trgovine između Azije i Europe. 1453. godine Osmansko Carstvo, koje je već osvojilo veliki dio jugoistočne Europe, prekinulo je trgovinu Europe s istokom. Europljani su još uvijek mogli kupovati Azijske proizvode u gradovima kao što je Aleksandrija u Egiptu. Tako su Europljani odlučili naći drugi put za direktno trgovanje s Azijom. U suštini, Europske kraljice i kraljevi su uvidjeli da će im trgovina s Azijom donijeti veliki profit i da je veoma bitna.

Prva europska nacija koja je počela aktivno tražiti put do Azije je bio Portugal. Portugalci su već bili počeli istraživati Afriku 1400., a 1415. godine su otkrili sjevernu Afriku i zaposjeli muslimanski komercijalni grad Ceutu na Gibraltarovom tjesnacu. Ovaj grad je Portugalcima pomogao pri razvoju trgovine s Afrikom, kojom su do tog vremena dominirali muslimani. Pod prismotrom kraljevića Henrika Navigatora, koji je osnovao školu navigacije u južnom Portugalu, nedugo nakon osvajanja Ceute, Portugalci su počeli istraživati zapadnu obalu Afrike nadajući se da će naći put do Azije ploveći oko južnog dijela kontinenta. Ostale nacije, koje nisu željeli zaostajati za Portugalcima, su također počeli sponzorirati ekspedicije. U ovom svijetu punom uzbuđenja istraživanja i novim pronalascima rođen je Cristopher Columbo.

 Kasniji život
Dok je Kolumbo uvijek dao obraćenje nevjernika kao jedan od razloga za njegova istraživanja, on je rastao sve više religijski u svojim kasnijim godinama. Vjerojatno uz pomoć svog sina Diega i njegovog prijatelja kartuzijanskog redovnika Gašpara Gorricia, Kolumbo piše dvije knjige u svojim kasnijim godinama: Knjiga povlastice (1502) i Knjiga Proročanstava (1505), u kojoj su korišteni odlomci iz Biblije za mjesto njegova dostignuća kao istraživača u kontekstu kršćanske eshatologije.
U svojim kasnijim godinama, Kolumbo je zahtijevao da mu španjolska kruna da 10% svih prihoda ostvarenog u novim zemljama, kao što je navedeno u "Kapitulacija Santa Fe". Budući da je bio razriješen dužnosti guvernera, kruna se nije osjećala vezana za taj ugovor, a njegovi zahtjevi su odbijeni. Nakon njegove smrti, njegovi nasljednici su tužili krunu za dio profita od trgovine s Amerikom, kao i druge nagrade. To je dovelo do dugotrajnih pravnih sporova poznat kao pleitos colombinos ("kolumbijske tužbe").

 Povezani članci

 Kolumbov dan
 Dodatak:Popis mjesta imenovanih po Kristoforu Kolumbu

 Izvori

Kolumbo, Kristofor

Christopher Columbus (Christophorus Columbus) (Geneva, between 25 August and 31 October 1451)

Question: who did kristofor kolumbo marry in 1451

Question: christopher columbus was born in which european city

Question: christopher columbus was born in geneva in which year

Question: christopher columbus was better known by what name

Question: where was christopher columbus born in 1451

Question: when did christopher columbus live in geneva

, latinizirano : Christophorus Columbus ) ( Genova , između 25 . kolovoza i 31 . listopada 1451

Question: when did christopher columbus die in geneva

Christopher Columbus ( Christophorus Columbus ) ( Geneva , between 25 August and 31 October 1451 )