Poljska (polj. Polska), službeno Republika Poljska (polj. Rzeczpospolita Polska)  je država u srednjoj Europi. Geopolitički pripada istočnoj Europi.United Nations Statistics Division — Standard Country and Area Codes Classifications Graniči s Njemačkom na zapadu, Češkom na jugozapadu, Slovačkom na jugu, Ukrajinom na jugoistoku, Bjelorusijom na istoku, Litvom na sjeveroistoku, te Rusijom (tj. ruskim teritorijem Kalinjingradska oblast) i Baltičkim morem na sjeveru.

Poljska je članica Europske unije i saveza NATO. Ukupna površina Poljske je 312.696 km², što je čini 69. na popisu najvećih država svijeta i 9. najvećom u Europi. U Poljskoj živi više od 38 milijuna ljudi, po čemu je 34. u svijetu i 8. u Europi.

Za godinu osnivanja Poljske se uzima 966. godina kada je njen vladar knez Mješko I. prihvatio kršćanstvo. Kraljevina Poljska je 1569. sklapanjem Lublinske unije ušla je u dugotrajni savez s Velikom kneževinom Litvom, čime je osnovana moćna i prostrana Poljsko-Litavska Unija. Unija je nestala 1795., a teritorij Poljske su podijelile Kraljevina Pruska, Rusko Carstvo i Habsburška Austrija. Poljska je svoju samostalnost obnovila 1918. nakon Prvog svjetskog rata, a ponovo je izgubila početkom Drugog svjetskog rata. Poljska je u ratu izgubila oko 6 milijuna građana, a iz rata je izašla u značajno promijenjenim granicama. Poslijeratna Narodna Republika Poljska bila je u okviru Istočnog bloka, pod jakim sovjetskim utjecajem. Za vrijeme revolucija 1989. komunistička vlast je ukinuta.

Poljska je unitarna država, koju čini 16 vojvodstva.

 Ime
Ime Polska, koje se pojavljuje sredinom 11. stoljeća, dolazi od drevnog slavenskog plemena Polanie ("Oni koji žive na polju", doslovno Poljaci), koje se naselilo u nizinama između Odre i Visle nakon pada Rimskog Carstva, u 5. stoljeću. Pretpostavlja se da je glavno zanimanje tog plemena bila zemljoradnja, dok je kod ostalih plemena, npr. Vislana i Mazovljana bilo drugačije jer su naseljavali šumske terene.

U prošlosti su korišteni latinski termini terra Poloniae — poljska zemlja ili Regnum Poloniae — poljsko carstvo. Ime Poljska (polj. Polska) počinje da se koristi u 11. stoljeću. Zemlja Poljana je u 14. stoljeću nazivana Staropoljska (polj. Staropolska), a kasnije Velikopoljska (polj. Wielkopolska). Južne zemlje su zbog kontrasta nazivane Malopoljska (polj. Małopolska).

Ostala imena Poljske (polj. Lechia, per. Lachistan, lit. Lenkija) i Poljaka (rus. Lях, mađ. Lengyel) potiču od imena plemena Leđana, za koje se smatra da su živjeli u sadašnjem jugozapadnom dijelu Poljske.

Riječ Rzeczpospolita označava republiku.

 Povijest

 Prapovijest
Najpoznatiji arheološki nalaz iz poljske prapovijesti je utvrđeno naselje Biskupin u općini Gąsawi, koje potiče iz vremena Lužičke kulture iz ranog željeznog doba, od oko 700. pr. Kr.

Povjesničari pretpostavljaju da su tijekom kasne antike na teritoriji današnje Poljske živjele mnoge različite etničke grupe. Točna etnička i lingvistička pripadnost tih grupa je bila predmet velikih debata. Posebno su mjesta i vrijeme postojanja prvobitnih naselja slavenskih plemena bila predmet velikih kontroverzi.

 Za vrijeme Pjastovića (966. – 1385.)
thumb|desno|Poljska 960. godine
thumb|desno|Poljska 1020. godine
Poljska je dobila naziv po plemenu Poljana koji su u 10. stoljeću pokorili poljska plemena Pomerana na sjeveru, Šležana u Šleskoj, Mazovljana u središnjoj Poljskoj, Poljan, Lenđana i Višljana na jugu oko Krakova na području između rijeka Visle i Odre pod vlašću kneza Mješka I. u 10. stoljeću oko 960. godine s centrom u Gnieznu.Michał Timowski, Najkrotsza historia Polski (hrvatsko izdanje -Kratka povijest Poljske, prijevod: Magdalena Najbar-Agičić, Matica Hrvatska, Zagreb, 1999., {{ISBN|953-150-534-9}}), Wydawnictwo Trio, Warszawa, 1995. On je bio prvi poznati vladar iz dinastije Pjastovića. Za njegova vladanja, godine 966., Poljaci su primili kršćanstvo, a poljska država priznala vlast Svetog Rimskog Carstva. Mieszko I. osnovao je i prvu poljsku biskupiju u Poznanu 968. godine na čelu s biskupom Jordanom. Državu je stavio u zaštitu prepustivši je Svetoj Stolici 990. godine u dokumentu Dagome Iudex, a umro je 992. godine prepustivši državu svom nasljedniku Boleslavu I. Hrabrom.

Za vladanja Boleslava I. Hrabrog (992. – 1027.) Poljska se proširila na oblast Lužice, Bohemije, Moravske i Slovačke. Htio je povećati samostalnost Poljske i ta težnja se vidi u slanju misionarskih ekspedicija 997. godine, pod vodstvom praškog biskupa Sv. Vojtjeha, u misiju pokrštavanja poganskih Prusa. Ondje Sv. Vojtjeh pogiba i 999. godine je proglašen svetim, a tijelo mu je prebačeno u katedralu u Gnieznu. Za vrijeme vladavine Boleslava I. Hrabrog postignut je veliki napredak u diplomatskim odnosima sa SRC-om kada je Oton III. proglasio Boleslava I. Hrabrog patricijem carstva u Gnieznu iznad groba Sv. Vojtjeha te u istoimenom gradu osnovao nadbiskupiju. Osnovao je biskupije u Krakovu, Wrocławu i Kołobrzegu. Nakon Otona III. carstvo na čelu s Henrikom II. Svetim mijenja svoju politiku i pokreće 3 poljsko - njemačka rata, u kojima Boleslav I. Hrabri izlazi kao pobjednik. Svoju poziciju učvršćuje pohodom na Kijev 1018. godine gdje, prema legendi, krunidbenim mačem Szczerbiecom udario u Kijevska vrata. 1025. godine biva okrunjen i tim činom kneževina Poljska postaje kraljevina. Iste godine i umire, a nasljeđuje ga Mješko II. koji šest godina kasnije nakon poraza od Nijemaca,Rusina i Čeha biva lišen krune. Umire 1034. godine.

Nakon smrti Mješka II., zemlja tone pod poganskom pobunom i ustankom velikaša. U toku pobune uništena je crkvena organizacija, a prijestolonasljednik Kazimir I. Obnovitelj je bio primoran otići iz zemlje te gubi krunu. Pritom Česi zauzimaju Šlesku te uništavaju Gniezno i Poznanj. Zahvaljujući njemačkoj pomoći vraća se u zemlju, ali samo kao knez. Premješta prijestolnicu u Krakov, a pod kneževinu vraća Mazoviju, Šlesku i Pomorje. Najveća zamjerka njegove vladavine je u tome što nije uspio osamostaliti kneževinu. Umire 1058. godine. Nasljeđuje ga Boleslav II. Smjeli.

Boleslav II. Smjeli se nakon uspješnih ratova uspio Poljskoj povratiti status kraljevine, okrunivši se za kralja 1076. godine.

Od vremena vladanja Boleslava III. Krivoustog (1102. – 1138.) Poljaci su počeli voditi dugotrajne ratove protiv pripadnika Teutonskog viteškog read koji u 12. stoljeću otimaju Poljskoj područja Pomorja od ušća Visle do Gdanjska. Tim je osvajanjima Poljskoj zapriječen put do Baltičkog mora. Nakon njegove smrti Poljska je u stalnim sukobima s Brandenburgom i teutoncima, a u tim je sukobima izgubila zapadno Pomorje, Veliku Poljsku, Gdanjsko primorje i jug države.

 Unija s Litvom

thumb|desno|Karta Poljsko-Litavske Unije, 1600. godine.
Godine 1569., Kraljevina Poljska ulazi u lublinsku uniju s Velikom Kneževinom Litvom.

Postojala je do 1795. godine, a u 16. i 17. stoljeću predstavljala je najveću državu Europe. Država je u svoje vrijeme bila vrlo napredna u kulturno-političkom smislu, a razlog tomu je izrazita multikulturalnost i prisutnost visokog broja obrazovanih ljudi.

Država se prema veličini površine većim dijelom prostirala na prostoru današnje Ukrajine, Bjelorusije, Poljske, Rusije, Litve, Latvije i Estonije. Ukupna površina 1618. godine iznosila je 1.153.465 četvornih kilometara. Na vrhuncu moći u njoj je živjelo oko 14 milijuna ljudi, a većinu stanovnika činili su redom Poljaci, Ukrajinci, Bjelorusi, Litavci, Nijemci, Židovi i ostale narodnosti. Glavna središta države bili su poljski gradovi Krakov i Varšava, a politička moć se centrirala prema zapadnim krajevima države u današnjoj Poljskoj i Litvi.

Nestala je s povijesne pozornice u 18. stoljeću kad su je raskomadale susjedne zemlje.

 Podjele Poljske

Poljska je kroz povijest triput podijeljena (1772., 1793., 1795.), čime je prestala postojati kao suverena država.

 Prva podjela 1772.
U 18. stoljeću Poljsko-Litavska Unija podijeljena je 3 puta između 3 države. Prva podjela dogodila se 1772. godine sporazumom između Ruskog Carstva, Pruske države i Habsburške Monarhije. Pruska je zauzela Istočnu Pomeraniju (bez Gdanjska), Warmije i dio Kujavije, Habsburška Monarhija Malopoljsku južno od Visle, Podolije i dio Volinja, a Rusko Carstvo sjeveroistočni teritorij Unije s gradovima Mstislav, Vitebsk i Polock te poljski dio Inflantije (područje današnjih baltičkih država i Kalingradske oblasti).

 Druga podjela 1793.
Druga podjela odvila se 1793. godine, dvije godine nakon donošenja Ustava 3. Svibnja, između Ruskog Carstva i Pruske te je okupirano područje od oko 200.000 km2 s oko 4 milijuna stanovnika. Većinski dio postaje ruski protektorat te ustav postaje ništavan.

 Treća podjela 1795.

Treća podjela odvila se 1795. godine ponovno između tri države koje su sudjelovale i u prvoj podjeli. Pruska je zauzela Mazoviju s Varšavom i područje do rijeke Njemen, Habsburška Monarhija područje između rijeka Pilice, Visle i Južnog Buga, a Rusko Carstvo istočno od rijeka Zapadnog Buga i Njemen. Time prestaje višestoljetna politička i kulturna neovisnost Poljske države i započinje "Dugo 19. stoljeće"Kolegij Poljska kultura i civilizacija na katedri za Poljski jezik i književnost na odsjeku za Zapadnoslavenskih jezike Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, akademske godine 2015./2016. koje će trajati sve do kraja Prvog svjetskog rata. Nakon zadnje podjele Poljsko-Litavske Unije posljednji kralj Stanisław August Poniatowski morao je abdicirati i prebačen je u Petrograd gdje je preminuo 1798. godine.

 Prvi svjetski rat

thumb|Poljska od 1921. do 1939.

 Međuratni period
alt=Curzonova linija|thumb|Poljske granice kako su one trebale izgledati nakon Prvog svjetskog rata. Tek su nakon Drugog svjetskog rata realizirane.
mini|Varšavski ustanak (1944)

Poljska je opet uspostavljena kao neovisna država nakon Prvog svjetskog rata, službeno 11. studenoga 1918. godine. Taj isti dan služi kao obilježavanje kraja Prvog svjetskog rata, koji je završio potpisivanjem kapitulacije Njemačkog Carstva, 11. studenoga 1918. godine. Poljaci tog dana obilježavanju Dan nezavisnosti.

 Rat sa Sovjetima
Nakon Prvog svjetskog rata, Poljsku je zadesio još jedan rat; tj. Poljsko-boljševički rat. Trajao je od 1919. do 1921., a formalno je završio mirom u Rigi. Na tijek rata uvelike je utjecala pobjeda nad Sovjetima u blizini Varšave popularno zvana "Čudo na Visli".

Nakon rata Poljska je, unatoč predloženoj Curzonovoj liniji na Pariškoj mirovnoj konferenciji 1919., dobila velika područja na istoku poput Vilniusa i Lavova, pomaknuvši granicu 150 km istočno od dogovorene linije. U ratu se profilirao general Józef Piłsudski, koji će do svoje smrti 1935. godine s pauzama biti "Načelnik države", premijer republike i ministar vojske.

 Drugi svjetski rat

Godine 1939. podijeljena je Poljska između Njemačke i Sovjetskog Saveza. Nakon Drugog svjetskog rata, Poljska je dobila nova područja na zapadu, ali je izgubila dvostruko veća područja na istoku. Time je u većoj mjeri ispoštovana Curzonova linija. Njemačka je nakon rata izgubila ogromna područja na istoku, koja su pripojena Poljskoj kao kompenzacija za ratna stradavanja. Poljaci i Ukrajinci iz nekoć istočnih dijelova Poljske deportirani su u zapadne dijelove, koji su nekoć pripadali Njemačkom Carstvu, a Nijemci su protjerani u Njemačku.

 Okupacija Poljske

Rujna 1939., Treći Reich je zauzeo 48,4% poljskog teritorija na kojem je bilo 63% poljskog stanovništva, dok je SSSR zauzeo 51,6% teritorija na kojem je bilo 37% stanovništva.
Okupacija je okončana 1945. godine nakon što su se njemačke snage, poražene na Istočnom bojištu povukle s poljske teritorije pred sovjetskim i prosovjetskim poljskim snagama.

Do invazije je došlo nedugo nakon što su u ljeto 1939. godine nacistička Njemačka i SSSR sklopile sporazum o savezništvu koji je, između ostalog, predviđao likvidaciju Poljske kao države, odnosno podjelu njene teritorije na temelju tzv. Curzonove linije, pri čemu je Njemačkoj pripao zapadni dio, a Sovjetima istočni dio koji je nakon okončanja sovjetske invazije u jesen 1939. formalno pripojen Bjeloruskoj i Ukrajinskoj SSR u sastavu SSSR, a manji dio Litvi nekoliko mjeseci prije nego što je ta država pripojena SSSR-u kao jedna od njegovih republika.

Teritorije koje su se našle pod njemačkom vlašću su podijeljene na dvije zasebne cjeline - zapadni dijelovi (uglavnom oni koji su bili carske Njemačke i Austro-Ugarske prije Prvog svjetskog rata su neposredno priključeni Trećem Reichu; istočni dijelovi (uključujući predratnu prijestolnicu Varšavu) su postali dio područja pod specijalnom upravom poznatom kao Generalno guvernatorstvo. Nakon što je Njemačka u ljeto 1941. godine izvela invaziju SSSR-a, brzo je pod svoju vlast stavila ostatak predratne Poljske. Južni dio, koji će postati poznat kao tzv. Distrikt Galicija (i odgovara današnjoj Zapadnoj Ukrajini, je priključen Generalno guvernatorstvu. Manji dio na sjeveroistoku predratne Poljske (i dijelu današnje Poljske) je postao dio tzv. Okruga Bialystoka. Ostatak je pripadao novoformiranim područjima Reichskomessariat Ostland (Litva i Bjelorusija), odnosno Reichskommissariat Ukraine.

Nova poljska republika organizirana je kao komunistička država pod imenom Narodna Republika Poljska.

 Hladni rat

Komunisti su odmah nakon oslobođenja 1944., preuzeli vlast. Ime države promijenjeno je tek osam godina kasnije, prikazujući tako uništenje svega demokratskog u toj državi.
Iako je NR Poljska bila je suverena država po međunarodnoj definiciji, njezine vođe morale su proći odobrenje Kremlja. Svoju su politiku prilagodili s onom u Moskvi, radeći tako od Poljske satelitsku zemlju Istočnoga bloka, tj. SSSR-a.

Država je bila dio Istočnog bloka pod kontrolom Sovjetskog Saveza sve do 1980-ih godina, kada je krenuo pokret "Solidarnost", koji je pobijedio na parlamentarnim izborima 1989. godine, te uveo nove demokratske vlasti.

 Povijest od 1989.
thumb|desno|Zastave EU i Poljske

Nakon demokratizacije Poljske početkom 1990-ih, započinje tranzicija planskog gospodarstva u slobodno tržišno gospodarstvo.

Godine 1999., Poljska ulazi u NATO-savez, a 1. ožujka 2004. u Europsku uniju.

 Zemljopis

mini|desno|250px|Zemljovid Poljske

 Reljef
Poljski se reljef sastoji gotovo isključivo od sjevernoeuropske nizine s prosječnom nadmorskom visinom od 173 metra, dok su na jugu (Sudeti i Krkonoše), te Karpati i Tatre, gdje je najviši vrh Poljske, Rysy (2,499 m). Dužina obale je 440 km,Poljska ().  U almanahu: The World Factbook, Washington, Okrug Columbia : Central Intelligence Agency, Mrežno gradivo.  Zadnji put osvježeni podatci: 13. travnja 2012. Pristupljeno 24. travnja 2012., ISSN 0277-1527, ISSN 1553-8133 (engl. The online Factbook). Godine 1939 Poljska je imala 70 km obalne dužine i jednu luku – Gdinju.Hrvatsko kolo, časopis Matice hrvatske, 1948. Trenutno, velike morske luke ima u nekoliko gradova Gdańsk, Gdynia, Szczecin, Świnoujście, Police i Kołobrzeg.

 Vode
Kroz nizinu teče nekoliko velikih rijeka - Visla (Wisła), Odra i Varta (Warta). Riječne luke ima, među ostalima:
- u slivu rijeke Odre u Gliwice, Kędzierzyn-Koźle, Wrocław, Szczecin i Police
- u slivu rijeke Visle u Varšava, Bydgoszcz, Tczew i Malbork.

Poljska ima oko 9300 jezera, uglavnom na sjeveru zemlje. Mazurija (Mazury) je najveće i najposjećenije jezersko područje u Poljskoj.

 Klima
Poljska ima umjerenu klimu s hladnim, kišovitim i relativno oštrim zimama, te blagim ljetima s čestim pljuskovima.

 Glavne turističke atrakcije
mini|desno|250px|Krakov, Vavel
 Veliki i mali gradovi: Varšava, Płock, Radom, Piotrków Trybunalski, Łódź, Sieradz, Kalisz, Poznanj, Gniezno, Bydgoszcz, Toruń, Malbork, Gdańsk, Gdynia, Słupsk, Ustka, Darłowo, Kołobrzeg, Międzyzdroje, Świnoujście, Nowe Warpno, Szczecin, Stargard, Zielona Góra, Jelenia Góra, Wałbrzych, Kłodzko, Wrocław, Opole, Gliwice, Katowice, Sosnowiec, Częstochowa, Sucha Beskidzka, Oświęcim, Kalvarija Zebrzydowska, Wadowice, Krakov, Wieliczka, Bochnia, Tarnów, Kielce, Sandomierz, Rzeszów, Łańcut, Zamość, Lublin, Białystok, Giżycko, Olsztyn
 Sela, npr Biskupin, Żelazowa Wola, Lednogóra, Licheń Stary, Bukowina Tatrzańska, Trzebież, Rewal, Trzęsacz, Wierzchosławice, Krzeszów
 Događaji, npr Međunarodno pijanističko natjecanje Frédéric Chopin, Lajkonik u Krakowu, Dani mora u Szczecinu (Dni Morza w Szczecinie), Tour de Pologne, Noć muzeja (na mnogim mjestima)
 Priroda: Tatre, Baltičko more, Nacionalni park Słowiński, Śniardwy, Bjelovjeska šuma

 Administrativna podjela
Od 1999. godine Poljska ima novi ustroj. Područje je podijeljeno na vojvodstva (županije, poljski: województwo), koji su potom podijeljeni na kotare (okruzi, poljski: powiat), potom razdijeljeni na općine (poljski: gmina).

Trenutačno Poljska ima 16 vojvodstava (poljski: województwo), 379 kotara (okrug, poljski: powiat) i 2478 općina (poljski: gmina).

 Vojvodstva

Poljska se dijeli na 16 upravnih područja, vojvodstva (województwa, jednina województwo):

  Vojvodstvo  Glavni grad ili gradovi na hrvatskome  na poljskom Velikopoljsko  Wielkopolskie Poznanj Kujavsko-pomeransko  Kujawsko-Pomorskie Bydgoszcz / Toruń Malopoljsko  Małopolskie Krakov Lodzko  Łódzkie Łódź Donjošlesko  Dolnośląskie Wrocław Lublinsko  Lubelskie Lublin Lubusko  Lubuskie Gorzów Wielkopolski  Mazovjecko  Mazowieckie Varšava Opolsko  Opolskie Opole Podlasko  Podlaskie Białystok Pomeransko  Pomorskie Gdanjsk Šlesko  Śląskie Katowice Potkarpatsko  Podkarpackie Rzeszów Svetokriško Świętokrzyskie Kielce Varminsko-mazursko Warmińsko-Mazurskie Olsztyn Zapadnopomeransko Zachodniopomorskie Szczecin

HIDRA Zemljopis EU pdf

 Politika

mini|250px|Unutrašnjost zgrade Sejma
Sadašnji ustav Poljske donesen je 1997. godine.

Predsjednik države bira se na općim izborima svakih pet godina. On je šef države, najviši predstavnik zemlje u domaćim i međunarodnim pitanjima, te vrhovni zapovjednik oružanih snaga. Ima ovlasti da pod određenim okolnostima raspusti zakonodavna tijela i raspiše nove izbore.

Predsjednik vlade predsjeda Vijećem ministara, koje izvršava odluke zakonodavnih tijela. Predsjednika vlade imenuje predsjednik države uz odobrenje parlamenta, a najčešće je to vođa većinske stranke. Članove Vijeća ministara imenuje donji dom parlamenta.

Parlament ili Narodna skupština (Zgromadzenie Narodowe) ima Donji dom (Sejm) s 460 zastupnika i Senat (Senat) sa 100 zastupnika. Zastupnici se biraju svake četiri godine, većinskim sustavom glasovanja po pokrajinama. Ustav kaže da manjine imaju dva zastupnička mjesta, te da stranke moraju imati barem 5% ukupnog broja glasova da bi ušle u parlament.

Glavne grane sudstva su Vrhovni sud (Sąd Najwyższy), čije suce imenuje predsjednik države na preporuku Državnog sudbenog vijeća na neograničeno vrijeme, i Ustavni sud (Trybunał Konstytucyjny), čije suce bira Sejm na mandat od devet godina.

 Gospodarstvo

mini|desno|250px|Luka u Szczecinu

Prije drugog svjetskog rata, gospodarstvo je uglavnom ovisilo o poljoprivredi.

Za vrijeme komunizma uvedena je sovjetska planska ekonomija s naglaskom na industriji.

Krajem 1970-ih došlo je do velikih gospodarskih problema, zbog kojih je dijelom i propao komunizam.

Kad je pobijedila demokracija, uvedene su reforme radi prelaska na slobodno tržište. Nakon početne krize, gospodarstvo je ravnomjerno raslo, kao i privatizacija i strane investicije.

Strukturne promjene zdravstva, obrazovanja, mirovinskog sustava i državne uprave izazvale su znatne porezne pritiske.

Bruto domaći proizvod stalno je rastao od 1993. do 2000. uz kraće usporavanje u 2001. i 2002. godini.

Približavanje članstva u Europskoj uniji opet je potaklo gospodarstvo, koje je u 2003. poraslo za 3,7%.

 Stanovništvo

 Stanovništvo Poljske Godina  Stanovništvo  %-Promjena Godina  Stanovništvo  %-Promjena 1846. 11.107.000 - 1960. 29.776.000 19,1% 1911. 22.110.000 99,1% 1970. 32.642.000 9,6% 1921. 27.177.000 22,9% 1978. 35.061.000 7,4% 1931. 32.107.000 18,4% 1988. 37.879.000 8,0% 1938. 34.849.000 8,5% 1990. 38.183.000 0,8% 1946. 23.930.000 -31,3% 1995. 38.610.000 1,1% 1950. 25.008.000 4,5% 2000. 38.654.000 0,1%

Stanovništvo Poljske je najgušće na jugu, a najrjeđe na sjeverozapadu i sjeveroistoku zemlje.

63% ljudi živi u gradovima (podatak iz 2001. godine). 42 grada imaju više od sto tisuća stanovnika, a 6 gradova više od petsto tisuća.

Poljska je nekad pokrivala mnogo naroda, kultura i vjera. Drugi svjetski rat i teritorijalni pomak na zapad homogenizirali su stanovništvo.

 Etničke grupe
Danas Poljaci čine 98% stanovnika, a glavne manjine su Nijemci, Ukrajinci i Bjelorusi.

 Demografske statistike
350px|desno|mini|Stanovništvo Poljske kroz povijest
350px|desno|mini|Populacijska piramida iz 2016. godine
Podatci za 2006. godinuBroj stanovnika38.622.000Stanovništvo po godištu0 — 14 godina16,7% (muškaraca 3.319.176; žena 3.150.859)15 — 64 godina70,3% (muškaraca 13.506.153; žena 13.638.265) preko 64 godine13% (muškaraca 1.912.431; žena 3.108.260)Srednja starostU cijelom stanovništvu36,43 godinaMuškaraca34,52 godinaŽena38,49 godinaPrirodni porast0,028%Broj živorođenih na 1.000 stanovnika10,78Broj umrlih na 1.000 stanovnika10,01Stanovništvo po polu pri rođenju1,06 muškaraca/ženi ispod 15 godina1,05  muškaraca/ženi15 — 64 godina0,99  muškaraca/ženi iznad 64 godina0,62  muškaraca/ženiU cijelom stanovništvu0,94  muškaraca/ženiOčekivana dužina životaU cijelom stanovništvu74,74 godinaMuškaraca70,71 godinaŽena79,03 godina

 Religija
thumb|100px|desno|Ivan Pavao II.
Većina Poljaka (95%) su katolici, a 75% se računa kao aktivni katolici. Nekatoličkih 5% stanovništva uglavnom spada u pravoslavlje i protestantizam.

 Jezici
Poljski jezik, koji spada u zapadnu granu slavenskih jezika, jest službeni jezik Poljske.

Bjeloruski, ukrajinski i 14 ostalih imaju status manjinskog jezika, od kojih ističe kašupski jezik s 366.000 govornika.

 Gradovi
Najveći gradovi u Poljskoj iznad 100 tisuća stanovnika:
 Br. Grad  Broj stanovnika (2006.) Vojvodstvo 1.  Varšava  1.697.596  Mazovjecko vojvodstvo 2.  Łódź  767.628  Łódźsko vojvodstvo 3.  Kraków  756.629  Malopoljsko vojvodstvo 4.   Wrocław  635.932 Donjošlesko vojvodstvo 5.   Poznań  567.882 Velikopoljsko vojvodstvo 6.   Gdanjsk  458.053  Pomeransko vojvodstvo 7.  Szczecin  411.119  Zapadnopomeransko vojvodstvo 8.  Bydgoszcz  366.074  Kujavsko-pomeransko vojvodstvo 9.   Lublin  354.967  Lublinsko vojvodstvo 10.  Katowice  317.220  Šlesko vojvodstvo 11.   Białystok  294.864  Podlasko vojvodstvo 12.   Gdynia  252.791  Pomeransko vojvodstvo 13.  Częstochowa  246.890  Šlesko vojvodstvo 14.  Radom  227.018  Mazovjecko vojvodstvo 15.  Sosnowiec  226.034  Šlesko vojvodstvo 16.  Kielce  208.193  Svetokriško vojvodstvo 17.  Toruń  208.007  Kujavsko-pomeransko vojvodstvo 18.  Gliwice  199.451  Šlesko vojvodstvo 19.  Zabrze  191.247  Šlesko vojvodstvo 20.  Bytom  187.943  Šlesko vojvodstvo 21.  Bielsko-Biała  176.987  Šlesko vojvodstvo 22.  Olsztyn  176.864  Varminsko-mazursko vojvodstvo 23.  Rzeszów  163.069  Potkarpatsko vojvodstvo 24.  Ruda Śląska  146.582  Šlesko vojvodstvo 25.  Rybnik  141.580  Šlesko vojvodstvo 26.  Tychy  131.153  Šlesko vojvodstvo 27.  Dąbrowa Górnicza  130.128  Šlesko vojvodstvo 28.  Opole  128.268  Šlesko vojvodstvo 29.  Płock  127.461 Mazovjecko vojvodstvo 30.  Elbląg  127.275 Varminsko-mazursko vojvodstvo 31.  Wałbrzych  126.465  Donjošlesko vojvodstvo 32.   Gorzów Wielkopolski  125.416  Lublinsko vojvodstvo 33.  Włocławek  119.939  Kujavsko-pomeransko vojvodstvo 34.   Zielona Góra  118.221  Lublinsko vojvodstvo 35.  Tarnów  117.560  Malopoljsko vojvodstvo 36.  Chorzów  114.686  Šlesko vojvodstvo 37.  Kalisz  108.841  Velikopoljsko vojvodstvo 38.   Koszalin  107.887 Zapadnopomeransko vojvodstvo 39.  Legnica  105.750 Donjošlesko vojvodstvo

 Kultura

mini|desno|250px|Juliusz Słowacki Kazalište u Krakowu

Poljska je uglavnom dijelila sva razdoblja kulturnog razvitka Zapada. Renesansa je dovela do procvata poljske kulture, dok je reformacija ubrzala razvoj književnosti na poljskom. Francuska je kultura jako utjecala na Poljsku u 18. i 19. stoljeću.

Ovo su samo neki od brojnih Poljaka koji su doprinijeli svjetskoj kulturi:

 političari i državnici: Józef Piłsudski, Lech Wałęsa
 papa Ivan Pavao II.
 književnici: Andrzej Frycz Modrzewski, Mikołaj Rej, Jan Kochanowski, Piotr Skarga, Mikołaj Sęp Szarzyński, Szymon Szymonowic, Adam Mickiewicz, Juliusz Słowacki, Cyprian Kamil Norwid, Ignacy Krasicki, Julian Ursyn Niemcewicz, Eliza Orzeszkowa, Maria Konopnicka, Henryk Sienkiewicz, Joseph Conrad, Władysław Reymont, Stanisław Przybyszewski, Stefan Žeromski, Bolesław Prus, Bruno Schulz, Witold Gombrowicz, Paweł Jasienica, Czesław Miłosz, Stanisław Lem, Krzysztof Kamil Baczyński, Wisława Szymborska, Stanisław Barańczak
 znanstvenici: Nikola Kopernik, Jędrzej Śniadecki, Maria Skłodowska-Curie, Tadeusz Wolański
 redatelji: Andrzej Wajda, Krzysztof Kieślowski, Roman Polański
 skladatelji: Fryderyk Chopin, Stanisław Moniuszko, Henryk Wieniawski, Ignacy Jan Paderewski, Karol Szymanowski, Witold Lutosławski, Krzysztof Penderecki, Jan A. P. Kaczmarek.
 slikari: Stanisław Ignacy Witkiewicz, Stanisław Wyspiański, Daniel Chodowiecki, Jan Matejko, Juliusz Kossak , Wojciech Kossak, Jacek Malczewski

Državni praznici (neradni dani)

datumhrvatski nazivlokalni nazivnapomene

1. siječnja
Nova godina
Nowy Rok

6. siječnja
Bogojavljenje
Święto Trzech Króli,Objawienie Pańskie, Epifania

klizni datum
Uskrs
Wielkanoc

klizni datum
Uskrsni ponedjeljak
Poniedziałek Wielkanocny
dan nakon Uskrsa

1. svibnja
Državni praznik
Święto Pracy
zapravo Praznik rada, ali Poljaci ne vole taj naziv

3. svibnja
Državni praznik 3. svibnja
Święto Konstytucji Trzeciego Maja
naziva se i "Dan ustava"

klizni datum
Duhovi
Pierwszy dzień Zielonych Świątek
nedjelja 50 dana nakon Uskrsa

klizni datum
Tijelovo
Boże Ciało
četvrtak 10 dana nakon Duhova

15. kolovoza
Velika Gospa
Wniebowzięcie Najświętszej Maryi Panny

15. kolovoza
Dan Poljske vojske
<TD>Święto Wojska Polskiego
dan spomene pobjede Poljska vojska nad Sovjetskom Savezom u "Čudu na Visli" (tijekom Bitci za Varšavu (1920.))

1. studenog
Svi sveti
Wszystkich Świętych

11. studenog
Dan neovisnosti
Narodowe Święto Niepodległości

25. prosinca
Božić
Boże Narodzenie

26. prosinca
Sveti Stjepan
Boże Narodzenie (Świętego Szczepana)

Zanimljivosti

250px|minijatura|desno|Rezervat prirode Stawy Milickie.
Na području današnje južne Poljske poznate i kao Małopolska postojala je u ranom srednjem vijeku država Bijelih Hrvata. Poznato je da se još u 19. i 20. st. oko sto tisuća poljskih imigranata u SAD prilikom ulaska izjasnilo kao Białochorwaty ("Bjelohrvati"), ali Poljaci nikad nisu čuli niti za Bjelohrvate, niti za Bijelu Hrvatsku (osim sveučilišnih profesora i studenata slavistike).

Poljaci (kao i još neki europski narodi) nemaju pozdrav za "Dobro jutro". Njima je od zore "Dzień dobry". ("Dobar dan.")

Kako je vinova loza u Poljskoj vrlo rijetka tako je, naravno, i vino. Tako, zimi, Poljaci tradicionalno ne piju kuhano vino već čaj ili kuhano pivo (!). "Grzane piwo z sokiem" je nacionalno zimsko piće - zgrijano pivo sa slatkim sokom. Poljaci piju i hladno pivo sa sokom.

Poljaci su skloni stvari nazivati opisnim načinom; tako je najslavenskije piće "medovina" kod Poljaka "miód pitny" ("pitki med").

Varšava je kroz čitavu povijest Poljske bila u "zapadnoj polovici države". Od kraja 2. svjetskog rata kad su Poljaci definitivno ostali bez svojih istočnih krajeva u korist SSSR-a, Varšava je u "istočnoj polovici države".

Poljaci se jako ponose svojim medenjacima koji su opako začinjeni svim i svačim - od papra i cimeta do raznih drugih dodataka. To je dokaz da je Poljska nekad bila moćna država koja si je mogla priuštiti obilan uvoz začina iz Azije. Tijesto za prave tradicionalne medenjake, nakon što je zamiješeno, odležava 2 godine.

Letonija (Latvija), tada Kurlandska kneževina, kao poljski vazal imala je i kolonije, npr. na Tobagu (danas Trinidad i Tobago) koje su kasnije postale poljske.

U Šleskoj, Pomeraniji i Istočnoj Pruskoj, krajevima koje je Poljska nakon 2. svjetskog rata dobila od Njemačke, Poljaka je bilo vrlo malo. Tek četvrtina mjesta imala je i poljsko ime; danas u svim tim mjestima žive Poljaci, mahom protjerani iz bivše istočne Poljske i sva mjesta imaju "prilagođena", slavenizirana poljska imena.

Bjeloruse Poljaci smatraju Rusima, a Rusi se šale na račun njihova jezika i pogrdno ih nazivaju Poljacima.

Grkokatolička kršćanska denominacija nastala je tako da su Poljaci natjerali pravoslavce nad kojima su vladali u svojoj nekad divovskoj državi da prihvate Papu kao vrhovnog crkvenog gospodara, ali su im dozvolili da zadrže pravoslavni obred. Papa se složio u svrhu privlačenja duša "pravovjerstvu".

Lavov u današnjoj Ukrajini (ukr. Lviv, polj. Lwów, njem. Lemberg) svojevremeno je bio jedan od najvećih i najprosperitetnijih poljskih gradova sa zamršenim nacionalnim sastavom: Poljaci u većini + Ukrajinci + Rusi + Bjelorusi + Židovi u gotovo jednakim omjerima i nešto Litvanaca. Danas u Lavovu gotovo da i nema Poljaka - tek gdjekoji koji se obogatio na zapadu pa kao umirovljenik obnavlja svoju rodnu ili roditeljsku kuću.

Južno od Chicaga postoji nekoliko okruga u kojima žive gotovo isključivo Poljaci; College of Illinois svoje web stranice održava jednako kako na engleskom tako i na poljskom.

 Bilješke
 Izvori

 Literatura
 Damir Agičić: "Podijeljena Poljska 1772. – 1918.", Srednja Europa, Zagreb, 2004., , http://srednja-europa.hr/ebooks/podijeljena-poljska-Web.pdf
 Andrzej Packowski: "Pola stoljeća povijesti Poljske 1939. – 1989. godine", Profil international, Zagreb, 2001.
 Michał Tymowski: "Kratka povijest Poljske", Matica hrvatska, Zagreb, 1999.

 Vanjske poveznice
 Službeni portal Poljske
 Turistički portal
 KPRM - predsjednik vlade
 Prezydent - predsjednik države
 Sejm - donji dom parlamenta
 Senat - gornji dom parlamenta
 Sad Najwyzszy - Vrhovni sud
 Trybunal Konstytucyjny - Ustavni sud
 Eurokonstytucja
 Europolityka
 Euroszansa
 Veleposlanstvo Republike Poljske u Hrvatskoj

 Ostali projekti

Kategorija:Države članice Europske unije
Kategorija:Države članice NATO-a

Poland, Official Republic of Poland (pol.

Question: where is poland located on a map

Poland, Official Republic of Poland (pol.

Question: rzeczpospolita is the official name of which country

Question: what is the official name of poland

Question: where is poland located on a map of europe

where is poland located on a map of europe

Question: where is poland located in europe

Poland , Official Republic of Poland ( pol .

Rzeczpospolita Poland is a country in Central Europe .

Polska), službeno Republika Poljska (polj.

Poland, Official Republic of Poland (pol. Rzeczpospolita Poland is a country in Central Europe.

Poland, Official Republic of Poland (pol.

The map of the Polish-Lithuanian Union, 1600.

Partitions of Poland
Our editors will review what you’ve submitted and determine whether to revise the article.Join Britannica's Publishing Partner Program and our community of experts to gain a global audience for your work!
- Date:
- October 24, 1795 - January 26, 1797
Read a brief summary of this topic
Partitions of Poland, (1772, 1793, 1795), three territorial divisions of Poland, perpetrated by Russia, Prussia, and Austria, by which Poland’s size was progressively reduced until, after the final partition, the state of Poland ceased to exist.
The First Partition occurred after Russia became involved in a war against the Ottoman Turks (1768) and won such impressive victories, particularly in the Danubian principalities, that Austria became alarmed and threatened to enter the war against Russia. Frederick II (the Great) of Prussia, however, in order to avoid an escalation of the Russo-Turkish War, determined to calm Austro-Russian relations by shifting the direction of Russia’s expansion from the Turkish provinces to Poland, which not only had a structurally weak government but also, since 1768, had been devastated by a civil war and by Russian intervention and was, therefore, incapable of resisting territorial seizures.
On August 5, 1772, Russia, Prussia, and Austria signed a treaty that partitioned Poland. Ratified by the Polish Sejm (legislature) on September 30, 1773, the agreement deprived Poland of approximately half of its population and almost one-third (about 81,500 square miles [211,000 square km]) of its land area. Russia received all the Polish territory east of the line formed roughly by the Dvina and Dnieper rivers. Prussia gained the economically valuable province of Royal Prussia, excluding the cities of Gdańsk (Danzig) and Toruń, and also gained the northern portion of the region of Great Poland (Wielkopolska). Austria acquired the regions of Little Poland (Małopolska) south of the Vistula River, western Podolia, and the area that subsequently became known as Galicia.
Almost 20 years later Poland, which had made efforts to strengthen itself through internal reforms, adopted a new, liberal constitution (May 3, 1791). That action, however, resulted in the formation of the conservative Confederation of Targowica (May 14, 1792), which asked Russia to intervene to restore the former Polish constitution. Not only did Russia accept the confederates’ invitation, but Prussia also sent troops into Poland, and on January 23, 1793, the two powers agreed upon the Second Partition of Poland. Confirmed in August and September 1793 by the Polish Sejm—surrounded by Russian troops—the Second Partition transferred to Russia the major remnant of Lithuanian Belorussia and the western Ukraine, including Podolia and part of Volhynia, and allowed Prussia to absorb the cities of Gdańsk and Toruń as well as Great Poland and part of Mazovia. The Second Partition accounted for an area of about 115,000 square miles (300,000 square km).
In response to the Second Partition, the Polish officer Tadeusz Kościuszko led a national uprising (March–November 1794). Russia and Prussia intervened to suppress the insurgents, and on October 24, 1795, they concluded an agreement with Austria that divided the remnants of Poland (about 83,000 square miles [215,000 square km]) between themselves. By the Third Partition of Poland, which was not finally settled until January 26, 1797, Russia incorporated Courland, all Lithuanian territory east of the Neman (Nieman) River, and the rest of the Volhynian Ukraine; Prussia acquired the remainder of Mazovia, including Warsaw, and a section of Lithuania west of the Neman; and Austria took the remaining section of Little Poland, from Kraków northeastward to the arc of the Northern Bug River.
Those territorial divisions were altered in 1807, when the emperor Napoleon of France created the duchy of Warsaw out of the central provinces of Prussian Poland, and in 1815, when the Congress of Vienna created the Congress Kingdom of Poland. However, the main result of the partitions—i.e., the elimination of the sovereign state of Poland—was in effect until after World War I, when the Polish republic was finally restored (November 11, 1918).

Question: when was the map of poland created

The map of the Polish-Lithuanian Union, 1600.

Question: when did poland join the lithuanian union

when did poland join the lithuanian union

Question: what union did poland join in 1569

Question: what is on the map of poland

"Karta Poljsko - Litavske Unije , 1600 .

The map of the Polish - Lithuanian Union

Question: who did poland join in the lublin union

Question: what was the name of the union between poland and lithuania

The map of the Polish - Lithuanian Union , 1600 .

In 1569 , the Kingdom of Poland entered the Lublin union with the Great Principality of Lithuania .

Karta Poljsko-Litavske Unije, 1600. godine.

The map of the Polish-Lithuanian Union, 1600. In 1569, the Kingdom of Poland entered the Lublin union with the Great Principality of Lithuania.

The map of the Polish-Lithuanian Union, 1600.

The state was part of the Eastern Block under the control of the Soviet Union until the 1980s, when the "Solidarity" movement began, which won the 1989 parliamentary elections, and introduced new democratic powers.

Democratization in Eastern Europe
Taylor & Francis, Nov 1, 2002 - Political Science - 288 pages
This book is an attempt to tackle the problem of democratization in East-Central Europe from a variety of theoretical perspectives. Its contributors look at the process of change within a comparative framework, discussing the emergence of multi-party and new electoral systems, comparing democratic transition in other parts of the world with that of Eastern Europe and analysing that region's relationship with the Soviet Union.
Democratization in Eastern Europe will be indespensable to upper-level students of East European Politics, and will also be useful for those with more comparative and theoretical interests.
What people are saying - Write a review
We haven't found any reviews in the usual places.

Question: poljska was under the control of which country until the 1980s

Question: when did poljska become part of the soviet union

Question: when did poljska stop being part of the eastern block

Question: when did the solidarity movement win the parliamentary elections

Question: poljska was part of which block of the soviet union until the 1980

Question: when did the solidarity movement win

Question: what started in 1989 in poljska

The state was part of the Eastern Block under the control of the Soviet Union until the 1980s , when the " Solidarity " movement began , which won the 1989 parliamentary elections , and introduced new democratic powers .

Relief Polish relief consists almost exclusively of the northern European low with an average sea height of 173 meters, while they are in the south (Sudeti and Krkonoše), and Karpathy and Tatra, where the highest peak of Poland is Rysy (2,499 m).

Question: what is the highest peak in poland

Question: what is the average sea height in poland

what is the average sea height in poland

Question: where does the relief of poland come from

where does the relief of poland come from

Question: what is the height of the highest peak in poland

Question: where is krkonoše located in poland

Question: where is the highest peak of poland located

where is the highest peak of poland located

Relief Polish relief consists almost exclusively of the northern European low with an average sea height of 173 meters , while they are in the south ( Sudeti and Krkonoše ) , and Karpathy and Tatra , where the highest peak of Poland is Rysy ( 2,499 m ) .

External links Official portal of Poland Tourist portal KPRM - President of the Government Prezydent - President of the State Sejm - lower house of Parliament Senate - upper house of Parliament Sad Najwyzszy - Supreme Court Trybunal Konstytucyjny - Constitutional Court Eurokonstytucja Europolityka Euroszansa Embassy of the Republic of Poland in Croatia

|
|
|
|
:: NEWS
|
|
|
|
Praca w UE
[2005-06-15]
Co siódmy Polak ma w swojej najbliższej rodzinie osobę, która po wejściu Polski do Unii Europejskiej wyjechała w celach zarobkowych do któregoś z krajów UE - wynika z badań CBOS. Co piąty Polak szuka zarobku w Niemczech i w Wielkiej Brytanii. Tylko jeden na stu Polaków przyznaje się do porażki.
+ + +
|
|
|
|
|
|
|
|
Polska na plusie z UE
[2005-05-19]
Saldo bieżących rozliczeń Polski z Unią Europejską jest dodatnie i wynosi na koniec kwietnia ponad 4 mld zł (973,2 mln euro) - poinformował rząd. W ubiegłym miesiącu na dopłaty bezpośrednie i inne cele rolnicze Bruksela przekazała nam 211,2 mln euro. Z unijnej kasy wpłynęły też pieniądze z programów pomocowych PHARE (31,7 mln euro) i SAPARD (65,7 mln euro).
+ + +
|
||
|
|
|
:: NOWE ARTYKUŁY
|
|
|
|
|
|
Polacy nad Tamizą
W ciągu jedenastu miesięcy po rozszerzeniu Unii Europejskiej w Wielkiej Brytanii podjęło pracę ponad 93 tys. Polaków.+ + +
|
|
Magda i Rysiek zdobywają Europę
W Belwederze wręczono nagrody laureatom III edycji konkursu "Moja szkoła w Unii Europejskiej", organizowanego przez UKIE. Brało w nim udział ok. 1300 gimnazjów i szkół ponadgimnazjalnych.+ + +
|
|
|
|
Diagnoza francuskiego "Non"
- Proces otwierania, na legalnych warunkach, francuskiego rynku pracy, jest w toku. Nie mogę powiedzieć, jak szybko będzie on postępował. Ustalane są daty, które państwo znacie i te daty będą przestrzegane - powiedział Ambasador Republiki Francuskiej w Polsce, PIERRE MÉNAT.+ + +
|
|
Francuskie "NON"
Według francuskiego MSW, 56 proc. Francuzów, głosujących w niedzielnym referendum opowiedziało się za odrzuceniem europejskiej konstytucji. Za konstytucją głosowało 44 proc. Do głosowania uprawnionych było blisko 42 mln obywateli. Frekwencja wyniosła ok. 70 proc.+ + +
|
|
Francuzi w Renaissance
Francuska Izba Przemysłowo-Handlowa w Polsce (CCIFP) zmieniła swoją warszawską siedzibę. Jej nowy adres to ul. Mokotowska 19, budynek Renaissance przy Placu Zbawiciela.+ + +
|
|
Rok w UE: Doświadczenia członkostwa
Na 450 milionowym rynku UE zawsze się znajdzie miejsce dla kogoś, kto ma swój specyficzny produkt. I o ile jest on dobry, będzie się sprzedawać.+ + +
|
|
|
|
|
|
Zadowoleni rolnicy
W UKIE odbyło się seminarium, którego celem była próba bilansu korzyści
i kosztów członkostwa Polski w UE dla sektora rolnego.+ + +

Question: what is the name of the tourist portal in poland

Question: in which country is the european embassy of the republic of poland

Question: what is the name of poland's supreme court

what is the name of poland's supreme court

Question: who is the president of the lower house of parliament

Question: what is the name of the president of poland

what is the name of the president of poland

Question: where does the europolityka go in poland

where does the europolityka go in poland

Question: in which country is the european embassy located

Question: what is the lower house of parliament in poland

what is the lower house of parliament in poland


250px|mini|Naslovna stranica prvog izdanja romana
Drakula (eng. Dracula) je roman koji je napisao irski književnik Bram Stoker 1897. godine. Roman Drakula spada u horor, žanr spekulativne fikcije.

 Radnja romana
Radnja se događa u Transilvaniji i Engleskoj, a glavni je lik grof Drakula. Jonathan Harker, odvjetnik, dolazi iz Engleske u zabačeni dvorac grofa Drakule u planinama Transilvanije. Drakula kupuje posjed u Engleskoj. Tu Jonathan postaje praktički zatočenik i zavode ga tri ženska vampira. Kasnije uspije pobjeći i vratiti se u Englesku.

Drakula brodom odlazi u Englesku, a putem su cijela posada i putnici ubijeni. Grof sa sobom nosi i zemlju iz rodnog kraja koja mu daje snagu. Drakula uskoro sreće Wilhelminu Minu Murray, Jonathanovu vjernu zaručnicu i njenu prijateljicu Lucy Westenra. Lucy u istom danu dobiva tri bračne ponude: od lorda Arthura Godalminga, Amerikanca Quincyja Morrisa i psihijatra Johna Sewarda. Sewardow pacijent Renfield je luđak koji jede kukce. On je u stanju primijetiti Drakulino prisustvo. Renfield je prije Harkera bio u posjeti Draculi u Translilvaniji.

S vremenom, Lucy se počinje čudno ponašati. Svi njeni prosci brinu se za nju, a Seward poziva u pomoć svog starog učitelja, profesora Van Helsinga. Van Helsing odmah primjećuje Lucyno stanje (ugrizao ju je vampir) ali to ne otkriva Sewardu jer ne želi da Seward izgubi povjerenje u njega. Seward ne vjeruje u vampire. Van Helsing pokušava izliječiti Lucy dajući joj krvnu transfuziju, ali bez uspjeha. Lucy ubrzo umire i pokopana je. Uskoro počinju kružiti priče o krvavoj dami koja po noći uhodi i otima djecu. Van Helsing shvaća da je Lucy postala vampir pa se povjerava Sewardu, Godalmingu i Morrisu. Njih četvorica pronalaze Lucyn grob i ubijaju ju probijanjem kolca kroz srce i odsijecanjem glave. U isto vrijeme Jonathan Harker se vraća iz Transilvanije. Mina se pridružuje Jonathanu, ali je i Drakula zainteresiran za nju.

Nakon potrage za Drakulom u Londonu, ovaj se vraća u Transilvaniju da povrati snagu. Van Helsing i njegovi prijatelji ga slijede. U konačnom obračunu Drakula je ubijen probijanjem nožem, kao i njegove tri vampirice. U sukobu je poginuo i Morris. Mina je oslobođena Drakulina utjecaja i svi se vraćaju u Englesku.

 Lik grofa Drakule
Lik Drakule je vjerojatno utemeljen na vlaškom (danas u Rumunjskoj) vladaru Vladu III. Drakuli, koji je vladao 1446. – 1476., uz prekide. Vlad III. je ratovao protiv Turaka i bio veoma okrutan prema neprijateljima. Posebno je bio poznat po nabijanju neprijatelja na kolac. Ime Drakula je vjerojatno derivat naziva Red Zmaja (Order of the Dragon), viteški red koji je osnovao hrvatski kralj i njemački car Žigmund Luksemburški. Vlad II. Drakul, otac Vlada III., bio je član Reda Zmaja. Na rumunjskom jeziku Dragon se čita Drac (od latinski Draco). Kasnije se pridodao nastavak ul pa je Vlad II. postao poznat kao Vlad Dracul, ili Vlad Dragon (Vlad Zmaj). Neki kritičari su primijetili i sličnost romana Drakula i djela Carmilla, još jedno poznato djelo o vampirima, čiji je autor Sheridan le Fanu.

 Drakula na igranom filmu

Filmova o Drakuli je nebrojeno mnogo, no idućih 15 su adaptacije samog romana.

 Nosferatu (1922.); 94 min, Drakula Max Schreck
 Drakula (1931.); 75 min, Béla Lugosi
 Drakula (španjolska inačica (1931.)); 104 min, Carlos Villarías
 Drakula u Istanbulu (1953.); 103 min, Atıf Kaptan
 Drakula (1958.); 102 min, Christopher Lee
 Drakula (1968.); 90 min, Denholm Elliott
 Grof Drakula (1970.); 98 min (u UK 97, u Švedskoj 91), Christopher Lee
 Drakula (1973.); 100 min, Jack Palance
 Grof Drakula (1977.); 150 min, Louis Jourdan
 Drakula (1979.); 100 min, Frank Langella
 Vampir nosferatu (1979.); 107 min, Klaus Kinski
 Drakula (1992.); 128 min, Gary Oldman
 Drakula (2002.); 173 min, Patrick Bergin
 Drakula: stranice iz djevičinog dnevnika (2002.); 75 min, Žang Vei-Kjang
 Drakula (2006.); 90 min, Marc Warren

Filmovi se razlikuju u duljini, tehnologiji, efektima, količini spolnosti, prikazivanju Drakule (negdje osjećajno stvorenje, negdje samo čudovište željno krvi; negdje šarmantan i zavodljiv mladić, negdje odbojna pojava) itd. Što se tiče same radnje i tu ima razlika od romana: negdje su izostavljeni neki likovi ili je više likova spojeno u jednoga, Drakula se negdje ne propada kolcem nego spaljuje ili raspada pri pogledu na križ, negdje su likovi u drukčijim krvnim vezama, negdje su imena promijenjena itd.

 Drakula u crtanom filmu
Drakulin lik se pojavio i na crtanom filmu. Često je u parodiziranim oblicima.

Quackula
grof Duckula (eng. Count Duckula)

 Vidi još
Vampiri

 Vanjske poveznice

Vlad Dracul (1390? - 1447)
Dracula
 Pilot guides: The real Count Dracula

Kategorija:Britanska književnost
Kategorija:Legenda

The King of Dracul (1390).

|
|
Vlad Dracula (1431 - 1476)
In 1431, Romania's most famous son, Vlad Tepes, or
Count Dracula as we know him familiarly, was born in Sighisoara,
Transylvania. At least that's what the guide books say. Dracula
is linked to many places in Transylvania on shaky evidence
but there is no doubt that he roamed the forests and valleys
of Romania during the 15th century. The popular image of Dracula
is of a blood-sucking vampire, who snoozes in a coffin and
turns into a bat when the sun goes down owes much to Bram
Stoker who created this blood-thirsty Nosferatu based
on the equally gory heroics of a real Romanian Prince in his
novel published in 1897.
Who Was Dracula?
Vlad Dracula was actually a Wallachian warlord who fought
against the Turkish invaders during the 15th century. The
name Dracula came from his father who also fought the Turks;
Dracul meant Dragon (from a German order of knights) hence
Vlad Dracula "son of the dragon". Vlad had a passion
for impaling his enemies on huge stakes and picked up the
catchy nickname of Tepes - the Impaler. Vlad was a little
psychotic and regularly took to having his dinning table placed
outside near the dying so that he could watch the show whilst
having dinner. On one occasion there were so many impaled
enemies hanging around that the area became known as the "Forest
of the Impaled".
Despite his cruel and savage reputation Vlad Tepes is a national
hero, remembered for defending Romania against the invading
Ottoman Empire and references to him can be found all over
Romania.
Visiting Sihisoara
The myths and legends surrounding the inspiration for Bram
Stoker's Dracula novel are inescapable here and Dracula is
big business. Fortunately for Sighisoara, a recent plan suggested
by the Romanian Tourism Board to build a Dracula theme park
(complete with an Institute of Vampirology and a brand new
Castle Dracula) has been stopped. The effect on the citadel
- one of only two inhabited medieval citadels in Europe -
was deemed too destructive and the proposed site has been
relocated to the outskirts of Bucharest.
Essential haunts to visit for Dracula fans:
Bran Castle
Located 14 miles outside of Brasov. Built in 1378 but
heavily restored, it proudly bears the tag of Dracula's official
residence and is on every tourist's must-see list even though
Dracula probably only stayed on a few ocassions.
Poienari Castle
The Trans-Fagarasan Highway - the highest road in Europe
- takes you across the mountains and into Wallachia.
It is here that you can climb the 1480 steps to Poienari Castle
- the most authentic Transylvanian haunt of Dracula.
Sighisoara
Trains reach Sighisoara from Bucharest via Brasov. Vlad's
birthplace is now the Restaurantul Cetatea and is opposite
a small museum with Dracula paraphernalia.

Question: when did dracula become the king of r Dracul

The King of Dracul (1390).

Question: what is the title of dracula’s first book

The King of Dracul (1390).

Question: dracula is better known by what name

The King of Dracul (1390).

Question: what is the full name of dracula

The King of Dracul (1390).

Question: dracula and the king of dracul are what kind of guides

The King of Dracul (1390).

Question: what is the title of dracula's first book

The King of Dracul (1390).

Dracula Pilot Guides : The Real Count Dracula

The King of Dracul (1390). Dracula Pilot Guides: The Real Count Dracula


Oscar za najbolji film (eng. Academy Award for Best Picture), jedna je od Nagrada za zasluge koju svake godine dodjeljuje Akademija filmskih umjetnosti i znanosti (AMPAS) umjetnicima koji rade u filmskoj umjetnosti. Kategorija najboljeg filma je jedina kategorija u kojoj svaki član Akademije može glasati o konačnom ishodu, ali i nominirati. Tijekom godišnje dodjele Oscara, ova nagrada dodjeljuje se posljednja, a obično po nju na podij dolaze producenti i redatelj. No, samo su producenti službeno dobitnici nagrade. Oscar za najbolji film praktički se smatra najvažnijim Oscarom, jer je to konačni rezultat zajedničke produkcije, režije, glume i pisanja scenarija.

 Povijest
Na prvoj dodjeli Oscara (za 1927. i 1928. godinu) nije bilo nagrade za najbolji film. Umjesto toga, podijeljene su dvije različite nagrade, jedna nazvana najbolja produkcija, koju je osvojio epski film Krila, te najveća umjetnička vrijednost produkcije, koju je osvojio art film Svitanje. Nagrade su trebale odati počast jednako vrijednim aspektima superiornog napora u snimanju filmova. No, suci i šefovi studija više su pažnje obraćali potonjoj kategoriji - šef MGM-a Louis B. Mayer, kojem se nije sviđao realizam Gomile Kinga Vidora, vršio je pritisak na suce da ne nagrade njegov vlastiti studijski film, nego da izaberu Svitanje. Sljedeće godine, Akademija je ustanovila jedninstvenu nagradu nazvanu najbolja produkcija i retroaktivno odlučila da nagrada koju su osvojila Krila bude istovrijednica ovoj nagradi, što je rezultiralo da se Krila često pogreškom navode kao osvajač nagrade za najbolji film prve godine. Nagrada se preimenovala u najbolji film na dodjeli 1931. godine.

Od 1944. godine, Akademija je ograničila nominacije na pet nomimiranih za najbolji film po godini. Od 81. dodjele Oscara (za 2008. godinu), 464 filma su bila nominirana za glavnu nagradu. Tijekom posljednjih 92 godine, Akademija je dodijelila ukupno 92 nagrade za najbolji film. Oscari za najbolji film i najboljeg redatelja često su se kroz povijest blisko povezivali. Od 92 filma koji je bio nagrađen najprestižnijom nagradom, 66 je ih bilo također bilo nagrađeno za najboljeg redatelja. Samo tri filma su osvojili nagradu za najbolji film bez da je njihov redatelj bio nominiran (iako samo jedan od ranih tridesetih): Krila (1927./'28.), Grand Hotel (1931./'32.) i Vozeći gospođicu Daisy (1989.). Isto tako, jedina dva redatelja koja su osvojila nagradu bez da je njihov film bio nominiran za najboljeg bili su s početka tridesetih: Lewis Milestone (1927./'28.) i Frank Lloyd (1928./'29.).

Jedna od kontroverznih točaka je manjak interesa s neengleskog govornog područja u svim kategorijama osim one za najbolji strani film. Jako malo filmova na stranim jezicima je bilo nominirano u bilo kojoj kategoriji, osim za umjetničke zasluge. Do danas je samo osam stranih filmova bilo nominirano za najbolji film: Velika iluzija (francuski, 1938.); Z (francuski, 1969.); Emigranti (švedski, 1972.); Krici i šaputanja (švedski, 1973.); Poštar (talijanski/španjolski, 1995.); Život je lijep (talijanski, 1998.); Tigar i zmaj (mandarinski, kineski, 2000.); i Pisma s Iwo Jime (japanski, 2006.). Ističe se i iznimna pristranost prema filmovima dužima od dva sata: Fatalna nesreća (2006., 113 min.) je najkraći film dobitnik nagrade za najbolji film u posljednjih dvadeset godina.

Nijedan film osvajač ove nagrade nije izgubljen, iako ih nekoliko kao što su Na zapadu ništa novo i Lawrence od Arabije postoji samo u obliku izmijenjenom od izvornika, izdanja koje je osvojilo nagradu, obično zato što su premontirani radi reizdanja (i naknadno restaurirani od arhivista). Drugi pobjednici i nominirani kao što su Tom Jones i Ratovi zvijezda su naširoko dostupni u izmijenjenim inačicama. Film iz 1928. godine, Patriot je jedini nominiran za Oscara koji je izgubljen; za Reket se dosta dugo vjerovalo da je izgubljen, ali je primjerak postojao u arhivu producenta Howarda Hughesa, a od tada je prikazan na Turner Classic Movies.

 Dobitnici i nominirani
U donjem popisu, dobitnik nagrade za svaku godinu je prikazan prvi, nakon čega slijede drugi nominirani. Osim prvih godina (kad je Akademija koristila ne-kalendarske godine), prikazana godina je ona u kojoj je film premijerno prikazan u Okrugu Los Angeles, Kalifornija; to je obično godina prvog izdanja, ali može biti i godina nakon prvog izdanja (kao Casablanca, a ako se uzme u obzir praizvedba na film-festivalu, i Fatalna nesreća). To je godina prije svečanosti na kojoj je dodijeljena nagrada; na primjer, film u kinima prikazan tijekom 2005. uzima se u obzir za Oscar za najbolji film 2005., dodijeljen u 2006. Do 1950. godine, nagrada za najbolji film je dodjeljivana produkcijskim kompanijama; od 1951. godine pa nadalje, nagrada ide producentu.

 1920.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1927./1928.  Krila – Lucien Hubbard Reket – Howard HughesSedmo nebo – William Fox 1928./1929. Broadwayska melodija – Harry Rapf Alibi – Roland WestHollywoodska revija 1929. – Harry RapfPatriot – Ernst LubitschU staroj Arizoni – Winfield Sheehan

 1930.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1929./1930. Na zapadu ništa novo – Carl Laemmle Jr. Disraeli – Jack L. Warner, Darryl F. ZanuckLjubavna parada – Ernst LubitschRaspuštenica – Robert Z. LeonardVelika kuća – Irving Thalberg 1930./1931. Cimarron – William LeBaron East Lynne – Winfield SheehanNaslovna strana – Howard HughesSkippy – Adolph ZukorTrader Horn – Irving G. Thalberg 1931./1932. Grand Hotel – Irving Thalberg Arrowsmith – Samuel GoldwynFive Star Final – Hal B. WallisJedan sat s tobom – Ernst LubitschLoša djevojka – Winfield SheehanNasmijani poručnik – Ernst LubitschŠampion – King VidorŠangaj ekspres – Adolph Zukor 1932./1933. Kavalkada – Winfield Sheehan 42. ulica – Darryl F. ZanuckDama za jedan dan – Frank CapraDržavni sajam – Winfield SheehanJa sam bjegunac s robije – Hal B. WallisMale žene – Merian C. Cooper, Kenneth MacGowanPrivatni život Henrika VIII. – Alexander KordaShe Done Him Wrong – William LeBaronSmilin' Through – Irving ThalbergZbogom oružje – Adolph Zukor 1934. Dogodilo se jedne noći – Harry Cohn Barrettovi iz ulice Wimpole – Irving ThalbergBijela parada – Jesse L. LaskyFlirtation Walk – Jack L. Warner, Hal Wallis, Robert LordHere Comes the Navy – Lou EdelmanImitacija života – John M. StahlJedna noć ljubavi – Harry Cohn, Everett RiskinKleopatra – Cecil B. DeMilleKuća Rotschildovih – Darryl F. Zanuck, William Goetz, Raymond GriffithTanki čovjek – Hunt StrombergVesela razvedenica – Pendro S. BermanViva Villa! – David O. Selznick 1935. Pobuna na brodu Bounty – Irving Thalberg, Albert Lewin Alice Adams – Pendro S. BermanBroadwayska melodija 1936. – John W. Considine Jr.Cilindar – John W. Considine Jr.David Copperfield – David O. SelznickDoušnik – Cliff ReidJadnici – Darryl F. ZanuckKapetan Blood – Hal Wallis, Harry Joe Brown, Gordon HollingsheadRuggles iz Red Cappa – Arthur Hornblow, Jr.San ivanjske noći – Henry BlankeRazvedenica – Pendro S. BermanTanki čovjek – Hunt StrombergViva Villa! – David O. SelznickZločesta Marietta – Hunt StrombergŽivot bengalskog kopljanika – Louis D. Lighton 1936. Veliki Ziegfeld – Hunt Stromberg Anthony Adverse – Henry BlankeDodsworth – Samuel Goldwyn, Merritt HulbertGospodin Deeds ide u grad – Frank CapraObilježena dama – Lawrence WeingartenPriča o dva grada – David O. SelznickRomeo i Julija – Darryl F. Zanuck, Kenneth MacGowanSan Francisco – John Emerson, Bernard H. HymanTri pametne djevojke – Joe Pasternak, Charles R. Rogers 1937. Život Emila Zole – Henry Blanke Dobra zemlja – Irving Thalberg, Albert LewinIzgubljeni horizont – Frank CapraKapetan Hrabrost – Louis LightonSlijepa ulica – Samuel Goldwyn, Merritt HulbertSto muškaraca i djevojka – Charles R. Rogers, Joe PasternakUžasna istina – Leo McCarey, Everett RiskinU starom Chicagu – Darryl F. Zanuck, Kenneth MacGowanUlaz na pozornicu – Pendro S. BermanZvijezda je rođena – David O. Selznick 1938. U grob ništa ne nosiš – Frank Capra Alexanderov ragtime bend – Darryl F.Zanuck, Harry Joe BrownCitadela – Victor SavilleČetiri kćeri – Hal B. Wallis, Henry BlankeGrad dječaka – John W. Considine, Jr.Jezebel – Hal B. Wallis, Henry BlankePokusni pilot – Louis LightonPustolovine Robina Hooda – Hal B. Wallis, Henry BlankePygmalion – Gabriel PascalVelika iluzija – Frank Rollmer, Albert Pinkovitch 1939. Zameo ih vjetar – David O. Selznick Čarobnjak iz Oza – Mervyn LeRoyGospodin Smith ide u Washington – Frank CapraLjubavna afera – Leo McCareyMračna pobjeda – David LewisNinočka – Sidney FranklinO miševima i ljudima – Lewis MilestoneOrkanski visovi – Samuel GoldwynPoštanska kočija – Walter WangerZbogom, gospodine Chips – Victor Saville

 1940.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1940. Rebecca – Alfred Hitchcock, David O. Selznick Dugo putovanje kući – John FordKitty Foyle – David HempsteadNaš grad – Sol LesserPismo – Hal B. Wallis Plodovi gnjeva – Darryl F. Zanuck, Nunnally JohnsonPriča iz Philadelphije – Joseph L. MankiewiczStrani dopisnik – Walter WangerAll This, and Heaven Too – Jack L. Warner, Hal B. Wallis, David LewisVeliki diktator – Charles Chaplin 1941. Kako je bila zelena moja dolina – Darryl F. Zanuck Cvijeće u prašini – Irving AsherGrađanin Kane – Orson WellesHere Comes Mr. Jordan – Everett RiskinMale lisice – Samuel GoldwynMalteški sokol – Hal B. WallisNarednik York – Jesse L. Lasky, Hal B. WallisSumnja – Alfred HitchcockZaustavi zoru – Arthur Hornblow, Jr. 1942. Gđa. Miniver – Sidney Franklin 49. paralela – Michael Latham PowellGovor grada – George StevensKings Row – Hal B. WallisPonos Jenkija – Samuel GoldwynRobovi prošlosti – Sidney FranklinThe Pied Piper – Nunnally JohnsonVeličanstveni Ambersonovi – Orson WellesWake Island – Joseph SistromYankee Doodle Dandy – Jack L. Warner, Hal B.Wallis, William Cagney 1943. Casablanca – Hal B. Wallis Bernadettina pjesma – William PerlbergBorimo se na moru – Noel CowardKome zvono zvoni – Sam WoodLjudska komedija – Clarence BrownMadame Curie – Sidney FranklinNebo može čekati – Ernst LubitschOmča za vješanje – Lamar TrottiStraža na Rajni – Hal B. WallisŠto brojniji, to veseliji – George Stevens 1944. Idući svojim putem – Leo McCarey Dvostruka obmana – Joseph SistromOtkako si otišao – David O. SelznickPlinsko svjetlo – Arthur Hornblow, Jr.Wilson – Darryl F. Zanuck 1945. Izgubljeni vikend – Charles Bracken Anchors Aweigh – Joe PasternakMildred Pierce – Jerry WaldZačarana – David O. SelznickZvona Svete Marije – Leo McCarey 1946. Najbolje godine naših života – Samuel Goldwyn Divan život – Frank CapraHenry V. – Laurence OlivierRub oštrice – Darryl F. ZanuckProljeće života – Sidney Franklin 1947. Džentlmenski sporazum – Darryl F. Zanuck Biskupova supruga – Samuel GoldwynČudo u 34. ulici – William PerlbergUnakrsna vatra – Adrian ScottVelika očekivanja – Ronald Neame 1948. Hamlet – Laurence Olivier Blago Sierra Madre – Henry BlankeCrvene cipelice – Michael Latham Powell, Emeric PressburgerJohnny Belinda – Jerry WaldZmijsko leglo – Anatolij Litvak, Robert Bassler 1949. Svi kraljevi ljudi – Robert Rossen Bojište – Dore ScharyNasljednica – William WylerPismo trima ženama – Sol C. SiegelPolijetanje usred dana – Darryl F. Zanuck

 1950.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1950. Sve o Evi – Darryl F. Zanuck Bulevar sumraka – Charles BrackettJučer rođena – S. Sylvan SimonMladenkin otac – Pandro S. BermanRudnici kralja Solomona – Sam Zimbalist 1951. Amerikanac u Parizu – Arthur Freed Mjesto pod suncem – George StevensOdluka pred zoru – Anatolij Litvak, Frank McCarthyQuo Vadis – Sam ZimbalistTramvaj zvan čežnja – Charles K. Feldman 1952. Najveća predstava na svijetu – Cecil B. DeMille Ivanhoe – Pandro S. BermanMirni čovjek – John Ford, Merian C. CooperMoulin Rouge – John HustonTočno u podne – Stanley Kramer 1953. Odavde do vječnosti – Buddy Adler Julije Cezar – John HousemanPraznik u Rimu – William WylerShane – George StevensTunika – Frank Ross 1954. Na dokovima New Yorka – Sam Spiegel Pobuna na Caineu – Stanley KramerProvincijalka – William PerlbergSedam nevjesta za sedmero braće – Jack CummingsTri novčića u fontani – Sol C. Siegel 1955. Marty – Harold Hecht Gospodin Roberts – Leland HaywardLove is a Many-Splendored Thing – Buddy AdlerPiknik – Fred KohlmarTetovirana ruža – Hal B. Wallis 1956. Put oko svijeta u 80 dana – Michael Todd Deset zapovijedi – Cecil B. DeMilleDiv – George Stevens, Henry GinsbergKralj i ja – Charles BrackettPrijateljsko uvjeravanje – William Wyler 1957. Most na rijeci Kwai – Sam Spiegel 12 gnjevnih ljudi – Henry Fonda, Reginald RoseGradić Peyton – Jerry WaldSayonara – William GoetzSvjedok optužbe – Arthur Hornblow, Jr. 1958. Gigi – Arthur Freed Auntie Mame – Jack L. WarnerBijeg u lancima – Stanley KramerMačka na vrućem limenom krovu – Lawrence WeingartenOdvojeni stolovi – Harold Hecht 1959. Ben-Hur – Sam Zimbalist Anatomija jednog umorstva – Otto PremingerDnevnik Anne Frank – George StevensPriča o opatici – Henry BlankePut u visoko društvo – John Woolf, James Woolf

 1960.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1960. Apartman – Billy Wilder Alamo – John WayneElmer Gantry – Bernard SmithSinovi i ljubavnici – Jerry WaldThe Sundowners – Fred Zinnemann 1961. Priča sa zapadne strane – Robert Wise Fanny – Joshua LoganHazarder – Robert RossenSuđenje u Nürnbergu – Stanley KramerTopovi s Navaronea – Carl Foreman 1962. Lawrence od Arabije – Sam Spiegel Glazbenik – Morton DaCostaNajduži dan – Darryl F. ZanuckPobuna na brodu Bounty – Aaron RosenbergUbiti pticu rugalicu – Alan J. Pakula 1963. Tom Jones – Tony Richardson Amerika, Amerika – Elia KazanKako je osvojen Zapad – Bernard SmithKleopatra – Walter WangerLjiljani u polju – Ralph Nelson 1964. My Fair Lady – Jack L. Warner Becket – Hal B. WallisDr. Strangelove ili: Kako sam naučio ne brinuti i zavolio bombu – Stanley KubrickGrk Zorba – Michael CacoyannisMary Poppins – Walt Disney, Bill Walsh 1965. Moje pjesme, moji snovi – Robert Wise Brod luđaka – Stanley KramerDarling – Joseph JanniDoktor Živago – Carlo PontiTisuću klaunova – Fred Coe 1966. Čovjek za sva vremena – Fred Zinnemann Alfie – Lewis GilbertMisija u Kini – Robert WiseRusi dolaze, Rusi dolaze – Norman JewisonTko se boji Virginije Woolf? – Ernest Lehman 1967. U vrelini noći – Walter Mirisch Bonnie i Clyde – Warren BeattyDiplomac – Lawrence TurmanDoktor Dolittle – Arthur P. JacobsPogodi tko dolazi na večeru – Stanley Kramer 1968. Oliver! – John Woolf Rachel, Rachel – Paul NewmanRomeo i Julija – Anthony Havelock-Allan, John BrabourneSmiješna djevojka – Ray StarkZima jednog lava – Martin Poll 1969. Ponoćni kauboj – Jerome Hellman Anne od tisuću dana – Hal B. WallisButch Cassidy i Sundance Kid – John ForemanZ – Jacques Perrin, Ahmed RachediZdravo, Dolly! – Ernest Lehman

 1970.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1970. Patton – Frank McCarthy Aerodrom – Ross HunterLjubavna priča – Howard G. MinskyM*A*S*H – Ingo PremingerPet lakih komada – Bob Rafelson, Richard Wechsler 1971. Francuska veza – Philip D'Antoni Guslač na krovu – Norman JewisonNikolaj i Aleksandra – Sam SpiegelPaklena naranča – Stanley KubrickPosljednja kino predstava – Stephen J. Friedman 1972. Kum – Albert S. Ruddy Cabaret – Cy FeuerEmigranti – Bengt ForslundOslobađanje – John BoormanSounder – Robert B. Radnitz 1973. Žalac – Tony Bill, Michael Phillips, Julia Phillips Američki grafiti – Francis Ford Coppola, Gary KurtzEgzorcist – William Peter BlattyKrici i šaputanja – Ingmar BergmanA Touch of Class – Melvin Frank 1974. Kum II – Francis Ford Coppola, Gray Frederickson, Fred Roos Kineska četvrt – Robert EvansLenny – Marvin WorthPakleni toranj – Irwin AllenPrisluškivanje – Francis Ford Coppola 1975. Let iznad kukavičjeg gnijezda – Michael Douglas, Saul Zaentz Barry Lyndon – Stanley KubrickNashville – Robert AltmanPasje poslijepodne – Martin Bregman, Martin ElfandRalje – Richard D. Zanuck, David Brown 1976. Rocky – Robert Chartoff, Irwin Winkler Svi predsjednikovi ljudi – Walter CoblenzTaksist – Michael Phillips, Julia PhillipsTV mreža – Howard GottfriedVlakom prema slavi – Robert F. Blumofe, Harold Leventhal 1977. Annie Hall – Charles H. Joffe Djevojka za zbogom – Ray StarkJulia – Richard RothZvjezdani ratovi, Epizoda 4: Nova nada – Gary KurtzŽivotna prekretnica – Herbert Ross, Arthur Laurents 1978. Lovac na jelene – Barry Spikings, Michael Deeley, Michael Cimino, John Peverall Nebo može čekati – Warren BeattyPonoćni ekspres – Alan Marshall, David PutnamPovratak veterana – Jerome HellmanSlobodna žena – Paul Mazursky, Tony Ray 1979. Kramer protiv Kramera – Stanley R. Jaffe Apokalipsa danas – Francis Ford Coppola, Fred Roos, Fray Frederickson, Tom SternbergČetiri prijatelja – Peter YatesNorma Rae – Tamara Aseyev, Alex RoseSav taj jazz – Robert Alan Aurthur

 1980.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1980. Obični ljudi – Ronald L. Schwary Čovjek slon – Jonathan SangerRazjareni bik – Irwin Winkler, Robert ChartoffRudareva kći – Bernard SchwartzTessa – Claude Berri, Timothy Burrill 1981. Vatrene kočije – David Puttnam Atlantic City – Denis HerouxCrveni – Warren BeattyLjetnikovac na Zlatnom jezeru – Bruce GilbertOtimači izgubljenog kovčega – Frank Marshall 1982. Gandhi – Richard Attenborough E.T. – Steven Spielberg, Kathleen KennedyNestali – Edward Lewis, Mildred LewisPresuda – Richard D. Zanuck, David BrownTootsie – Sydney Pollack, Dick Richards 1983. Vrijeme nježnosti – James L. Brooks Garderobijer – Peter YatesNježno milosrđe – Philip S. HobelPrava stvar – Irwin Winkler, Robert ChartoffVelika jeza – Michael Shamberg 1984. Amadeus – Saul Zaentz Mjesto u srcu – Arlene DonovanPolja smrti – David PuttnamPut u Indiju – John Brabourne, Richard GoodwinVojnikova priča – Norman Jewison, Ronald L. Schwary, Patrick Palmer 1985. Moja Afrika – Sydney Pollack Boja purpura – Steven Spielberg, Kathleen Kennedy, Frank Marshall, Quincy JonesČast Prizzijevih – John ForemanPoljubac žene pauka – David WeismanSvjedok – Edward S. Feldman 1986. Vod smrti – Arnold Kopelson Djeca manjeg boga – Burt Sugarman, Patrick J. PalmerHannah i njezine sestre – Robert GreenhutMisija – Fernando Ghia, David PuttnamSoba s pogledom – Ismail Merchant 1987. Posljednji kineski car – Jeremy Thomas Fatalna privlačnost – Stanley R. Jaffe, Sherry LansingNada i slava – John BoormanTV Dnevnik – James L. BrooksZačarana mjesecom – Patrick J. Palmer, Norman Jewison 1988. Kišni čovjek – Mark Johnson Mississippi u plamenu – Frederick Zollo, Robert F. ColesberryOpasne laži – Norma Heyman, Hank MoonjeanSlučajni turist – Lawrence Kasdan, Charles Okun, Michael GrilloZaposlena djevojka – Douglas Wick 1989. Vozeći gospođicu Daisy – Richard D. Zanuck, Lili Fini Zanuck Društvo mrtvih pjesnika – Steven Haft, Paul Junger Witt, Tony ThomasMoje lijevo stopalo – Noel PearsonPolje snova – Lawrence Gordon, Charles GordonRođen 4. srpnja – A. Kitman Ho, Oliver Stone

 1990.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 1990. Ples s vukovima – Kevin Costner, Jim Wilson Buđenja – Walter F. Parkes, Lawrence LaskerDobri momci – Irwin WinklerDuh – Lisa WeinsteinKum III – Francis Ford Coppola 1991. Kad jaganjci utihnu – Edward Saxon, Kenneth Uth, Ron Bozman Bugsy – Mark Johnson, Barry Levinson, Warren BeattyJFK – A. Kitman Ho, Oliver StoneGospodar plime – Barbra Streisand, Andrew S. KarschLjepotica i zvijer – Don Hahn 1992. Nepomirljivi – Clint Eastwood Howards End – Ismail MerchantMalo dobrih ljudi – Rob Reiner, David Brown, Andrew ScheinmanMiris žene – Martin BrestPlačljiva igra – Stephen Wooley 1993. Schindlerova lista – Steven Spielberg, Gerald R. Molen, Branko Lustig Bjegunac – Arnold KopelsonPiano – Jan ChapmanNa kraju dana – Mike Nichols, John Calley, Ismail MerchantU ime oca – Jim Sheridan 1994. Forrest Gump – Wendy Finerman, Steve Tisch, Steve Starkey Četiri vjenčanja i sprovod – Duncan KenworthyIskupljenje u Shawshanku – Niki MarvinKviz – Robert Redford, Michael Jacobs, Julian Krainin, Michael NozickPakleni šund – Lawrence Bender 1995. Hrabro srce – Mel Gibson, Alan Ladd, Jr., Bruce Davey Apollo 13 – Brian GrazerPoštar – Mario Cecchi Gori, Vittorio Cecchi Gori, Gaetano DanieliPraščić Babe – Bill Miller, George Miller, Doug MitchellRazum i osjećaji – Linsday Doran 1996. Engleski pacijent – Saul Zaentz Fargo – Ethan CoenJerry Maguire – James L. Brooks, Laurence Mark, Richard Sakai, Cameron CroweSjaj – Jane ScottTajne i laži – Simon Channing-Williams 1997. Titanic – James Cameron, Jon Landau Bolje ne može – James L. Brooks, Bridget Johnson, Kristi ZeaDobri Will Hunting – Lawrence BenderL.A. Povjerljivo – Curtis Hanson, Arnon Milchan, Michael G. NathansonSkidajte se do kraja – Uberto Pasolini 1998. Zaljubljeni Shakespeare – David Parfitt, Donna Gigliotti, Harvey Weinstein, Edward Zwick, Marc Norman Elizabeta – Alison Owen, Eric Fellner, Tim BevanSpašavanje vojnika Ryana – Steven Spielberg, Ian Bryce, Mark Gordon, Gary LevinsohnTanka crvena linija – Robert Michael Geisler, John Roberdau, Grant HillŽivot je lijep – Elda Feri, Gianluigi Braschi 1999. Vrtlog života – Bruce Cohen, Dan Jinks Kućna pravila – Richard N. GladsteinProbuđena savjest – Michael Mann, Pirter an BruggeŠesto čulo – Frank Marshall, Kathleen Kennedy, Barry MendelZelena milja – Frank Darabont, David Valdes

 2000.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 2000. Gladijator – David H. Franzoni, Branko Lustig, Douglas Wick Čokolada – David Brown, Kit Golden, Leslie HolleranErin Brockovich – Danny DeVito, Michael Shamberg, Stacey SherTigar i zmaj – William Kong, Li-Kong Hsu, Ang LeeTraffic – Laura Bickford, Marshall Herskovitz, Edward Zwick 2001. Genijalni um – Brian Grazer, Ron Howard Gosford Park – Robert Altman, Bob Balaban, David LevyGospodar prstenova: Prstenova družina – Peter Jackson, Barrie M. Osborne, Fran WalshMoulin Rouge – Fred Baron, Martin Brown, Baz LuhrmannU zamci – Graham Leader, Ross Katt, Todd Field 2002. Chicago – Martin Richards Bande New Yorka – Alberto Grimaldi, Harvey WeinsteinGospodar prstenova: Dvije kule – Peter Jackson, Barrie M. Osborne, Fran WalshPijanist – Roman Polanski,  Robert Benmussa, Alain SardeSati – Scott Rudin, Robert Fox 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja – Peter Jackson, Barrie M. Osborne, Fran Walsh Gospodar i ratnik: Daleka strana svijeta – Samuel Goldwyn, Jr., Peter Weir, Duncan HendersonIzgubljeni u prijevodu – Ross Katz, Sofia CoppolaMistična rijeka – Robert Lorenz, Judie G. Hoyt, Clint EastwoodUtrka života – Kathleen Kennedy, Frank Marshall, Gary Ross 2004. Djevojka od milijun dolara – Clint Eastwood, Albert S. Ruddy, Tom Rosenburg Avijatičar – Michael Mann, Graham KingRay – Taylor Hackford, Stuart Benjamin, Howard BaldwinSan za životom J.M. Barrieja – Richard N. Gladstein, Nellie BellflowerStranputica – Michael London 2005. Fatalna nesreća – Paul Haggis, Cathy Schulman Capote – Caroline Baron, William Vince, Michael OhovenLaku noć i sretno – Grant HeslovMünchen – Steven Spielberg, Kathleen Kennedy, Barry MendelPlanina Brokeback – Diana Ossana, James Schamus 2006. Pokojni – Graham King Babel – Alejandro González Iñárritu, Steve Golin, Jon KilikKraljica – Andy Harries, Christine Langan, Tracey SeawardMala Miss Amerike – David T. Friendly, Peter Saraf, Marc TurtletaubPisma s Iwo Jime – Clint Eastwood, Steven Spielberg, Robert Lorenz 2007. Nema zemlje za starce – Scott Rudin, Ethan Coen, Joel Coen Bit će krvi – JoAnne Sellar, Paul Thomas Anderson, Daniel LupiJuno – Lianne Halfon, Mason Novick, Russell SmithMichael Clayton – Sydney Pollack, Jennifer Fox, Kerry OrentOkajanje – Tim Bevan, Eric Fellner, Paul Webster 2008. Milijunaš s ulice – Christian Colson Frost/Nixon – Ron Howard, Brian Grazer, Tim Bevan, Eric FellnerMilk – Dan Jinks, Bruce CohenNeobična priča o Benjaminu Buttonu – Kathleen Kennedy, Frank Marshall, Ray StarkŽena kojoj sam čitao – Anthony Minghella, Sydney Pollack, Scott Rudin 2009. Narednik James – Kathryn Bigelow, Mark Boal, Nicolas Chartier, Greg Shapiro Avatar – James Cameron, Jon Landau Okrug 9 – Peter Jackson, Carolynne CunninghamNebesa - Jonas Rivera Nemilosrdni gadovi - Lawrence Bender Ni na nebu, ni na zemlji - Daniel Dubiecki, Ivan Reitman, Jason Reitman Ozbiljan čovjek – Joel Coen, Ethan CoenPrecious – Lee Daniels, Sarah Siegel-Magness, Gary MagnessPriča o prvaku – Broderick Johnson, Andrew A. Kosove, Gil NetterSve o jednoj djevojci – Finola Dwyer, Amanda Posey

 2010.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 2010. Kraljev govor – Iain Canning, Emile Sherman, Gareth Unwin Crni labud – Scott Franklin, Mike Medavoy, Brian OliverBoksač – David Hoberman, Todd Lieberman, Mark WahlbergPočetak – Christopher Nolan, Emma ThomasDjeca su dobro – Gary Gilbert, Jeffrey Levy-Hinte, Celine Rattray127 sati – Danny Boyle, Christian ColsonDruštvena mreža – Dana Brunetti, Ceán Chaffin, Michael De Luca, Scott RudinPriča o igračkama 3 – Darla K. AndersonČovjek zvan Hrabrost – Ethan Coen, Joel Coen, Scott RudinZimska kost – Alix Madigan, Anne Rosellini 2011. Umjetnik – Thomas Langmann Nasljednici – Jim Burke, Alexander Payne, Jim TaylorJako glasno i nevjerojatno blizu – Scott RudinTajni život kućnih pomoćnica – Brunson Green, Chris Columbus, Michael BarnathanHugo – Graham King, Martin ScorsesePonoć u Parizu – Letty Aronson, Stephen TenenbaumIgra pobjednika – Michael De Luca, Rachael Horovitz, Brad PittDrvo života – Sarah Green, Bill Pohlad, Dede Gardner, Grant HillPut rata – Steven Spielberg, Kathleen Kennedy 2012. Argo – Grant Heslov, Ben Affleck, George Clooney Ljubav – Margaret Ménégoz, Stefan Arndt, Veit Heiduschka, Michael KatzOdbjegli Django – Stacey Sher, Reginald Hudlin, Pilar SavoneJadnici – Tim Bevan, Eric Fellner, Debra Hayward, Cameron MackintoshZero Dark Thirty – Mark Boal, Kathryn Bigelow, Megan EllisonZvijeri južnih divljina – Josh Penn, Dan Janvey, Michael GottwaldU dobru i u zlu – Bruce Cohen, Donna GigliottiPijev život – Ang Lee, Gil Netter, David WomarkLincoln – Steven Spielberg, Kathleen Kennedy 2013. 12 godina ropstva – Brad Pitt, Dede Gardner, Jeremy Kleiner, Steve McQueen, Anthony Katagas Vuk s Wall Streeta – Leonardo DiCaprio, Emma Tillinger Koskoff, Joey McFarland, Martin ScorseseAmerički varalice – Charles Roven, Richard Suckle, Megan Ellison, Jonathan GordonNebraska – Albert Berger, Ron YerxaKapetan Phillips – Scott Rudin, Dana Brunetti, Michael De LucaPhilomena – Gabrielle Tana, Steve Coogan, Tracey SeawordDobri dileri iz Dallasa – Robbie Brenner, Rachel WinterGravitacija – Alfonso Cuarón, David HeymanOna – Megan Ellison, Spike Jonze, Vincent Landay 2014. Birdman – Alejandro González Iñárritu, John Lesher, James W. Skotchdopole Američki snajper – Clint Eastwood, Robert Lorenz, Andrew Lazar, Bradley Cooper, Peter MorganOdrastanje – Richard Linklater, Cathleen SutherlandIgra oponašanja – Nora Grossman, Ido Ostrowsky, Teddy SchwarzmanHotel Grand Budapest – Wes Anderson, Scott Rudin, Steven Rales, Jeremy DawsonSelma – Christian Colson, Oprah Winfrey, Dede Gardner, Jeremy KleinerTeorija svega – Tim Bevan, Eric Fellner, Lisa Bruce, Anthony McCartenRitam ludila – Jason Blum, Helen Estabrook, David Lancaster 2015. Spotlight – Michael Sugar, Steve Golin, Nicole Rocklin, Blye Pagon Faust Povratnik – Arnon Milchan, Steve Golin, Alejandro González Iñárritu, Mary Parent, Keith RedmonSoba – Ed GuineyBrooklyn – Finola Dwyer, Amanda PoseyMost špijuna – Steven Spielberg, Marc Platt, Kristie Macosko KriegerMarsovac – Simon Kinberg, Ridley Scott, Michael Schaefer, Mark HuffamPobješnjeli Max: Divlja cesta – Doug Mitchell, George MillerOklada stoljeća – Brad Pitt, Dede Gardner, Jeremy Kleiner 2016. Moonlight – Dede Gardner, Jeremy Kleiner, Adele Romanski Dolazak – Shawn Levy, Dan Levine, Aaron Ryder, David LindeOgrade – Todd Black, Scott Rudin, Denzel WashingtonGreben spašenih – Bill Mechanic, David PermutSve ili ništa – Carla Hacken, Julie YornSkrivene brojke – Peter Chernin, Donna Gigliotti, Theodore Melfi, Jenno Topping, Pharrell WilliamsLa La Land – Fred Berger, Jordan Horowitz, Marc PlattLav – Iain Canning, Angie Fielder, Emile ShermanManchester by the Sea - Lauren Beck, Matt Damon, Kimberly Steward, Chris Moore, Kevin J. Walsh 2017. Oblik vode – Guillermo del Toro, J. Miles Dale Skrivena Ljubav – Peter Spears, Luca Guadagnino, Emilie Georges, Marco MorabitoPrijelomni čas – Tim Bevan, Eric Fellner, Lisa Bruce, Anthony McCarten, Douglas UrbanskiDunkirk – Emma Thomas, Christopher NolanBježi – Sean McKittrick, Jason Blum, Edward H. Hamm Jr., Jordan PeeleLady Bird – Scott Rudin, Eli Bush, Evelyn O'NeillFantomska nit – JoAnne Sellar, Paul Thomas Anderson, Megan Ellison, Daniel LupiNovine – Amy Pascal, Steven Spielberg, Kristie Macosko KriegerTri plakata izvan grada - Graham Broadbent, Pete Czernin, Martin McDonagh 2018. Zelena knjiga: Vodič za život – Jim Burke, Brian Hayes Currie, Peter Farrelly, Nick Vallelonga, Charles B. Wessler Black Panther – Kevin FeigeCrni član KKKlana – Jason Blum, Spike Lee, Raymond Mansfield, Sean McKittrick, Jordan PeeleBohemian Rhapsody – Graham KingMiljenica – Ceci Dempsey, Ed Guiney, Lee Magiday, Yorgos LanthimosRoma – Alfonso Cuarón, Gabriela RodríguezZvijezda je rođena – Bradley Cooper, Bill Gerber, Lynette Howell TaylorČovjek iz sjene – Dede Gardner, Jeremy Kleiner, Adam McKay, Kevin J. Messick 2019. Parazit – Joon-ho Bong, Sin-ae Kwak Izazivač: Le Mans '66 – Peter Chernin, James Mangold, Jenno ToppingIrac – Robert De Niro, Jane Rosenthal, Martin Scorsese, Emma Tillinger KoskoffJojo Rabbit – Carthew Neal, Taika Waititi, Chelsea WinstanleyJoker – Bradley Cooper, Todd Phillips, Emma Tillinger KoskoffMale žene – Amy PascalPriča o braku – Noah Baumbach, David Heyman1917. – Pippa Harris, Callum McDougall, Sam Mendes, Jayne-Ann TenggrenBilo jednom… u Hollywoodu - David Heyman, Shannon McIntosh, Quentin Tarantino

 2020.-e
GodinaFilmProducentiNominirani 2020.Zemlja nomada – Frances McDormand, Peter Spears, Mollye Asher, Dan Janvey, Chloé Zhao Djevojka koja obećava – Ben Browning, Ashley Fox, Emerald Fennell, Josey McNamaraJuda i crni Mesija – Shaka King, Charles D. King, Ryan Coogler  Mank – Ceán Chaffin, Eric Roth, Douglas Urbanski  Zvuk metala – Bert Hamelinck, Sacha Ben Harroche  Minari – Christina Oh  Otac – David Parfitt, Jean-Louis Livi, Philippe Carcassonne  Čikaška sedmorka – Marc Platt, Stuart M. Besser2021.CODA – Philippe Rousselet, Fabrice Gianfermi, Patrick WachsbergerBelfast – Laura Berwick, Kenneth Branagh, Becca Kovacik, Tamar Thomas
Ne gledaj gore – Adam McKay, Kevin Messick
Drive My Car – Teruhisa Yamamoto

Dina – Mary Parent, Denis Villeneuve, Cale Boyter
Kralj Richard – Tim White, Trevor White, Will Smith

Licorice Pizza – Sara Murphy, Adam Somner, Paul Thomas Anderson
Ulica noćnih mora – J. Miles Dale, Guillermo del Toro, Bradley Cooper

Šape pasje – Emile Sherman, Iain Canning, Roger Frappier, Jane Campion, Tanya Seghatchian
Priča sa zapadne strane – Steven Spielberg, Kristie Macosko Krieger

 Ostvarenja
DodjelaGodinaFilmNagradeNom.Ostvarenja 1. 1927./1928. Krila 2 2 prvi nijemi film koji je postao najbolji film 1. 1927./1928. Krila 2 2 prvi ratni film koji je postao najbolji film1. 1927./1928. Krila 2 2 prvi film koji je osvojio nagradu za najbolji film i za sve druge nominacije 1. 1927./1928. Krila 2 2 prvi film koji je osvojio nagradu za najbolji film bez da je nominiran za najboljeg redatelja 1. 1927./1928. Krila 2 2 prvi film koji je osvojio nagradu za najbolji film bez ijedne glumačke nominacije2. 1928./1929. Broadwayska melodija 1 3 prvi zvučni film koji je osvojio nagradu za najbolji film2. 1928./1929. Broadwayska melodija 1 3 prvi mjuzikl koji je osvojio nagradu za najbolji film2. 1928./1929. Broadwayska melodija 1 3 prvi film koji je osvojio nagradu za najbolji film bez da je osvojio ijednog drugog Oscara2. 1930./1931. Cimarron 3 7 prvi film koji je nominiran za svih pet najprestižnijih Oscara (najbolji film, redatelj, glavni glumac, glavna glumica i adaptirani scenarij)2. 1930./1931. Cimarron 3 7 prvi vestern koji je osvojio nagradu za najbolji film2. 1931./1932. Grand Hotel 1 1 prvi (i jedini) film koji je osvojio nagradu za najbolji film bez ijedne druge nominacije6. 1932./1933. She Done Him Wrong 0 1 najkraći film koji je nominiran za najbolji (1 sat i 6 minuta)6. 1932./1933. Privatni život Henrika VIII. 1 2 prvi strani nominiran za najbolji i koji je osvojio nagradu (britanski)7. 1934. Dogodilo se jedne noći 5 5 prvi od samo tri filma koji je osvojio svih pet najprestižnijih Oscara7. 1934. Dogodilo se jedne noći 5 5 prvi film nominiran za najbolji koji je osvojio Oscare za najboljeg glumca i najbolju glumicu7. 1934. Dogodilo se jedne noći 5 5 prva komedija koja je proglašena najboljim filmom8. 1935. Pobuna na brodu Bounty 1 8 prva obrada koja je osvojila nagradu za najbolji film8. 1935. Pobuna na brodu Bounty 1 8 posljednji film do danas koji je osvojio nagradu za najbolji film bez osvajanja ijednog drugog Oscara10. 1937. Život Emila Zole 3 10 prvi biografski film proglašen najboljim filmom11. 1938. Velika iluzija 0 1 prvi film na stranom jeziku nominiran za najbolji film (francuski)12. 1939. Čarobnjak iz Oza 2 6 prvi dječji film nominiran za najbolji film12. 1939. Zameo ih vjetar 8 13 najduži film koji je proglašen najboljim filmom (3 sata i 54 minute)12. 1939. Zameo ih vjetar 8 13 prvi u cijelosti film u boji koji je proglašen najboljim filmom13. 1940. Rebecca 2 11 prvi triler proglašen najboljim filmom15. 1942. Gđa. Miniver 6 12 prvi film nominiran za najbolji koji je nominiran u sve četiri glumačke kategorije15. 1942. Gđa. Miniver 6 12 prvi film proglašen najboljim filmom koji je nominiran u sve četiri glumačke kategorije18. 1945. Zvona Svete Marije 1 8 prvi nastavak nominiran za najbolji film18. 1945. Izgubljeni vikend 4 7 prvi od samo dva filma koji je osvojio nagradu za najbolji film i Zlatnu palmu Filmskog festivala u Cannesu21. 1948. Hamlet 4 7 prvi strani film proglašen najboljim filmom (britanski)23. 1950. Sve o Evi 6 14 prvi od samo dva filma koji je nominiran za 14 Oscara, uključujući najbolji film26. 1953. Odavde do vječnosti 8 13 posljednji film proglašen najboljim koji je nominiran u sve četiri glumačke kategorije28. 1955. Marty 4 8 drugi od samo dva filma koji je osvojio nagradu za najbolji film i Zlatnu palmu Filmskog festivala u Cannesu28. 1955. Marty 4 8 najkraći film proglašen najboljim (1 sat i 31 minuta)28. 1955. Marty 4 8 prvi (i jedini) film temeljen na televizijskom filmu ili miniseriji proglašen najboljim filmom29. 1956. Put oko svijeta u 80 dana 5 8 prvi film proglašen najboljim u godini kad su svi nominirani bili snimljeni u boji32. 1959. Ben-Hur 11 12 prvi od samo tri filma koji je osvojio 11 Oscara, uključujući onaj za najbolji film33. 1960. Apartman 5 10 posljednji crno bijeli film prije 1993. godine proglašen najboljim filmom34. 1961. Priča sa zapadne strane 10 11 Prvi od samo dva filma proglašena najboljima s više od jednog potpisanog redatelja (Jerome Robbins i Robert Wise)38. 1965. Moje pjesme, moji snovi 6 12 prvi film za opću publiku koji je osvojio nagradu za najbolji film39. 1966. Tko se boji Virginije Woolf? 5 13 prvi (i jedini) film nominiran za najbolji koji je nominiran u svim odgovarajućim kategorijama40. 1967. U vrelini noći 5 7 prvi i jedini film misterije proglašen najboljim filmom42. 1969. Ponoćni kauboj  3 7 prvi (i jedini) film za starije od 18 godina proglašen najboljim filmom43. 1970. Patton 7 10 prvi film proglašen najboljim za mlađu publiku uz nadzor roditelja44. 1971. Paklena naranča 0 4 posljednji film za starije od 18 godina nominiran za najbolji film45. 1972. Kum 3 8 prvi film s rejtingom R koji je proglašen najboljim45. 1972. Cabaret 8 10 prvi film nominiran za najbolji koji je osvojio najviše Oscara (8) bez nagrade za najbolji fllm46. 1973. Egzorcist 2 10 prvi horor nominiran za najbolji film47. 1974. Kum II 6 11 prvi nastavak proglašen najboljim filmom48. 1975. Let iznad kukavičjeg gnijezda 5 9 drugi od samo tri filma koji je osvojio pet najprestižnijih Oscara49. 1976. Rocky 3 10 prvi sportski film proglašen najboljim filmom50. 1977. Životna prekretnica 0 11 prvi od samo dva filma nominirana za najbolji koji je imao najviše nominacija (11) bez ijednog osvojenog Oscara53. 1980. Obični ljudi 4 6 posljednji film do danas koji proglašen najboljim bez nominacije za najbolju montažu58. 1985. Boja purpura 0 11 drugi od samo dva filma nominirana za najbolji s najviše nominacija (11) bez ijednog osvojenog Oscara60. 1987. Posljednji kineski car 9 9 prvi film za starije od 13 godina proglašen najboljim filmom 62. 1989. Vozeći gospođicu Daisy 4 9 posljednji film do danas proglašen najboljim za mlađe od 13 godina63. 1990. Kum III 0 7 prva od samo dvije trilogije čija su sva tri filma bila nominirana za najbolji film64. 1991. Ljepotica i zvijer 2 6 prvi animirani film nominiran za najbolji film64. 1991. Kad jaganjci utihnu 5 7 treći od samo tri filma koji je osvojio pet najprestižnijih Oscara64. 1991. Kad jaganjci utihnu 5 7 posljednji film proglašen najboljim koji je osvojio Oscare za najboljeg glumca i najbolju glumicu64. 1991. Kad jaganjci utihnu 5 7 prvi (i jedini) horor proglašen najboljim filmom66. 1993. Schindlerova lista 7 12 prvi crno bijeli film nakon 1960. proglašen najboljim filmom66. 1993. Bjegunac 1 7 prvi (i jedini) film temeljen na televizijskoj seriji nominiran za najbolji film70. 1997. Bolje ne može 2 7 posljednji film nominiran za najbolji koji je osvojio Oscare za najboljeg glumca i najbolju glumicu70. 1997. Titanic 11 14 drugi od samo dva filma nominiran za 14 Oscara, uključujući najbolji film70. 1997. Titanic 11 14 drugi od samo tri filma koji je osvojio 11 Oscara, uključujući najbolji film70. 1997. Titanic 11 14 prvi film proglašen najboljim koji je producirala, režirala, napisala i montirala ista osoba (James Cameron)70. 1997. Titanic 11 14 prvi film proglašen najboljim koji je zaradio preko milijardu dolara (neprilagođeno inflaciji)70. 1997. Titanic 11 14 posljednji film proglašen najboljim koji nije nominiran za scenarij (adaptirani ili originalni)71. 1998. Zaljubljeni Shakespeare 7 13 posljednja komedija do danas proglašena najboljim filmom71. 1998. Zaljubljeni Shakespeare 7 13 film s najviše osvojenih Oscara bez nagrade za najboljeg redatelja73. 2000. Traffic 4 5 posljednji film do danas temeljen na televizijskom filmu ili miniseriji nominiran za najbolji film73. 2000. Tigar i zmaj 4 10 prvi (i posljednji) film o borilačkim vještinama do danas koji je nominiran za najbolji film73. 2000. Tigar i zmaj 4 10 film na stranom jeziku nominiran za najbolji film s najviše nominacija do danas74. 2001. Genijalni um 4 8 posljednji biografski film do danas proglašen najboljim75. 2002. Chicago 6 13 posljednji mjuzikl do danas proglašen najboljim filmom76. 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja 11 11 druga od samo dvije trilogije čija su sva tri filma bila nominirana za najbolji film76. 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja 11 11 treći od samo tri filma koji je osvojio 11 Oscara, uključujući najbolji film76. 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja 11 11 prvi (i jedini) film koji je osvojio više od 10 nagrada, a nije nominiran ni u jednoj glumačkoj kategoriji76. 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja 11 11 posljednji (i jedini) film do danas s deset ili više nominacija (11) koji je pobijedio u svakoj kategoriji za koju je bio nominiran uključujući najbolji film76. 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja 11 11 prvi (i jedini) fantastični film proglašen najboljim filmom76. 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja 11 11 prvi (i jedini) treći dio trilogije proglašen najboljim filmom76. 2003. Gospodar prstenova: Povratak kralja 11 11 drugi film do danas proglašen najboljim koji je zaradio više od milijardu dolara (neprilagođeno inflaciji)78. 2005. Fatalna nesreća 3 6 prvi (i jedini) festivalski film proglašen najboljim filmom79. 2006. Pisma s Iwo Jime 1 4 posljednji film na stranom jeziku do danas nominiran za najbolji film (japanski)79. 2006. Pokojni 4 5 prva (i jedina) obrada stranog filma proglašena najboljim filmom80. 2007. Nema zemlje za starce 4  8 posljednji vestern do danas proglašen najboljim filmom80. 2007. Nema zemlje za starce 4  8 posljednji film proglašen najboljim koji ima više od jednog potpisanog redatelja (Joel i Ethan Coen)81. 2008. Milijunaš s ulice 8  10 posljednji film do danas proglašen najboljim bez ijedne glumačke nominacije81. 2008. Milijunaš s ulice 8  10 prvi (i jedini) film od 2000. godine koji je u prvom vikednu prikazivanja zaradio manje od dva milijuna dolara koji je proglašen najboljim filmom82. 2009. Narednik James 6 9 83. 2010. Kraljev govor 4 12 84. 2011. Umjetnik 5 10 prvi nijemi film nakon filma Krila (1927./28.) koji je proglašen najboljim84. 2011. Umjetnik 5 10 prvi nijemi film nominiran u kategoriji najboljeg filma nakon Patriota (1928./29.)84. 2011. Umjetnik 5 10 prvi u potpunosti crno-bijeli film proglašen najboljim nakon filma Apartman iz 1960. godine (Schindlerova lista iz 1993. godine sadrži kratku scenu u boji)84. 2011. Umjetnik 5 10 posljednji crno-bijeli film do danas nominiran u kategoriji najboljeg filma85. 2012. Argo 3 7 posljednji film do danas proglašen najboljim bez da je nominiran za najboljeg redatelja85. 2012. U dobru i u zlu 1 8 posljednji film do danas koji je nominiran za svih pet najprestižnijih Oscara85. 2012. U dobru i u zlu 1 8 posljednji film do danas nominiran za najbolji koji je nominiran u sve četiri glumačke kategorije85. 2012. Ljubav 1 5 posljednji film na stranom jeziku do danas nominiran za najbolji film (francuski)

 Superlativi
Kategorija
!width="300"|Film!width="200"|Superlativ'|-
|-style="height:3.5em;"
|Najviše nagrada
|Ben-Hur, Titanic iGospodar prstenova: Povratak kralja|11 nagrada
|-
|-style="height:3.5em;"
|Najviše nominacija
|Sve o Evi i Titanic|14 nominacija
|-
|-style="height:3.5em;"
|Najduži pobjednik
|Zameo ih vjetar|3 sata i 54 minute
|-
|-style="height:3.5em;"
|Najduži nominirani
|Kleopatra|4 sata i 2 minute
|-
|-style="height:3.5em;"
|Najkraći pobjednik
|Marty|1 sat i 31 minuta
|-
|-style="height:3.5em;"
|Najkraći nominirani
|She Done Him Wrong''1 sat i 6 minuta

 Izvori

 Vanjske poveznice
 Oscars.org (Službena stranica Akademije)
 Oscar.com (Službena promotivna stranica dodjele)
 Baza podataka Akademije  (službena stranica)
 Kompletan popis nominiranih za Oscare
 Link na DVD popis svih dobitnika nagrade za najbolji film

1927/28 : Wings
1928/29 : The Broadway Melody (Special Edition)
1929/30 : All Quiet on the Western Front (Universal Cinema Classics)
1930/31 : Cimarron
1931/32 : Grand Hotel (Snap case)
1932/33 : Cavalcade
1934 : It Happened One Night
1935 : Mutiny on the Bounty
1936 : The Great Ziegfeld
1937 : The Life of Emile Zola (Special Edition)
1938 : You Can't Take It With You
1939 : Gone with the Wind (Four-Disc Collector's Edition) 1939
1940 : Alfred Hitchcock's Rebecca (Import All Regions)
1941 : How Green Was My Valley
1942 : Mrs. Miniver [Region 2]
1943 : Casablanca
1944 : Going My Way (Universal Cinema Classics)
1945 : The Lost Weekend
1946 : The Best Years of Our Lives
1947 : Gentleman's Agreement
1948 : Hamlet
1949 : All the King's Men (Special Edition)
1950 : All About Eve
1951 : An American in Paris
1952 : The Greatest Show on Earth
1953 : From Here to Eternity
1954 : On the Waterfront (Special Edition)
1955 : Marty (1954)
1956 : Around the World in 80 Days (Two-Disc Special Edition)
1957 : The Bridge on the River Kwai
1958 : Gigi
1959 : Ben-Hur
1960 : The Apartment (Collector's Edition)
1961 : West Side Story (Special Edition DVD Collector's Set)
1962 : Lawrence of Arabia (Single Disc Edition)
1963 : Tom Jones
1964 : My Fair Lady (Two-Disc Special Edition)
1965 : The Sound of Music (Single Disc Widescreen Edition)
1966 : A Man for All Seasons (Special Edition)
1967 : In the Heat of the Night (40th Anniversary Collector's Edition)
1968 : Oliver!
1969 : Midnight Cowboy (Two Disc Collector's Edition)
1970 : Patton
1971 : The French Connection (Two-Disc Collector's Edition)
1972 : The Godfather (Widescreen Edition)
1973 : The Sting
1974 : "The Godfather, Part II (Two-Disc Widescreen Edition)"
1975 : One Flew Over the Cuckoo's Nest (Two-Disc Special Edition)
1976 : Rocky
1977 : Annie Hall
1978 : The Deer Hunter
1979 : Kramer vs. Kramer
1980 : Ordinary People
1981 : Chariots of Fire (Two-Disc Special Edition)
1982 : Gandhi (Widescreen Two-Disc Special Edition)
1983 : Terms of Endearment
1984 : Amadeus
1985 : Out of Africa
1986 : Platoon (Special Edition)
1987 : Last Emperor
1988 : Rain Man
1989 : Driving Miss Daisy (Special Edition)
1990 : Dances with Wolves
1991 : The Silence of the Lambs (Two-Disc Collector's Edition)
1992 : Unforgiven
1993 : Schindler's List
1994 : Forrest Gump (Two-Disc Special Collector's Edition)
1995 : Braveheart (Special Collector's Edition)
1996 : The English Patient
1997 : Titanic
1998 : Shakespeare in Love
1999 : American Beauty (Widescreen Edition)
2000 : Gladiator (Two-Disc Collector's Edition)
2001 : A Beautiful Mind (Widescreen Awards Edition)
2002 : Chicago (Widescreen Edition)
2003 : The Lord of the Rings - The Return of the King (Widescreen Edition)
2004 : Million Dollar Baby (Three-Disc Collector's Edition)
2005 : Crash (Widescreen Edition)
2006 : The Departed (Two-Disc Special Edition)
2007 : No Country for Old Men

Question: where do you find the oscar awards for best film

Question: where can i find the oscar nominations

Question: oscar.org is the official website of which academy awards

Question: what kind of film is oscar za najbolji

Question: what is the name of the academy official website

Question: oscar za najbolji film nominees list

Question: where does the oscar for best film come from

External links Oscars.org ( Academic Official Site ) Oscar.com ( Academic Official Promotional Site ) Academy Database ( Academic Official Site )

External links Oscars.org (Academic Official Site) Oscar.com (Academic Official Promotional Site) Academy Database (Academic Official Site) Full list of nominated for the Oscar Link on DVD list of all the winners of the Best Film Awards