Događaji
 U Japanu ukinuti genrōi.(eng.) Nussbaum, Louis-Frédéric. (2005). "Genro" na str. 239, Google Knjige, preuzeto 3. studenoga 2019.
 1. svibnja – U Bjelovaru se skupina nezadovoljnih radnika u noći uoči 1. svibnja okupila i stvarajući buku motociklima izrazila svoj bunt i nezadovoljstvo teškim položajem u društvu. U spomen na to, svake se godine održava moto budnica. Velik broj motorista okuplja se prije zore i glasno se voze ulicama Bjelovara stvarajući veliku buku, koja je taj dan dozvoljena.https://www.vecernji.hr/vijesti/bjelovarcane-u-zoru-docekala-moto-budnica-cazmanci-jedini-bez-graha-936169 – www.vecernji.hr Preuzeto 30. rujna 2017.
 4. lipnja – Mađarska potpisala Trianonski ugovor.
 5. lipnja – Izbio je Valonski rat, sukob talijanskih okupacijskih vlasti i Albanije.
 2. kolovoza – Završio je Valonski rat.
 8. kolovoza - Posađena prva palma na splitskoj Rivi. Sadnica je naručena s Visa.D.D.:  Prije sto godina na splitskoj Rivi je posađena prva palma Dalmacija danas. 8. kolovoza 2020. Pristupljeno 10. kolovoza 2020.
 10. kolovoza – Osmansko Carstvo potpisalo mirovni ugovor u Sèvresu.
 15. rujna - U Subotici osnovana Bunjevačko-šokačka stranka, ili kako su je zvali sami bački Hrvati – Vojvođanska hrvatska stranka, prva trajna i organizirana politička stranka bačkih Hrvata.DSHV: Sto godina modernog i samostalnog političkog djelovanja Hrvata u Bačkoj  Hrvatske novine, Subotica. 15. rujna 2020. . Pristupljeno 24. rujna 2020.
 12. studenog – Rapalski ugovor
 21. prosinca – 28. prosinca 1920. – Trajala rudarska pobuna u BiH, Husinska buna.
 Osnovan je Kandit, i to kao Prva osječka tvornica kandita Kaiser i Stark, za proizvodnju bombona, vafla i slatkiša. Tvornica ubrzo kupuje licencu od poznate bečke tvornice Pischinger te započinje s proizvodnjom čokolade.http://www.sib.hr/vijesti/osijek/4674-zapocinje-izgradnja-nove-tvornice-kandita.html Nakon Drugog svjetskog rata, tvornica nastavlja poslovati kao gradsko poduzeće „Tvornica kandita i čokolade“, a nakon nekog vremena i u sklopu osječke šećerane. Proizvodnja bombona započela je odmah po preseljenju, a prva čokolada nastaje oko 3 mjeseca kasnije, u studenom 1953.
Ramiro Bujas osniva prvi psihološki laboratorij na Medicinskom Fakultetu Sveučilišta u Zagrebu psiholog x psihijatar

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Osvaldo Cavandoli, talijanski crtač crtanih filmova, autor crtanog filma Linija ("La Linea"). († 2007.)
 2. siječnja – Isaac Asimov, američki pisac fantastike i biokemičar († 1992.)
 3. siječnja – Andrija Čičin-Šain, hrvatski arhitekt († 2009.)
 20. siječnja – Federico Fellini, talijanski režiser († 1993.)
23. siječnja – Gottfried Böhm, njemački arhitekt († 2021.)
 29. siječnja – Veljko Atanacković, hrvatski pedagog († 2002.)
 6. veljače – Nikša Allegretti, hrvatski fiziolog i imunolog  († 1982.)
 11. veljače – Faruk I., egipatski kralj († 1965.)
 9. ožujka – Franjo Mihalić, hrvatski atletičar († 2015.)
 17. ožujka – Sheikh Mujibur Rahman, bangladeški političar († 1975.)

 Travanj – lipanj
 19. travnja – Lelja Dobronić, hrvatska povjesničarka († 2006.)
 20. travnja – Ratko Zvrko, hrvatski književnik, novinar i boksač († 1998.)
 13. svibnja – Miroslav Bulešić, hrvatski svećenik i mučenik († 1947.)
 18. svibnja – Papa Ivan Pavao II. († 2005.)
 18. svibnja – Ivan Večenaj, hrvatski slikar i književnik († 2013.)
 29. lipnja – Ray Harryhausen, američki filmski umjetnik i Oskarovac († 2013.)

 Srpanj – rujan
 11. srpnja – Yul Brynner, američki glumac († 1985.)
 16. srpnja – Mladen Šerment, hrvatski glumac († 1999.)
 17. srpnja – Juan Antonio Samaranch, španjolski športski djelatnik, nekadašnji predsjednik Međunarodnog olimpijskog odbora († 2010.)
 21. srpnja – Nada Klaić, hrvatska povjesničarka († 1988.)
 1. kolovoza – Henrietta Lacks, iz njezinih je stanica uzgojena prva linija besmrtnih ljudskih stanica (HeLa) († 1951.)
 18. kolovoza – Shelley Winters, američka glumica († 2006.)
 22. kolovoza – Ino Perišić, hrvatski dirigent i skladatelj († 1987.)
 30. kolovoza – Eliza Gerner, hrvatska glumica († 2013.)
 23. rujna – Mickey Rooney, američki glumac († 2014.)
 29. rujna – Václav Neumann, češki dirigent i violinist. Allan Kozinn, Vaclav Neumann; Conductor, 74, Led Czech Philharmonic, The New York Times, objavljeno 6. rujna 1995., pristupljeno 25. prosinca 2015. († 1995.)

 Listopad – prosinac
 1. listopada – Walter Matthau, američki glumac († 2000.)
 8. listopada – Zvane Črnja, hrvatski književnik († 1991.)
 17. listopada – Montgomery Clift, američki glumac († 1966.)
 18. listopada – Lujo Margetić, hrvatski povjesničar i akademik († 2010.)
 22. listopada – Timothy Leary, američki pisac i psiholog († 1996.)
 31. listopada – Fritz Walter, njemački nogometaš († 2002.)

 Nepoznat datum rođenja
 Irina Aleksandrovna Grudzinskaja – ruska botaničarka († 2011.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 20. siječnja – Celestin Medović, hrvatski slikar (* 1857.)
 24. siječnja – Amedeo Modigliani, talijanski slikar i kipar židovskog podrijetla (* 1884.)
 7. veljače – Aleksandar Kolčak, ruski vojskovođa (* 1874.)
 20. veljače – Jacinta Marto, portugalska katolička blaženica  (* 1910.)
 18. ožujka – Hermann Oldenberg, njemački indolog (* 1854.)

 Travanj – lipanj
 26. travnja – Srinivasa Ramanujan, indijski matematičar (* 1887.)

 Srpanj – rujan
 31. kolovoza – Wilhelm Wundt, njemački filozof i psiholog (* 1832.)

 Listopad – prosinac
 2. listopada – Max Bruch, njemački skladatelj (* 1838.)

 Nobelova nagrada za 1920. godinu
 Fizika: Charles Edouard Guillaume
 Kemija: Walther Hermann Nernst
 Fiziologija i medicina: August Krogh
 Književnost: Knut Hamsun
 Mir: Léon Victor Bourgeois
Izvori

 Vanjske poveznice

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

Question: what did events in japan eliminate

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

Question: what country eliminated genroi in 1920

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

Question: what caused the end of genroi

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

Question: what did events in japan do in 1920

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

Question: what is the term for events in japan that eliminate genroi

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

what is the term for events in japan that eliminate genroi

Question: what is the japanese word for genroi

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

Question: what did japan eliminate in 1920

Events in Japan eliminate genroi.(eng.)

Events in Japan eliminate genroi.(eng . )

in 2005 .

"Genro" on page 239, Google Books, downloaded on November 3, 2019.

Prema gotovo stoljetnoj tradiciji Bjelovarčani su se i ovog prvosvibanjskog jutra probudili uz nesvakidašnju i u svijetu jedinstvenu moto budnicu. Tradicionalna povorka u kojoj se ove godine našlo petstotinjak motociklista točno u 5 sati krenula je s parkirališta na Radićevom trgu i u pratnji policije gradom kružila gotovo sat vremena.
Grah, pivo i sladoled
Riječ je o tradiciji koja se u Bjelovaru njeguje još od 1920. godine kada se prvi put skupina nezadovoljnih radnika u noći uoči 1. svibnja okupila i stvarajući buku motociklima izrazila svoj bunt i nezadovoljstvo teškim položajem u društvu.
Međunarodni praznik rada osim moto budnicom u Bjelovaru se već tradicionalno obilježava i prigodnim programom u središnjem gradskom parku gdje je i ove godine Grad osigurao grah, pivo i sladoled. U sat vremena građanima je podijeljeno 1500 porcija graha, 700 litara piva i 25 kilograma sladoleda. Na različite načine praznik rada slavio se i u još nekim gradovima i općinama Bjelovarsko-bilogorske županije.
Proslavili i Bljesak
Poput Bjelovarčana besplatnim grahom i pivom na Petrovom vrhu uz domaću glazbu častili su se i Daruvarčani, no ne na račun Grada nego iz kase SDP-a.
U Garešnici se praznik rada tradicionalno slavio na ribnjaku Skresovi, a budući da je tamo bilo i zapovjedno mjesto stožera, koordinacija udruga iz Domovinskoga rata ondje je bila domaćin i tradicionalnog obilježavanja godišnjice vojno-redarstvene operacije Bljesak. Besplatan grah na ribnjaku u Ilovskom Klokočevcu građanima je ponudila i Općina Hercegovac. Besplatan grah za svekoliko pučanstvo izostao je u Čazmi i Grubišnom Polju, no neki iz G. Polja su ga ipak kušali. Naime, Grad i Turistička zajednica su organizirali biciklijadu dugu 30-ak kilometara, a na cilju u Velikoj Barni sudionike je dočekao kuhani grah i drugo osvježenje.

Question: in what country did a group of unhappy workers gather on may 1st

in 2005 .

"Genro" on page 239, Google Books, downloaded on November 3, 2019.

in what country did a group of unhappy workers gather on may 1st

Question: when will genro be available on google

in 2005 .

Question: what did unhappy workers create a bubble around

in 2005 .

what did unhappy workers create a bubble around

Question: in what year was genro published

in 2005 .

Question: on what date did unhappy workers gather in belarus

in 2005 .

on what date did unhappy workers gather in belarus

Question: when did unhappy workers gather in belarus

in 2005 .

when did unhappy workers gather in belarus

Question: what did unhappy workers create on may 1st

in 2005 .

what did unhappy workers create on may 1st

Question: when was genro published

in 2005 .

" Genro " on page 239 , Google Books , downloaded on November 3 , 2019 .

May 1st – In Belarus , a group of unhappy workers gathered in the night of May 1st and , creating a bubble to motorcycles , expressed their bunt and dissatisfaction with a difficult position in society .

"Genro" na str. 239, Google Knjige, preuzeto 3. studenoga 2019.

in 2005 . "Genro" on page 239, Google Books, downloaded on November 3, 2019. May 1st – In Belarus, a group of unhappy workers gathered in the night of May 1st and, creating a bubble to motorcycles, expressed their bunt and dissatisfaction with a difficult position in society.

"Genro" on page 239, Google Books, downloaded on November 3, 2019.

– www.vecernji.hr Transmitted on 30 September 2017.

June 4 – Hungary signs the Trianon Treaty.

Five

June – The Valon War, the conflict between the Italian occupational authorities and Albania.

August 2 – The War of Valonia ends.

August 8 – The first palm was planted on the split river.

The seat is ordered with Visa.

D.D.: A hundred years ago, the first palm of the Dalmatians was planted on the split Rive today.

Question: in which italian city do large number of drivers ride the streets to create a big

– www.vecernji.hr Transmitted on 30 September 2017.

June 4 – Hungary signs the Trianon Treaty.

Five

June – The Valon War, the conflict between the Italian occupational authorities and Albania.

August 2 – The War of Valonia ends.

August 8 – The first palm was planted on the split river.

The seat is ordered with Visa.

D.D.: A hundred years ago, the first palm of the Dalmatians was planted on the split Rive today.

in which italian city do large number of drivers ride the streets to create a big

Question: what do drivers create on the streets of belovara

Five

August 2 – The War of Valonia ends.

The seat is ordered with Visa.

what do drivers create on the streets of belovara

Question: which country signs the trianon treaty

Five

August 2 – The War of Valonia ends.

The seat is ordered with Visa.

Question: where was the first palm of the dalmatians planted

Five

August 2 – The War of Valonia ends.

The seat is ordered with Visa.

where was the first palm of the dalmatians planted

Question: when will the vcernji.hr be transferred

Five

August 2 – The War of Valonia ends.

The seat is ordered with Visa.

Question: what was the name of the conflict between italian occupational authorities and albania

Five

August 2 – The War of Valonia ends.

The seat is ordered with Visa.

what was the name of the conflict between italian occupational authorities and albania

Question: what do drivers ride on the streets of belovara

Five

August 2 – The War of Valonia ends.

The seat is ordered with Visa.

what do drivers ride on the streets of belovara

A large number of drivers gather before the morning and loudly ride the streets of Belovara creating a big bug , which is allowed on that day .

June 4 – Hungary signs the Trianon Treaty .

June – The Valon War , the conflict between the Italian occupational authorities and Albania .

August 8 – The first palm was planted on the split river .

D.D. : A hundred years ago , the first palm of the Dalmatians was planted on the split Rive today .

Velik broj motorista okuplja se prije zore i glasno se voze ulicama Bjelovara stvarajući veliku buku, koja je taj dan dozvoljena. – www.vecernji.hr Preuzeto 30. rujna 2017. 4. lipnja – Mađarska potpisala Trianonski ugovor. 5. lipnja – Izbio je Valonski rat, sukob talijanskih okupacijskih vlasti i Albanije. 2. kolovoza – Završio je Valonski rat. 8. kolovoza - Posađena prva palma na splitskoj Rivi. Sadnica je naručena s Visa.D.D.: Prije sto godina na splitskoj Rivi je posađena prva palma Dalmacija danas.

– www.vecernji.hr Preuzeto 30. rujna 2017.

4. lipnja – Mađarska potpisala Trianonski ugovor.

. lipnja – Izbio je Valonski rat, sukob talijanskih okupacijskih vlasti i Albanije.

8. kolovoza - Posađena prva palma na splitskoj Rivi.

D.D.: Prije sto godina na splitskoj Rivi je posađena prva palma Dalmacija danas.

A large number of drivers gather before the morning and loudly ride the streets of Belovara creating a big bug, which is allowed on that day. – www.vecernji.hr Transmitted on 30 September 2017. June 4 – Hungary signs the Trianon Treaty. Five June – The Valon War, the conflict between the Italian occupational authorities and Albania. August 2 – The War of Valonia ends. August 8 – The first palm was planted on the split river. The seat is ordered with Visa. D.D.: A hundred years ago, the first palm of the Dalmatians was planted on the split Rive today.

– www.vecernji.hr Transmitted on 30 September 2017.

June 4 – Hungary signs the Trianon Treaty.

June – The Valon War, the conflict between the Italian occupational authorities and Albania.

August 8 – The first palm was planted on the split river.

D.D.: A hundred years ago, the first palm of the Dalmatians was planted on the split Rive today.

Five

August 2 – The War of Valonia ends.

The seat is ordered with Visa.

Rive naših obalnih gradova i gradića bile su do dvadesetih godina prošloga stoljeća redovito zasađene murvama, odnosno dudom. Murve su brzo rasle, ljeti su bujnim krošnjama pružale ugodni hlad, a zimi, gole i obrezane, svjetlo i toplinu. No kako se razvijao turizam, počele su se saditi palme, piše HRT.
Na splitskoj Rivi točno prije 100 godina posađena je prva palma. Danas ih je točno 105. Godine 1930. na splitskoj Rivi prebrojene su 84 palme, koje su se sadile u nekoliko etapa.
- Htio se dobiti južnjački mediteranski štih pa su se sjetili posaditi palme, 1910. godine naručene su s Visa prve palme, kazao je dr. sc. Stanko Piplović, arhitekt i povjesničar umjetnosti.
Na Rivi je među prvima posađena i jedna od dviju autohtonih europskih vrsta, koje su danas rijetkost.
- Na splitskoj Rivi imamo pet vrsta palmi, točnije iz dvije porodice lepezastih i perjastih. Iz porodice perjastih imamo tri vrste a iz porodice srebrenastih dvije i među njima datulju - rekao je dr. sc. Mirko Ruščić, ravnatelj Botaničkog vrta Split.
Prije nekoliko godina zbog iznimno visokih, gotovo tropskih temperatura, prvi su put do kraja dozrele i datulje.
Palme su postale splitska prepoznatljivost, pa ne iznenađuje da su mnogi bili zabrinuti za njihovo zdravlje kada se pojavio nametnik - crvena pipa.

8th August 2020.

Approached on August 10, 2020.

August 10 – The Ottoman Empire signed a peace treaty in Sèvres.

The 15

Priopćenje za javnost Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini (DSHV): "Na današnji dan – 15. rujna 1920. godine – u Subotici je osnovana Bunjevačko-šokačka stranka, ili kako su je zvali sami bački Hrvati – Vojvođanska hrvatska stranka, prva trajna i organizirana politička stranka bačkih Hrvata.
U izvjesnom povijesnom i simboličnom smislu i Demokratski savez Hrvata u Vojvodini može se smatrati njezinom sljednicom.
Osnovana je u krugu katoličke inteligencije. Kao inicijatori osnutka javljaju se narodni zastupnici Privremene narodne skupštine Kraljevine SHS, župnici Blaško Rajić iz Kera, koji je ujedno izabran za predsjednika stranke, i Ivan Evetović iz Bača. Prema osnovnim programskim načelima, zamišljena je da bude ne samo narodna stranka bačkih Hrvata, nego i kao zastupnica prava Katoličke Crkve i autonomije Vojvodine. Osim toga, pristaše stranke zauzimali su se za priznanje hrvatstva bačkih Bunjevaca i Šokaca, koje su nove vlasti počele osporavati. Kako bi istaknuli svoju nacionalnu orijentiranost, vođe su glasilu stranke, listu Neven 1922. dali i poseban podnaslov „list bunjevačkih Hrvata“. U prosvjetnim pitanjima borila se za pravo Hrvata katolika na škole u kojima će se poučavati u duhu katoličke vjere i na hrvatskom jeziku. U gospodarskim pitanjima borila se za ravnopravniju agrarnu reformu, odnosno za dodjelu zemlje hrvatskim bezemljašima u Vojvodini, a ne samo favoriziranim solunskim dobrovoljcima, koji su u to doba kolonizirani u Bačku.
Kao pravi izraz narodne volje, uživala je široki ugled bunjevačkih i šokačkih slojeva u Bačkoj. Na izborima 1920. osvojila je četiri zastupnička mandata, a na izborima 1923. godine tri. Premda relativno mala, ostavljala je snažan dojam kod suvremenika, nastupajući kao tipično oporbena stranka. Poslije četiri godine postojanja, doživjela je koncem 1924. rascjep u svojim redovima na svjetovno i duhovno krilo. Svjetovno krilo je opstalo kao Bunjevačko-šokačka stranka pod vodstvom Mirka Ivkovića Ivandekića, a duhovno krilo pak je postalo Vojvođanska pučka stranka pod vodstvom Blaška Rajića. Uslijed velikog pritiska policijskog aparata, Bunjevačko-šokačka stranka nije prošla na izborima 1925.
Kao izvanparlamentarna oporbena stranka djelovala je sve do 27. lipnja 1926., kada je ujedinjena s Hrvatskom seljačkom strankom. Tome su prethodili brojni razgovori, sastanci i mitinzi s predstavnicima HSS-a, od kojih je najvažniji bio okružni zbor HSS-a održan u Somboru 24. svibnja 1926. Na tom zboru je sudjelovao sam predsjednik HSS-a Stjepan Radić te je pročitana deklaracija kojom je ustvrđeno kako Bunjevačko-šokačka stranka kao takva prestaje postojati, sve njezine mjesne organizacije postaju organizacijama HSS-a, a njezino glasilo Neven postaje „glasilom HSS-a za Srijem i Vojvodinu“.
Povijest političkog organiziranja i djelovanja Hrvata u Vojvodini duga je i bogata, a Bunjevačko-šokačka stranka važna je kocka u tome mozaiku. Osim jasnih i dosljednih nacionalno-ideologijskih sastavnica, moralno uzorno držanje njezinih prvaka, žrtve koje su podnosili radi zauzimanja za dobro puka kojeg su zastupali, ostali su trajnim zalogom i nama danas koji baštinimo njihovo postojanje na političkom polju Hrvata u Srbiji."
Tomislav Žigmanov, predsjednik

Question: where did the ottoman empire sign a peace treaty

8th August 2020.

Approached on August 10, 2020.

August 10 – The Ottoman Empire signed a peace treaty in Sèvres.

The 15

where did the ottoman empire sign a peace treaty

Question: what was the first permanent and organized political party of the backs of the croats

8th August 2020.

Approached on August 10, 2020.

The 15

what was the first permanent and organized political party of the backs of the croats

Question: who signed a peace treaty in sèvres

8th August 2020.

Approached on August 10, 2020.

The 15

Question: what was the name of the basque croat newspaper

8th August 2020.

Approached on August 10, 2020.

The 15

what was the name of the basque croat newspaper

Question: when will the treaty of sèvres be signed

8th August 2020.

Approached on August 10, 2020.

The 15

when will the treaty of sèvres be signed

August 10 – The Ottoman Empire signed a peace treaty in Sèvres .

September - In Subotica founded the Bunjevačko - shokačka party , or as it was called by the backs of the Croats – Vojvođanska chorvatska strana , the first permanent and organized political party of the backs of the Croats . DSHV : A hundred years of modern and independent political action of the Croats in the Basque Croatian newspaper , Subotica .

10. kolovoza – Osmansko Carstvo potpisalo mirovni ugovor u Sèvresu.

8th August 2020. Approached on August 10, 2020. August 10 – The Ottoman Empire signed a peace treaty in Sèvres. The 15 September - In Subotica founded the Bunjevačko-shokačka party, or as it was called by the backs of the Croats – Vojvođanska chorvatska strana, the first permanent and organized political party of the backs of the Croats.DSHV: A hundred years of modern and independent political action of the Croats in the Basque Croatian newspaper, Subotica.

August 10 – The Ottoman Empire signed a peace treaty in Sèvres.

There was a mining rebellion in Bosnia and Herzegovina.

Započinje izgradnja nove tvornice Kandita!
Kada polovinom ove godine građevinski strojevi, nedaleko od Nemetina u nekadašnjoj osječkoj istočnoj industrijskoj zoni, dobiju zeleno svjetlo, započet će izgradnja potpuno nove tvornice čokolade i bombona Kandit.
Kada polovinom ove godine građevinski strojevi, nedaleko od Nemetina u nekadašnjoj osječkoj istočnoj industrijskoj zoni, dobiju zeleno svjetlo, započet će izgradnja potpuno nove tvornice čokolade i bombona Kandit, jednog od preostalih prepoznatljivih brendova osječke prehrambene industrije. U nekim očekivanim i normalnim razvojnim okolnostima bila bi to tek jednako očekivana vijest: jedna stara i ugledna tvornica kreće u novi investicijski ciklus. Međutim, s obzirom na to da je posljednjih dvadesetak godina Osijek postao pravo groblje tvornica i grad u kome je 90-ih godina prošloga stoljeća sustavno ubijana industrija, vijest da se gradi potpuno nova tvornica silno je važna. Naime, proizvodna investicija takvih gabarita, veća od 100 milijuna kuna, kakva je izgradnja novog Kandita, u Osijeku se nije dogodila zadnjih četrdesetak godina, odnosno, od 1972. godine kada je doslovno na livadi izgrađena tvornica MIO Standard.
A sadašnji stari Kandit osnovan je 1920. godine i to kao Prva osječka tvornica kandita Kaiser i Stark, za proizvodnju bombona, vafla i slatkiša. Tvornica ubrzo kupuje licencu od poznate bečke tvornice Pischinger te započinje s proizvodnjom čokolade.
Prva prava greenfield investicija u Osijeku
Sadržaj se nastavlja...
Upravo se čita
Ovaj lanac hvali se motom "Gradite i renovirajte jeftinije"
Zbog nesreće potpuno je zaustavljen promet u oba smjera
Portal Vinkulja neslužbeno doznaje da je u jednom skladištu voća, među bananama, pronađemo čak 30 kilograma droge
Nakon Drugog svjetskog rata nastavlja poslovati kao Gradsko
poduzeće Tvornica kandita i čokolade, u više navrata se tehnički
modernizira, postaje dio velikog i uspješnog poslovnog sustava
IPK-a Osijek i dostiže rekordnu proizvodnju od 14.000 tona
različitih slatkih proizvoda godišnje. Zadnjih dvadesetak godina,
a posebice nakon privatizacijskog čerupanja nekadašnjeg IPK-a
Osijek, Kandit tavori poput neželjenog djeteta. U
privatizacijskim makinacijama nije zanimljiv jer nema vlastitog
atraktivnog zemljišta (podstanar je osječke Šećerane), tih godina
malo tko želi ulagati u klasičnu proizvodnju, gotovo ništa se ne
radi na obnovi asortimana i marketingu, a nekadašnje tržišne
pozicije sve mu više uzimaju uvoznici koji na velika vrata
puštaju proizvode multinacionalnih konditorskih kompanija. Godinu
2010. zaključio je sa samo 4500 tona proizvoda, slabom
realizacijom i gubicima. I tada, napokon, nastupaju bolji dani za
Kandit.
[important title=Želimo zapošljavati, a ne dijeliti otkaze]Nedugo nakon što je za šest milijuna eura u svibnju prošle godine kupio Kandit, vlasnik Mepas Grupe (Saponia, Koestlin, Maraska, Brodomerkur...) Mirko Grbešić u intervjuu za Privredni vjesnik je izjavio: "Planiramo izgraditi modernu tvornicu koja će apsolutno odgovarati svim zahtjevima tržišta i našim ambicijama koje imamo s Kanditom". Ova njegova tadašnja najava danas je u ozbiljnoj fazi realizacije. Na prostranom zemljištu Saponije, koja je još od ranije u sastavu Mepas Grupe, parcelizacijom se došlo do prostora gdje će uskoro započeti izgradnja potpuno nove tvornice. Bit će to prva prava velika greenfield investicija u Osijeku.[/important]
Već 2013. na novoj lokaciji
"Buduća tvornica će se prostirati na 23.000 četvornih metara, te će samo investicija u izgradnju objekta premašiti 10 milijuna eura. Uz ugradnju nove tehnologije za proizvodnju čokolade i bombona, ukupna ulaganja u potpuno novu tvornicu iznosit će u konačnici najmanje 15 milijuna eura ili nešto više od 112 milijuna kuna", kazao je za Privredni vjesnik Mario Müller, direktor Kandita. Iz sadašnjeg prostora, prema dogovoru s ranijim vlasnikom (tvrtka Žito), Kandit treba iseliti u svibnju 2014. godine. Projekt nove tvornice je završen, a u tijeku je izrada studije utjecaja na okoliš. U optimističkoj varijanti u Kanditu očekuju da bi već potkraj sljedeće, 2013. godine bili na novoj lokaciji.
Dio sadašnjih postrojenja će se iskoristiti i biti preseljen u novu tvornicu, no najveći dio će biti potpuno nova postrojenja i najsuvremenija tehnologija. U tijeku su intenzivni razgovori s dobavljačima, a upravo o konačnom odabiru budućih postrojenja ovisi i finalizacija projekta - gdje će se što nalaziti u prostorima buduće tvornice. Iako je Kandit preuzela polovinom prošle godine, nova rukovodeća garnitura uspjela je zaustaviti negativne poslovne trendove, pa je 2011. zaključena s prometom od 127 milijuna kuna, odnosno dva milijuna više nego godinu dana prije.
"To je ohrabrujuće, ali to nije rezultat koji može dugoročno zadovoljiti. Ova tvrtka treba mnogo jaču osnovu da bi se mogla razvijati ne samo na hrvatskom tržištu nego i regionalno. To više, jer je blizu ulazak u EU, koji s jedne strane donosi određene olakšice, ali s druge strane za ovu branšu donosi većinom negativne učinke na pojedinim tržištima regije koja su nama bitna. Zbog toga moramo izuzetno brzo raditi jer nas ulazak u EU očekuje sredinom sljedeće godine", objašnjava Müller.
Sinergijski efekti sustava Mepas
Svoj optimizam i uvjerenje u relativno brzi razvoj Kandita Müller temelji s jedne strane na izgradnji nove tvornice, što bi trebalo osigurati ne samo bolju produktivnost, nego i bolje poslagan tehnološki proces. S druge strane, Kandit u manje od dvije godine želi znatno ojačati svoju tržišnu poziciju u zemljama regije (Slovenija, BiH, Srbija, Kosovo, Makedonija, Crna Gora i Albanija) gdje su proizvodi Kandita dobro poznati. Projekt sastavljen od niza paralelnih aktivnosti, kao što je redizajn postojećih i stvaranje novih proizvoda, te snažna marketinška aktivnost, trebao bi rezultirati solidnom odskočnom daskom uoči hrvatskog pristupanja EU-u, smatraju u Kanditu.
"Naravno da se namjeravamo ne samo vratiti na nekadašnja tržišta poput onih na Bliskom istoku, nego osvajati i neka nova. Međutim, u sadašnjoj je fazi razvoja bitno da se fokusiramo i definiramo asortiman koji želimo imati, te da na tržištima gdje smo već prisutni što kvalitetnije odradimo distribuciju. Kada to obavimo, kada ćemo imati jaku bazu, treba ići u pokušaj širenja tržišta", kaže Müller.
Inače, svojevrsna olakotna okolnost, ali i dobar vjetar u jedra ambicioznih planova Kandita, svakako je činjenica da se Kandit sada nalazi u snažnoj grupaciji kakva je Mepas Grupa čiji čelni ljudi itekako prepoznaju značaj i dugoročnu vrijednost proizvodnje i stvaranja novih vrijednosti. Kupnjom Kandita, Mepas je prepoznao potencijal Kandita na tržištu. Uz korištenje sinergijskih efekata koji postoje u sustavu Mepasa jasno se nazire da bi uz mnogo rada i ulaganja Kandit trebala postati dobra tvrtka. S planiranim godišnjim porastom proizvodnje i prodaje od oko 20 posto, novu tvornicu i snažan marketing, Kandit bi se relativno brzo mogao vratiti na tržišne pozicije s godišnjom proizvodnjom od najmanje desetak tisuća tona slatkih proizvoda.
Tekst: Privredni vijesnik
Izdvojeno
Pošto nisu dostavili dokaz, HAKOM je podigao optužni prijedlog. Bez obavljanja ovog testa HT je promotivnu tarifu 'Najbolja L' smio ponuditi isključivo svim potrošačima
Brojne je lokacije promijenio osječki Advent, a ove godine vraća se na svoju originalnu lokaciju
Osijek bi mogao dobiti potpuno nove sadržaje koji će stvoriti novu vizuru grada
Iako je varijabli puno, poput navika grijanja, izolacije, veličine prostora, RTL je izračunao troškove na primjeru dobro izolirane kuće koja za sezonu potroši 7.500 kilovatsati
Reci što misliš!

Question: where was the first seed factory established

There was a mining rebellion in Bosnia and Herzegovina.

where was the first seed factory established

Question: where was a mining rebellion in 1920

Question: what type of rebellion was there in bosnia and herzegovina

what type of rebellion was there in bosnia and herzegovina

Question: what happened in bosnia and herzegovina in 1920

what happened in bosnia and herzegovina in 1920

Question: what was the purpose of kandit's seed factory

what was the purpose of kandit's seed factory

Question: what type of products were produced at kandit

what type of products were produced at kandit

Question: who started the cotton seed factory in kandit

who started the cotton seed factory in kandit

There was a mining rebellion in Bosnia and Herzegovina .

It was founded in Kandit , and it is as the first seed factory of Kandit Kaiser and Stark , for the production of cotton , vaffle and sweets .

– Trajala rudarska pobuna u BiH, Husinska buna.

Osnovan je Kandit, i to kao Prva osječka tvornica kandita Kaiser i Stark, za proizvodnju bombona, vafla i slatkiša.

There was a mining rebellion in Bosnia and Herzegovina. It was founded in Kandit, and it is as the first seed factory of Kandit Kaiser and Stark, for the production of cotton, vaffle and sweets.

There was a mining rebellion in Bosnia and Herzegovina.

Question: candita and chocolate factory is famous for producing what

candita and chocolate factory is famous for producing what

Question: when was the first chocolate made at the candita and chocolate factory

when was the first chocolate made at the candita and chocolate factory

Question: where did the candita and chocolate factory get their license from

where did the candita and chocolate factory get their license from

Question: where was the candita and chocolate factory located after world war ii

where was the candita and chocolate factory located after world war ii

Question: in what year was the first chocolate produced at the candita and chocolate factory

in what year was the first chocolate produced at the candita and chocolate factory

Question: what type of chocolate was first produced at the candita and chocolate factory in vienna

what type of chocolate was first produced at the candita and chocolate factory in vienna

Question: what kind of plant was the candita and chocolate factory

what kind of plant was the candita and chocolate factory

Question: after what war did the candita and chocolate factory cease operations

Drugog svjetskog rata , tvornica nastavlja poslovati kao gradsko poduzeće „ Tvornica kandita i čokolade “ , a nakon nekog vremena

after what war did the candita and chocolate factory cease operations

The factory soon purchases a license from the famous Vienna Pischinger factory and begins with the production of chocolate .

After World War II , the factory continues to operate as a city enterprise “ Candita and Chocolate Factory ” , and after some time , as part of a seed sugar plant .

The production of bombons began immediately after the transfer , and the first chocolate was produced about 3 months later , in November 1953 .

Tvornica ubrzo kupuje licencu od poznate bečke tvornice Pischinger te započinje s proizvodnjom čokolade. Nakon Drugog svjetskog rata, tvornica nastavlja poslovati kao gradsko poduzeće „Tvornica kandita i čokolade“, a nakon nekog vremena i u sklopu osječke šećerane. Proizvodnja bombona započela je odmah po preseljenju, a prva čokolada nastaje oko 3 mjeseca kasnije, u studenom 1953.

Tvornica ubrzo kupuje licencu od poznate bečke tvornice Pischinger te započinje s proizvodnjom čokolade.

Proizvodnja bombona započela je odmah po preseljenju, a prva čokolada nastaje oko 3 mjeseca kasnije, u studenom 1953.

The factory soon purchases a license from the famous Vienna Pischinger factory and begins with the production of chocolate. After World War II, the factory continues to operate as a city enterprise “Candita and Chocolate Factory”, and after some time, as part of a seed sugar plant. The production of bombons began immediately after the transfer, and the first chocolate was produced about 3 months later, in November 1953.

August – September 11 July – Yul Brynner, American actor († 1985) 16 July – Mladen Šerment, Croatian actor († 1999.)

17 July - Juan Antonio Samaranch, Spanish athlete, former president of the International Olympic Committee († 2010)

21 July – Nada Klaić, Croatian historian († 1988)

August 1st – Henrietta Lacks, from her cells the first line of immortal human cells (HeLa) was raised († 1951)

Question: who died on 29 september 2014

August – September 11 July – Yul Brynner, American actor († 1985) 16 July – Mladen Šerment, Croatian actor († 1999.)

17 July - Juan Antonio Samaranch, Spanish athlete, former president of the International Olympic Committee († 2010)

21 July – Nada Klaić, Croatian historian († 1988)

August 1st – Henrietta Lacks, from her cells the first line of immortal human cells (HeLa) was raised († 1951)

Question: who was the actor who died in 1985

Question: who was the actress who died in 2006

Question: who raised the first line of immortal human cells in 1951

who raised the first line of immortal human cells in 1951

Question: who was the croatian historian who died in 1988

who was the croatian historian who died in 1988

Question: who was the spanish athlete who became president of the international olympic committee in

Juan Antonio Samaranch , španjolski športski djelatnik , nekadašnji predsjednik Međunarodnog

who was the spanish athlete who became president of the international olympic committee in

Question: which croatian actor died in 1999

Question: who died on 23 september 2013

August – September 11 July – Yul Brynner , American actor ( † 1985 ) 16 July – Mladen Šerment , Croatian actor ( † 1999 . )

17 July - Juan Antonio Samaranch , Spanish athlete , former president of the International Olympic Committee ( † 2010 )

21 July – Nada Klaić , Croatian historian ( † 1988 )

August 1st – Henrietta Lacks , from her cells the first line of immortal human cells ( HeLa ) was raised ( † 1951 )

18 August – Shelley Winters , American actress ( † 2006 ) 22 August – Ino Perišić , Croatian dirigent and composer ( † 1987 )

30 August – Eliza Gerner , Croatian actress ( † 2013 ) 23 September – Mickey Rooney , American actor ( † 2014 ) 29 September – Václav Neumann , Czech dirigent and violinist .

21. srpnja – Nada Klaić, hrvatska povjesničarka († 1988.)

1. kolovoza – Henrietta Lacks, iz njezinih je stanica uzgojena prva linija besmrtnih ljudskih stanica (HeLa) († 1951.)

August – September 11 July – Yul Brynner, American actor († 1985) 16 July – Mladen Šerment, Croatian actor († 1999.) 17 July - Juan Antonio Samaranch, Spanish athlete, former president of the International Olympic Committee († 2010) 21 July – Nada Klaić, Croatian historian († 1988) August 1st – Henrietta Lacks, from her cells the first line of immortal human cells (HeLa) was raised († 1951) 18 August – Shelley Winters, American actress († 2006) 22 August – Ino Perišić, Croatian dirigent and composer († 1987) 30 August – Eliza Gerner, Croatian actress († 2013) 23 September – Mickey Rooney, American actor († 2014) 29 September – Václav Neumann, Czech dirigent and violinist.

August – September 11 July – Yul Brynner, American actor († 1985) 16 July – Mladen Šerment, Croatian actor († 1999.)

17 July - Juan Antonio Samaranch, Spanish athlete, former president of the International Olympic Committee († 2010)

21 July – Nada Klaić, Croatian historian († 1988)

August 1st – Henrietta Lacks, from her cells the first line of immortal human cells (HeLa) was raised († 1951)


Događaji
 13. travnja – Njemačka i finske snage, Mannerheimova Bijela garda, zauzela Helsingors (Helsinki) od finskih Crvenogardejaca.
 6. srpnja – Interpelacija predsjednika Čiste stranke prava Aleksandra Horvata o pokolju hrvatskih vojnika u Odesi.
 14. listopada – Frankovačka Stranka prava podnijela zahtjev za sazivom saborske sjednice na temu ukidanja Hrvatsko-ugarske nagodbe te proglašenja neovisnosti hrvatskog naroda.Politički zatvorenik  Kronologija pravaštva (XIII.), prir. Mladen Kaldana
 29. listopada. – Hrvatski sabor donio je odluku o razrješenju svih državnopravnih veza Trojedne Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije s Carevinom Austrijom i Kraljevinom Ugarskom. Time je Hrvatska izašla iz Austro-Ugarske Monarhije.
 29. listopada. Osnovana Država Slovenaca, Hrvata i Srba (država je postojala samo do 1. prosinca i obuhvaćala je otprilike područja današnje Slovenije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine).
11. studenog – Službeno je proglašen kraj Prvog svjetskog rata.
 1. prosinca. – Osnovana Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca
 4. prosinca – Šef policije Grga Budislav Angjelinović,Slobodna Dalmacija Dr. Grga Budislav Angjelinović: Ja se svojim krvavim rukama ponosim, 21. i 22. lipnja 2000. zabranio izlaženje pravaškom dnevnom listu Hrvatska.
 Personalna unija Islanda i Danske.
 Započela je pandemija španjolske gripe, koja je odnijela između 50 i 100 milijuna osoba širom svijeta.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 21. siječnja – Antonio Janigro, talijanski violončelist († 1989.)
 27. siječnja – Elmore James, utjecajan blues gitarist († 1963.)
 29. siječnja – John Forsythe, američki glumac († 2010.)
 7. veljače – Peter M. Blau, američki sociolog austrijskog porijekla († 2002.)
 20. veljače – Ben Klassen, američki kreativist i izumitelj († 1993.)
 5. ožujka - Tom Starcevich, australski vojnik hrv. podrijetla († 1989.)
 7. ožujka – John Arthur Mišković, hrvatsko-američki znanstvenik i izumitelj († 2014.)
 8. ožujka – Ante Jonić, narodni heroj Jugoslavije († 1942.)

 Travanj – lipanj
 8. travnja – Betty Ford, američka Prva dama (1974. – 1977.) († 2011.)
 17. travnja – William Holden, američki glumac († 1981.)
 25. travnja – Ella Fitzgerald, američka pjevačica jazz glazbe († 1996.)
 17. svibnja – Birgit Nilsson, švedska operna pjevačica († 2005.)
 18. svibnja – Franjo Wölfl, hrvatski nogometaš († 1987.)
 20. svibnja – Pavao Žanić, mostarsko-duvanjski biskup († 2000.)

 Srpanj – rujan
 14. srpnja – Ingmar Bergman, švedski filmski režiser († 2007.)
 31. srpnja – Mia Oremović, hrvatska glumica († 2010.)
 13. kolovoza – Frederick Sanger, engleski biokemičar († 2013.)
 19. kolovoza – Julijan Knežević, srpski arhimandrit († 2001.)
 25. kolovoza – Leonard Bernstein, američki skladatelj, pijanist i dirigent († 1990.)
 3. rujna – Helen Wagner, američka glumica († 2010.)
 9. rujna − Ante Brkan, hrvatski umjetnički fotograf († 2004.)
 20. rujna – Peg Phillips, američka glumica († 2002.)

 Listopad – prosinac
 11. listopada – Zvonko Strmac, hrvatski glumac († 1996.)
 12. listopada – Emil Cossetto, hrvatski skladatelj i dirigent († 2006.)
16. listopada – Louis Althusser, francuski filozof († 1990.)
 17. listopada – Rita Hayworth, američka glumica († 1987.)
 27. listopada – Teresa Wright, američka glumica († 2005.)
 25. studenog – Frane Matošić, hrvatski nogometaš i nogometni trener († 2007.)
 11. prosinca – Aleksandar Solženjicin, ruski književnik i nobelovac († 2008.)
 23. prosinca – Helmut Schmidt, njemački političar i kancelar († 2015.)
 25. prosinca – Anwar el-Sadat, egipatski državnik († 1981.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 9. siječnja – Georg Cantor, njemački matematičar (* 1845.)
 6. veljače – Gustav Klimt, austrijski slikar (* 1862.)
 10. veljače – Abdul Hamid II., turski sultan (* 1842.)
 9. ožujka – Frank Wedekind, njemački književnik (* 1864.)
 25. ožujka – Claude Debussy, francuski skladatelji (* 1862.)

 Travanj – lipanj
 28. travnja – Gavrilo Princip, srpski atentator (* 1894.)
 20. svibnja – Ferdinand Hodler, švicarski slikar (* 1853.)
 10. lipnja – Arrigo Boito, talijanski skladatelj i književnik (* 1842.)
 12. lipnja – Dragutin Lerman, hrvatski istraživač i putopisac (* 1863.)

 Srpanj – rujan
 3. srpnja – Mehmed V., turski sultan (* 1844.)
 17. srpnja – Anastasija Nikolajevna Romanova, ruska kneginja (* 1901.)
 8. rujna – Franjo Marija od Križa Jordan, katolički blaženik i osnivač salvatorijanaca (* 1848.)

 Listopad – prosinac
 31. listopada – Egon Schiele, austrijski slikar i grafičar (* 1890.)
 1. studenoga – Janko Vuković Podkapelski, hrvatski carski i kraljevski admiral (* 1871.)
 1. prosinca – Charles de Foucauld, francuski istraživač i pustinjak (* 1858.)
 8. prosinca – Josip Stadler, hrvatski nadbiskup (* 1843.)
 11. prosinca – Ivan Cankar, slovenski književnik (* 1896.)

 Nobelova nagrada za 1918. godinu
 Fizika: Max Planck
 Kemija: Fritz Haber
 Fiziologija i medicina: nije dodijeljena
 Književnost: nije dodijeljena
 Mir: nije dodijeljena

 Izvori

 Vanjske poveznice

Question: where was the killing of croatian soldiers

Question: who was the president of the pure party of law

Question: when did germany and finland occupy helsingors

Question: where was helsingors located

Question: who occupied helsingors from the finnish forces

Question: who submitted a request for a summary of the sabbath meeting

Question: who was the president of the pure party of law accused of killing

April 13 – Germany and the Finnish forces , the Mannerheim White Guard , occupied Helsingors ( Helsinki ) from the Finnish Red Guards .

July 6 – Interpellation of the President of the Pure Party of Law Alexander Horvat on the killing of Croatian soldiers in Odessa .

October 14 – The Frankovic Party of Law submitted a request for a summary of the Sabbath meeting on the topic of the abolition of the Croatian - Guardian Agreement and the declaration of the independence of the Croatian people .

April 13 – Germany and the Finnish forces, the Mannerheim White Guard, occupied Helsingors (Helsinki) from the Finnish Red Guards. July 6 – Interpellation of the President of the Pure Party of Law Alexander Horvat on the killing of Croatian soldiers in Odessa. October 14 – The Frankovic Party of Law submitted a request for a summary of the Sabbath meeting on the topic of the abolition of the Croatian-Guardian Agreement and the declaration of the independence of the Croatian people.

on 29th October.

1st of December.

Warning: opendir(/home/markom/public_html/modules/20000621/model/): failed to open dir: No such file or directory in /home/markom/public_html/includes/functions_common.inc.php on line 455
Fatal error: Uncaught exception 'Exception' with message 'Invalid controller path: /home/markom/public_html/modules/20000621/controller' in /home/markom/public_html/application/router.class.php:60
Stack trace:
#0 /home/markom/public_html/index.php(52): router->setPath('/home/markom/pu...')
#1 {main}
thrown in /home/markom/public_html/application/router.class.php on line 60

Question: when was the end of the first world war officially proclaimed

on 29th October.

1st of December.

Question: what country came out of the austrian-hungarian monarchy

on 29th October.

1st of December.

Question: when did slovenia, croats and serbs cease to exist

on 29th October.

1st of December.

Question: croatia came out of what

on 29th October.

1st of December.

Question: what was the name of the state that existed until december 1

Slovenaca , Hrvata i Srba ( država je postojala samo do 1 .

on 29th October.

1st of December.

Question: when did croatia come out of the austrian-hungarian monarchy

on 29th October.

1st of December.

Question: what is proclaimed on november 11

on 29th October.

1st of December.

Thus , Croatia came out of the Austrian - Hungarian Monarchy .

The founded State of Slovenia , Croats and Serbs ( the state existed only until December 1 and covered approximately the territories of today 's Slovenia , Croatia and Bosnia and Herzegovina ) .

November 11 – The end of the First World War is officially proclaimed .

Thus, Croatia came out of the Austrian-Hungarian Monarchy. on 29th October. The founded State of Slovenia, Croats and Serbs (the state existed only until December 1 and covered approximately the territories of today's Slovenia, Croatia and Bosnia and Herzegovina). November 11 – The end of the First World War is officially proclaimed. 1st of December.


170px|minijatura|desno|Hrvatska domoljubna humanitarna značka iz 1914. godine
 Događaji
 1. siječnja – Na Floridi je uspostavljen prvi linijski let na svijetu između St. Petersburga (SAD) i Tampe
 siječnja – Izašao Hrvatski automobilni list, prvo stručno glasilo automobilističke športske grane u Hrvatskoj.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)
 2. veljače – Charles Chaplin prvi put nastupa u svijetu nijemog filma u komediji Making a living.
 28. lipnja – Atentat u Sarajevu: pripadnik Mlade Bosne Gavrilo Princip ubio austro-ugarskog prijestolonasljednika Franza Ferdinanda i njegovu suprugu Sofiju. Sarajevski atentat izazvao je Prvi svjetski rat.
 28. srpnja – Austro-Ugarska, na poticaj Njemačke objavljuje rat Srbiji. Nakon još nekoliko objavljenih ratova započinje Prvi svjetski rat.
 13. kolovoza – Kod Rovinja potonuo brod "Baron Gautsch", povukavši sa sobom na dno 400 ljudi.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 5. siječnja – Branko Špoljar, hrvatski glumac († 1985.)
 6. siječnja – Stefania Łącka, poljska novinarka († 1946.)
 11. siječnja – Franka Bačić, hrvatska glumica († 1989.)
 18. siječnja – Arno Schmidt, njemački književnik († 1979.)
 5. veljače – Alan Lloyd Hodgkin, britanski fiziolog i nobelovac († 1998.)
 15. veljače – Ernest Dubac, hrvatski nogometaš († 1985.)
 22. veljače – Renato Dulbecco, talijanski virolog i nobelovac († 2011.)
 8. ožujka – Jakov Zeldovič, sovjetski fizičar († 1987.)
 15. ožujka – Mladen Stahuljak, hrvatski skladatelj i dirigent († 1996.)
 24. ožujka – Ivo Maček, hrvatski pijanist i skladatelj († 2002.)
 29. ožujka – Herta Haas, slovenska ekonomistica († 2010.)
 31. ožujka – Octavio Paz – meksički književnik i diplomat († 1998.)

 Travanj – lipanj
 2. travnja – Alec Guinness, engleski glumac († 2000.)
 4. travnja – Marguerite Duras, francuska spisateljica († 1996.)
 19. travnja – Vanja Timer, hrvatska pjevačica († 2002.)
 18. svibnja – Boris Hristov, bugarski operni pjevač († 1993.)
 26. svibnja – Irmã Dulce, brazilska svetica († 1992.)
 5. lipnja – Rose Hill, britanska glumica († 2003.)

 Srpanj – rujan
 4. srpnja – Giuseppe Nuccio Bertone, talijanski proizvođač automobila († 1997.)
 26. kolovoza – Julio Cortázar, argentinski književnik († 1984.)
 11. rujna – Gojko Stojčević, patrijarh srpski Pavle († 2009.)

 Listopad – prosinac
 1. listopada – Albe Vidaković, hrv. skladatelj i muzikolog († 1964.)
 9. studenog – Hedy Lamarr, američko-austrijska glumica († 2000.)
 21. prosinca – Ivan Generalić, hrvatski slikar naive († 1992.)
 30. prosinca – Jo Van Fleet, američka glumica († 1996.)

 Nepoznat datum rođenja
 Lidija Dominković, hrvatska glumica († 1949.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 12. ožujka – George Westinghouse, američki izumitelj (* 1846.)
 17. ožujka – Antun Gustav Matoš, hrvatski književnik (* 1873.)

 Travanj – lipanj
 2. travnja – Paul von Heyse, njemački književnik (* 1830.)
 26. travnja – Juraj Posilović, zagrebački nadbiskup (* 1834.)
 18. svibnja – Oskar Vojnić, bački hrvatski svjetski putnik, lovac, pustolov, fotograf, istraživač i putopisac (* 1864.)
 8. lipnja – Tadija Smičiklas, hrvatski povjesničar i političar (* 1843.)
 21. lipnja – Bertha von Suttner, austrijska književnica (* 1843.)
 28. lipnja – Franjo Ferdinand, austrougarski nadvojvoda (* 1863.)

 Srpanj – rujan
 17. srpnja – Henri Poincaré, francuski matematičar i teorijski fizičar (* 1834.)
 19. srpnja – Janez Puh, slovenski izumitelj (* 1862.)
 26. rujna – August Macke, njemački slikar (* 1887.)

 Listopad – prosinac
 26. listopada – Fran Galović, hrvatski književnik (* 1887.)
 3. studenog – Georg Trakl, austrijski pjesnik (* 1887.)
 19. studenog – Petar Brani, hrvatski glumac i redatelj (* 1840.)
 16. prosinca – Ivan Zajc, hrvatski skladatelj i dirigent (* 1832.)

 Nobelova nagrada za 1914. godinu
 Fizika: Max von Laue
 Kemija: Theodore William Richards
 Fiziologija i medicina: Robert Bárány
 Književnost: nije dodijeljena
 Mir: nije dodijeljena

 Izvori

 Vanjske poveznice

The 13

automobilizam, športska grana koja obuhvaća natjecanja u automobilima različitih klasa (trkački, športski, turistički i prototipovi) i kategorija prema radnom obujmu motora. Natjecanja u automobilizmu obuhvaćaju brzinske utrke i ocjensku vožnju. U brzinskim utrkama razlikuju se trkališne, cestovne, brdske i rekordne utrke. Ocjenske vožnje mogu biti: (1) ocjensko-terenska natjecanja u snalažljivosti vozača na nepoznatu terenu, s utvrđenim vremenom prolaska kroz kontrolna mjesta; (2) ekonomsko-tehnička natjecanja u kojima je odsudna što manja potrošnja goriva, a ona mogu biti vremenska (vozači određene dionice prelaze u strogo propisanu vremenu), u zvjezdastoj vožnji (natjecatelji startaju iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj, prelazeći utvrđene dionice u određenom vremenu) i neprekidna (non-stop) natjecanja izdržljivosti na dugim stazama; (3) natjecanja turističkog značaja u kojima natjecatelji kreću iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj; (4) reli natjecanja na dugim stazama u više etapa, sa startom iz različitih mjesta uz ispunjavanje određenih zadataka.
Prva automobilistička utrka u svijetu održana je 1894. na cesti Pariz–Rouen. Prvi automobilistički klub, L’Automobile Club de France, utemeljen je 1895. Međunarodni savez automobilskih klubova (Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus, AIACR), osnovan 1904. u Parizu, uveo je 1924. službenu podjelu automobila na klase. AIACR je 1946. promijenio naziv u FIA (Fédération Internationale de l’Automobile). Od 1950. održavaju se svakogodišnja natjecanja profesionalnih vozača formule 1 za prvenstvo svijeta. Pobjeđuje vozač koji skupi najveći broj bodova na utrkama za Veliku nagradu (Grand Prix) u više zemalja. Prvi pobjednik bio je Talijan G. Farina, a najviše naslova ostvario je Argentinac J. M. Fangio (1951., 1954–57).
Prvi automobil u Hrvatsku, u Vinicu kraj Varaždina, dovezao je 1898. grof Marko Bombelles, a zagrebačkim se ulicama prvi provozao Ferdinand Budicki početkom travnja 1901. Potkraj 1901. prvi automobili pojavili su se i na ulicama Zadra. U travnju 1902. priređena je automobilistička utrka na relaciji Nica–Opatija. Prvi hrvatski automobilni klub utemeljen je 25. IV. 1906. u Zagrebu »da bude društveno, strukovno i znanstveno stjecište za širenje i unapređivanje automobilnoga športa u Hrvatskoj«. Auto-club Spalato u Splitu osnovan je 1907. Prvi ispit za dobivanje vozačke dozvole održan je 28. srpnja 1910. u Zagrebu, a već 4. kolovoza dodijeljena je prva vozačka dozvola F. Budickomu. Sekcija za automobilizam pri Hrvatskome športskom savezu osnovana je 13. VI. 1912., pa se taj datum smatra početkom djelovanja strukovnoga saveza te športske grane. Prva automobilistička utrka za Prvenstvo Hrvatske i Slavonije održana je 8. IX. 1912. na relaciji Zagreb–Varaždin–Zagreb. Hrvatski automobilni list, kao prvo stručno glasilo, izašao je u siječnju 1914. Prva natjecanja na trkalištu održavaju se u Črnomercu u Zagrebu od 1921. Od 1924. u Hrvatskoj djeluje zagrebačka sekcija Automobilskoga kluba Kraljevine SHS. Prva međunarodna automobilistička utrka održana je 1926. i 1927. oko Plešivice sa startom i ciljem u Samoboru. Nakon 1945. ujedinjen je rad automobilističkih i motociklističkih klubova, pa je 1948. osnovan Auto-moto savez Hrvatske. Najveće automobilističko natjecanje, Velika nagrada Jadrana, održavala se 1946–77. na stazi Preluk u Opatiji. Najveća kružna staza u nas izgrađena je 1978. na Grobničkom polju kraj Rijeke. Trkalište Glavica kraj Požege uređeno je 1975. Hrvatski auto i moto športski savez osnovan je 5. X. 1991., a član je organizacije FIA od 1992. Nakon razdvajanja automobilističkog i karting saveza od motociklističkoga saveza, u Zagrebu je 1997. osnovan Hrvatski auto i karting savez. Od sredine 1990-ih postignuti su značajni domaći i inozemni rezultati. Pored brojnih pobjeda na prvenstvima Hrvatske u brdskim utrkama i utrkama na kružnim stazama, Niko Pulić osvojio je prvo mjesto u Brdskom prvenstvu Europe četiri godine zaredom (1999, 2000, 2001, 2002) te u istoj disciplini ponovno 2007.
Citiranje:
automobilizam. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=4752>.

Question: what was the name of the ship that drowned near rovinj

The 13

Question: where did the first world war take place

The 13

Question: who did austria-hungary declare war on

The 13

Question: where did the baron gautsch sink

The 13

Question: how many people drowned on the baron gautsch

The 13

Question: when does austria-hungary declare war on germany

The 13

Question: what caused the first world war

The 13

Question: who declared war on germany on july 28

The 13

The attack in Sarajevo caused the First World War .

July 28 - Austria - Hungary declares war on Germany .

After a few more announced wars , the First World War begins .

August - The ship " Baron Gautsch " drowned near Rovinj , bringing 400 people to the bottom .

The attack in Sarajevo caused the First World War. July 28 - Austria-Hungary declares war on Germany. After a few more announced wars, the First World War begins. The 13 August - The ship "Baron Gautsch" drowned near Rovinj, bringing 400 people to the bottom.


Događaji
 1. siječnja – Počela se primjenjivati Jezična naredba austrijskog ministra Bienertha od 26. travnja 1909. kojom je hrvatski jezik uveden u potpunosti kao službeni jezik u Dalmaciji.Gimnazija Vladimira Nazora, Zadar Gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom 1897. – 1921
 1. siječnja – U Švicarskoj na snagu je stupio civilni zakonik.
 1. siječnja – U Velikoj Britaniji je podržavljena cjelokupna telefonija.
 12. veljače – Posljednji kineski car Pu Yi odstupa s vlasti.
 13. travnja – Pri Hrvatskome športskom savezu osnovana Sekcija za automobilizam. Ovaj nadnevak uzima se za početak djelovanja automobilističkog strukovnog saveza u Hrvatskoj.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)
 14. travnja – Na svome prvom putovanju, britanski prekooceanski putnički brod Titanic udario je u ledeni brijeg i potonuo je.
 5. svibnja – Dragutin Novak, prvi hrvatski pilot, pobjeđuje na aeromitingu u Grazu gdje doživljava pad.
 5. svibnja – U Zagrebu službeno otvoren stadion u Maksimiru.
 13. lipnja – U Zagrebu osnovan Hrvatski nogometni savez.
 8. rujna – Održana prva automobilistička utrka za Prvenstvo Hrvatske i Slavonije, a vozači su ju odvozili na relaciji Zagreb – Varaždin – Zagreb.
 8. listopada – Crna Gora objavila je rat Osmanskom Carstvu nakon višetjedne napetosti izmedu država Balkanskog saveza (Crna Gora, Bugarska, Srbija i Grčka) i Carstva; ostale su je članice saveza slijedile deset dana poslije (Prvi balkanski rat)
 28. studenog – Albanija proglasila neovisnost od Osmanskog Carstva
 Elemer Vajda otvorio je mali pogon Vajda u Čakovcu, a 1922. izgradnjom suvremene hladnjače postaje najznačajniji prerađivač i izvoznika peradi, divljači i jaja na ovim prostorima.http://podravina.org/datoteke/Podravina22-KB.pdfhttp://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=137503
 s radom je započela tvornica "Tvornica Sveti Juraj", Kaštel Sućurac, danas u okviru tvornice Cemexhttp://www.cemex.hr/nase-tvornice.aspx

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 28. siječnja – Jackson Pollock, američki slikar († 1956.)
 30. siječnja – Barbara W. Tuchman, američka povjesničarka († 1989.)
 7. veljače – Šime Balen, hrvatski novinar, političar, putopisac i prevoditelj († 2004.)
 1. ožujka – Josip Tabak, hrvatski prevoditelj, pisac, esejist, novinar i književni kritičar († 2007.)
 16. ožujka – Ana Bešlić, hrvatska kiparica iz Vojvodine († 2008.)
 2. ožujka – Vinko Nikolić, hrvatski emigrantski pisac i novinar († 1997.)
 22. ožujka – Karl Malden, američki glumac († 2009.)
 23. ožujka – Wernher von Braun, američki izumitelj njemačkog porijekla († 1977.)

 Travanj – lipanj
 15. travnja – Kim Il-Sung, komunistički vođa Sjeverne Koreje († 1994.)
 19. travnja – Glenn Theodore Seaborg, američki kemičar i nobelovac († 1999.)
 22. svibnja – Herbert Charles Brown, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju († 2004.)
 26. svibnja – Balint Vujkov, hrvatski književnik  († 1987.)
 28. svibnja – Patrick White, australski književnik († 1990.)
 6. lipnja – Fran Kancelak, hrvatski književnik († 2003.)
 18. lipnja – Bernadeta Banja, hrvatska katolička redovnica, mučenica i blaženica († 1941.)
 19. lipnja – Ljudevit Pelzer, hrvatski arhitekt (†1984.)
 23. lipnja – Alan Turing, britanski matematičar, kriptograf, i teoretičar računarstva († 1954.)

 Srpanj – rujan
 14. srpnja – Dominik Barač, hrvatski dominikanac, sociolog († 1945.)
 21. srpnja – Dinko Štambak, hrvatski književnik († 1989.)
 4. kolovoza – Raoul Wallenberg, švedski humanist († 1947.)
 30. kolovoza – Ivana Batušić, hrvatska romanistica, sveuč. profesorica francuskog (†2010.)
 15. kolovoza – Wendy Hiller, britanska glumica († 2003.)

 Listopad – prosinac
 17. listopada – Ivan Pavao I., papa († 1978.)
 15. studenog – Branko Belan, hrvatski filmski redatelj i književnik († 1986.)
 15. studenog – Ivana Lang, hrvatska skladateljica († 1982.)
 20. studenog – Otto von Habsburg, austrijski nadvojvoda († 2011.)
 8. prosinca – Jura Zojfer, austrijski pisac († 1939.)
 19. prosinca – Veljko Kovačević, narodni heroj Jugoslavije († 1994.)
 23. prosinca – Gene Kelly, američki filmski glumac († 1996.)
 29. prosinca – Frane Franić, hrvatski nadbiskup i metropolit († 2007.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 30. ožujka – Karl May, njemački književnik (* 1842.)

 Travanj – lipanj
 10. travnja – Vatroslav Kolander, hrvatski orguljaš i skladatelj († 1848.)
 20. travnja – Bram Stoker, irski književnik, autor romana Drakula (* 1847.)
 19. svibnja – Bolesław Prus, poljski književnik (* 1847.)
 30. svibnja – Wilbur Wright, američki pionir aviacije i graditelj aviona (* 1867.)
 12. lipnja – Frédéric Passy, francuski humanist (* 1822.)

 Srpanj – rujan
 26. kolovoza – Mijo Vjenceslav Batinić, pisac (* 1846.)

 Listopad – prosinac
 9. prosinca – Carl Justi, njemački filozof i povjesničar umjetnosti (* 1832.)

 Nepoznat datum smrti
 Adam Mandrović, hrvatski kazališni glumac i redatelj (* 1839.)

 Nobelova nagrada za 1912. godinu
 Fizika: Gustaf Dalén
 Kemija: François Auguste Victor Grignard i Paul Sabatier
 Fiziologija i medicina: Alexis Carrel
 Književnost: Gerhart Hauptmann
 Mir: Elihu Root

 Izvori

 Vanjske poveznice

|
|
OD 1897. DO 1921.
GIMNAZIJA S HRVATSKI NASTAVNIM JEZIKOM 1897. – 1921.
Hrvatski narodni preporod imao je svoje skromne začetke u Zadru početkom XIX. stoljeća, a puni je intenzitet doživio tridesetih godina istog stoljeća u Zagrebu te ponovno u Zadru tridesetak godina kasnije, posebice nakon pada Bachova apsolutizma i uvađanja parlamentarnnnog života u Dalmaciji. Začeci preporoda mogu se vidjeti izdavanjem prvih novina na hrvatskom jeziku tiskanih u Hrvata Il Regio Dalmata - Kraglski Dalmatin 1806. te godinu dana kasnije osnivanjem čitaonice. Jedan od prvih značajnijih nadnevaka je i carska naredba od 30. listopada 1820. godine o osnivanju primaljske škole u Zadru, prve takve škole u Hrvata, a nastava se dijelom održavala na hrvatskom jeziku. U kasnijem razdoblju veliku je ulogu imalo izdavanje Zore dalmatinske od 1844. do 1849. prvog preporodnog časopisa u Dalmaciji, kojeg je pokrenuo dr. Ante Kuzmanić. Nešto manje značajnu ulogu imalo je i utemeljenje društva Slavjanska lipa 1848. godine. U listopadu te iste 1848. grupa je zadarskih intelektualaca tražila od novog kralja Franje Josipa I. da se u srednje škole uvede ilirski jezik, kako se tada nazivao hrvatski jezik. Taj su prijedlog, koji je začudo bio odobren, odbile sve dalmatinske gimnazije, osim zadarske, koja je uvela hrvatski jezik kao neobvezni, a svake se godine potvrđivalo njegovo izvođenje. U Banskoj Hrvatskoj u to je vrijeme bila na snazi zabrana ilirskog imena, no to nije vrijedilo za Dalmaciju. Narodni je preporod za cilj imao u prvom redu uvođenje narodnog, hrvatskog jezika u sve dijelove društva, posebice u školstvo, sudstvo i upravu. Ta borba za hrvatski jezik bila je duga i teška.
Osnutkom Dalmatinskog sabora 1861. godine sa sjedištem u Zadru borba za hrvatski jezik nastavljena je nesmanjenom žestinom te je vrijedno izdvojiti nekoliko značajnih datuma. Već na prvoj sjednici Dalmatinskog sabora, 6. travnja 1861. raspravljalo se o tome kojim će se jezikom govoriti u saboru. Mihovil Pavlinović govorio je hrvatskim pa je njegovom zaslugom odlučeno da se u Saboru može govoriti i hrvatskim jezikom. Treba znati da su u to doba narodnjaci bili u manjini u odnosu na autonomašku stranku, koja se zalagala za talijanski jezik, koji je austrijska uprava uvela u Dalmaciju kao službeni jezik. Kažimo i to da je Mihovil Pavlinović kao zastupnik u Carevinskom vijeću u Beču, krajem sedamdesetih godina XIX. stoljeća, na zgražanje Nijemaca, govorio hrvatskim jezikom što su kasnije učinili i svi ostali zastupnici iz hrvatskih zemalja. Na sjednici Dalmatinskog sabora od 12. siječnja 1863. Narodna se stranka na čelu s Mihovilom Pavlinovićem žestoko zauzela za službeno priznanje hrvatskog jezika i njegovo uvođenje u Sabor, školstvo, sudstvo i vladine urede. Zapisnici Dalmatinskog Sabora počeli su se pisati hrvatskim jezikom nakon saborske odluke od 25. srpnja 1870. godine. Na sjednici od 21. srpnja 1883. prihvaćen je prijedlog kojim hrvatski postaje službeni jezik u Dalmatinskom saboru i Zemaljskom (pokrajinskom) odboru, a Mihovil Pavlinović braneći hrvatski jezik izrekao je na kraju svoga govora i ovu rečenicu: Ptici su prostori nebeski da leti, ribi more da pliva, tako narodu njegov jezik da živi. Odlučeno je i da se sa strankama obraća hrvatskim jezikom i da u državnu službu nitko ne može biti primljen ne poznaje li hrvatski jezik, no te će se odredbe kasnije često kršiti. Borba za hrvatski jezik u Dalmaciji rezultirala je i tzv. jezičnom naredbom od 26. travnja 1909. kojom se hrvatski jezik u potpunosti uvodi kao službeni jezik u Dalmaciji, no ta se odluka počela primjenjivati tek. od 1. siječnja 1912. što svjedoči o vrlo teškoj i dugoj borbi dalmatinskih Hrvata za svoj jezik.
Do kraja XIX. stoljeća bile su pohrvaćene sve dalmatinske gimnazije, osim zadarske. U toj borbi za hrvatski jezik u dalmatinskom školstvu značajnu su, gotovo presudnu, ulogu odigrali Mihovil Pavlinović i Miho Klaić. Među inim zaslugama treba istaknuti njihovu upornost i borbu kako bi u učiteljskom preparandiju u Arbanasima, po osnutku 1866., došao za upravitelja Stjepan Buzolić, umjesto talijanaškog kandidata. Taj je izbor imao dalekosežne posljedice, jer su učitelji bili školovani na narodnom hrvatskom jeziku pa su mogli i uspješnije djelovati među pučanstvom. Učiteljska škola s talijanskim nastavnim jezikom u Zadru zbog malog broja đaka bila je ugašena početkom sedamdesetih godina XIX. stoljeća. Bečka je vlada 20. listopada 1897. odlučila da se u ratnu mornaricu uvede hrvatski kao službeni jezik umjesto talijanskog. No ni ta se naredba nije u potpunosti ostvarila jer bečkoj vladi nije bila toliko važna briga za hrvatski jezik, koliko joj je on trebao biti sredstvo kojim bi u Dalmaciju uvela njemački kao službeni jezik. U tome su je omeli kasniji događaji i Prvi svjetski rat. Borba za hrvatski jezik u Dalmaciji, Istri i tadašnjoj banskoj Hrvatskoj bila je vrlo teška, jer svi koji su posezali za Lijepom našom, od nje su nastojali napraviti svoju koloniju. Da borba za hrvatski jezik i nije bila uvijek uspješna kazuje i primjer Istarskog sabora u Poreču u kojem je hrvatskim jezikom prvi prozborio Matko Laginja, potom Vjekoslav Spinčić i ostali hrvatski zastupnici, no talijanski je element bio jači, nerijetko su hrvatski zastupnici izvlačili jedva živu glavu od fizičkih napada plaćenika njihovih saborskih kolega Talijana. I Zadar je nažalost platio svoju tešku cijenu u borbi za hrvatski jezik i hrvatsku misao, možemo kazati gotovo do ovih naših današnjih dana.
Nakon gubitka Splita, kao svog jakog uporišta, početkom osamdesetih godina XIX. stoljeća, autonomaši, koji su u međuvremenu postali talijanaši, svim su silama nastojali zadržati svoje posljednje uporište Zadar. U Zadru autonomaška stranka nije bila brojčano jaka, ali je zato bila ekonomski vrlo moćna, što je bilo presudno. Borba za pohrvaćenje gimnazije s talijanskim nastavnim jezikom u Zadru dosegla je svoj vrhunac baš u spomenutom razdoblju kada je ravnatelj bio Josip Peričić. Njegov naum nije uspio, no pitanje zadarske gimnazije našlo se na dnevnom redu u Dalmatinskom saboru. Miho Klaić kao zastupnik, na četvrtoj je sjednici Dalmatinskog sabora 29. listopada 1890. predložio da se u zadarskoj gimnaziji umjesto talijanskog uvede hrvatski kao naukovni jezik. U to je doba zadarski kotar obuhvaćao područje od Raba do gotovo Šibenika i bilo je 60 pučkih škola, 59 s hrvatskim nastavnim jezikom i jedna četverorazredna s talijanskim nastavnim jezikom, u Zadru. Tadašnji su zakoni sprječavali mogućnost školovanja na tri nastavna jezika, pučke škole na hrvatskom, srednje na talijanskom i visoke na njemačkom nastavnom jeziku, što je Klaić i naglasio u raspravi pa je Dalmatinski sabor donio odluku koja glasi: SABOR DALMATINSKI NA TEMELJU ČLANA 19. ZEMALJSKOG REDA IZJAVLJUJE VLADI NJEGOVA VELIČANSTVA ŽELJU, DA U SREDNJIM UČIONAMA ZADARSKIM MJESTO TALIJANSKOG BUDE NAUKOVNI JEZIK HRVATSKI. Rasprava o tome prijedlogu vodila se na devetoj sjednici 6. studenoga 1890. gdje je prijedlog usvojen s 33 glasa, jednim protiv, a četiri zastupnika nisu glasovala. Zadarski nadbiskup Petar Dujam Maupas glasovao je protiv, dok su Ante Bajamonti, Nikola Trigari, Ante Žmirić i Lovro Benevenia ranije napustili sjednicu. Sva četvorica bili su članovi autonomaške stranke. Bečka je vlada odugovlačila s tom odlukom o promjeni nastavnog jezika i tek je 22. rujna 1896. obznanila da se može u Zadru otvoriti nova gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom već za školsku godinu 1897./1898. Austrijskoj je vladi bilo u interesu zadržati gimnaziju s talijanskim nastavnim jezikom, jer su na taj način davali podršku autonomašima u borbi protiv većinskoga hrvatskog stanovništva. Osnutak gimnazije s hrvatskim nastavnim jezikom konzervativna bečka vlada nije prihvatila s oduševljenjem, no argumenti Mihe Klaića bili su dovoljno jasni i uvjerljivi. Talijanaši su na tu odluku reagirali vrlo žestoko, ne samo protestnim notama upućenim u Beč, već i uličnim neredima u Zadru.
Osnivanje i početak rada nove gimnazije nisu išli bez poteškoća. Naime, valjalo je pronaći odgovarajući prostor. Zemaljski je odbor zahtijevao od tadašnjeg dalmatinskog namjesnika Emila Davida ustupanje vojarne Sv. Marcele no zbog higijenskih uvjeta ona nije odgovarala potrebama. Povjerenstvo koje je ispitivalo mogućnost korištenja vojarne Sv. Marcele odlučilo je sredinom listopada da se ta zgrada ne može koristiti, premda je tadašnji pokrajinski školski nadzornik i član Povjerenstva Mihovil Glavinić smatrao da su prikladni za nastavu prizemlje i prvi kat, uz dodatno preuređenje. Članovi Povjerenstva još su bili: Božo Korlaet, prisednik Zemaljskog odbora, Petar Erzo, Jakov Đivanović i Lavoslav Golf, kasnije su uključeni Ambroz Maroičić, Rikard Hämisch i Stefan Yllheim. Deset dana kasnije 26. listopada 1897. i Zemaljski (pokrajinski) odbor obavještava Pokrajinsko školsko vijeće da odustaju od zahtjeva za vojarnom Sv. Marcele. Novo se rješenje našlo u iznajmljivanju prizemnih prostorija kuće Oštrić. Ta je kuća bila prva iza današnjeg hotela Zagreb s jugozapadne strane. Zgrada je uništena za bombardiranja u Drugom svjetskom ratu. U prizemlju je bila kavana Stefanija, a te su prostore kasnije koristili Hrvatski Sokol, Hrvatska pučka škola i Gimnazija. Tu je zgradu krajem sedamdesetih godina XIX. stoljeća dao izgraditi tadašnji kotarski poglavar Franjo Kirchmayer. U kratko je vrijeme promijenila nekoliko vlasnika te je zadnjeg desetljeća XIX. stoljeća došla u posjed novigradskog posjednika i načelnika Grgura Oštrića. Zgrada je nosila građanski broj 1080, no koji je bio kućni broj u tadašnjoj ulici N. Tommasseo nije nam poznato. Građanski je broj označavao broj kuće u Zadru, vjerojatno redni broj izgrađene kuće. Naime, nekad se koristio dvostruki način označavanja.
Upisi su počeli 1. i 2. listopada, a nastava 3. listopada 1897. Svi učenici su morali doći u pratnji roditelja, a za upis su trebali donijeti: Izvod iz matične knjige krštenih, kao potvrdu da su napunili ili će do 31. prosinca navršiti deset godina te svjedodžbu o završenoj pučkoj školi. Trebali su i polagati prijemni ispit iz nauka vjere, hrvatskog jezika i matematike. Prijavilo se 98 dječaka, a kriterije je zadovoljilo 91. Već prvih dana nastale su velike teškoće s nastavom, jer prostori nisu bili dostatni, premda je Hrvatski Sokol ustupio svoje prostore na južnom i zapadnom dijelu prizemlja. Hrvatski je Sokol na sjednici od 22. listopada 1897. jednoglano odlučio ustupiti veći dio prostorija za potrebe niže gimnazije. Nastava se do 2. prosinca, kada se Hrvatski Sokol u potpunosti iselio, odvijala otežano, samo u jednoj prostoriji, a zbornica i školska uprava bile su u drugoj. U Zadru je 3. lipnja 1897. sklopljena pogodba između vlasnika zgrade i Pokrajinskog školskog vijeća, koje je predstavljao učitelj Antun Pavličević, ravnatelj hrvatske pučke škole. Prema pogodbi najam je trebao trajati pet godina, počevši od 15. kolovoza tekuće godine, uz najamninu od 45 forinti na ime stanarine. Ti su uvjeti trajali do nove pogodbe kada se prostor za potrebe gimnazije proširio odlaskom Sokola Zbog velikog broja upisanih đaka u prvi razred Ministarstvo je odobrilo 7. listopada otvaranje paralelnih razreda pa se radilo tako da je jedna skupina učenika imala nastavu od 8 do 10 sati, a druga od 10 do 12 sati, a poslijepodne prva grupa od 14 do 16 sati. Sutradan bi druga skupina počinjala nastavu u 8 sati i tako se naizmjenično pokušalo riješiti manjak prostora. Prvi je ravnatelj novoutemeljene niže gimnazije bio dotadašnji profesor kotorske gimnazije Tomo Brajković, dok su nastavnički zbor sačinjavali Josip Čičin, jezici i humanistički predmeti, Špiro Tomanović, povijest, zemljopis, matematika i prirodopis, Filip Crvarić predavao je rimokatolički, a Miloš Parenta grkoistočni vjeronauk. Za tek osnovanu gimnaziju s hrvatskim nastavnim jezikom rasli su problemi, jer se već sljedeće školske godine upisalo novih 66 učenika. To je značilo da će biti još manje prostora, a nedostajali su i profesori. Teškoće se se riješile tako da je iznajmljen dio Perlinijeve kuće u tadašnjoj ulici Starog kazališta, danas ulici Jurja Dalmatinca. Ta se zgrada nalazila između današnjeg kazališta, kina Pobjeda i tržnice. Nastavnički se zbor druge godine djelovanja povećao za tri suplenta Šimuna Urlića, Milana Begovića i Rudolfa Scarizze, a Nikola Batistić je premješten s Učiteljske preparandije u Arbanasima. Školske godine 1899./1900. također je upisano 66 učenika pa ih je ukupno bilo 184. Bilo je više i nastavnika, jer su došli Petar Macanović, Ivo Bellotti i Antun Gjivoje, dok je Rudolf Scarizza premješten u Pazin. I dalje je bilo premalo školskog prostora pa je jedan razred koristio obližnju zgradu Hrvatske pučke škole. Vlasnik je zgrade bio Alfons Borelli. U toj je zgradi, koja je još sačuvana, bila hrvatska pučka škola do 1920., a od 1944. do 1961. gimnazija, te kasnije OŠ Velimir Škorpik (današnja OŠ Šimuna Kožičića Benje). Sva ta povremena iznajmljivanja dijela drugih zgrada, nisu mogla nadomjestiti prostornu nestašicu. Ravnatelj Tomo Brajković nekoliko je puta oglašavao u Objavitelju dalmatinskom mogućnost iznajmljivanja većih kuća za gimnazijske potrebe, no nije našao nijednu ponudu. Stoga je oštro zahtijevao od Pokrajinskog školskog vijeća da se pronađe rješenje. U svibnju 1899. Grgur je Oštrić ponudio svoju kuću u ulici Svetog Šimuna, današnjoj ulici Ive Prodana. Sudeći po sačuvanim dokumentima kao i izvješćima ta se zgrada očito nije koristila, jer vjerojatno nije zadovoljavala uvjetima. U tim dokumentima je i brzojav Grgura Oštrića Pokrajinskom školskom vijeću datiran 11. kolovoza 1898. u kojem piše: Prostorija po Vašoj ponudi za iznajmit žao mi je da Vas nemogu udovoljiti. Je li pokrajinsko vijeće tražilo iznajmljivanje i prvog kata zgrade gdje je bila smještena gimnazija, možemo samo nagađati. Na potrebu iznajmljivanja ukazivao je Tomo Brajković i ranije, pa tako i 5. kolovoza 1898. pri sastavljanju protokola o unajmljivanju s Josipom Perlinijem Taj je protokol pisan talijanskim jezikom, no izjava Tome Brajkovića zapisana je hrvatskim jezikom. Protokol su potpisali Tomo Brajković, Ernesto Nagy, Mihovil Knego, Jakov Đivanović, Ambroz Maroičić i Josip Perlini. Nešto kasnije, 24. kolovoza 1898. napravljen je i ugovor o iznajmljivanju između Josipa Perlinija i Pokrajinskog školskog vijeća. Brajković je izjavio kako iz pedagoško-didaktičkih razloga ne može nipošto trpjeti da zavod, ako i privremeno, bude razdijeljen na lokale, koji su međusobno dosta udaljeni. Nerede i nedisciplinu ne bi se moglo spriječiti. Tu je još najmanji problem čišćenja različitih prostorija jednoj zaduženoj osobi, no taj pomoćni poslužnik, mi bismo danas kazali domar, mora biti u glavnoj ustanovi. Ugovor s Grgurom Oštrićem primicao se kraju dogovorenog datuma.
Uprava je gimnazije morala što prije riješiti smještaj, jer je u školskoj godini 1899/1900. imala ukupno 184 učenika i deset profesora, što je bilo previše za postojeći prostor. Ponovo se stoga aktualizirala kupnja ili najam vojarne Sv. Marcele. Vojarna Sv. Marcele sagrađena je na temeljima istoimene crkvice i samostana krajem XVIII. stoljeća. Ostaci te vojarne, odnosno kasnije popularno zvane Hrvatske gimnazije, i danas su vidljivi u sadašnjoj ulici Dalmatinskog sabora nedaleko od crkvica Sv. Andrija i Petar Stari. Zgrada je većim dijelom srušena u Drugom svjetskom ratu. Ne zna se pouzdano kada je vojska napustila tu vojarnu, no zna se da su vojnici bili smješteni u novoj koja je bila dovršena u veljači 1898. u tadašnjem Blažekovićevom parku, danas Perivoju Vladimira Nazora. I tu su vojarnu kratko vrijeme zvali Vojarna sv. Marcele, premda je njeno ime bilo Kasarna Franje Josipa. Ubrzo se uvriježio naziv Blažekovićeva vojarna, a pogotovo kada je 1916. ispred ulaza, otprilike kod današnje ograde s parkom, postavljeno spomen poprsje generalu Blažekoviću. Taj je spomenik nestao za talijanske okupacije Zadra. Danas je u prostorima te vojarne smještena i Gimnazija Vladimira Nazor koja baštini tradiciju hrvatske gimnazije. Austrijsko je vojno ministarstvo krajem 1897. ponudilo na dražbu vojarnu s početnom cijenom od 18.291 florina. Josip Perlini ponudio je 17.100 florina i Andrija Callusti 18.000 florina. Prodaja tada nije izvršena, no 1899. vojarnu su kupili hrvatski rodoljubi Stjepan Babić, Amalija udova pl. Vidović i Blaž Radaković, ponudivši zajedničkim snagama 18.500 florina. Nakon kupnje, sklopljenog ugovora i preuređenja unutrašnjosti zgrade bivše vojarne, novi su vlasnici zgradu dali na uporabu gimnaziji početkom školske godine 1900/1901. U četvrtoj godini postojanja gimnazije na neko se vrijeme riješilo prostorne probleme. Te se godine upisalo 55 novih učenika pa ih je ukupno bilo 205. Odlukom od 3. rujna 1900. zadarska je niža gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom od školske godine 1901./1902. podignuta na razinu Carske kraljevske velike gimnazije. Od tada su u Zadru postojale dvije velike gimnazije, obje klasične, jedna s hrvatskim, a druga s talijanskim nastavnim jezikom. Zbog postojanja dviju gimnazija uvriježio se njihov naziv po nastavnom jeziku, pa je tako bila hrvatska i talijanska gimnazija, no i potonja je bila hrvatska iz niza razloga a pogotovo što je u njoj bilo profesora Hrvata, a i većina je učenika bila hrvatske narodnosti.
Hrvatska je gimnazija brojem upisanih učenika ubrzo premašila talijansku. Naime, u hrvatsku su se gimnaziju 1899. upisala 184 učenika, a u talijansku 177. i porast đaka bio je vidljiv iz godine u godinu da bi u školskoj godini 1919./20. brojio rekordna 502 učenika. U prvih dvadeset godina XX. stoljeća to je bila dalmatinska gimnazija s najviše učenika. Školske godine 1909./10. postojale su tri paralelke, a od 1913. i četiri. Od osnutka, usprkos materijalnim poteškoćama za nabavku nastavnih sredstava i pomagala osobita se pozornost posvećivala odgojno-obrazovnom radu pa je po tome vrlo brzo stekla ugled. Pokrajinski školski nadzornik Mihovil Zavadlal, svojedobno ravnatelj dubrovačke gimnazije, koji je naslijedio Mihovila Glavinića, tražio je zajedno s gimnazijskom upravom dodatnu vladinu pomoć, što je udovoljeno iznosom od 1800 florina, pomoć koja se dobivala nekoliko narednih godina. Postupno su nabavljana potrebita pomagala te priručna djela za kabinete i knjižnice. Po osnutku gimnazije osnovana je i knjižnica koja je već tri godine kasnije imala više od 500 naslova. Izravno prije ukinuća, u prvoj polovici 1921. profesorska je knjižnica imala 5000 knjiga, dok je učenička bila još bogatija. Za talijanske okupacije Zadra poslije 1920. i nakon bombardiranja 1943. i 1944. u tim je knjižnicama ostalo vrlo malo knjiga. Osim knjižnicama, pridavala se velika važnost i opremi kabineta, posebice za prirodopis, fiziku, kemiju, povijest i zemljopis. Prema gimnazijskim izvješćima, ti su kabineti bili vrlo dobro opremljeni za ono doba, no doživjeli su istu sudbinu kao i knjižnice.
Nauk vjere učio se dva sata tjedno od I. do VIII. razreda. Hrvatski jezik u I. i II. razredu bio je zastupljen s četiri sata, u III. s tri, a od IV. do VII. pet sati te u VIII. razredu sa šest sati tjedno. Latinski jezik učio se u I. razredu sedam sati, II. i III. šest sati, a u ostalim razredima po pet sati tjedno. Grčki jezik učio se u III., IV. i VII. razredu po četiri sata, a u V., VI. i VIII. pet sati tjedno. Talijanski se u svim razredima učio tri sata, izuzev prva dva razreda gdje se učio četiri sata tjedno. Matematika je u svim razredima bila zastupljena s tri sata, a tjelesni s dva sata tjedno. Fizika i kemija učile su se u VII. i VIII. razredu tri sata tjedno, a filozofija po dva, također u zadnja dva razreda. Crtanje se učilo u prva četiri razreda po dva sata, kaligrafija samo jedan sat u I. razredu, dok su se povijest i zemljopis učili različito u svakom razredu, ukupno tjedno povijest se učila 17 sati, a zemljopis 9 sati. Slobodni, neobvezni predmeti bili su francuski jezik i pjevanje. Od osnutka 1897. pa do prisilnog zatvaranja hrvatske gimnazije nije bilo većih izmjena u izboru obveznih nastavnih predmeta kao ni njihove tjedne zastupljenosti. Nastavni predmeti tjelesni i crtanje u početku su bili neobvezni a od 1910. obvezni. Od te školske godine 1910./1911. ti su nastavni predmeti uvedeni u prve razrede kao obvezni, i utemeljena je nadzorna služba, mi bi danas kazali stručni prosvjetni inspektori i savjetnici. Prvi koji je imenovan za crtanje bio je Eduard Brechler, a od sljedeće godine imenovan je Bruno Bersa pl. Leidenthalski, dotadašnji profesor zadarske realke. Za tjelesni odgoj prvi je stručni nadzornik bio dr. Josip Tominšek, dotadašnji ravnatelj mariborske gimnazije. Na mjestu ravnatelja nalijedio ga je Emilijan Lilek, svojedobno profesor i v.d. ravnatelj hrvatske gimnazije. Hrvatska je gimnazija imala vrlo kvalitetan pjevački zbor koji je često nastupao na raznim dobrotvornim priredbama u organizaciji Hrvatske čitaonice i Hrvatskog Sokola, a većina je članova bila i u Hrvatskom pjevačkom i glazbenom društvu Zoranić. Zanimljivo je spomenuti kako je dječacima bilo zabranjeno sudjelovanje u radu Hrvatskog Sokola, pa su nastupali vrlo često s krivim podacima o godini starosti. Dobrotvorne priredbe održavali su i likovno nadareni učenici te su u nekoliko navrata organizirali prodajne izložbe u korist Dobrotvornog društva za pripomoć siromašnih đaka hrvatskih škola u Zadru, o čemu su redovito izvještavale zadarske novine Narodni list i Hrvatska Kruna. Te su novine kao i talijanaški Il Dalmata redovito izvještavale i o ponašanju zadarskih gimnazijalaca izvan škole dajući im vrlo često političko obilježje. Naime, izvještavali su o čestim sukobima i tučnjavama između đaka hrvatske i talijanske gimnazije, a svaka je novina za izgred optuživala drugu stranu. Disciplina u samoj gimnaziji bila je vrlo stroga, a isto tako i obrazovni kriterij. Hrvatska je gimnazija bila na glasu kao vrlo stroga ali i uspješna škola, čemu svjedoče uspjesi njihovih učenika u kasnijem djelovanju, bez obzira kojim su se zvanjem bavili.
Način ocjenjivanja bio je sljedeći: odlično (1), pohvalno (2), povoljno (3), dostatno (4), nedostatno (5) i posve nedostatno (6). Učenik koji je imao bar jednu ocjenu posve nedostatno ili više od polovice ocjena nedostatno, opći uspjeh bio mu je ocijenjen III. redom, danas je to nedovoljan uspjeh, odnosno ponavljanje godine. Postojale su dvije kategorije II. reda, prva kojom se ponavljalo razred ako je učenik imao dvije ili više ocjena, ali manje od pola, nedostatno. Samo jedna ocjena nedostatno povlačila je II. red uz mogućnost popravnoog ispita. Učenici koji nisu imali negativne ocjene, nedostatno i posve nedostatno, prolazili su s općim uspjehom I. reda. Opći uspjeh I. reda s odlikom, imali su učenici koji su imali više ocjena odlično negoli ocjena pohvalno. Odlukom Pokrajinskog školskog vijeća od 3. ožujka 1919. ovaj je sustav zamijenjen novim, gdje su ocjene bile: 10 i 9 kao vrlo dobro, 8 i 7 dobro, 6 je bilo dovoljno, a 5 do 0 bile su nedovoljno ocjene. Dvadesetak dana kasnije isto je vijeće donijelo odluku kojom se mijenjaju i propisi i kod ispita zrelosti odnosno matura. Učenici koji su imali ocjene 7 do 10 u nekom nastavnom predmetu bili su oslobođeni pismenog i usmenog ispita iz toga predmeta. Ocjenjivanje se vršilo tijekom cijele školske godine i bilježilo se svakih 15 dana i dakako učenici su dobivali izvješća. Roditelji ili skrbnici izvješćivani su svakih mjesec dana, pismeno ukoliko je bilo negativnih ocjena ili kakvih kazni. Postojali su i skupni roditeljski sastanci gdje su održavana prigodna predavanja, u pravilu dva puta godišnje.
Premda u svome nazivu Hrvatska gimnazija nije imala naznaku muška ona je to u osnovi bila do školske godine 1910./1911. kada su primljene prve hospitantice i to prema omjeru 5:100, a taj se odnos mogao prekoračiti za rata, nakon kojeg je u potpunosti ukinut te je ta gimnazija postala u stvari mješovita. Godine 1917. pokrenuta je inicijativa osnivanja ženske realne gimnazije u Zadru, već je bio i imenovan budući ravnatelj Silvije Alfirević, profesor na hrvatskoj gimnaziji. Neke su zadarske i splitske novine 1918. objavile vijest kako je u Zadru otvorena i ta gimnazija, što nije točno, jer se ta ideja nije nikada ostvarila. Profesorski kadar bio je na visokoj razini, čemu svjedoče brojni podaci među kojima možemo izdvojiti njihovo sudjelovanje u pisanju udžbenika, kulturnoj i javnoj djelatnosti ili u njihovom izboru za obnašanje visokih dužnosti u crkvenom ili u svjetovnom životu. Ovdje naglasimo onu pedagoško-didaktičku dimenziju profesora gimnazije s hrvatskim nastavnim jezikom. Udžbenike po kojima su učili i zadarski gimnazijalci pisali su Marcel Kušar, Marin Rabadan, Šimun Urlić, Emilijan Lilek, Ivan Juras, Juraj Božičević, Juraj Gasperini i drugi. Mnogi su kasnije postali ravnatelji srednjih škola u drugim sredinama, kao Petar Macanović, Silvije Alfirević, Emilijan Lilek, Ilija Maričić, Ljubomir Nardini, Josip Piasevoli itd., ili su postali sveučilišni profesori kao Marin Katalinić, Marijan Stojković, Petar Karlić, Ivan Šarić i brojni drugi. Postoji uzrečica, dobar je onaj učitelj kojeg učenik premaši i bude bolji, a da je to doista tako potvdili su zadarski gimnazijalci ne samo u tom prvom razdoblju do 1921. već tijekom svih godina od osnutka do danas.
U stoljetnoj borbi za hrvatski jezik i misao zadarska je gimnazija s hrvatskim nastavnim jezikom jamačno jedan od ponajboljih primjera kako je ta borba bila vrlo teška i mukotrpna. Slomom Austro-Ugarske Monarhije porasla su nacionalna trvenja u Zadru između Hrvata, Talijana i odnarođenih Hrvata. Tajne klauzule Londonskog ugovora 1915. i Rapallski ugovor 1920. imali su za posljedicu pripajanje Zadra Kraljevini Italiji i povećano proganjanje Hrvata, a među inim i ugasnuće, tj. zabranu rada Hrvatske gimnazije u lipnju 1921. godine. Zadarski su Hrvati školovanje na svom hrvatskom jeziku morali nastaviti u nekim drugim sredinama. Većina je svoje daljnje školovanje nastavila u Šibeniku.
| Prva generacija maturana hrvatske gimnazije š.g. 1904./1905.
|| Maturanti hrvatske gimnazije š.g. 1911./1912.
|
| Maturanti hrvatske gimnazije š.g. 1918./1919.
|| Maturanti hrvatske gimnazije š.g. 1920./1921.
|
PROFESORI
|Silvije Alfirević
||Josip Barić
||Milan Begović
||Pavao Butorac
|
|Juraj Carić
||Milutin Cihlar
||Niko Dežulović
||Mate Garković
|
|Marko Granić
||Ljubomir Maštrović
||Stjepan Ratković
||Mate Tentor
|

Question: what was the official language of dalmatia in 1909

Question: when did the swiss civil code come into force

Question: when was the austrian minister bienertha's language order issued

26 . travnja 1909 . kojom je hrvatski jezik uveden u potpunosti kao službeni jezik u Dalmaciji .

Question: in what year was the gymnasium vladimira nazora established

Question: what year did bienertha's language order introduce croatian as the official language

Question: who was the last chinese emperor

Question: what was bienertha's nationality

The Austrian Minister Bienertha 's Language Order of April 26 , 1909 introduced the Croatian as the official language in Dalmatia . Gymnasium Vladimira Nazora , Zadar Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897 .

January 1 , 1921 – The Swiss Civil Code enters into force .

January 1 – The entire telephone service is supported in the UK .

February 12 – The last Chinese Emperor Pu Yi resigns from power .

April 13 – At the Croatian Sports Federation the Section for Motorism was founded .

The Austrian Minister Bienertha's Language Order of April 26, 1909 introduced the Croatian as the official language in Dalmatia.Gymnasium Vladimira Nazora, Zadar Gymnasium with the Croatian teaching language in 1897. January 1, 1921 – The Swiss Civil Code enters into force. January 1 – The entire telephone service is supported in the UK. February 12 – The last Chinese Emperor Pu Yi resigns from power. April 13 – At the Croatian Sports Federation the Section for Motorism was founded.

Svugdje gdje nas trebate
Naše tri tvornice cementa i čak 14 terminala za uvrećani i rasuti cement, pružaju nam fleskibilnost u opskrbi naših kupaca.
F. Tuđmana 45, Kaštel Sućurac
godina početka proizvodnje: 1912.
kapacitet:
Salonitanska 19, Solin
godina početka proizvodnje: 1904
kapacitet:
Put Majdana 47/c, Klis
godina početka proizvodnje: 1908
kapacitet:
Podsused
Huzjanova 38, 10090 Zagreb, Hrvatska
GPS koordinate: 45.814967, 15.860835
Maksimir
Jelkovečka 5, 10260 Sesvete, Hrvatska
GPS koordinate: 45.821084, 16.119196
Bakar
Senjska b.b., 51222 Bakar, Hrvatska
GPS koordinate: 45.301918, 14.547843
Metković
Obala Neretvanske Kneževine 1, 20350 Metković, Hrvatska
GPS koordinate: 43.055546, 17.65151
Podsused
Huzjanova b.b., 10090 Zagreb, Hrvatska
GPS koordinate: 45.814967, 15.860835
Naslov: Bosna i Hercegovina
Blatna
Blatna b.b., 79220 Novi Grad, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 44.980346, 16.24739
Prijedor
Rudnička 39, 79101 Prijedor, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 44.974039, 16.720038
Banja Luka (Vrbanja)
Stanka Božića Kobre 4, 78211 Banja Luka, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 44.763236, 17.240923
Tomislavgrad
Mijata Tomića b.b., 80240 Tomislavgrad, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 43.715287, 17.238557
Kupres
Obilaznica b.b., 80320 Kupres, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 43.99755, 17.283152
Ljubuški
Put za Međugorje b.b., 88320 Ljubuški, Bosna i Hercegovina
GPS koordinate: 43.200214, 17.582116
Bar
Obala b.b., 85000 Bar, Crna Gora
GPS koordinate: 42.088231, 19.075554
Podgorica
Podanje bb, 81412 Spuž, Crna Gora
GPS koordinate: 42.507026, 19.186378
Bumbarevo brdo
Bumbarevo brdo b.b., 34240 Knić, Srbija
GPS koordinate: 43.904231, 20.630436
Bumbarevo brdo
Bumbarevo brdo b.b., 34240 Knić, Srbija
GPS koordinate: 43.904231, 20.630436
Niš
Bulevar svetog cara Konstantina 80-82, 18000 Niš, Srbija
GPS koordinate: 43.307208, 21.952202


Događaji
 Osnivanje Der Blaue Reiter u Münchenu
 13. veljače – osnovan HNK Hajduk Split
 16. travnja – odigrana prva Hajdukova trening utakmica
 26. travnja – osnovan 1. HŠK Građanski Zagreb
 11. lipnja, Hajduk odigrao prvu utakmicu protiv nekog drugog kluba
 24. srpnja – Američki arheolog Hiram Bingham otkrio je sveti grad Inka Machu Picchu
 21. kolovoza – Dragutin Novak, prvi hrvatski pilot, pobjeđuje na Drugom avijatičarskom natjecanju u Budimpešti (održanom 20. i 21. kolovoza)
 14. prosinca – Roald Amundsen i njegov tim su prvi ljudi na zemljinom južnom polu
 Ernest Rutherford – otkriće vrlo male jezgre u atomu
 S radom je započela pod imenom Centralna mljekara tvornica mliječnih proizvoda Belje a smještena je u Belom Manastiru

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 16. siječnja – Zvonimir Kulundžić, hrvatski publicist, bibliolog i povjesničar († 1994.)
 4. veljače – Antun Nalis, hrvatski filmski i tv-glumac († 2000.)
 6. veljače – Ronald Reagan, 40. predsjednik SAD-a († 2004.)
 15. veljače – Grigor Vitez, hrvatski pjesnik, dječji pisac, prevoditelj († 1966.)
 3. ožujka – Jean Harlow, američka filmska glumica († 1937.)
 26. ožujka – Tennessee Williams, američki književnik († 1983.)
 26. ožujka – Bernard Katz, njemački biofizičar († 2003.)

 Travanj – lipanj
 13. travnja – Ico Hitrec, hrvatski nogometaš († 1946.)
 5. svibnja – Vojko Kiš, hrvatski pravnik, pijanist i glazbeni pedagog († 1999.)
 15. svibnja – Max Frisch, švicarski književnik († 1991.)
 9. lipnja – Maclyn McCarty, američki genetičar († 2005.)
 24. lipnja – Ernesto Sabato, argentinski književnik († 2011.)

 Srpanj- rujan
 16. srpnja – Ginger Rogers, američka glumica († 1995.)
 17. kolovoza – Ante Kaštelančić, hrvatski slikar († 1989.)

 Listopad – prosinac
 3. listopada – Vangelia Pandeva Dimitrova Gušterova "Baba Vanga", proročica († 1996.)
 10. listopada – Clare Hollingworth, engleska ratna izvjestiteljica i publicistkinja († 2017.)
 14. listopada – Ivo Kozarčanin, hrvatski književnik († 1941.)
 23. listopada – Zvonko Lovrenčević, hrvatski etnolog († 1990.)
 26. listopada – Mahalia Jackson, američka crnačka gospel pjevačica († 1972.)
 20. studenoga – Radu Grigorovici, rumunjski fizičar, akademik († 2008.)
 11. prosinca – Naguib Mahfouz, egipatski književnik, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1988. godine († 2006.)
 16. prosinca – Dinko Foretić, hrvatski povjesničar († 1995.)
 10. lipnja – Jakov Voltolini, hrvatski dirigent († 1964.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 7. ožujka – Antonio Fogazzaro, talijanski književnik (* 1842.)

 Travanj – lipanj
 10. travnja – Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, litvanski slikar i skladatelj (* 1875.)
 18. svibnja – Gustav Mahler, austrijski skladatelj i dirigent (* 1860.)
 18. lipnja – Franjo Kuhač, hrvatski etnomuzikolog i glazbeni povjesničar (* 1834.)
 22. lipnja – Augustin Čengić, hrvatski pisac (* 1855.)

 Srpanj- rujan
 17. rujna – Pjotr Stolipin, ruski političar (* 1862.)
 26. rujna – Andrija Fijan, hrvatski glumac i redatelj (* 1851.)

 Listopad – prosinac
 29. listopada – Joseph Pulitzer, američki novinar i publicist (* 1847.)

 Nobelova nagrada za 1911. godinu
 Fizika: Wilhelm Wien
 Kemija: Maria Skłodowska-Curie
 Fiziologija i medicina: Allvar Gullstrand
 Književnost: Maurice Maeterlinck
 Mir: Tobias Asser i Alfred Hermann Fried
Izvori

 Vanjske poveznice

Question: who discovered the holy city of inka machu picchu

Question: roald amundsen and his team were the first people on the country's southern

Question: who discovered the central milk factory in belje

Question: who was the first croatian pilot

Question: where is the central milk factory located

Question: where was der blaue reiter founded

Question: where did dragutin novak win the second aviation competition

Event Founding Der Blaue Reiter in Munich February 13 – founded HNK Hajduk Split April 16 – played first Hajduk training matches April 26 – founded 1 HŠK Građanski Zagreb June 11 , Hajduk played first match against another club July 24 – American archaeologist Hiram Bingham discovered the holy city of Inka Machu Picchu August 21 – Dragutin Novak , the first Croatian pilot , wins on the Second Aviation Competition in Budapest ( holded August 20 and 21 ) December 14 – Roald Amundsen and his team are the first people on the country ’s southern field Ernest Rutherford – discovers very small atome

The work began under the name of the Central Milk Factory of Milk Products Belje and is located in the White Monastery .

Event Founding Der Blaue Reiter in Munich February 13 – founded HNK Hajduk Split April 16 – played first Hajduk training matches April 26 – founded 1 HŠK Građanski Zagreb June 11, Hajduk played first match against another club July 24 – American archaeologist Hiram Bingham discovered the holy city of Inka Machu Picchu August 21 – Dragutin Novak, the first Croatian pilot, wins on the Second Aviation Competition in Budapest (holded August 20 and 21) December 14 – Roald Amundsen and his team are the first people on the country’s southern field Ernest Rutherford – discovers very small atome The work began under the name of the Central Milk Factory of Milk Products Belje and is located in the White Monastery.


Događaji
 1. siječnja – Na mjestu švicarskog saveznog predsjednika Robert Comtesse zamijenio je Adolfa Denchera. Comtesse je poslije 1904. po drugi put izabran za predsjednika Švicarske.
 15. svibnja – Prva službena utakmica i prezentacija nogometa u Varaždinu: Varaždinski gimanzijski športski klub (VGŠK) protiv Olimpije iz Karlovca.eVaraždin Klub koji je ispao iz povijesti NK Varteksa (ep) 04. svibnja 2010. (pristupljeno 4. svibnja 2017.)
 8. ožujka – u Kopenhagenu Međunarodna Konferencija žena proglasila je 8. ožujka danom žena radnica.
 22./23. lipnja – prvi let avionom u Hrvatskoj, konstruktora Slavoljuba Penkale izveo je pilot Dragutin Novak u Zagrebu (Črnomerec).

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 5. siječnja – Juraj Jurjević, hrvatski književnik († 1985.)
 12. siječnja – Luise Rainer, njemačka glumica († 2014.)
 31. siječnja – Willibald Hahn austrijski nogometaš i nogometni trener († 1999.)
 13. veljače – William Bradford Shockley, američki fizičar i izumitelj († 1989.)
 14. veljače – Elza Karlovac, hrvatska operna pjevačica († 1961.)
 15. veljače – Irena Sendler, poljska humanitarka († 2008.)
 8. ožujka – Claire Trevor, američka glumica († 2000.)
 9. ožujka – Samuel Barber, američki skladatelj († 1981.)
 11. ožujka – Jacinta Marto, portugalska katolička blaženica  († 1920.)
 16. ožujka – Aladár Gerevich, mađarski mačevalac († 1991.)

 Travanj – lipanj
 4. travnja – Franjo Mraz, hrvatski naivni slikar († 1981.)
 7. svibnja - Nenad Venancije Pehar, hercegovački franjevački mučenik († 1945.)
 12. svibnja – Karlo Bulić, hrvatski glumac († 1986.)
 12. svibnja – Dorothy Hodgkin, engleska biokemičarka († 1994.)
 24. svibnja –  Nils-Eric Fougstedt, finski dirigent i skladatelj († 1961.)
 24. svibnja – August Landmesser, njemački junak († 1944.)
 3. lipnja – Paulette Goddard, američka glumica († 1990.)
 23. lipnja – Jean Anouilh, francuski književnik († 1987.)

 Srpanj – rujan
 4. srpnja – Gloria Stuart, američka glumica († 2010.)
 27. srpnja – Lupita Tovar, meksička glumica († 2016.)
 27. kolovoza – Majka Terezija, časna sestra albanskog porijekla († 1997.)

 Listopad – prosinac
 23. listopada – Josip Kaplan, hrvatski skladatelj, zborovođa i glazbeni pedagog († 1996.)
 25. listopada – Tyrus Wong, američki filmski i likovni umjetnik († 2016.)
 6. studenog – Rafael Kalinić, hrvatski katolički svećenik, franjevac, mučenik († 1943.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 17. veljače – Ignaz von Szyszyłowicz, poljski botaničar (* 1857.)
 24. ožujka – Šimun Milinović, hrvatski svećenik, barski nadbiskup (* 1835.)

 Travanj – lipanj
 2. travnja – Paškal Buconjić, biskup mostarsko-duvanjski i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski (* 1834.)
 21. travnja – Mark Twain, američki književnik (* 1835.)
 25. svibnja – Robert Koch, njemački bakteriolog (* 1843.)
 29. svibnja – Milij Aleksejevič Balakirev, ruski skladatelj i dirigent (* 1837.)
 30. lipnja – Ivan Trnski, hrvatski književnik (* 1819.)

 Srpanj – rujan
 13. kolovoza – Florence Nightingale, engleska bolničarka (* 1820.)
 19. kolovoza – Janko Polić Kamov, hrvatski književnik (* 1886.)
 23. kolovoza – Teodor Georgiević, hrvatski političar (* 1849.)
 2. rujna – Henri Rousseau, francuski slikar (* 1844.)

 Listopad – prosinac
 2. listopada – Marcel Duchamp, francuski slikar (* 1887.)
 30. listopada – Henri Dunant, švicarski filantrop (* 1828.)
 19. prosinca – Filip Frano Nakić, hrvatski svećenik i splitski biskup (* 1837.)

 Nobelova nagrada za 1910. godinu
 Fizika: Johannes Diderik van der Waals
 Kemija: Otto Wallach
 Fiziologija i medicina: Albrecht Kossel
 Književnost: Paul Heyse
 Mir: Stalni međunarodni ured za mir

 Izvori

 Vanjske poveznice

Question: who was elected president of switzerland for the second time in 1910

Question: after what year was robert comtesse elected president of switzerland

Question: who was elected president of switzerland on january 1st 1910

Question: when was the first football match played in varaždin

Question: on what date was robert comtesse elected president of switzerland

Question: where was the first football match held

Question: who was elected president of switzerland for the second time after 1904

Question: what was the first official match and presentation of football

15 . svibnja – Prva službena utakmica i prezentacija nogometa u Varaždinu

On January 1st , Switzerland 's president Robert Comtesse replaced Adolf Dencher .

Comtesse was elected President of Switzerland for the second time after 1904 .

May 15 – The first official match and the presentation of football in Varaždin :

On January 1st, Switzerland's president Robert Comtesse replaced Adolf Dencher. Comtesse was elected President of Switzerland for the second time after 1904. May 15 – The first official match and the presentation of football in Varaždin: