1. kolovoza (1.8.) 213. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (214. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 152 dana.

 Događaji
 527. – Justinijan I. postao je bizantski car i krenuo u ponovno osvajanje Zapada.
 1205. – Ugarsko-hrvatski kralj Andrija II. dao Ninu status slobodnog kraljevskog grada.
 1774. – Carl Wilhelm i Joseph Priestley otkrili element kisik.
 1778. - Osnovana prva štedionica (Sparkasse) na svijetu. Bila je to Opća opskrbna ustanova u Hamburgu.Hrvatski povijesni muzej: [IZ FUNDUSA] Na današnji dan, 1. kolovoza 1778. osnovana je prva štedionica u Hamburgu.  Facebook. 1. kolovoza 2020. Pristupljeno 20. kolovoza 2020.
 1936. – Otvorene olimpijske igre u Berlinu.
 1937. – u Anindolu kod Samobora osnovana Komunistička partija Hrvatske.
 1941. – Proizvodnja prvog Jeep-a.
 1944. – Posljednji datum koji je Ana Frank unijela u svoj dnevnik.
 1944. – Izbio je Varšavski ustanak protiv njemačke okupacije. U ustanku je pobijeno četvrt milijuna ljudi, a Varšava je sravnjena sa zemljom.
 1946. – Osnovan nogometni klub U.C. Sampdoria.
 1960. – Benin se osamostalio od Francuske.
 1960. – Aretha Franklin (18. god.) kao pjevačica crkvenih pjesama, snima svoje prve pop snimke za Columbia Records.
 1981. – Glazbena televizija MTV započela s emitiranjem.
 1991. – Pripadnici JNA i srpskih paravojnih postrojbi počinili pokolj nad Hrvatima u Dalju ubivši i izmasakriravši između 56 i 57 branitelja i civila.
 2010. – Objavljeno otkriće podmorske rijeke u Crnom moru.
 2012. - Ministar zdravlja Rajko Ostojić pokrenuo e-listu čekanja.
 2016. - Stranka Hrvatska zora stranka naroda Milana Kujundžića i stranka HRID Drage Prgometa ukidaju se te njihovi članovi prelaze u HDZ. Riječ je bila o stranačkim fuzijama uoči izvanrednih parlamentarnih izbora, nakon kojih je Kujundžić postao ministar zdravstva, a Prgomet kandidat HDZ-a za gradonačelnika Zagreba.
 2018. – U Veloj Luci, na groblju sv. Roka, pokopan hrvatski glazbenik Oliver Dragojević.
 2019. - Nezapamćen masakr na zagrebačkoj Kajzerici: Taksist i diler drogom Ivan Nađ (36) vjerojatno zbog ljubomore ilegalnim pištoljem ubio bivšu partnericu, njenog desetogodišnjeg sina, roditelje te sestru i sestrinog dečka pa pobjegao. Nakon policijske opsade u Brezovici počinio samoubojstvo.

 Rođenja 1. kolovoza
 10. pr. Kr. – Klaudije, rimski car († 54.)
 1744. – Jean-Baptiste Lamarck, francuski znanstvenik († 1829.)
 1819. – Herman Melville, američki književnik († 1891.)
 1844. – Armin Šrabec, hrvatski klasični filolog, violončelist i skladatelj († 1876.)
 1917. – Mladen Bašić, hrvatski pijanist i dirigent († 2012.)
 1920. – Henrietta Lacks, iz njezinih je stanica uzgojena prva linija ljudskih besmrtnih stanica (HeLa) († 1951.)
 1921. – Pavao Bačić, hrvatski književnik i skladatelj († 1984.)
 1922. – Phil Bosmans, belgijski svećenik i književnik
 1924. - Abdullah bin Abdulaziz al-Saud, saudijski kralj († 2015.)
 1930. - Pierre Bourdieu, francuski sociolog, antropolog i filozof († 2002.)
 1936. – Yves Saint-Laurent, francuski modni kreator
 1941. – Ron Brown, američki političar († 1996.)
 1942. - Giancarlo Giannini, talijanski glumac
 1952. - Zoran Đinđić, srpski političar, premijer 2001. – 2003. († 2003.)
 1979. – Jason Momoa, američki glumac
 1981. – Dragan Blatnjak, bosanskohercegovački nogometaš
 1984. - Bastian Schweinsteiger, njemački nogometaš Smrti 1. kolovoza
 30. pr. Kr. - Marko Antonije, rimski političar i general (* 83. pr. Kr.)
 527. - Justin I., bizantski car (* 450.)
 1137. – Luj VI., francuski kralj (* 1081.)
 1457. - Lorenzo Valla, talijanski humanist, pisac, retoričar i svećenik (* oko 1407.)
 1464. - Cosimo de' Medici, talijanski bankar i političar, vladar Firence (* 1389.)
 1628. – Juraj Baraković, hrvatski pjesnik (* 1548.)
 1714. - Ana, kraljica Velike Britanije (* 1665.)
 1787. – Alfons Liguori, talijanski svetac (* 1696.)
 1889. – Ivan Kukuljević Sakcinski, hrvatski političar, književnik i povjesničar (* 1816.)
 1896. – William Robert Grove, velški sudac i fizičar (* 1811.)
 1906. - Anna Vickers, francuska biologinja  (* 1852.)
 1936. –  Louis Blériot, francuski inženjer i letač (* 1872.)
 1944. - Manuel L. Quezon, filipinski vojnik i političar, predsjednik 1935. – 1944. (* 1878.)
 1963. - Theodore Roethke, američki pjesnik (* 1908.)
 1970. – Otto Heinrich Warburg, njemački liječnik, nobelovac (* 1883.)
 1972. – Pero Pirker, hrvatski političar (* 1927.)
 1973. – Walter Ulbricht, njemački političar i državnik (* 1893.)
 1990. – Ervina Dragman, hrvatska glumica (* 1908.)
 1990. - Norbert Elias, njemačko-britanski sociolog (* 1897.)
 1995. – Mirko Božić, hrvatski književnik (* 1919.)
 2005. - Fahd bin Abdulaziz Al Saud, kralj Saudijske Arabije (* 1921. ili 1923.)
 2006. – Mate Relja, hrvatski redatelj i scenarist (* 1922.)
 2009. - Corazon Aquino, filipinska političarka i prva predsjednica 1986. – 1992. (* 1933.)

 Blagdani i spomendani
 sv. Alfons Liguori

 Imendani

 Izvori

 001

in 2018.

[IZ FUNDUSA] Na dana\u0161nji dan, 1. kolovoza 1778. osnovana je prva \u0161tedionica u Hamburgu. \n\nIdeja \u0161tedionica (Sparkassen) imala je sna\u017ene korijene u Njema\u010dkoj \u2013 financijske institucije koje su bile vrlo sli\u010dne \u0161tedionicama postojale su ve\u0107 u prvoj polovini 18. stolje\u0107a. Prvom se \u0161tedionicom smatra 'op\u0107a opskrbna ustanova' osnovana u Hamburgu 1778., a ve\u0107 1801. osnovana je prva op\u0107inska \u0161tedionica u G\u00f6ttingenu. Tijekom 19. stolje\u0107a \u0161tedionice su se \u0161irile po cijeloj zemlji, te su odigrale presudnu ulogu u financiranju industrijalizacije Njema\u010dke.\nU po\u010detku su \u0161tedionice poslovale izuzetno ograni\u010deno, ali po\u010detkom 20. stolje\u0107a omogu\u0107eno je bezgotovinsko pla\u0107anje i trgovanje vrijednosnim papirima. U Hrvatskoj je 1846. utemeljena Prva hrvatska \u0161tedionica, koja je prerasla u najja\u010du hrvatsku financijsku ustanovu. Godine 2001. u Hrvatskoj su Zakonom o bankama iz 1998. prestale raditi \u0161tedionice, te su nastavile raditi kao banke ili \u0161tedno-kreditne zadruge. \n\nIz fundusa Muzeja predstavljamo drvenu kasicu (19.\/20. st.). \ud83d\udc47\ud83d\ude42\n\n#HISMUSkodvas #Ostanimoodgovorni

Question: the abolition of the parties of croatia and hrid drage prgomet

in 2018.

Question: when is prgomet running for mayor of zagreb

in 2018.

Question: where are the members of the 1 kolovoza

in 2018.

Question: what position does kujundicć hold in croatia

in 2018.

Question: who is the minister of health in croatia

in 2018.

Question: who are the members of the 1. kolovoza

in 2018.

Question: when are party mergers in croatia

in 2018.

Question: what was the purpose of the abolition of the party of the people of croatia

stranačkim fuzijama uoči izvanrednih parlamentarnih izbora , nakon kojih je Kujundžić postao ministar zdravstva , a Prgomet kandidat HDZ - a za gradonačelnika Zagreba .

in 2018.

- The Party of Croatia , the Party of the People of Milan Kujundžića and the Party of HRID Drage Prgometa are abolished and their members are transferred to the HDZ .

It was about party mergers in the eve of extraordinary parliamentary elections , after which Kujundžić became the Minister of Health , and Prgomet the candidate of the HDZ for the mayor of Zagreb .

- The Party of Croatia, the Party of the People of Milan Kujundžića and the Party of HRID Drage Prgometa are abolished and their members are transferred to the HDZ. It was about party mergers in the eve of extraordinary parliamentary elections, after which Kujundžić became the Minister of Health, and Prgomet the candidate of the HDZ for the mayor of Zagreb. in 2018.


4. kolovoza (4.8.) 216. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (217. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 149 dana.

 Događaji
 70. – Rimljani uništavaju Drugi jeruzalemski hram.
 1180. – Splitski nadbiskup Rajnerije ubijen kamenovanjem, kad je na brdu Mosor pokušao omiškim knezovima Kačićima oteti zemlju.
 1265. – Drugi barunski rat: Bitka kod Eveshama – vojska princa Edvarda (kasnije engleskog kralja Edvarda I.) porazila pobunjeničku vojsku baruna Simona de Montforta, šestog vojvode od Leicestera. U toj je bitki Montfort poginuo, kao i mnogi njegovi saveznici.
 1532. – Bretanja postala sastavni dio Francuske
 1791. – Potpisan Svištovski mir između Habsburške Monarhije i Otomanskog Carstva, čime je završen rat koji traje od 1787.
 1818. – Prvi službeno zabilježen uspon na alpski vrh Aiguille du Midi.
 1914. – Prvi svjetski rat: Njemačka napala Belgiju, nakon čega je Velika Britanija proglasila rat Njemačkoj.
 1944. – Drugi svjetski rat: u Amsterdamu su nacisti uhitili i deportirali Anne Frank i njezinu obitelj.
 1984. – Gornja Volta mijenja ime u Burkina Faso.
 1995. – Započela je Operacija Oluja, akcija hrvatskih vojno-redarstvenih snaga s ciljem oslobađanja okupiranih teritorija.
 1996. – OI Atlanta: Hrvatska rukometna reprezentacija osvojila prvu zlatnu olimpijsku medalju u hrvatskoj povijesti.
 2013. - Hassan Rouhani službeno postao novi predsjednik Irana.
 2015. – U Zagrebu je održan vojni mimohod OSRH, na kojemu je sudjelovalo 3000 vojnika, 300 vozila i 30 zrakoplova.24sata.hr: Spektakularna vojna parada: Zadnji u koloni prošli tenkovi, pristupljeno 4. kolovoza 2015.
 2015. - Posvećena Crkva Gospe Velikog Hrvatskog Krsnoga Zavjeta u KninuPosvećena Crkva Gospe Velikog Hrvatskog Krsnoga Zavjeta u Kninu
 2016. - Vođa terorističke skupine koja je u Kairu otela i ubila Tomislava Salopeka Abu Dua al Ansari ubijen je u zračnim napadima egipatske vojske na grad Ariš na poluotoku Sinaju.

 Rođenja 4. kolovoza
 1290. – Leopold I. Austrijski († 1326.)
 1521. – Urban VII., papa († 1590.)
 1604. – François Hédelin, abbé d'Aubignac, francuski književnik († 1676.)
 1792. - Percy Bysshe Shelley, engleski pjesnik († 1822.)
 1821. - Louis Vuitton, francuski dizajner († 1892.)
 1834. - John Venn, engleski matematičar, autor Vennovog dijagrama († 1923.)
 1854. – Marija Zankovecka, ukrajinska kazališna glumica († 1934.)
 1859. – Knut Hamsun, norveški pisac i nobelovac († 1952.)
 1888. - Milan Stojadinović, srpski ekonomist i političar, premijer Kraljevine Jugoslavije († 1961.)
 1900. – Elizabeta, britanska kraljica majka († 2002.)
 1901. – Louis Armstrong, američki glazbenik († 1971.)
 1912. – Raoul Wallenberg, švedski humanist († 1947.)
 1953. – Zoran Jelikić, hrvatski nogometaš
 1955. – Billy Bob Thornton, američki glumac
 1960. - José Luis Rodríguez Zapatero, španjolski političar, premijer
 1961. – Barack Obama, 44. Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država
 1970. – Ladislav Ilčić, hrvatski političar i violinist
 1974. – Kily González, argentinski nogometaš
 1981. - Meghan Markle, američka glumica i vojvotkinja od Sussexa
 1985. – Antonio Valencia, ekvadorski nogometaš
 1985. – Lidija Bačić, hrvatska pjevačica
 1991. - Izet Hajrović, bosanskohercegovački nogometaš Smrti 4. kolovoza
 1060. – Henrik I., francuski kralj (* 1008.)
 1265. - Simon de Montfort, engleski plemić i vojskovođa
 1306. – Vjenceslav III., češki kralj (* 1289.)
 1578. - Sebastijan, portugalski kralj (* 1554.)
 1875. – Hans Christian Andersen, danski pisac (* 1805.)
 1890. – Ivan Mažuranić, hrvatski pjesnik, jezikoslovac i političar (* 1814.)
 1922. - Enver-paša, osmanlijski general i vođa Mladoturske revolucije (* 1881.)
 1962. - Marilyn Monroe, američka glumica i model (* 1926.)
 1977. – Ernst Bloch, njemački filozof (* 1885.)
 2020. – Rajko Dujmić, hrvatski glazbenik i skladatelj (* 1954.)
 2021. – Sead Ivan Muhamedagić, hrvatski prevoditelj i pjesnik (* 1954.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 004

of 1265.

U mimohodu u Zagrebu je sudjelovalo 3000 vojnika, 300 vozila i 30 zrakoplova. Kolona je bila duga oko 5 kilometara. Mimohod su "otvorili" i "zatvorili" MIG-ovi
Vojnim mimohodom u zagrebu je u utorak proslavljena obljetnica akcije Oluja. U mimohodu je sudjelovalo 3000 vojnika, 300 vozila i 30 zrakoplova. Kolona je bila duga oko 5 kilometara. Mimohod su "otvorili" i "zatvorili" MIG-ovi. Oko 20.000 ljudi je na ulicama gledalo mimohod.
Tijek mimohoda:
20.24 sati - Branitelji iz Savske 66 nakon vojnog mimohoda poslali su priopćenje u kojemu zahvaljuju svim sudionicima mimohododa koji su ih pozdravili. Njihovo priopćenje donosimo u cijelosti.
- Zahvaljujemo Hrvatskoj vojci, policiji, vatrogascima, povijesnim postrojbama i svim sudionicima Mimohoda koji su pozdravili nas hrvatske branitelje prosvjednike u Savskoj 66 i članove obitelji poginulih, nestalih i umrlih hrvatskih branitelja. Pozdravljamo naše kćeri i sinove, naše prijatelje i suborce koji časno noseći odoru hrvatskog vojnika primjerom pokazuju kako se odnosi prema hrvatskom ratniku koji je stvarao ovu Hrvatsku vojsku, na koju smo danas s pravom ponosni . Sada smo sigurni da je budućnost naše zemlje u sigurnim i časnim rukama.
Pozdravljamo i sve hrvatske domoljube koji su danas s radošću dočekali i pozdravili naše kćeri i sinove u Mimohodu Hrvatske vojske kao i nas hrvatske branitelje prosvjednike u Savskoj 66.
Čestitamo svim Hrvaticama i Hrvatima 5. kolovoza Dan pobjede, Dan domovinske zahvalnosti i Dan hrvatskih branitelja te s ponosom proslavimo 20. obljetnicu VRO „Oluja“ - napisali su u priopćenju.
19.43 sati - Baš su bili super. Najdraži su mi bili tenkovi i MIG-ovi koji su preletjeli - kazao je Marko (15) koji je oduševljen zagrebačkim mimohodom.
- Mimohod je bio odličan. Bilo je divno vidjeti sve te vojnike koji su ponosno koračali i naravno bilo je odlično vidjeti vojna vozila. Drago mi je sto imamo takvu vojsku koja će nas braniti. Ponosan sam naše vojnike - rekao nam je Ivan (43) koji je također oduševljen mimohodom.
19.35 sati - Zrakom opet lete MIG-ovi. Neki od sudionika povorke ušli su među publiku i pozdravljaju se s okupljenima. Na kraju se pjevala "Moja domovina".
19.32 sati - Vozila vojne policije i vatrogasci upalili su sirene dok su prolazili ispred šatora branitelja u Savskoj ulici.
19.30 sati - Mimohod se bliži kraju, Vukovarskom ulicom prolaze tenkovi i haubice.
19.29 sati - U akvatoriju Bračkog kanala isplovile su četiri raketne topovnjače Flote HRM-a i dva broda Obalne straže povodom obilježavanja obljetnice Oluje u Zagrebu.
19.20 sati - Oklopna vozila su prošla ispred šatora branitelja u Savskoj. Branitelji su oduševljeno mahali i skandirali. Vozači oklopnjaka su im trubili i pozdravljali ih.
19.17 sati - Vukovarska ulica je potpuno puna. Okupilo se mnoštvo građana. Puno je mladih ljudi.
19.16 sati - Slijedi postroj vatrogasaca.
19.11 sati - Slijedi postroj vojne policije i policije. Prolaze vozila granične policije. Prošao je vodeni top. Prošli su i pirotehničari.
19.04 sati: Nakon demonstracije specijalaca, ulicama prolaze oklopna vozila.
19.02 sati - U tijeku je demonstracija izvlačenja ljudstva uz pomoć helikoptera.
19.00 sati - Ovacijama je završena demonstracija koju su izveli pripadnici "Krila Oluje".
18.55 sati - I kanaderi prelijeću Zagreb. Nakon kanadera zrakom lete "Krila Oluje".
18.50 sati - Opet prelijeću vojni helikopteri. "Zrakoplovni" dio programa će trajati desetak minuta.
18.47 sati - Počeo je zrakoplovni dio programa. Prvo su prelijetali vojni helikopteri. Nakon njih preletjeli su policijski helikopteri.
18. 42 sati - Povijesne postrojbe stigle su u Savsku ulicu u kojoj su branitelji prosvjednici. Branitelji pjevaju "Zovi samo zovi" i plješću.
18.34 sati - Nakon kadeta prolaze gardijske brigade. Prva brigada koja je prošla su legendarni "Tigrovi". Nakon njih prošli su "Gromovi". Treća brigada koja je prošla su "Kune". Iza "Kuna" prošli su "Pauci", a iza njih "Sokolovi". Iza "Sokolova" prošle su "Pume". Iza "Puma" prošla je i 9. gardijska brigada "Vukovi".
18.28 sati - U Savskoj ulici vojni mimohod će proći pored šatora u kojem već mjesecima prosvjeduju branitelji. U šatoru su i Đuro Glogoški i Josip Klemm.
18.20 sati - U mimohodu povijesnih postrojbi sudjelovala je i jedna ženska potrojba - Križevačka djevojačka straža.
18.18 sati - Mimohod je krenuo. "Otvorili" su ga počasni plotuni s travnjaka ispred Nacionalne sveučilišne biblioteke. Preletjela su tri MIG-a iznad vojne parade. MIG-ove predvode piloti Ivan Selak i Ivica Ivandić u legendarnoj kockici.
18.16 sati - Neka mimohod krene - predsjednica Kolinda Grabar Kitarović dala je zapovijed za mimohod.
18.09 sati - Nastavlja se kulturno-umjetnički dio programa.
18.07 sati - Održali su minutu šutnje za sve koji su dali život za Domovinu.
18.05 sati - Mia Negovetić (12) iz Rijeke pjeva hrvatsku himnu. Prate ju klapa Hrvatske ratne mornarice i orkestar OSRH. Podignuta je zastava s Kninske tvrđave.
18.01 sati - Vojnici nose hrvatsku zastavu te je počeo kulturno umjetnički program. Počasna bojna je pokazala umjetnički dojam hrvatske vojske.
18.00 sati - Vojni vrh dolazi na svečanu pozornicu. Predsjednica se pozdravlja s uzvanicima.
17.52 sati - Vojni vrh prolazi pored povijesnih postrojbi.
17.49 sati - Jednoj je ženi pozlilo u gledalištu na ulici. Osvježili su je vodom.
17.48 sati - Ušli su u Vukovarsku ulicu. Okupljeni građani plješću i pozdravljaju predsjednicu, ministra i načelnika Glavnog stožera. Pozdravlja ih i vojska. Predsjednica je poljubila hrvatsku zastavu.
17.46 sati - Predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, ministar obrane Ante Kotromanović i Drago Lovrić, načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga, u vojnom se džipu voze prema svečanoj loži odnosno mjestu gdje će početi vojni mimohod i gdje će izdati zapovijed za početak mimohoda. Prolaze pored sudionika mimohoda.
17.45 sati - Pripreme za mimohod promatraju sa zanimanjem i brojni turisti.
17.44 sati - Ministar obrane Ante Kotromanović dočekao je predsjednicu i vrhovnu vojnu zapovjednicu Kolindu Grabar Kitarović koja je upravo stigla na mimohod.
17.43 sati - Inženjer Stanko Tomić (68) samo očekuje da sve prođe u najboljem redu.
-Najbitnije mi je da dođe puno ljudi i ima ih što me veseli. Takvu vojnu paradu čekam 50 godina - rekao je Stanko. A za sve okupljene građane braniteljske zadruge tom prigodom građanima su poklanjale svoje domaće proizvode. Uz pregršt kolača, meda, domaćeg lavandina ulja te ostalih delicija, najviše su se tražile majice.
- Ovo je naš poklon građanima prilikom nadolazećeg blagdana- rekao nam je Dalibor Bajči (37), voditelj centra za zadruge hrvatskih branitelja.
17.42 - S generalom Antom Gotovinom u svečanom dijelu gledališta mnogi se srdačno pozdravljaju, poput Mate Granića i Jadranke Kosor. U publici su i mnogi umirovljeni generali Hrvatske vojske koji su aktivno sudjelovali u ratnim operacijama, poput Antuna Tusa. Stigla su i dva bivša predsjednika Stjepan Mesić i Ivo Josipović.
17.40 sati - I Zagrepčanka Zdenka Devaj (54) mimohod neće propustiti. Jedva čeka da počne da bi sestri u Torinu mogla poslati fotografije.
- Da nam nešto smeta, ne bi bili ovdje. Moja sestra sa suprugom Talijanom živi u Torinu i jako im je žao što ne mogu biti na paradi, pa su me žicali da im pošaljem fotke što prije - rekla nam je Željka.
17.33 sati - Svečana loža se već velikim dijelom ispunila tu će biti predsjednici države, Vlade i Sabora. U koloni će biti i alkari kao i predstavnici ostalih povijesnih postrojbi.
17.30 sati - Prije početka mimohoda Mladen Markač se fotografirao s pripadnicima HV-a.
17.25 sati - Okupljaju se i uzvanici, među njima su i predstavnici stranih izaslanstava. Na proslavu stižu 42 strana izaslanstva. Među njima i dvojica američkih visokih generala, poljski zamjenik načelnika glavnog stožera i jedan general. BiH će predstavljati ministrica obrane i načelnik glavnog stožera, Litvu pak zamjenik ministra obrane, Albaniju načelnik glavnog stožera, dok Makedoniju zastupaju general i visoki dužnosnik ministarstva obrane.
17.23 sati - Ma kakvo sunce, ništa nama ne smeta, rekao nam je Ivica Kovačić iz Velike Gorice. Na gledanje mimohoda poveo je cijelu obitelj: suprugu, sinove Antonija(4,5), Mateja (9), Dominika (7), te kćer Ivu (11,5). Djeca, kaže, cijeli tjedan iščekuju mimohod. Na pitanje čemu se najviše vesele, uglas su rekli: "Tenkovima i MIG-ovima".
17.10 sati - Tijekom mimohoda neće biti političkih govora. Predsjednica Kolinda Grabar Kitarović će dati zapovijed za početak vojne parade. Izjave političara očekuju se navečer na Gradecu gdje će se političari okupiti na večeri.
Fotografske ekipe se žale da ih je osiguranje Ureda predsjednice maknulo s unaprijed dogovorene pozicije za snimanje.
17.03 sati - Počeli su se okupljati građani koji žele pogledati čime se hrvatska vojska može ponositi. Organizatori očekuju nekoliko desetaka tisuća ljudi. Okupljenima je podijeljeno više tisuća hrvatskih zastavica kojima mašu uz Vukovarsku ulicu. Atmosfera je veličanstvena. Mimohod počinje u 18 sati.
Velika svečanost u povodu 20. godišnjice vojno-redarstvene akcije Oluja, kojom je 1995. godine spojen sjeveru i jug zemlje, u Zagrebu se obilježava vojnim mimohodom kojemu sudjeluje 3000 pripadnika oružanih snaga, 300 vozila i 30 zrakoplova.
Sudionici, koji su se za ovu svečanost pripremali tjednima, krenuli su od Avenije Marina Držića sve do Savske ulice u 18 sati, nakon što je predsjednica Republike i vrhovna zapovjednica Oružanih snaga Kolinda Grabar Kitarović zapovjedila ''Neka mimohod krene!''.
Tjednima su trajale temeljite pripreme OSRH kako bi vojni mimohod u Zagrebu 4. kolovoza bio spreman pokazati se u punom sjaju. Svečana kolona duga je više od četiri kilometra. Mimohod će u Zagrebu pratiti 42 strana izaslanstva.
Isplovit će i brodovi HRM-a i Obalne straže
U vrijeme trajanja mimohoda u Bračkom kanalu u sklopu plovnog postroja Hrvatske ratne mornarice isplovit će četiri raketne topovnjače Flotile Hrvatske ratne mornarice (HRM) i dva ophodna broda Obalne straže RH.
Državnu himnu pjeva 12-godišnja Mia Negovetić
Svečani program željno se iščekuje zbog posebnog iznenađenja - državne himne, koju će u pratnji Klape 'Sveti Juraj' Hrvatske ratne mornarice' otpjevati 12-godišnja Mia Negovetić.
Na Zrinjevcu prijenos mimohoda, vatromet s Trga bana Jelačića
Svečani program od 18 sati trajat će i na Zrinjevcu gdje će se na velikom platnu prikazivati prijenos vojnog mimohoda. Kasnije će se prikazivati prigodni filmovi iz arhive Ministarstva obrane. U 20 sati počinje glazbeni program uz DJ Marteka. Proslava će završiti u večernjim satima vatrometom s nebodera na Trgu bana Jelačića.

Question: what killed the split archbishop of rajnerije

of 1265.

Question: who tried to take the land from the omish princes kačićima

of 1265.

Question: who led the rebellion against king edward i in the second baronic war

of 1265.

Question: who was the king of england at the time of the second baronic war

of 1265.

Question: in 1265 the split archbishop of rajnerije was killed by what

of 1265.

Question: when did the first kolovoza take place

of 1265.

Question: who was killed by a stone in the battle of mosor

of 1265.

Question: who was king of england at the time of the second baronic war

of 1265.

The Split Archbishop of Rajnerije was killed by a stone when on the mountain Mosor tried to take the land from the Omish princes Kačićima .

The Second Baronic War : The Battle of Eveshama – the army of Prince Edward ( later King Edward I ) defeated the rebellion army of Baron Simon de Montfort , the sixth Duch of Leicester .

The Split Archbishop of Rajnerije was killed by a stone when on the mountain Mosor tried to take the land from the Omish princes Kačićima. of 1265. The Second Baronic War: The Battle of Eveshama – the army of Prince Edward (later King Edward I) defeated the rebellion army of Baron Simon de Montfort, the sixth Duch of Leicester.

in 1984.

Zagreb: fra Josip Jurić Šolto zaređen za đakona
U subotu, 8. listopada 2022., Franjevačka provincija Presvetog Otkupitelja postala je bogatija za jednog đakona. Po rukama kard. Josipa Bozanića, nadbiskupa zagrebačkog, za đakona je zaređen fra Josip Jurić Šolto te još dvanaestorica ređenika. Obred ređenja održan je u župnoj crkvi sv. Ivana XXIII., Zagrebačka Dubrava. Misno slavlje predsjedao je kard. Bozanić, a…
Samobor: Izabrano novo Nacionalno vijeće Franjevačkog svjetovnog reda
Franjevački svjetovni red održao je od 7. do 9. listopada 2022. XXI. redovni i VIII. izborni nacionalni kapitul u kući susreta Tabor u Samoboru. Kapitul je okupio članove Nacionalnoga vijeća OFS-a, delegate iz svih područnih bratstava kao i predstavnike Franjevačke mladeži (Frama). U isto vrijeme se u Taboru održavala i Nacionalna skupština Frame.…
Poruka franjevačkih poglavara: Poziv na post i molitvu za mir
Draga braćo i sestre franjevačke obitelji, Gospodin vam dao mir! Dok smo okupljeni u gradu sv. Franje u prigodi njegove svetkovine, želimo vam uputiti žarku molbu da ostanete osjetljivi temi mira u ovom trenutku veoma teškom za čovječanstvo. Želimo iskazati svu zabrinutost koju osjećamo za mir, osobito pred patnjama koje su nanesene mnogima…
List Marija 7-8-9/2022.
Iz tiska je izišao ljetni trobroj lista „Marija“ za lipanj-srpanj-kolovoz (7-8-9/2022). Iz sadržaja izdvajamo: u Uvodniku urednik spominje Božju česticu za kojom traga svaki čovjek, a kršćanin ju je našao na Stablu života, kojega je zasadila majka Marija kada je rodila Spasitelja – Isusa Krista. Tako, kao kršćani, već posjedujemo ključ života; ključ…

Question: upper volta changed its name in 1984 to which country

in 1984.

Question: when did upper volta change its name to burkina faso

in 1984.

Question: in which city were anne frank and her family arrested and deported in 1984

in 1984.

Question: when did the nazis take over upper volta

in 1984.

Question: who was deported from amsterdam to burkina faso in 1984

in 1984.

Question: who arrested and deported anne frank and her family in 1984

in 1984.

Question: who arrested anne frank and her family in amsterdam in 1984

in 1984.

Question: who was arrested and deported in amsterdam in 1984

in 1984.

World War II : In Amsterdam , the Nazis arrested and deported Anne Frank and her family .

– Upper Volta changes its name to Burkina Faso .

World War II: In Amsterdam, the Nazis arrested and deported Anne Frank and her family. in 1984. – Upper Volta changes its name to Burkina Faso.


8. kolovoza (8.8.) 220. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (221. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 145 dana.

 Događaji
 847. – U Verdunu su franački vladari - car Lotar I., kralj Ludvig Njemački i kralj Karlo II. Ćelavi, sklopili ugovor o podjeli franačke države na tri dijela: zapadni, srednji i istočni dio
 1217. – Okrunjen prvi srpski kralj, Stefan Nemanjić "Prvovjenčani"
 1609. – Pred članovima Senata u Veneciji, Galileo Galilei predstavio svoj teleskop
 1843. – Južna Afrika postala britanska kolonija
 1919. – Rawalpindinski mir, u kojem Engleska priznaje neovisnost Afganistana
 1920. – Posađena prva palma na splitskoj Rivi. Sadnica je naručena s Visa.D.D.:  Prije sto godina na splitskoj Rivi je posađena prva palma Dalmacija danas. 8. kolovoza 2020. Pristupljeno 10. kolovoza 2020.
 1945. – Drugi svjetski rat: SSSR proglasio rat s Japanom i pokrenuo invaziju na Mandžuriju s više od milijun vojnika. Japan se predao 15. kolovoza
 1949. – Butan postao nezavisna monarhija
 1988. – Ruske trupe počele povlačenje iz Afganistana nakon sedam godina okupacije

 Rodenja 8. kolovoza
 1079. – Horikawa, japanski car († 1107.)
 1646. – Godfrey Kneller, njemački slikar († 1723.)
 1694. – Francis Hutcheson, irski filozof († 1746.)
 1720. – Carl Fredrik Pechlin, švedski političar († 1796.)
 1814. – Esther Morris, sufražetkinja i prva sutkinja u SAD-u († 1902.)
 1877. – Jovan Skerlić, srpski književnik
 1879. – Emiliano Zapata, meksički revolucionar († 1919.)
 1937. – Dustin Hoffman, američki glumac
 1941. - Anri Jergenia, 4. premijer Abhazije († 2020.)Ушел из жизни абхазский политический деятель Анри Джергения
 1961. – The Edge, glazbenik
 1961. – Sanja Vejnović, hrvatska glumica
 1979. – Rashard Lewis, američki košarkaš
 1981. – Roger Federer, švicarski tenisač
 1988. – Danilo Gallinari, talijanski košarkaš
 1994. – Chancel Mbemba, nogometaš iz DR Konga Smrti 8. kolovoza
  117. – Marko Ulpije Trajan, rimski imperator
 1445. – Oswald von Wolkenstein, austrijski skladatelj
 1553. – Girolamo Fracastoro, talijanski fizičar
 1588. – Alonso Sánchez Coello, španjolski slikar
 1631. – Konstantinas Sirvydas, litavski pisac i leksikograf
 1759. – Carl Heinrich Graun, njemački skladatelj
 1828. – Carl Peter Thunberg, švedski naturalist
 1905. – Ilarion Ruvarac, srpski povjesničar i svećenik
 1928. – Stjepan Radić, hrvatski političar (* 1871.)
 1910. – Janko Polić Kamov, hrvatski književnik
 1977. – Edgar Douglas Adrian, britanski liječnik i nobelovac (* 1889.)

 Blagdani i spomendani
 Švedska - Imendan kraljice Silvije, dan službenog stijega.

 Imendani

 Izvori

 008

Rive naših obalnih gradova i gradića bile su do dvadesetih godina prošloga stoljeća redovito zasađene murvama, odnosno dudom. Murve su brzo rasle, ljeti su bujnim krošnjama pružale ugodni hlad, a zimi, gole i obrezane, svjetlo i toplinu. No kako se razvijao turizam, počele su se saditi palme, piše HRT.
Na splitskoj Rivi točno prije 100 godina posađena je prva palma. Danas ih je točno 105. Godine 1930. na splitskoj Rivi prebrojene su 84 palme, koje su se sadile u nekoliko etapa.
- Htio se dobiti južnjački mediteranski štih pa su se sjetili posaditi palme, 1910. godine naručene su s Visa prve palme, kazao je dr. sc. Stanko Piplović, arhitekt i povjesničar umjetnosti.
Na Rivi je među prvima posađena i jedna od dviju autohtonih europskih vrsta, koje su danas rijetkost.
- Na splitskoj Rivi imamo pet vrsta palmi, točnije iz dvije porodice lepezastih i perjastih. Iz porodice perjastih imamo tri vrste a iz porodice srebrenastih dvije i među njima datulju - rekao je dr. sc. Mirko Ruščić, ravnatelj Botaničkog vrta Split.
Prije nekoliko godina zbog iznimno visokih, gotovo tropskih temperatura, prvi su put do kraja dozrele i datulje.
Palme su postale splitska prepoznatljivost, pa ne iznenađuje da su mnogi bili zabrinuti za njihovo zdravlje kada se pojavio nametnik - crvena pipa.

Question: when was the french state divided into east and west

Question: who divided france into three parts in 1217

Question: which european country ruled verdun from 1217 to 1217

Question: which french king was crowned king of verdun in 1217

Question: how many parts does the french state of verdun have

Question: in which french city is the capital of the french state of chelavi

Question: who was the ruler of the french state of verdun in 1217

Question: who are the french rulers in verdun

In Verdun there are French rulers - Emperor Lotus I , King Ludwig of Germany and King Charles II .

Chelavi , concluded a treaty on the division of the French state into three parts : the west , the middle and the east parts of 1217 .

In Verdun there are French rulers - Emperor Lotus I, King Ludwig of Germany and King Charles II. Chelavi, concluded a treaty on the division of the French state into three parts: the west, the middle and the east parts of 1217.

СУХУМ, 5 янв – Sputnik, Бадри Есиава. Абхазский общественный и политический деятель Анри Джергения умер в Москве в воскресенье 5 января, сообщил корреспонденту Sputnik бывший премьер-министр республики Вячеслав Цугба.
"Да, это правда. Мне сообщили, что Анри Михайлович умер сегодня в Москве", - сказал Цугба.
27 января 2019, 15:01
Анри Джергения родился 8 августа 1941 года в блокадном Ленинграде. В 1943 году, после гибели отца на фронте Великой Отечественной войны, переехал с матерью в Абхазию. Окончив юридический факультет, работал следователем в МВД Абхазии.
За свою долгую политическую карьеру Джергения занимал должности председателя Народного суда, был членом Верховного суда, советником и представителем президента Абхазии Владислава Ардзинба. С 1992 по 2001 годы работал генеральным прокурором страны. С 2001 по 2002 годы – премьер-министр Абхазии.
Читайте также:
- Джергения: в Заявление по урегулированию грузино-абхазского конфликта мы заложили мину
- Джергения о жизни в блокадном Ленинграде: выдержали страшное

Question: who was the first woman to marry in the united states

Question: who was the first swedish politician to marry a woman

Question: when was the first 8 kolovoza published

Question: when was carl fredrik pechlin born

Question: when was esther morris first dating in the united states

Question: what nationality was carl fredrik pechlin

Question: what was the profession of carl fredrik pechlin

Carl Fredrik Pechlin , Swedish politician ( † 1796 ) in 1814 .

Esther Morris , the first dating woman in the United States ( † 1902 ) 1877 .

Carl Fredrik Pechlin, Swedish politician († 1796) in 1814. Esther Morris, the first dating woman in the United States († 1902) 1877.


15. kolovoza (15.8.) 227. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (228. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 138 dana.

 Događaji
 1057. – Ubijen škotski kralj Macbeth, koji je 17 godina ranije osvojio prijesto ubivši tadašnjeg škotskog kralja Duncana
 1571. – Turci su pokušali zauzeti grad Korčulu, krenuvši na nju s dvadeset velikih brodova. Iznenadni udar nevremena ali i uspješna korčulanska obrana,Antun Rozanović: Obrana Korčule od Turaka god. 1571., Korcula.net. povodom 400-te obljetnice priredio don Ivo Matijaca, korčulanski opat. Pristupljeno 20. svibnja 2016. odagnala je Turke od napada, prisilivši ih na bijeg te su produžili prema Hvaru, koji napadaju i pustoše.Cvito Fisković: Turski napadaj na Hvar 1571., Čakavska rič. Polugodišnjak za proučavanje čakavske riči, sv. VI br. 2 , 1976., str. 111.
 1834. – britanski parlament usvojio zakon o kolonizaciji Južne Australije
 1881. – car Franjo Josip I. ukinuo Vojnu krajinu i vratio je pod vlast hrvatskog bana i Sabora.
 1914. – Za promet je otvoren Panamski kanal
 1918. – SAD su prekinule diplomatske odnose s Rusijom, nakon uspostavljanja boljševičke vlasti
 1945. – Drugi svjetski rat: Predao se Japan
 1947. – Indija se osamostalila od Velike Britanije
 1960. – proglašena je nezavisnost afričke države Kongo-Brazzaville, koji je od 1886. bio francuska kolonija pod nazivom Srednji Kongo.
 1969. – Otvoren glazbeni festival "Woodstock"

 Rođenja 15. kolovoza
 1542. – Akbar Veliki, jedan od najvećih indijskih (Mogulskih) vladara († 1605.)
 1575. – Bartol Kašić, hrvatski pisac i jezikoslovac († 1650.)
 1769. – Napoleon I. Bonaparte, francuski vojskovođa, državnik i car († 1821.)
 1771. – Walter Scott, škotski književnik († 1832.)
 1772. – Johann Nepomuk Mälzel, njemački izumitelj († 1838.)
 1883. – Ivan Meštrović, hrvatski kipar i arhitekt († 1962.)
 1888. – Thomas Edward Lawrence – engleski arheolog i književnik († 1935.)
 1896. – Gerty Theresa Cori, američka biokemičarka i nobelovka († 1957.)
 1949. – Josip Friščić, hrvatski političar († 2016.)
 1954. – Stieg Larsson, švedski književnik i novinar († 2004.)
 1962. – Vanja Matujec, hrvatska glumica
 1972. – Ben Affleck, američki glumac
 1978. – Lilija Podkopajeva, ukrajinska gimnastičarka Smrti 15. kolovoza
 1568. – Stanislav Kostka, poljski svetac (* 1550.)
 1936. – Grazia Deledda, talijanska književnica (* 1871.)
 1959. – Pavel Golia, slovenski pjesnik i dramatičar (* 1887.)
 1975. – Sheikh Mujibur Rahman, bangladeški političar (* 1920.)
 1978. – Leo Lemešić, hrvatski nogometaš i sportski djelatnik (* 1908.)
 1982. – Axel Hugo Theodor Theorell, švedski znanstvenik i nobelovac (* 1903.)
 1990. – Viktor Coj, ruski pjevač i glumac (* 1962.)
 1996. – Sven Lasta, hrvatski glumac (* 1925.)
 2000. – Ena Begović, hrvatska glumica (* 1960.)
 2008. – Tomislav Pinter, filmski stvaratelj, direktor fotografije mnogobrojnih igranih filmova (* 1926.)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Oroslavja
 Dan grada Sinja
 blagdan Velike Gospe (katoličanstvo)

 Imendani

 Izvori

 015

The events of 1057.

Question: which scottish king was killed by a priest in 1057

The events of 1057.

Question: which scottish king was killed by a priest in 1571

The events of 1057.

Question: when was the first kolovoza written in english

The events of 1057.

Question: when did macbeth kill the scottish king duncan

The events of 1057.

Question: how many years ago was macbeth killed

The events of 1057.

Question: how long ago was macbeth killed

The events of 1057.

Question: why was macbeth killed

The events of 1057.

Question: who was killed by a priest in 1571

kralj Macbeth , koji je 17 godina ranije osvojio prijesto ubivši tadašnjeg škotskog

The events of 1057.

The Scottish King Macbeth was killed , who 17 years earlier conquered the priest by killing the then Scottish King Duncan in 1571 .

The events of 1057. The Scottish King Macbeth was killed, who 17 years earlier conquered the priest by killing the then Scottish King Duncan in 1571.

Question: where is the corchulan abbey located

Question: when did the turks leave the kolovoza

Question: where did the turks attack in 1571

Question: what is the significance of 15 kolovoza

Question: who led the turkish attack on hvar in 1571

Question: when did the turks attack hvar

Question: who attacked the corchulan abbey in 1571

Question: what is the name of the abbey in kolovoza

On the occasion of the 400th anniversary , don Ivo Matijaca , the Corchulan Abbey , was arranged .

Approached on May 20 , 2016 , it dismissed the Turks from the attack , forcing them to escape and extended to Hvar , which attacks and destroys . Cvito Fisković : Turkish attack on Hvar 1571 .

On the occasion of the 400th anniversary, don Ivo Matijaca, the Corchulan Abbey, was arranged. Approached on May 20, 2016, it dismissed the Turks from the attack, forcing them to escape and extended to Hvar, which attacks and destroys.Cvito Fisković: Turkish attack on Hvar 1571.


16. kolovoza (16.8.) 228. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (229. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 137 dana.

 Događaji

 1422. mletački Senat je izdao naredbu da se za svu robu koja se izvozi iz Dalmacije u neko drugo mjesto, a ne u Mletke, mora platiti carina
 1777. – Bitka kod Benningtona - na polju sjeverozapadno od istoimena grada u državi New York u kojoj su Amerikanci, u borbi za nezavisnost, pobijedili.
 1819. – Pokolj kod Peterlooa: u masovnim prosvjedima engleske sirotinje izazvane visokom nezaposlenošću i oskudicom hrane, na Poljani sv. Petra (St. Peter field) britansko konjaništvo pobilo 11-15 prosvjednika, a ozlijedilo njih 400-700.
 1906. – U teškom potresu koji je pogodio Čile poginulo je više od 10.000 ljudi.
 1921. – upadom u bivšu koloniju Carske Rusije, te protjerivanjem bjelogardejaca i kineskih i mongolskih postrojbi, boljševici osnivaju državu Tannu Tuva u južnom Sibiru, na granici s Kinom i Mongolijom. Glavni grad Belocarsk mijenja ime u Kyzyl, što na turkijskom znači crveni. Država je bila neovisna sve do 1944. godine, kada ju je anektirala Rusija. Danas je ova država članica Ruske federacije, s površinom tri puta većom od Hrvatske, ali sa svega 235 tisuća stanovnika.
 1947. – Vođa bugarske Seljačke stranke Nikola Petkov osuđen je na smrt zbog navodnih planova za izvođenje prevrata.
 1960. – Ciparski nadbiskup Makarios III. proglasio je nezavisnost Cipra od Velike Britanije.
 1991. – SJP Ris MUP-a RH u akciji deblokade prometnice Novska-Okučani.(): SJP Ris Kutina, Udruga veterana SJP Alfa Zagreb, tekst nije datiran

 Rođenja 16. kolovoza
 1832. – Wilhelm Wundt, njemački filozof i psiholog († 1920.)
 1913. – Menachem Begin, izraelski političar
 1920. – Charles Bukowski, američki književnik
 1923. – Shimon Peres, izraelski političar
 1929. – Bill Evans,  američki jazz pijanist († 1980.)
 1958. – Madonna, američka pjevačica, glumica, spisateljica, aktivistica i pop-ikona
 1946. – Pavao Pavličić, hrvatski književnik i romanopisac
 1954. – James Cameron, kanadski filmski redatelj i producent
 1968. – Mateja Svet, slovenska alpska skijašica
 1973. – Milan Rapaić, hrvatski nogometaš
 1986. – Shawn Pyfrom, američki glumac Smrti 16. kolovoza
 1916. – Umberto Boccioni, talijanski futuristički umjetnik (* 1882.)
 1959. – Wanda Landowska, poljska čembalistica i skladateljica (* 1879.)
 1948. – Babe Ruth, američki igrač baseballa i nacionalna ikona SAD (* 1859.)
 1977. – Elvis Presley, američki pjevač (* 1935.)
 2005. – Brat Roger, švicarski svećenik (* 1915.)
 2014. – Marijan Radanović,  hrvatski katolički svećenik (* 1921.)
 2015. – Mile Mrkšić, general JNA i Srpske vojske Krajine i osuđeni ratni zločinac (* 1947.)
 2018. – Aretha Franklin, američka soul pjevačica (* 1942.)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Drniša
 Dan grada Starog Grada
 Dan grada Virovitice

 Izvori

 Imendani

 016

in 1906.

SJP Ris Kutina
Poradi novonastale situacije nakon prvih višestranačkih izbora te osamostaljenja Republike Hrvatske, dolazi do pobune dijela srpskog pučanstva na području koje operativno pokriva tadašnja PU Kutina (općine Kutina, Novska, Garešnica i Ivanić Grad), koji ne prihvaćaju novu demokratski izabranu hrvatsku vlast.
Uslijed rečenog stanja na osnovu zapovjedi tadašnjeg ministra Unutarnjih poslova, g. Josipa Boljkovca, od dana 15. ožujka 1991. godine, na području PU Kutina započinje se sa formiranjem Posebne jedinice policije pri PU Kutina. Jedinica je formirana na način da su se formirale skupine veličine jednog voda, po policijskim postajama Kutina (2 voda), Novska, Garešnica i Ivanić Grad po jedan vod. Dan 18.03.1991. godine bilježi se kao datum osnutka Posebne jedinice policije pri PU Kutina.
Prvi zapovjednik te postrojbe bio je g. Mladen Vulinec, a njegov zamjenik g. Siniša Žarković. Nužno je spomenuti i ostale zapovjednike koji su se istakli u vođenju jedinice: g. Dražen Sopina, g. Jurica Fabijanić pod čijim vodstvom jedinica mijenja naziv u “Jedinica specijalne policije PU Kutina”, g. Boris Jambrešić, pod čijim vodstvom postrojba postaje nadalje poznata pod imenom Specijalna jedinica policije “Ris” Kutina, g. Mario Božić i g. Slavko Muža.
Potrebne su stranice i stranice teksta koje bi obuhvatile sav angažman “Riseka”, no međutim, kronološkim redom biti će navedeni najznačajniji trenuci povijesti borbenih djelovanja u kojima je postrojba učestvovala. Za kraj ostaje povijesna činjenica: za SJP “Ris” Kutina, rat je počeo puno prije nego ostalima, a završio znatno kasnije nego ostalima.
http://www.uvsjp-alfa.hr/index.php?option=com_content&view=article&id=217:sjp-ris-kutina&catid=101:sjp-pu&Itemid=177#sigFreeIdc862c38bbb
1991.
- 26.06.1991.-02.08.1991. - Hrvatska Kostajnica. Poginuli: Josip Iverac, Predrag Škrbina. Ranjeni: FranjoČehulić, Slavko Brozović, Antun Čavlović, Siniša Dvoržak i Mario Ožegović
- 16.08.1991. - deblokada prometnice Novska-Okučani. Ranjeni: Anto Jurišić, Zlatko Mišković, Ivan Prebeg, Jozo Žutić, Ivica Čengić, Slavko Vrućina.
- 18.08.1991. - sprečavanje prodora srbočetnika u grad Daruvar
- 04.09.1991. - deblokada autoputa Gređani – Čovac. Poginuo: Željko Šlat
- 08.09.1991. - Lipik-Pakrac-Kusonje. Ranjeni: Vlado Buić, Branko Ćurić, Ante Šejić,Antun Peašinović
- 28.09.1991. - Novska. Poginuo: Pejo Mijadžiković. Ranjeni: Dragan Alar, Drago Prka
- 04.10.1991. Novska. Ranjeni: Alen Bukač, Tomislav Ćavar, Marijan Hanžek, Robert Karo, Goran Krutak, Đuro Lukinović i Marijan Tutić
- 05.10.1991. – Novska. Poginuo: Stjepan Mihaljević
- 15.10.1991. Bročice. Ranjen: Krešimir Tomac 1992.
1992.
- 04.02.-25.05.1992. - Novska, akcija "Zasjeda"
- 08.05.-02.07.1992. - Voćin, akcija "Trokut"
- 29.07.-18.12.1992. - Novska, akcija "Krug"
- 24.08.-24.12.1992. - Gospić, akcija "Poskok". Ranjeni i stradali: Mladen Bolarić, Marijan Ložar, Dražen Pleše, Damir Kantolić, Damir Badanjak, Mario Krakan
1993.
- 19.01.-27.01.1993. - akcija "Maslenica". Stradali: Darko Josić, Dubravko Toupal, Mario Gerić i Nedeljko Blažeković
- 29.01.-04.02.1993. - akcija "Poskok". Ranjen: Igor Herceg
- 13.02.-25.02.1993. - akcija Poskok II"
- 02.03.-12.03.1993. - akcija Poskok II"
- 18.03.-02.05.1993. - Dubrovnik
- 10.06.-20.07.1993. - akcija "Poskok I". Ranjeni i stradali: Jozo Vuković, Željko Petak, Željko Japec, Žan Žafran
- 05.08.-13.09.1993. akcija "Poskok I". Ranjen: Branko Žiža
- 09.09.-13.09.1993. - akcija "Medački džep". Ranjeni: Franjo Čehulić, Mihael Šimičić, Goran Predragović, Dražen Pleše, Zoran Čevizović, dr. Ivan Kostecki, Mladen Turkalj, Zdenko Mičak, Dražen Kunješić
- 16.09.-04.10.1993. - akcija "Poskok I". Ranjen: Marko Čorković
- 23.10.-27.10.1993. akcija "Krug - Nova Gradiška"
- 14.11.-24.11.1993. akcija "Poskok I"
- 14.12.-29.12.1993. akcija "Poskok II"
1994.
- 20.01.-02.02.1994. - akcija "Poskok II". Stradao: Nevenko Peras
- 28.02.-14.03.1994. - akcija "Poskok II". Smrtno stradao: Mijo Šerbecki
- 24.04.-09.05.1994. - akcija "Poskok II"
- 12.05.-05.05. i 25.05.-28.05.1994. - akcija "Kocka" - Papuk
- 18.05.-13.06.1994. - Kričke - Čaglički Kovačevac
- 08.06.-22.06.1994. - akcija "Poskok II"
- 14.06.-26.07.1994. - akcija "Krug - Dubrovnik"
- 01.08.-16.08.1994. - akcija "Poskok II"
- 16.08.-31.08.1994. - Podsektor Marasovac
- 25.08.-04.09.1994. - akcija "Tuka" - Karlovac
- 23.11.-15.12.1994. - izvidničko - operativna djelatnost (priprema za akciju "Bljesak")
1995.
- 04.01.-17.02.1995. - akcija "Poskok II" - Podsektor Marasovac
- 27.03.-13.04.1995. - akcija "Poskok II" - Podsektor Marasovac
- 30.04.-03.05.1995. - akcija "Bljesak". Ranjeni: Ivan Tandarić i Davor Vrabec
- 05.07.-30.07.1995. - akcija "Krug - Dubrovnik"
- 30.07.-04.08.1995. - akcija "Poskok II"
- 04.08.-09.08.1995. - akcija "Oluja" – Gračac. Poginuo: Trpimir Bakarić. Ranjeni: Zvonko Peterka, Dražen Pleše, Anto Jurišić, Tomo Egredžija, Dražen Čizmar, Gordan Franković, Željko Smrček, Stradao: Danijel Josić
- 12.08.-13.08.1995. - Vrginmost
- 20.08.-26.08.1995. - akcija "Oluja-Obruč" - Gračac
- 05.09.-11.09.1995. - akcija "Oluja-Obruč" - Plitvička jezera
- 17.09.1995. - poginuo Dominik Jurčić
- 01.10.-10.10.1995. - akcija "Oluja-Obruč" - Gračac
- 17.10.-24.10.1995. - akcija "Nauk" - Kupljensko
- 29.10.-08.11.1995. - akcija "Nauk" - Kupljensko
1996.
- 22.12.1995.-11.12.1996. - nadzor DG-e na području jasenovačke Posavine 1996.
- 21.02.1996.-25.02.1996. - akcija "Nauk" - Kupljensko
- 19.04.1996.-25.04.1996. - akcija "Oluja-Krug" - Zrinska Gora
- 22.06.1996. - poginuo Kristijan Cvetić
- 18.11.1996.-17.01.1997. - akcija "Krug - Dubrovnik"
http://www.uvsjp-alfa.hr/index.php?option=com_content&view=article&id=217:sjp-ris-kutina&catid=101:sjp-pu&Itemid=177#sigFreeId69c92419ee
Sažetak: Kroz postrojbu je prošlo preko 400 pripadnika. Poginulo je 8 pripadnika postrojbe. Ranjeni i stradali: preko 50 pripadnika.
Himna SJP Ris:
Sjaj ste kutinski,
Ponos novljanski,
Sloga ivanićka,
Duša garešnička.
Risovi, risovi
Specijalci kutinski
Domovini odani
Pamte vas obale Dunava,
Dubrovačke slavne zidine,
Praskozorja Banovine
Žita plemenite Slavonije.
Risovi, risovi,
Specijalci kutinski
Domovini odani.
U moslavačka proljeća
Slavit će v...as stoljeća.
Snivaju vas hrabri Risovi
Snježni velebitski visovi.
Risovi, risovi
Specijalci kutinski,
Domovini odani
Remetinečka cesta 77
10020 Zagreb
info@uvsjp-alfa.hr
PREDSJEDNIŠTVO UDRUGE:
MILIJAN BRKIĆ
ŽELJKO MIHALJEVIĆ
ŽELJKO ŠARIĆ
Uredovno vrijeme:
PONEDELJAK - PETAK: 08:00 do 16:00
Rad sa strankama:
UTORKOM: 09:30 - 12:30
ČETVRTKOM: 09:30 - 12:30
Žiro račun: ZAGREBAČKA BANKA: HR5923600001101782247
MBS: 1836072
OIB: 39923915314

Question: how many people were killed by british cavalry on st peter in 1906

in 1906.

Question: when did tannu tuva become a state

in 1906.

Question: when was the first kolovoza held in russia

in 1906.

Question: how many people were killed in the chilean earthquake

in 1906.

Question: who killed the protesters at st peter in 1906

in 1906.

Question: which country experienced an earthquake in 1906 that killed 10,000 people

in 1906.

In the mass protests of English poverty caused by high unemployment and food savings , on the Polish St. Peter field , the British cavalry killed 11 - 15 protesters and wounded 400 - 700 .

In the heavy earthquake that hit Chile , more than 10,000 people were killed .

1921 – Falling into the former colony of the Imperial Russia , and with the persecution of the Belgorod and the Chinese and Mongol troops , the Bolsheviks establish the state of Tannu Tuva in southern Siberia , on the border with China and Mongolia .

In the mass protests of English poverty caused by high unemployment and food savings, on the Polish St. Peter field, the British cavalry killed 11-15 protesters and wounded 400-700. in 1906. In the heavy earthquake that hit Chile, more than 10,000 people were killed. 1921 – Falling into the former colony of the Imperial Russia, and with the persecution of the Belgorod and the Chinese and Mongol troops, the Bolsheviks establish the state of Tannu Tuva in southern Siberia, on the border with China and Mongolia.


17. kolovoza (17.8.) 229. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (230. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 136 dana.

 Događaji
desno|110px|Fultonov parobrod
 1420. – Prestao postojati Judikat Arboreja.
 1807. – Fultonov parobrod isplovio je iz New Yorka za Albany.
 1943. – Drugi svjetski rat: Winston Churchill, F. D. Roosevelt i William Lyon Mackenzie King započeli Prvu kvebečku konferenciju.
 1945. – Proglašenje neovisnosti Indonezije, priznata 27. prosinca 1949.
 1960. – Neovisnost Gabona,
 1970. – Lansirana je "Venera 7", prvi svemirski uređaj koji će uspješno poslati podatke s površine drugog planeta (Venere) na Zemlju.
 1988. – U zrakoplovnoj nesreći poginuo pakistanski državnik Zia ul-Hak.
 1990. – Izbila je "balvan-revolucija" u Hrvatskoj, početak oružane srpske pobune.
 1990. – Otvoreno stavljanje JNA na stranu pobunjenih Srba: dva MiG-a 21 JNA su presreli tri helikoptera MUP-a RH koji su pošli ugušiti velikosrpsku pobunu. Zaprijetili su im rušenjem, zbog čega su se ovi vratili.Udruga dragovoljaca i veterana Domovinskog rata RH - podružnica Grada Zagreba  Zrakoplovna jedinica specijalne policije MUP-a RH
 1999. – Katastrofalni potres jakosti 7,4 stupnja po Richteru pogodio je gusto naseljeno područje zapadne Turske. Poginulo je više od 17.000 osoba a 50.000 ih je ozlijeđeno.

 Rođenja 17. kolovoza
 1786. – Davy Crockett, američki narodni junak († 1836.)
 1887. – Karlo Austrijski, posljednji austrijski car i ugarsko-hrvatski kralj († 1922.)
 1893. – Mae West, američka filmska glumica († 1980.)
 1911. – Ante Kaštelančić, hrvatski slikar († 1989.)
 1927. – Štefan Geošić, hrvatski književnik Gradišća
 1932. – Vidiadhar Surajprasad Naipaul – britanski književnik i nobelovac
 1943. – Robert De Niro, američki filmski glumac i redatelj
 1947. – Ivo Pranjković, hrvatski jezikoslovac
 1955. – Slavica Knežević, hrvatska glumica
 1957. – Alen Islamović, bosanski glazbenik
 1960. – Sean Penn, američki filmski glumac i redatelj
 1977. – William Gallas, francuski nogometaš
 1977. – Thierry Henry, francuski nogometaš
 1978. – Jelena Karleuša, srpska pjevačica i bivša kolumnistica
 1989. – Alexandru Mățel, rumunjski nogometaš
 2003. - The Kid Laroi, australski pjevač i tekstopisac Smrti 17. kolovoza
 1681. – Nikon, ruski patrijarh (* 1605.)
 1786. – Fridrik II. Veliki, pruski kralj (* 1712.)
 1786. – Vasil Tredjakovski, ruski pjesnik
 1984. – Nenad Brixy, hrvatski novinar i književnik (* 1924.)
 2015. – Arsen Dedić, hrvatski skladatelj, književnik, prevoditelj, pjesnik i kantautor (* 1938.)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Labina

 Imendani

 Izvori

 017

|
ZRAKOPLOVNA JEDINICA SPECIJALNE POLICIJE
|
MUP-a RH
Pri Ministarstvu unutarnjih poslova RH od ljeta 1990. ustrojava se Zrakoplovna jedinica koja, već 17.kolovoza 1990. s helikopterima Bell prevozi interventne grupe policije prema Kninu.
Tijekom leta kada su se helikopteri s policajcima nalazili iznad Ogulina presrela su ih dva lovačka borbena aviona MIG-21 JNA. Pod prijetnjom obaranja zahtijevali su skretanje helikoptera MUP-a s predviđene rute i povratak u Lučko. Zbog inferiornosti neborbenih helikoptera naše su se letjelice vratile u matičnu bazu. Taj se datum obilježava kao dan stvaranja Zrakoplovne ratne postrojbe MUP-a RH.
U ožujku 1991.helikopteri zrakoplovne jedinice prevoze predsjednika RH i vrše logističku potporu i prevoženje teških ranjenika u redarstvenoj akciji na Plitvicama (Krvavi Uskrs).
Do kraja 1991. zrakoplovna jedinica specijalne policije MUP-a RH prevozila je visoke dužnosnike RH, obavljala logističku potporu snaga MUP-a u Glini, Prekopima, Šibeniku, evakuirala je teške ranjenike iz Pakraca, Kutine, Čepina, Slavonskog Broda i Gospića.
U 1992. Zrakoplovna jedinica i formalno postaje ustrojbeni dio specijalne policije RH i sudjeluje, od svibnja do srpnja, u prevoženju opreme i osoblja snaga organizacije UN-a na prostoru RH.Od lipnja do kraja kolovoza prevoze se ranjenici u Zagrebačke bolnice iz Splita, N. Gradiške, Sl. Broda, Zadra i Dubrovnika.
Od 15. do 20. rujna 1992. sudjeluju i logistički podupiru akciju "Poskok1".
Na početku 1993. Zrakoplovna jedinica sastava pet helikoptera Bell dobiva i dva nova helikoptera Mi-8 MTV, a 22. siječnja, u sklopu akcije "Maslenica", kod Tulovih Greda spašava ranjenog djelatnika Specijalne policije.
U akciji "Poskok 2" koja je trajala sve do operacije "Oluja" Zrakoplovna jedinica sudjelovala je u logističkoj potpori i prevoženju specijalaca često i u nepovoljnim borbenim uvjetima (djelovanje neprijateljskog topništva u vrijeme preleta i spuštanja na odredišta).
U vojno-redarstvenoj akciji "Bljesak" helikopterom su evakuirani ranjenici.
U pripremi i operaciji "Oluja" Zrakoplovna jedinica sudjelovala je u logističkoj potpori i evakuaciji
ranjenih i ozlijeđenih pripadnika Specijalne policije.
Za svoja sudjelovanja u operacijama "Bljesak" i "Oluja" pripadnici Zrakoplovne postrojbe odlikovani su medaljama "Bljesak" i "Oluja".
Tijekom Domovinskog rata Zrakoplovna jedinica nije imala poginulih već samo dvojicu ozlijeđenih letača u padu helikoptera.

Question: in which country did the 'balkan revolution' take place

Question: what was the name of the uprising in croatia

Question: what was the beginning of the armed serbian rebellion

Question: how many mogs of 21 jna displaced three mup helicopters

Question: how many miGs did the jna have

Question: what type of weapons were used in the balkan rebellion

Question: what were the helicopters sent to consume

Question: what did two miGs of 21 jna displaced

tri helikoptera MUP - a RH koji su pošli ugušiti velikosrpsku pobunu .

The “ Balkan Revolution ” in Croatia , the beginning of the armed Serbian rebellion .

“ Open placement of the JNA on the side of the rebels : two MiGs of 21 JNA displaced three MUP helicopters of the RH who were sent to consume the genocide rebellion .

The “Balkan Revolution” in Croatia, the beginning of the armed Serbian rebellion. “Open placement of the JNA on the side of the rebels: two MiGs of 21 JNA displaced three MUP helicopters of the RH who were sent to consume the genocide rebellion.


18. kolovoza (18.8.) 230. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (231. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 135 dana.

 Događaji
 1201. – Utemeljen je latvijski glavni grad Riga.
 1868. – Francuski astronom Pierre Jules César Janssen otkrio helij
 1877. – Asaph Hall otkrio Marsov mjesec Fobos ("strah")
 1971. – Vijetnamski rat: Australija i Novi Zeland odlučile povući svoje snage iz Vijetnama
 1991. – SJP Ris MUP-a RH u akciji sprječavanja prodora četničkih snaga u grad Daruvar.(): SJP Ris Kutina, Udruga veterana SJP Alfa Zagreb, tekst nije datiran

 Rođenja 18. kolovoza
 1450. – Marko Marulić, hrvatski književnik († 1524.)
 1830. – Franjo Josip I., austrijski car i ugarsko-hrvatski kralj († 1916.)
 1933. – Just Fontaine, francuski nogometaš i trener
 1933. – Roman Polański, francusko-poljski filmski redatelj, scenarist, producent i glumac
 1935. – Hifikepunye Pohamba, predsjednik Namibije
 1952. – Patrick Swayze, američki plesač i glumac († 2009.)
 1957. – Denis Leary, američki komičar i glumac
 1963. – Željko Duvnjak, hrvatski glumac
 1965. – Zlatko Ožbolt, hrvatski glumac
 1959. – Christian Slater, američki glumac
 1980. – Aljoša Kunac, hrvatski vaterpolist
 1980. – Esteban Cambiasso, argentinski nogometaš
 1997. – Renato Sanches, portugalski nogometaš Smrti 18. kolovoza
 440. – Siksto III., papa
 1227. – Džingis-kan (* oko 1162.)
 1765. – Franjo I. Stjepan, car Svetog Rimskog Carstva (* 1708.)
 1850. – Honore de Balzac, francuski književnik (* 1799.)
 1872. – Petar Preradović, hrvatski književnik (* 1818.)
 1962. – Max Fabiani, slovenski arhitekt (* 1865.)
2019. – Denis Kuljiš, hrvatski novinar (* 1951.)

 Blagdani i spomendani

 Izvori

 Imendani

 018

Question: when was the moon fobos discovered by asaph hall

Question: when did australia and new zealand withdraw from vietnam

Question: which two countries withdrew their forces from vietnam in 1991

Question: who discovered the mars moon fobos

Question: which country withdrew from the vietnam war in 1991

Question: fobos is a moon of which planet

Question: which mars moon was discovered by asaph hall in 1971

Asaph Hall discovered the Mars moon Fobos in 1971 .

– Vietnam War : Australia and New Zealand decided to withdraw their forces from Vietnam in 1991 .

Asaph Hall discovered the Mars moon Fobos in 1971. – Vietnam War: Australia and New Zealand decided to withdraw their forces from Vietnam in 1991.


29. kolovoza (29.8.) 241. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (242. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 124 dana.

 Događaji
 1189. – bosanski ban Kulin dao Dubrovačkoj Republici trgovačke povlastice.
 1521. – Turci osvajaju današnji Beograd.
 1526. – Turski sultan Sulejman II. pobijedio je na Mohačkom polju ugarsko-hrvatskog i češkog kralja Ludovika II. Jagelovića koji je poginuo. Hrvatske zemlje postaju prva linija obrane kršćanskog Zapada od islama ("predziđe kršćanstva")
 1541. – Turci osvajaju Budim (današnja Budimpešta).
 1615. – Grad Novi Vinodolski stradao je kada je posada grada Novoga išla u pomoć Uskocima za što su saznali Mlečani te napali slabo čuvan grad. Toga su dana Mlečani barbarski pobili starce, žene i djecu sve za slavu Venecije.
 1944. – Započeo slovački narodni ustanak u kojem je 60.000 slovačkih trupa ustalo protiv nacista.
 1945. – Sovjeti isprobali svoju prvu atomsku bombu.
 1960. – Sastava The Ventures s pjesmom "Walk, Don't Run" dolazi na drugo mjesto američke top ljestvice.
 1970. – Prvi let McDonnell Douglasovog DC-10, konkurenta Boeinga 747.
 1990. – Ustavni sud RH poništio je prije točno dvadeset pet godina, odluke skupštine općine Knin, Donji Lapac, Gračac, Vojnić, Dvor, Glina, Obrovac i Benkovac o osnivanju "Zajednice općina sjeverne Dalmacije i Like".Dan kad je prestala "Zajednica općina". Događanja prije 25 godina:, dnevno.hr, 29. kolovoza 2015.
 1991. – HRT počeo s emitiranjem program "Za slobodu"
 1991. – Glasoviti govor hrvatskoga pjesnika Vlade Gotovca na velikom skupu ispred Komande Pete vojne oblasti.HRT V.K./HRT: TV Kalendar - 29. kolovoza 1991. – Prosvjed majki protiv rata 29. kolovoza 2018. (pristupljeno 29. kolovoza 2018.)
 1995. – Pokrenuta je NATO-ova vojna operacija protiv bosanskih Srba.
 2005. – Uragan Katrina pogodio je američku obalu Meksičkog zaljeva i gotovo potpuno poplavio grad New Orleans u saveznoj državi Louisiani. Poginulo je više od 1.000 osoba a 500.000 moralo je napustiti svoje domove.

 Rođenja 29. kolovoza
 1434. – Janus Pannonius, hrvatski humanist, pjesnik i diplomat († 1472.)
 1632. – John Locke, engleski filozof empirist († 1704.)
 1755. – Jan Henryk Dąbrowski, poljski general († 1818. .)
 1780. – Jean Auguste Dominique Ingres, francuski slikar († 1867.)
 1906. – Ivan Krajačić, hrvatski političar († 1986.)
 1915. – Ingrid Bergman, švedska filmska i kazališna glumica († 1982.)
 1920. – Charlie Parker, američki jazz glazbenik († 1955.)
 1922. – Mate Relja, hrvatski redatelj i scenarist († 2006.)
 1923. – Richard Attenborough, britanski filmski umjetnik
 1936. – John McCain, američki političar i senator
 1958. – Michael Jackson, američki pop glazbenik († 2009.)
 1959. – Milivoj Bebić, hrvatski vaterpolist
 1960. – Predrag Vušović, hrvatski glumac († 2011.)
 1963. – Ivica Petanjak, hrvatski biskup
 1967. – Jiří Růžek, češki fotograf
 1969. – Lucero, meksička glumica, pjevačica i TV voditeljica Smrti 29. kolovoza
 1300. – Guido Cavalcanti, talijanski pjesnik ljupkog novog stila (* oko 1255.)

 1523. – Ulrich von Hutten, njemački humanist i pjesnik (* 1488.)

 1904. – Murat V., turski sultan (* 1840.)

 1967. – Charles Darrow, izumitelj Monopoly-a (* 1889.)

 1975. – Éamon de Valera, irski političar i državnik (* 1882.)
 1982. – Ingrid Bergman, švedska filmska i kazališna glumica (* 1919.)
 1990. – Zlatka Radica, hrvatska operna pjevačica (* 1904.)

 2004. – Ivan Lacković Croata, hrvatski istaknuti likovni umjetnik (* 1932.)
 2007. – Chaswe Nsofwa, zambijski nogometaš (* 1978.)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Županje
 Dan mučeništva sv. Ivana Krstitelja

 Imendani
 Sabina, Verona

 Izvori

 029

Question: when was the first flight of mcdonnell douglas dc-10 made

Question: who repealed the decisions of knin, donji lapac, gračac,

Question: what was the competitor of mcdonnell douglas's dc-10

Question: what was the first flight of boeing 747

Question: where are the 29 kolovoza located in lithuania

Question: what was the name of the first flight of mcdonnell douglas's 29.

Question: when was the constitutional court of the republic of lithuania repealed

The first flight of McDonnell Douglas 's DC-10 , competitor of Boeing 747 in 1990 .

– The Constitutional Court of the Republic of Lithuania has repealed exactly twenty - five years ago , the decisions of the municipality of Knin , Donji Lapac , Gračac , Vojnić , Dvor , Glina , Obrovac and Benkovac on the establishment of the “ Comunities of the municipality of northern Dalmatia and Like ” .

The first flight of McDonnell Douglas's DC-10, competitor of Boeing 747 in 1990. – The Constitutional Court of the Republic of Lithuania has repealed exactly twenty-five years ago, the decisions of the municipality of Knin, Donji Lapac, Gračac, Vojnić, Dvor, Glina, Obrovac and Benkovac on the establishment of the “Comunities of the municipality of northern Dalmatia and Like”.

Question: when did hrt start broadcasting for freedom

Question: what was the first program broadcast by hrt

Question: which tv station started broadcasting the program for freedom in 1991

Question: where is the vote speech of the croatian poet held

Question: where is the poet of the government of

Question: who gave the vote speech in gotovca

Question: where does the poet of gotovca speak

– HRT started with the broadcasting of the program “ For Freedom ” in 1991 .

– Vote speech of the Croatian poet of the Government of Gotovca at a large gathering in front of the Command of the Fifth Military Area .

– HRT started with the broadcasting of the program “For Freedom” in 1991. – Vote speech of the Croatian poet of the Government of Gotovca at a large gathering in front of the Command of the Fifth Military Area.


31. kolovoza (31.8.) 243. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (244. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 122 dana.

 Događaji
 1862. – Na Zagrebački Zapadni kolodvor iz Zidanog Mosta stigla je prva lokomotiva. Okupio se gotovo cijeli grad kako bi vidio tu zadimljenu kočiju koja se kreće bez konja.
 1888. – U Londonu je serijski ubojica Jack Trbosjek ubio svoju prvu žrtvu.
 1897. – U Baselu počeo Prvi svjetski cionistički kongres. Izaslanici koje je sazvao austrijski novinar Theodor Herzl zahtijevali su osnivanje židovske države u Palestini. Dvadeset godina poslije počeli su pregovori cionista i Velike Britanije o posjedu u Palestini pod britanskim mandatom.
 1946. – Pred Međunarodnim ratnim sudom u Nürnbergu 22 optužena imala su završnu riječ. Svi optuženi izjavili su da se ne osjećaju krivima, a nekadašnji maršal Göring tvrdio je kako je htio spriječiti rat.
 1957. – Neovisnost Malezije od Velike Britanije
 1977. – U Rodeziji je na parlamentarnim izborima pobijedila stranka premijera Iana D. Smitha.
 1991. – Na zagrebačkoj zračnoj luci Plesu JNA je uhitila hrvatsko-kanadskog poduzetnika Antuna Kikaša u Boeingu 737 ugandske zrakoplovne tvrtke, s 18 tona lakog pješačkog i protuoklopnog naoružanja namijenjenog MUP RH i ZNG-u.Kamenjar.com 31. kolovoza 1991. Uhićen Antun Kikaš, 31. kolovoza 2016. (pristupljeno 12. siječnja 2018.)
 1997. – U automobilskoj nesreći u Parizu poginula Diana, princeza od Walesa.

 Rođenja 31. kolovoza
 12. – Kaligula, rimski car († 41.)
 1811. – Theophile Gautier, francuski pjesnik, romanopisac i kritičar
 1834. – Natko Nodilo, hrvatski političar, povjesničar i publicist († 1912.)
 1860. – Ante Biankini, hrvatski liječnik i političar († 1934.)
 1861. – Josip Binički, hrvatski pedagog i pisac († 1952.)
 1970. – Maria Montessori, talijanska pedagoginja, liječnica, feministkinja, tvorac Montessori pedagoške metode.
 1884. – Mato Hanžeković, hrvatski književnik, povjesničar i publicist († 1955.)
 1904. – Zlatka Radica, hrvatska operna pjevačica († 1990.)
 1908. – William Saroyan, američki književnik († 1981.)
 1949. – Richard Gere, američki glumac
 1961. – Tonino Picula, hrvatski političar
 1970. – Rania Al-Abdullah, jordanska kraljica
 1980. – Mario Valentić, hrvatski glumac
 1982. – Pablo Munhoz, urugvajski nogometaš, bivši igrač Hajduka
 1985. – Mohammed bin Salman, saudijski političar Smrti 31. kolovoza
 1056. – Teodora III., bizantska carica (* 981.)
 1422. – Henrik V. kralj Engleske
 1528. – Matthias Grünewald, njemački slikar (* između 1475./1480.)
 1724. – Luj I., kralj Španjolske (* 1707.)
 1811. – Louis-Antoine de Bougainville, francuski časnik, matematičar i viceadmiral (* 1729.)
 1867. – Charles Baudelaire, francuski pjesnik i kritičar (* 1821.)
 1920. – Wilhelm Wundt, njemački filozof i psiholog (* 1832.)
 1927. – Andranik Ozanjan, armenski političar (* 1865.)
 1930. – Ivan Mušković, gradišćanskohrvatski pisac i pjesnik (* 1848.)
 1963. – Georges Braque, francuski slikar (* 1882.)
 1969. – Rocky Marciano, poznati američki boksač teške kategorije.
 1973. – John Ford, američki redatelj (* 1875.)
 1985. – Frank Macfarlane Burnet, australski virolog (* 1899.)
 2005. – Józef Rotblat, britanski fizičar (* 1908.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 031

in 1991.

Istaknuto
31. kolovoza 1991. Uhićen Antun Kikaš
Na zagrebačkom aerodromu Pleso 31. kolovoza 1991. “Jugoslavenska narodna armija” uhitila je kanadskog poduzetnika hrvatskog podrijetla Antuna Kikaša.
Kikaš je uhićen u Boeingu 737 ugandske zrakoplovne tvrtke s 18 tona lakog pješačkog i protuoklopnog naoružanja namijenjenog Ministarstvu unutarnjih poslova i Zboru narodne garde Republike Hrvatske.
Antun Kikaš bio je ugledni kanadski građevinski poduzetnik vrlo aktivan u hrvatskoj iseljeničkoj zajednici. Među ostalim, uspio je 1987. osnovati Katedru za hrvatski jezik i književnost na sveučilištu Waterloo, a na razne druge načine organizirao je hrvatske iseljenike.
Kada je nakon proglašenja hrvatske neovisnosti njegovoj domovini zaprijetio rat, svojim je novcem i novcem hrvatskih iseljenika kupio oružje za njezinu obranu.
Oružje je kupio u Južnoj Africi, a za njegov transport dobio je avion „Uganda airlinesa“ s kompletnom posadom. Plan je bio letjeti prema Trstu, a sletjeti u Ljubljani.
No ulaskom u tadašnji jugoslavenski zračni prostor, prema tvrdnji Kikaša greškom pilota, ruta je promijenjena. Zrakoplov su tada presrela dva lovačka Mig-a 21 “Jugoslavenskog ratnog zrakoplovstva” i zapovjedili pilotu da odmah spusti avion na pistu zračne luke Pleso pored Zagreba.
Ondje su ga dočekali jugoslavenski vojnici, koji su pretražili zrakoplov, zaplijenili naoružanje i uhitili Kikaša.
Nakon torture Kikaš je odveden u vojni zatvor u Beogradu dok je ugandski avion s oružjem prebačen na Batajnicu. Nakon Kikaševa uhićenja kanadski Hrvati sakupili su 3 milijuna dolara za njegovo puštanje.
U međuvremenu su hrvatske postrojbe kod Slunja zarobile generala “JNA” Milana Aksentijevića te nekoliko oficira iz mreže vojne Kontraobaveštajne službe pa je dogovorena razmjena.
Kao jamčevina tadašnjem načelniku KOS-a generalu Aci Vasiljeviću predan je novac kanadskih Hrvata. Poslije tri mjeseca zatvora, uz posredovanje Gojka Šuška, Antun Kikaš razmijenjen je na zagrebačkom aerodromu za generala Aksentijevića.

Question: who was captured by Plesu jna on the zagreb airport

in 1991.

Question: who was the prime minister of rhodesia in 1991

in 1991.

Question: when did rhodesia last have a parliamentary election

in 1991.

Question: in which african country was antuna kikaša captured in a boe

in 1991.

Question: what airlines fly to zagreb in uganda

in 1991.

Question: what type of plane is antuna kikaša on

in 1991.

Question: how many tons of light weapons does the boeing 737 have

in 1991.

Question: who were the 18 tons of light pedestrian and anti-crowd weapons intended for

in 1991.

In Rhodesia , the party of Prime Minister Ian D. Smith won the parliamentary elections .

– On the Zagreb airport Plesu JNA has captured the Croatian - Canadian entrepreneur Antuna Kikaša in Boeing 737 Uganda airlines , with 18 tons of light pedestrian and anti - crowd weapons intended for MUP RH and ZNG .

In Rhodesia, the party of Prime Minister Ian D. Smith won the parliamentary elections. in 1991. – On the Zagreb airport Plesu JNA has captured the Croatian-Canadian entrepreneur Antuna Kikaša in Boeing 737 Uganda airlines, with 18 tons of light pedestrian and anti-crowd weapons intended for MUP RH and ZNG.


2. rujna (2.9.) 245. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (246. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 120 dana.

 Događaji
 44. pr. Kr. – Ciceron govorom napao Marka Antonija, koji je htio biti vođa kao Gaj Julije Cezar koji je umro u ožujku iste godine
 31. pr. Kr. – Bitka kod Akcija: August porazio Marka Antonija
 1192. – Mirom u Jaffi završio Treći križarski rat
 1666. – Veliki požar u Londonu
 1920. – Počela pobuna seljaka u Velikome Grđevcu protiv vlasti Kraljevine SHS.
 1945. – Kapitulacija Japana. Potpisana je na američkom ratnom brodu Missouri. Time je završio Drugi svjetski rat.
 1991. – Nakon pokolja i progona hrvatskog stanovništva u okolnim selima, velikosrpski osvajači pošli u osvajanje Petrinje.rž: Na današnji dan. Pad Petrinje pod napadom JNA i paravojske – 21. rujna 1991., narod.hr, 21. rujna 2015.rž: Na današnji dan. 21. rujna 1991. Petrinja – okupacija i zločini u gradu, narod.hr, 21. rujna 2015.
 2007. – Na svjetskom atletskom prvenstvu u japanskoj Osaki Blanka Vlašić je skokom od 205 cm postala svjetska atletska prvakinja.
 2018. – U požaru nepoznatog uzroka uništena je skoro cjelokupna zbirka Brazilskog nacionalnog muzeja u Rio de Janeiru.www.telegram.hr, "Golema tragedija: sinoć je gorio 200 godina star Nacionalni muzej u Riju", objavljeno i pristupljeno 3. rujna 2018.

 Rođenja 2. rujna
 1862. – Franjo Krežma, hrvatski skladatelj († 1881.)
 1890. – Ellsworth Paine Killip, američki botaničar († 1968.)
 1926. – Jevgenij Leonov, ruski glumac († 1993.)
 1950. – Zvonimir Serdarušić, hrvatski rukometni trener i bivši rukometaš
 1961. – Hasmik Papian, armenska sopranistica
 1964. – Keanu Reeves, kanadski glumac
 1966. – Salma Hayek, meksičko-američka glumica, redateljica te filmska i televizijska producentica.
 1966. – Tuc Watkins, američki glumac
 1971. – Kjetil André Aamodt, norveški alpski skijaš
 1989. – Alexandre Pato, brazilski nogometaš
 1993. – Kim Verson, hrvatska pjevačica Smrti 2. rujna
 459. – Šimun Stilit, sirijski svetac (~ * 360.)
 1031. – Sveti Emerik, mađarski kraljević (~* 1007.)
 1865. – William Rowan Hamilton irski matematičar, fizičar i astronom (* 1805.)
 1937. – Pierre de Coubertin, francuski sportski djelatnik, "otac" modernih Olimpijskih igara (* 1863.)
 1969. – Ho Ši Min, vijetnamaski državnik i revolucionar (* 1890.)
 1973. – John Ronald Reuel Tolkien, britanski književnik (* 1892.)
 1981. – Andrija Maurović, hrvatski crtač stripova (* 1901.)
 1992. – Barbara McClintock, američka genetičarka i nobelovka (* 1902.)
 1995. – Václav Neumann, češki dirigent i violinist.  Allan Kozinn, Vaclav Neumann; Conductor, 74, Led Czech Philharmonic, The New York Times, objavljeno 6. rujna 1995., pristupljeno 25. prosinca 2015.  (* 1920.)
 2004. – Vojdrag Berčić, hrvatski filmski i kazališni redatelj, pravnik i pisac (* 1918.)
 2021. – Mikis Theodorakis, grčki skladatelj (* 1925.)

 Blagdani i spomendani
 Rujanski mučenici

 Imendani

 Izvori

 Vanjske poveznice

 002

by Kr.

Question: mark antonius wanted to be the leader of which group

by Kr.

Question: who wanted to be the leader of gaius julius caesar

by Kr.

Question: who was the leader of gaius julius caesar

by Kr.

Question: when did mark antonius die

by Kr.

Question: in which month of the year does mark antonius die

by Kr.

Question: who attacked mark antonius

by Kr.

Question: how old was mark antonius when he died

by Kr.

how old was mark antonius when 2. rujna died

“ Ciceron with a speech attacked Mark Antonius , who wanted to be the leader of Gaius Julius Caesar who died in March of the same year 31 B.C.

by Kr. “Ciceron with a speech attacked Mark Antonius, who wanted to be the leader of Gaius Julius Caesar who died in March of the same year 31 B.C.

in 2018.

Question: who became the world athletic champion in 2018

in 2018.

Question: in which city is the city of narod.hr located

in 2018.

Question: where was the world athletic championship held in 2015

in 2018.

Question: how big is blanka vlašić jump

in 2018.

Question: when did blanka vlašić become world champion in jump

in 2018.

Question: how big is blanka vlašić jump in 2018

in 2018.

Question: when did the city of petrinja open

in 2018.

Question: where is the world athletic championship held

in 2018.

Petrinja – occupation and crimes in the city , narod.hr , 21 September 2015 .

At the World Athletic Championship in Osaki , Japan , Blanka Vlašić became the world athletic champion with a jump of 205 cm .

Petrinja – occupation and crimes in the city, narod.hr, 21 September 2015. At the World Athletic Championship in Osaki, Japan, Blanka Vlašić became the world athletic champion with a jump of 205 cm. in 2018.

Question: who is known as the father of the modern olympic games

Pierre de Coubertin , francuski sportski

Question: who is known as the father of modern olympic games

Question: when was william rowan hamilton born

Question: when did the olympic games start in india

Question: in what year was pierre de coubertin born

Question: when did william rowan hamilton become an olympic gold medallist

Question: what nationality is william rowan hamilton

William Rowan Hamilton , Irish mathematician , physicist and astronomer ( born 1805 ) in 1937 .

Pierre de Coubertin , French athlete , " father " of the modern Olympic Games ( born 1863 ) in 1969 .

William Rowan Hamilton, Irish mathematician, physicist and astronomer (born 1805) in 1937. Pierre de Coubertin, French athlete, "father" of the modern Olympic Games (born 1863) in 1969.


3. rujna (3.9.) 246. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (247. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 119 dana.

 Događaji
 301. – Prema legendi, klesar Marin s otoka Raba osniva San Marino
 1260. – Mameluci u Bitci kod Ain-Džalute u Palestini nanijeli prvi odlučujući poraz Mongolima, nakon čega se Mongolsko Carstvo prestaje širiti.
 1791. – Ustavotvorna skupština u Francuskoj izglasala prvi pisani francuski ustav, nakon čega je ukinuta i pretvorena u Zakonodavnu skupštinu.
 1931. – Nakon smirenja krize, jugoslavenski kralj Aleksandar I. Karađorđević donosi Oktroirani ustav kojim je ukinuta Šestosiječanjska diktatura i vraćen parlamentarizam.
 1939. – Drugi svjetski rat: Francuska, Ujedinjeno Kraljevstvo, Novi Zeland i Australija proglasile rat Njemačkoj.
 1971. – Katar postao neovisna država.
 2004. – Ruske snage završile su talačku krizu u Beslanu. Ubijeno je najmanje 385 ljudi, od čega oko 40 otmičara, a ozlijeđeno ih je najmanje 780.The Beslan Aftermath: New Papers Critical of Russian Security Forces, Spiegel Online

 Rođenja 3. rujna
 1500. – Benvenuto Cellini, talijanski kipar († 1571.)
 1875. – Ferdinand Porsche, njemački inženjer automobila († 1951.)
 1905. – Carl David Anderson, američki fizičar i nobelovac († 1991.)
 1940. – Svetislav Stjepan Krnjak, hrvatski katolički svećenik
 1942. – Alan Jardine, američki glazbenik
 1948. – Don Brewer, američki glazbenik
 1965. – Charlie Sheen, američki glumac
 1980. – Polina Smolova, bjeloruska pjevačica Smrti 3. rujna
 1658. – Oliver Cromwell, engleski državnik (* 1599.)
 1883. – Ivan Sergejevič Turgenjev, ruski pisac (* 1818.)
 1947. – Vjekoslav Bastl, hrvatski arhitekt (* 1872.)
 1948. – Edvard Beneš, čehoslovački političar (* 1884.)
 1969. – Ho Ši Min, vijetnamski predsjednik (* 1890.)
 1991. – Frank Capra, američki filmski redatelj (* 1897.)
 1992. – Bruno Bjelinski, hrvatski skladatelj (* 1909.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 Vanjske poveznice

 003

in 1931.

in 1939.

The Beslan Aftermath New Papers Critical of Russian Security Forces
Most of the defendants forced to sit behind the iron bars in Russian courtrooms find them humiliating. But for 24-year-old Nur-Pashi Kulayev, on trial on charges of terrorism, organized gang crime, and hostage-taking, the bars in Vladikavkaz' high court - as thick as an arm - could be live savers.
According to officials, this father of two from the Chechen village of Stary Engepoi is the only survivor of the terrorist group that seized control of School No. 1 in Beslan on September 1 last year, taking 1,120 hostages in the process. During that attack in the Russian constituent republic of Northern Ossetia, 330 people were killed in three days, including 186 children. Another 783 victims suffered severe injuries, the scars of which some will carry for the rest of their lives. When the proceedings against Kulayev began on May 17, the black-clad mothers of Beslan who were in the courtroom screamed curses, threatened to lynch him and swore revenge.
But the more the man said in court, the quieter and more attentive the witnesses became.
What Kulayev told the court contradicts the official version of what happened during the tragedy and confirms the worst fears of the victims' families: the explosion on September 3 in the school's gym, according to him, was no coincidence. He testified that a Russian sniper hit one of the hostage-takers who had his foot on a trigger mechanism. The explosions and the Russian forces' subsequent assault on the school were a direct consequence of the sniper's shot, said Kulayev.
Kulayev has little to gain from his testimony; no matter what he says, he can hardly expect leniency from the court. A life-sentence is almost certain in his case. But by assigning partial blame for the tragic finale to the Russian security forces, Kulayev has at least saved face among the relatives of those who died and his fellow countrymen.
"Help us," an orphaned mother, seemingly motivated by utter desperation, occasionally yelled at Kulayev during the trial. Many of the Beslan victims' relatives have given up hope. They don't expect any state help in their quest for the truth.
Previously unreleased documents by the national commission in Moscow investigating the Beslan tragedy, made available to DER SPIEGEL, confirm relatives' fears. Instead of calling for self-criticism in the wake of the disaster at Beslan's School No. 1, the commission recommends that the Russian government crack down harder on terrorism.
The key proposals in the paper are:
- Russia should abandon its moratorium on the death penalty and be allowed to execute terrorists in the future.
- The "Zone of Anti-Terrorist Operations" - a term thus far limited to the Chechen war zone - will be expanded to include "the republics of Ingushetia, Dagestan and Northern Ossetia."
- The state will create its own "accreditation office" for journalists covering crisis regions. In other words, it will be an agency that will to provide "supervision" of the type and extent of coverage in sensitive cases.
From the beginning, Alexander Torshin had high expectations. The chairman of the 20-strong investigation commission, which consists of members from both chambers of the Russian parliament, announced in September 2004 that eye witnesses and heads of the security forces would be called to testify. The Beslan working group would "not be any worse than the US commission investigating the 9/11 terrorist strikes."
Indeed, in addition to politicians and leading secret-service agents, the commission questioned those directly affected by the hostage drama as well as critical journalists. The commission's draft final report - previously unpublished - stated that "there was a systematic failure of security structures" in the neighboring Republic of Ingushetia, whose border runs near the town of Beslan.
When the authorities launched their anti-terrorist strike, they "were unable" to effectively seal off the district around the school, the report said. Police, security forces, and army also did not cooperate as closely as needed. These conclusions evoke memories of the final report by the 9/11 commission, which stated that security branches failed to anticipate the attacks largely due to a lack of cooperation with one another, faulty analysis and incorrect conclusions.
But in areas where the US commission - consisting of equal numbers of Republicans and Democrats - laid out some painful truths in the wake of a lively, public debate, its Russian counterpart held discussions behind closed doors.
The Beslan committee is dominated by delegates loyal to the Kremlin and under strong pressure from the general prosecutor's office, which is worried that its own version of events may be discredited. The committee has postponed the report's release, originally scheduled for March, several times. An October release date is now being discussed.
The Kremlin is counting on committee chairman Torshin to keep things from getting out of hand. Torshin was once a lawyer connected to the Central Committee of the Communist Party of the Soviet Union and later in the Putin administration. In the working papers made available to DER SPIEGEL, there is no trace of criticism of Interior Minister Rashid Nurgaliyev or the head of the secret service, Nikolai Patrushev.
There would be enough reason for reprimand. As security forces stormed the school, the regional head of the secret service announced that the Beslan terrorist group consisted of "nine Arabs and a negro." Two months later, prosecutors said that 27 of the 32 hostage-takers had been identified. But five months later, that same authority announced that no more than 20 identities could be verified.
Worse even is a suspicion, supported by evidence, that is being voiced by both members of the Beslan citizens' committee and members of the commission in Moscow. Yuri Savelyev, a committee member and delegate of the Rodina (Homeland) faction, asserts that the Russian army's special forces unit used flamethrowers when storming the school on September 3 - with fatal consequences. "Most people died because they were buried underneath the burning roof which collapsed." A report published by the military prosecutor in Vladikavkaz and cited in the daily paper "Moskovsky komsomolez" confirmed that authorities fired at the school four times with a flamethrower and a T-72 tank, "which could be deadly for hostages." Will these kinds of sensitive details be included in the commission's final report in the fall? The relatives of the Beslan victims are skeptical.
"So many children are dead, and no one has taken responsibility," said Lyudmila Tuayeva, glancing toward the charred ruins from her house, located at 37 School Lane. Tuayeva lost her daughter Inna in the burning school.
Only 100 meters away from her, a few cranes tower in the Beslan sky. They have been there for a while now, along with the workers who have been brought in to lay bricks. Progress is fast; there are three shifts a day. Russia's highest construction authority has decided to build two new schools here, each with three stories, a lot of space and a pool.
Translated from the German by Patrick Kessler

Question: when was the first written french constitution passed

in 1931.

in 1939.

Question: in which country was the first written constitution written

in 1931.

in 1939.

Question: when was the octroated constitution adopted

in 1931.

in 1939.

Question: what did aleksandar i karađorđević

in 1931.

in 1939.

Question: what was the first written french constitution converted into in 1931

in 1931.

in 1939.

Question: what did the octroated constitution abolish

in 1931.

in 1939.

Question: who voted the first written french constitution

in 1931.

in 1939.

Question: what was the first written constitution in france

in 1931.

in 1939.

The Constituent Assembly in France voted the first written French Constitution , after which it was abolished and converted into the Legislative Assembly .

“ After the peace of the crisis , Yugoslav king Aleksandar I. Karađorđević adopts the Octroated Constitution which abolished the Sixth Century dictatorship and returned parliamentalism .

The Constituent Assembly in France voted the first written French Constitution, after which it was abolished and converted into the Legislative Assembly. in 1931. “After the peace of the crisis, Yugoslav king Aleksandar I. Karađorđević adopts the Octroated Constitution which abolished the Sixth Century dictatorship and returned parliamentalism. in 1939.


4. rujna (4.9.) 247. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (248. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 118 dana.

 Događaji
 476. – Germanski vojskovođa Odoakar svrgnuo posljednjeg zapadnorimskog cara Romula Augustula. Kraj Zapadno Rimskog carstva, te ujedno i početak srednjeg vijeka.
 1260. – Bitka kod Montapertija, sukob između sijenskih gibelina i firentinskih gvelfa.
 1781. – Četrdeset četvero španjolskih doseljenika osnovalo naselje u Gornjoj Kaliforniji pod nazivom La Reina de los Angeles de Porciuncula (Selo Naše Gospe Kraljice Anđela od Porcijunkule). Osnovan je odlukom španjolskog namjesnika Felipea de Nevea.
 1870. – Dva dana nakon francuskog poraza kod Sedana i zarobljavanja Napoleona III., zastupnici Leon Gambetta i Jules Favre objavili su svrgnuće cara i proglasili Treću Republiku. Vlada nacionalne obrane organizirala je narodni rat protiv Nijemaca koji je neslavno završio.
 1964. – Hrvatska sibireja, endemična biljka u Hrvatskoj strogo je zaštićena Zakonom o zaštiti prirode.
 1970. – Socijalist Salvador Allende izabran je za predsjednika Čilea. Tri godine kasnije tragično je poginuo u vojnom puču.
 1972. – Američki plivač Mark Spitz osvojio posljednju u neponovljivom nizu (kao treća izmjena u štafeti 4 x 100 m mješovito), sedmu zlatnu medalju na Olimpijskim igrama u Münchenu i završio briljantnu karijeru.
 1991. – SJP Ris MUP-a RH u akciji deblokade autoputa Gređani – Čovac.(): SJP Ris Kutina, Udruga veterana SJP Alfa Zagreb, tekst nije datiran
 2016. –  Papa Franjo je u Vatikanu proglasio Majku Terezu svetom: učinio je to dan uoči 19. godišnjice njezine smrti, na misi kojoj je na Trgu svetog Petra u Rimu nazočilo oko sto tisuća vjernika.

 Rođenja 4. rujna
 1824. – Anton Bruckner, austrijski orguljaš i skladatelj († 1896.)
 1851. – Andrija Fijan, hrvatski glumac i redatelj († 1911.)
 1949. – Dado Topić, hrvatski glazbenik, skladatelj, tekstopisac, aranžer, gitarist i rock pjevač
 1979. – Kristina Krepela, hrvatska glumica
 1981. – Beyoncé Knowles, američka glumica i pjevačica
 1988. – Doris Pinčić, hrvatska glumica, radijska i televizijska voditeljica
 1993. – Yannick Carrasco, belgijski nogometaš Smrti 4. rujna
 422. – Bonifacije I., papa
 1166. – Sveta Rozalija, katolička svetica (* 1130.)
 1400. – Matej Vitov Đurđević (Đorđić), hrvatski pomorski vojskovođa, trgovac i zapovjednik dubrovačke mornarice (* 1329.)HR - Radio Dubrovnik  Sebastijan Vukosavić: Gradoplov, emitirano 4. rujna 2016.  (pristupljeno 1. prosinca 2016.)
 1907. – Edvard Grieg, norveški skladatelj, pijanist i dirigent (* 1843.)
 1965. – Albert Schweitzer, alzaško-njemački liječnik, protestantski teolog, filozof i glazbenik (* 1875.)
 1970. – don Dinko Vranković, hrvatski svećenik, povjesničar i kršćanski humanist (* 1906.)
 2006. – Giacinto Facchetti, talijanski nogometaš i predsjednik Intera (* 1942.)

 Blagdani i spomendani
 imendani: Dunja, Ida

 Izvori

 Imendani

 Vanjske poveznice

 004

in 1972.

in 1991.

Question: who won the last gold medal in the 4 x 100 m mixed

in 1972.

in 1991.

Question: when did mark spitz win the 4 x 100 m mixed

in 1972.

in 1991.

Question: when did mark spitz win a gold medal in the 4 x 100 m mixed

in 1972.

in 1991.

Question: in which city did mark spitz win his seventh gold medal at the olympics

in 1972.

in 1991.

Question: what nationality was mark spitz when he won the gold medal in the 4 x 100

in 1972.

in 1991.

what nationality was mark spitz when 4. rujna won the gold medal in the 4 x 100

Question: where did mark spitz come in the olympics

in 1972.

in 1991.

Question: what happened to mark spitz in 1972

in 1972.

in 1991.

Three years later , he tragically died in a military coup .

“ American swimmer Mark Spitz won the last in the unrepeatable series ( as the third change in the 4 x 100 m mixed ) , the seventh gold medal at the Olympics in Munich and finished a brilliant career .

Three years later, he tragically died in a military coup. in 1972. “American swimmer Mark Spitz won the last in the unrepeatable series (as the third change in the 4 x 100 m mixed), the seventh gold medal at the Olympics in Munich and finished a brilliant career. in 1991.

Bonifacia I, Pope in 1166.

Question: who is the patron saint of 4 rujna

Bonifacia I, Pope in 1166.

Question: who was the first pope to use 4 rujna as currency

Bonifacia I, Pope in 1166.

Question: when did bonifacia i become pope

Bonifacia I, Pope in 1166.

Question: when did saint rosalia become a saint

Bonifacia I, Pope in 1166.

Question: when was st rosalia made a saint

Bonifacia I, Pope in 1166.

Question: what was bonifacia i's title

Bonifacia I, Pope in 1166.

Question: what type of saint is rosalia

Bonifacia I, Pope in 1166.

St. Rosalia , Catholic saint ( 1130 ) , 1400 .

Bonifacia I, Pope in 1166. St. Rosalia, Catholic saint (1130), 1400.


5. rujna (5.9.) 248. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (249. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 117 dana.

 Događaji
 1774. –  U Philadelphiji je počeo prvi kontinentalni kongres sjevernoameričkih kolonija Velike Britanije na kojem su izaslanici učvrstili odbijanje londonskoga carinskog zakona i pozvali na nastavak bojkota britanske robe. Takvi će odnosi dovesti 1775. godine do početka američkog rata za neovisnost.
 1866. – Na otvorenju (blagoslovu) nove berlinske sinagoge sudjelovao je pruski premijer Otto von Bismarck. Građevina je podignuta prema uzoru na maursku arhitekturu i mogla je primiti 3000 vjernika, a predstavljala je izraz židovske samosvijesti u tzv. doba utemeljenja Njemačke.
 1891. – U Zagrebu je pušten u promet konjski tramvaj s prometnom duljinom pruga od 8 km111. godina od konjskog tramvaja, Večernji list 5. rujna 2002.
 1939. – Drugi svjetski rat: SAD je proglasio svoju neutralnost u ratu.
 1972. – Upad palestinskih terorista iz organizacije Crni rujan u Olimpijsko selo, tijekom održavanja Olimpijskih igara u Münchenu, ubojstvo dvojice izraelskih športaša i početak krvave talačke krize.
 1977. – SAD su lansirale svemirsku letjelicu Voyager 1
 1978. – Potpisan Sporazum iz Camp Davida između egipatskog predsjednika Anvara el-Sadata i izraelskog premjera Menahema Begina
 1980. – U Švicarskoj je pušten u promet treći po dužini tunel na svijetu, 16,3 kilometara dugačak put kroz alpski masiv St. Gotthard. Tom betonskom cijevi putovanje sa sjevera Švicarske prema jugu skraćeno je oko dva sata.
 2014. – u Zagrebu je sklopljeno prvo životno partnerstvo u Hrvatskoj, 5 dana nakon stupanja na snagu Zakona o životnom partnerstvuSklopljeno prvo životno partnerstvo u Hrvatskoj, Večernji list 5. rujna 2014.

 Rođenja 5. rujna
 1187. – Luj VIII., francuski kralj († 1226.)
 1638. – Luj XIV., francuski kralj († 1715.)
 1829. – Lester Allan Pelton, izumitelj Peltonove turbine († 1908.)
 1847. – Marija Jambrišak, hrvatska prosvjetna djelatnica i književnica († 1937.)
 1892. – Joseph Szigeti, mađarski violinist († 1973.)
 1942. – Nikola Kallay, hrvatski kemičar, akademik HAZU († 2015.)
 1946. – Freddie Mercury, britanski pjevač (Queen), († 1991.)
 1964. – Bože Radoš, treći biskup Varaždinske biskupije
 1967. – Jane Sixsmith, engleska igračica hokeja na travi
 1976. – Tatjana Gucu, sovjetska i ukrajinska gimnastičarka
 1979. – Julien Lizeroux, francuski alpski skijaš
 1990. – Kim Yuna, južnokorejska klizačica Smrti 5. rujna
 1548. – Katarina Parr, posljednja supruga engleskog kralja Henrika VIII (* 1512.)
 1849. – Antun Nemčić, hrvatski književnik (* 1816.)
 1857. – Auguste Comte, francuski matematičar i filozof (* 1798.)
 1877. – Ludi Konj, indijanski poglavica (* 1840. ili 1842.)
 1906. – Ludwig Boltzmann, austrijski fizičar (* 1844.)
 1991. – Željko Sabol, hrvatski književnik  (* 1941.)
 1997. – Majka Terezija, časna sestra albanskog podrijetla (* 1910.)
 2001. – Vladimir Žerjavić, hrvatski ekonomist (* 1912.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 Vanjske poveznice

 005

The events of 1774.

ZET danas slavi 111. rođendan. Godine 1891. pušten je u promet prvi konjski tramvaj, a kao posebna atrakcija samo je u jednom danu prevezao polovicu stanovnika Zagreba - čak 20 tisuća. Da kojim slučajem danas polovica milijunskog Zagreba koristi javni gradski prijevoz, stanje na prometnicama bilo bi bitno drukčije. Nepodnošljive gužve, nepoštivanje žutih traka, zastarjeli vozni park i činjenica da, primjerice, tramvaj vozi prosječnom brzinom od samo 18 kilometara na sat razlozi su što većina Zagrepčana radije sjeda u vlastiti automobil nego u vozilo ZET-a. A upravo je jedan od važnijih ciljeva ZET-a vratiti ljude u javni gradski prijevoz, što se - kako kaže direktor Julius Pevalek - može postići samo boljom organizacijom cijelog prometnog sustava.
Za razliku od lanjskog jubileja, kad je Zagrepčane na današnji dan gradom besplatno vozio konjski tramvaj, ZET je - uoči rođendana - putnike iznenadio - novim cijenama. Iako su od Grada dobili dodatnih 55 milijuna kuna za plaće, u ZET-u objašnjavaju da je razlog poskupljenju novi Kolektivni ugovor.
Osim visokih troškova za plaće - a poznato je da ZET ima višak zaposlenih, čiji se status pokušava riješiti programom zbrinjavanja i stimulacijama za odlazak - problem je i zastarjeli vozni park.
- Prosječna starost tramvaja je blizu 30 godina, a autobusa 12, s tim da je oko 45 posto autobusa starije od 15 godina. Natječajem za niskopodne tramvaje i nabavom 30 autobusa namjeravamo pomladiti vozni park - kaže direktor Pevalek.
Iako je ZET gubitaš, direktor Pevalek kaže kako se gubitak nikad nije dogodio jer su povučeni loši poslovni potezi. Formula je, veli, jasna: Grad ZET-u priznaje troškove, no prihodi koje dobije uvijek su manji od realnih.
No, iz novčarke se svake godine ipak nađe novac za nove rekonstrukcije. Nakon lanjskih radova u Draškovićevoj i ovoljetnih u Savskoj i Ozaljskoj, iduće bi godine, čini se, na red mogla doći Ulica Republike Austrije. No, novu prugu i tamo će, kao i do sada, platiti Zagrepčani - visokim davanjima za porez i prirez te za prijevoz koji u prosjeku poskupljuje svakih godinu i pol.
D. Ćuk

Question: when was the first continental congress held in the united states

The events of 1774.

Question: what law did expatriates reject in philadelphia

The events of 1774.

Question: where was the first continental congress of north american colonies held

The events of 1774.

Question: who strengthened the rejection of london customs law

The events of 1774.

Question: the first continental congress of what country took place in philadelphia in 1774

The events of 1774.

Question: what did expatriates call for in the continental congress

The events of 1774.

Question: what did expatriates reject in philadelphia

The events of 1774.

Question: where did the first continental congress take place

The events of 1774.

In Philadelphia began the first continental congress of the North American colonies of the United Kingdom on which expatriates strengthened the rejection of the London customs law and called for the continuation of the boycott of British goods .

The events of 1774. In Philadelphia began the first continental congress of the North American colonies of the United Kingdom on which expatriates strengthened the rejection of the London customs law and called for the continuation of the boycott of British goods.

in 1972.

U petak navečer u Zagrebu je sklopljeno prvo životno partnerstvo u Hrvatskoj, objavio je Zagreb Pride . Riječ je o partnerstvu dvojice muškaraca.
"Sretno i sve najbolje dvojici mladoženja od Zagreb Pridea!", objavili su na Facebooku.
Iz Zagreb Pridea objavili su i fotografiju izvatka iz registra životnog partnerstva.
"U Hrvatskoj je večeras stvarana povijest, evo kako izgleda prvi partnerski list", objavili su na Twitteru.
U Hrvatskoj je večeras stvrana povijesti, evo kako izgleda prvi partnerski list #00001 #životnopartnerstvo #gejbrak pic.twitter.com/o8Ipe6R7vI— Zagreb Pride (@zagrebpride) September 5, 2014
>> U ime obitelji: Životno partnerstvo nije gej brak
>> 'Jedino što želim jest da se dečko i ja vjenčamo i da šokovi prestanu'
Ključne riječi životno partnerstvo LGBT Zagreb Pride homoseksualci Zagreb

Question: what was the name of the organization that brought palestinian terrorists to the olymp

in 1972.

Question: when did the olympic games in munich start

in 1972.

Question: where were the olympic games held in 1972

in 1972.

Question: when did the us declare neutrality in ww2

in 1972.

Question: when did the us declare neutrality in war

in 1972.

Question: what was the name of the terrorist organization that crashed during the 1972 munich olymp

in 1972.

Question: which country declared neutrality in ww2

in 1972.

Question: who crashed during the olympic games in munich

terorista iz organizacije Crni rujan u Olimpijsko selo , tijekom održavanja Olimpijskih igara u

in 1972.

World War II : The United States declared its neutrality in war .

The crash of Palestinian terrorists from the Organization Black September to the Olympic Village , during the Olympic Games in Munich , the murder of two Israeli athletes and the beginning of a bloodshed crisis in 1977 .

World War II: The United States declared its neutrality in war. in 1972. The crash of Palestinian terrorists from the Organization Black September to the Olympic Village, during the Olympic Games in Munich, the murder of two Israeli athletes and the beginning of a bloodshed crisis in 1977.