Ljudevit Jonke (Karlovac, 29. srpnja 1907. – Zagreb, 15. ožujka 1979.), bio je hrvatski jezikoslovac i prevoditelj.

 Životopis
Mladost i školovanje
Ljudevit Jonke rođen je u Karlovcu 1907. godine. Pučku školu i gimnaziju završio je u rodnome gradu. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao povijest jugoslavenskih književnosti, hrvatski jezik sa staroslavenskim i narodnu historiju s ruskim i latinskim. Dvije godine (1930-32.) na studijskom je boravku na Karlovu sveučilištu u Pragu. Očituje sklonost književno-povijesnim temama, počinje prevoditi s češkoga.

Znanstveno i pedagoško djelovanje
Od 1933. godine profesor je na sušačkoj gimnaziji. U Zagreb prelazi 1940. gdje ga 1942. profesor Stjepan Ivšić bira za asistenta na Filozofskom fakultetu. Godine 1940. vjenčao se s Nadom Marković s kojom je imao kćer Dubravku (1942.) i sina Mladena (1944.).

Istodobno se bavi istraživanjima s područja kroatistike i bohemistike. Doktorira disertacijom Dikcionar Karlovčanina Adama Patačića (Rad JAZU 274). Od jeseni 1945. godine predaje češki jezik i književnost, a od jeseni 1949. godine suvremeni hrvatski književni jezik na istoimenoj novoosnovanoj katedri koju je vodio od svoga izbora za docenta (1950.) do umirovljenja (1973.). Redoviti profesor postao je 1960. godine.

U pedesetim godinama počinje sustavno proučavati dotada posve zanemarenu problematiku hrvatskoga jezika od preporoda prema kraju 19. stoljeća (Borbe oko književnog oblika imeničkog genitiva množine u 19. stoljeću, 1957.; Osnovni problemi hrvatskoga književnog jezika u 19. stoljeću, 1958.; Sporovi pri odabiranju govora za zajednički književni jezik Hrvata u 19. stoljeću, 1959.). Proučavao je djelatnost Bogoslava Šuleka i Adolfa Vebera Tkalčevića.

Sudionik novosadskoga dogovora, stilizator i urednik "zajedničkoga" pravopisa, jedan od urednika (također zajedničkoga) Rječnika hrvatskosrpskoga književnog jezika. Godine 1958. postaje izvanredni član JAZU-a, 1963. godine redoviti član, a od 1965. do 1971. godine bio je direktor Akademijina Instituta za jezik.

Čim je primjena novosadskih zaključaka počela ići na štetu hrvatskoga jezika, u nizu polemika sa srpskim jezikoslovcima i književnicima branio je pravo hrvatskoga naroda na vlastiti jezik i pravo toga jezika na ravnopravan društveni položaj. Od 1958. do 1960. godine bio je predsjednik Društva nastavnika sveučilišta, visokih škola i suradnika naučnih ustanova NRH a u dva je navrata bio gost profesor na Slavenskom institutu Sveučilišta u Kölnu (1964/65. i 1973/75.).Društvo sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu: Dosadašnji predsjednici Društva, pristupljeno 18. srpnja 2016.

Vodio je dvije rubrike jezičnih savjeta (od 1961. godine u Telegramu i u Vjesniku od 1971. godine) I 17 je godina uređivao časopis Jezik. Od 1970. do 1971. godine bio je predsjednik Matice hrvatske.Predsjednici Matice hrvatske, matica.hr, pristupljeno 18. srpnja 2016.

Matica hrvatska u travnju 1971. godine otkazala je "novosadski dogovor" te ga je proglasila "bespredmetnim i nevažećim" a gotovo istodobno i Jonke je povukao svoj potpis s novosadskih zaključaka.Marko Samardžija, Ljudevit Jonke, Zavod za znanost o književnosti, Zagreb, 1990., , str. 120.
Marko Samardžija, Ljudevit Jonke, Zavod za znanost o književnosti, Zagreb, 1990., , str. 122.

Zbog "hrvatskoga nacionalizma" osuđen je poslije donošenja Deklaracije o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika, a nakon puča u Karađorđevu (1971.) prisilno je 1973. godine umirovljen. Otada je radio na završetku Rječnika JAZU. Jonkeova je glavna zasluga (osim polemičkih i političkih rasprava u kojima je obavio lavovski dio borbe protiv planiranoga nasilnog posrbljavanja hrvatskoga jezika) u tome što je revitalizirao interes za doprinos Zagrebačke filološke škole i njenu bitnu ulogu u standardizaciji hrvatskoga jezika - činjenica koja je često iz političkih razloga potiskivana i prešućivana.

Umro je u Zagrebu 1979. godine. Pokopan je na zagrebačkome groblju Mirogoju.Gradska groblja Zagreb - J, gradskagroblja.hr, pristupljeno 12. svibnja 2018.

 Djela
 Dikcionar Adama Patačića. Studija iz hrvatske kajkavske leksikografije, Zagreb, 1949., doktorska disertacija (digitalizirano izdanje)
 Književni jezik u teoriji i praksi, Zagreb, 1964. (2. proš. izd. 1965.)Božidar Finka, Još jednom o knjizi »Književni jezik u teoriji i praksi«, Jezik 4/1965.
 Hrvatski književni jezik 19. i 20. stoljeća, Zagreb, 1971.
 Hrvatski književni jezik danas, Zagreb, 1971. (zabranjeno)
 Rasprave i članci, prir. Ivo Pranjković, Biblioteka Stoljeća hrvatske književnosti, knj. 128, Matica hrvatska, Zagreb, 2015.Knjige. Ljudevit Jonke. Rasprave i članci, matica.hr, pristupljeno 18. srpnja 2016.

Spomen
 Nagrada Ljudevit Jonke, nagrada Matice hrvatske za iznimna postignuća jezikoslovaca za promicanje hrvatskoga jezika i književnosti u svijetuNagrada Ljudevit Jonke: Laureat Aleksandra Šćukanec, interpublic.hr, (u pismohrani archive.is) pristupljeno 18. srpnja 2016.Matica hrvatska - O Matici hrvatskoj - Nagrade i odličja Matice hrvatske, matica.hr, pristupljeno 18. srpnja 2016.

Bibliografija
 Rudolf Filipović (uredio), Ljudevit Jonke : 1907-1979 (spomenica), JAZU, Razred za filologiju, Zagreb, 1980. (44 str.)

 Izvori

 Vanjske poveznice
Mrežna mjesta
 Selektivna bibliografija Jonkeovih djela i tekstova
 Hrvatski biografski leksikon: Jonke, Ljudevit. (Marko Samardžija, 2005.)
 Nataša Bašić, Ljudevit Jonke i jugoslavenski jezični unitarizam
 Krešimir Mićanović, Ljudevit Jonke u ediciji Stoljeća hrvatske književnosti. Ljudevit Jonke na braniku hrvatskoga književnog jezika, Vijenac, br. 571, 21. siječnja 2016.

Kategorija:Hrvatski jezikoslovci
Kategorija:Matica hrvatska
Kategorija:Akademici HAZU
Kategorija:Kroatisti
Kategorija:Hrvatski prevoditelji
Kategorija:Životopisi, Karlovac
Kategorija:Životopisi, Zagreb

As soon as the application of Novosadic conclusions began to go to the harm of the Croatian language, in a series of controversies with the Serbian linguists and literaries it defended the right of the Croatian people to their own language and the right of that language to equal social status.

Društvo sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu
Novosti
Poziv na prezentacije nagrađenih radova (3. termin) – 12.10.2022. u 18 h
Pozivamo Vas da u srijedu 12.10.2022. u 18 h dođete na treći termin prezentacija nagrađenih radova mladih znanstvenika i umjetnika koje će se održati u
Prezentacije nagrađenih radova – 2. termin
U prošlu srijedu, 5.10.2022. u 18 h, u prostorijama Društva u Frankopanskoj 5a, održao se drugi termin zanimljivih prezentacija ovogodišnjih nagrađenih radova mladih znanstvenika i
Poziv na prezentacije nagrađenih radova (2. termin) – 5.10.2022. u 18 h
Pozivamo Vas da u srijedu 5.10.2022. u 18 h dođete na prezentacije nagrađenih radova mladih znanstvenika i umjetnika koje će se održati u prostorijama Društva
Prezentacije nagrađenih radova – 1. termin
U prošlu srijedu, 14.9.2022. u 18 h, u prostorijama Društva u Frankopanskoj 5a počele su lijepe i zanimljive prezentacije ovogodišnjih nagrađenih radova mladih znanstvenika i
Obavijest o zatvaranju kluba tijekom ljetnih mjeseci
Klub Društva sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu u Frankopanskoj 5a bit će zatvoren od 4.7. do 4.9.2022. godine. Klub se ponovno otvara 5.9.2022.
Tribina o Nacrtu prijedloga novog Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti
U srijedu 25. svibnja 2022. u 18 h u prostorijama Društva sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu održana je javna tribina o Nacrtu prijedloga novog Zakona
Prijem dobitnika Godišnjih nagrada Društva u Predsjedničkim dvorima
Predsjednik Republike Hrvatske g. Zoran Milanović u ponedjeljak 23. svibnja 2022. godine primio je u svom Uredu na Pantovčaku dobitnike Godišnjih nagrada Društva i izaslanstvo
Prezentacija knjige dr. Thomasa Breya
U petak, 20. svibnja 2022. u prostorijama Društva održana je prezentacija knjige „Kvalitetno novinarstvo u jugoistočnoj Europi – Hrvatska“ autora dr. Thomasa Breya, u organizaciji Friedrich
Svečana dodjela Godišnjih nagrada Društva
Svečana dodjela Godišnjih nagrada mladim znanstvenicima i umjetnicima Društva sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu održana je 17. svibnja
Poziv na javnu tribinu o Nacrtu prijedloga novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju
Pozivamo Vas na javnu tribinu o Nacrtu prijedloga novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, koja će se održati u srijedu 25. svibnja 2022.
Predstavljanje knjige dr. Thomasa Breya „Kvalitetno novinarstvo u jugoistočnoj Europi – Hrvatska“
Pozivamo Vas na predstavljanje knjige „Kvalitetno novinarstvo u jugoistočnoj Europi – Hrvatska“ autora dr. Thomasa Breya, u organizaciji Friedrich Naumann Stiftunga Western Balkans. Prezentacija će
Tribina o ulasku Hrvatske u eurozonu
U srijedu, 27. travnja 2022. godine, u prostorijama Društva održana je javna tribina “Konteksti ulaska Hrvatske u eurozonu” u organizaciji Sekcije za europske studije i
Predavanje o jeziku znanosti u doba globalizacije
U četvrtak, 31. ožujka 2022., u prostorijama Društva održano je zanimljivo predavanje „Jezik znanosti u doba globalizacije – s pogledom na Hrvatsku i status njemačkoga“,
Godišnja nagrada mladim znanstvenicima i umjetnicima za 2021. godinu
DRUŠTVO SVEUČILIŠNIH NASTAVNIKA I DRUGIH ZNANSTVENIKA U ZAGREBU Povjerenstvo za dodjelu Godišnje nagrade Društva mladim znanstvenicima i umjetnicima Zagreb, 28. 02. 2022. ODLUKA o dodjeli
In memoriam
Društvo sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu obavještava članove, znanstvenu, stručnu i širu javnost da je u ponedjeljak, 17. siječnja 2022. u Zagrebu
Natječaj za dodjelu Godišnjih nagrada Društva
Društvo sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu objavljuje NATJEČAJ za dodjelu Godišnjih nagrada Društva mladim znanstvenicima i umjetnicima u 2021. godini Godišnja nagrada
Obnovljene aktivnosti Društva
Poštovane kolegice i poštovani kolege, Društvo sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika u Zagrebu neprekidno djeluje od 1919. godine. Društvo i ove godine raspisuje natječaj za
Redovita godišnja i izborna Skupština
Dana 22. rujna 2021. godine u prostorijama Društva održana je redovita godišnja i izborna Skupština. Uz usvajanje godišnjih izvješća o radu Predsjednika i Uprave, Nadzornog
In memoriam
U Zagrebu je 16. rujna 2021. godine u 85 godini preminuo dugogodišnji istaknuti član Društva sveučilišnih nastavnika i drugih znanstvenika prof.dr.sc. Vice Šimić. Profesor
Godišnja nagrada mladim znanstvenicima i umjetnicima za 2019. godinu
DRUŠTVO SVEUČILIŠNIH NASTAVNIKA I DRUGIH ZNANSTVENIKA U ZAGREBU Povjerenstvo za dodjelu Godišnje nagrade Društva mladim znanstvenicima i umjetnicima Zagreb, 19. 02. 2020 ODLUKA o
Proslava 100-te obljetnice Društva
3.12.2019. godine održana je svečana akademija Društva povodom 100–te obljetnice djelovanja. Svečanost je održana u prostorima Palače Dverce pod pokroviteljstvom gradonačelnika Grada Zagreba gospodina Milana Bandića.

Question: who was ljudevit jonke criticized by

Question: what language is ljudevit jonke

Question: ljudevit jonke defended the right of croatian people to their

Question: ljudevit jonke is a writer for which language

ljudevit jonke is a writer for which language

Question: ljudevit jonke defended the right of croatians to what

ljudevit jonke defended the right of croatians to what

Question: ljudevit jonke defended the right of croatians to their own

Question: who defended the right of croatians to their own language

Question: who defended the right of croatian people to their own language

As soon as the application of Novosadic conclusions began to go to the harm of the Croatian language , in a series of controversies with the Serbian linguists and literaries it defended the right of the Croatian people to their own language and the right of that language to equal social status .

He has been writing the language magazine for 17 years.

Političar, pjesnik, jedan od vođa i utemeljitelja Hrvatskoga narodnog preporoda (Zagreb, 1770 – Radgona, Slovenija, 1856). Pripadao je krugu najobrazovanijih ljudi svojega vremena u Hrvatskoj. Posebice zaslužan za osnivanje temeljnih preporodnih institucija Čitaonice ilirske, Narodnoga muzeja, Matice ilirske, Narodnoga kazališta, Gospodarskoga društva) za širenje preporodnih ideja među plemstvom.
VIŠE: 1. Spomen-knjiga Matice hrvatske (1892); 2. Kolo (br. 3/2007). 3. Enciklopedija Matice hrvatske, sv. 1 (2015).
Veleposjednik, poduzetnik i političar (Stari Grad, Hvar, 1801 – Bad Ragaz, Švicarska, 1870). Potječe iz jedne od najstarijih hrvatskih plemićkih obitelji. Uživao je velik ugled među ilircima. Utemeljitelj i idejni začetnik niza kulturnih i gospodarskih projekata (Ilirska čitaonica u Karlovcu, Savsko-kupsko društvo parobrodjenja koje je prvim hrvatskim riječnim parobrodom Sloga održavalo promet između Siska i Zemuna, željeznička pruga Vukovar–Rijeka). S biskupom Strossmayerom zauzimao se za autonomiju Hrvatske i ujedinjenje s Dalmacijom. Izdašnom donacijom pomogao osnivanje Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti.
VIŠE: 4. Veličanstveni Vranyczanyjevi - katalog (2016)
Književnik, pravnik, državnik i političar (Novi Vinodolski, 1814 – Zagreb, 1890). Prvi hrvatski kancelar i prvi ban pučanin. Spisom Hrvati Mađarom (1848) objedinio je preporodne teženje i ideale u duhu načela “jednakosti, slobode i bratinstva”. U tijeku njegova banovanja (1873–80) intezivirana je modernizacije Hrvatske, provedene su mnoge reforme u školstvu, upravi i pravosuđu, unaprijeđeno je gospodarstvo, posebice poljoprivreda, liberaliziran je izborni sustav te otvoreno Sveučilište. Dopunom nedovršena Gundulićeva epa Osman (XIV. i XV. pjevanje) za prvo Matičino izdanje uoće (1844), kao i svojim glavnim pjesničkim djelom Smrt Smail-age Čengića (1846) – jednim od najznačajnijih djela hrvatske književnosti – obnovio je jedinstvo hrvatske književnosti, uvrstivši je ujedno među važnije nacionalne književnosti europskoga romantizma.
VIŠE: 5. Spomen-knjiga Matice hrvatske (1892); 6. Kolo (br. 9-10/1965); 7. Ban Ivan Mažuranić, graditelj moderne hrvatske, e-knjiga (2014); 8. Kolo (br. 3/2014).
Povjesničar i saborski zastupnik, prvi rektor Sveučilišta u Zagrebu i prvi profesor hrvatske povijesti na njemu (Slavonski Brod, 1826 – Zagreb, 1878). Studirao bogosloviju, povijest i zemljopis u Beču i Pragu, radio kao profesor povijesti na zagrebačkoj gimnaziji i na Pravoslovnoj akademiji kojoj je bio i ravnateljem (1871-1874). Sudjelovao u pripremnim radnjama za utemeljenje Akademije i Sveučilišta u Zagrebu. Redoviti član JAZU. Kao povjesničar i znanstvenik isticao se prikupljenjem i objavljivanjem izvorne arhivske građe na temelju koje je napisao niz značajnih studija o hrvatskoj povijesti kasnoga srednjeg vijeka i početka ranoga novog vijeka.
VIŠE: 9. Spomen-knjiga Matice hrvatske (1892); 10. Filozofski fakultet u Zagrebu - monografija (1998).
Povjesničar, književnik, političar, epigrafičar, konzervator, arhivist i skupljač umjetnina (Varaždin, 1816 – Puhakovec, 1889). Jedan od vođa i najaktivnijih učesnika Hrvatskoga narodnog preporoda, pisac prve preporodne drame (Juran i Sofia ili Turci kod Siska, 1839). U Hrvatskome saboru održao prvi zastupnički govor na hrvatskome jeziku (2. V. 1843), zahtijevajući njegovo uvođenje u škole i urede kao službanoga jezika. Važan sudionik revolucionarnih događanja 1848/1849. (jedan od sastavljača Zahtijevanja naroda, a uz Ljudevita Gaja i Ambroza Vranyczanyja jedan od članova privremene vlade, tzv. "trijumvirata" ). Među brojnim dužnostima što ih je obnašao, posebice se istakao kao zemaljski arhivar Trojedne Kraljevine, predsjednik Društva za povjestnicu jugoslavensku i urednik njegova časopisa Arkiv za povjestnicu jugoslavensku (1871-1875), član Banske konferencije, veliki župan zagrebački i banski namjesnik. Utemeljitelj je Samostalne narodne stranke. Kao pisac brojnih knjiga i raspravama unaprijedio je hrvatsku znanost kao utemeljitelj moderne hrvatske historiografije, hrvatske znanstvene bibliografije i povijesti umjetnosti kao znanstvene discipline.
VIŠE: 11. Spomen-knjiga Matice hrvatske (1892); 12. Vijenac, br. 581/2016. (PDF / online).
Povjesničar, političar i kulturni radnik (Reštovo Žumberačko, 1843 – Zagreb, 1914). Radio je kao gimnazijski profesor povijesti i hrvatskoga jezika u Osijeku i Rijeci, a potom i u Zagrebu kamo se doselio 1873., uključivši se ubrzo u reformu i rad Matice hrvatske u kojoj je obnašao dužnosti odbornika (1874-1900), tajnika (1874-1876) i predsjednika (1889-1900) i za koju je napisao dvosveščanu Poviest hrvatsku, prvu kritičku i cjelovitu sintezu hrvatske povijesti, pisanu u duhu pragmatične historiografije s ciljem jačanja nacionalne svijesti u Hrvata. Od 1882. redoviti profesor povijesti na zagrebačkome Filozofskom fakultetu. Kao povjesničar osobito se istakao i nizom biografija o znamenitim Hrvatima te uredničkim radom na desetak svezakaDiplomatičkoga zbornika Kraljevina Hrvatske, Dalmacije i Slavonije (Codex diplomaticus regni Croatiae, Dalmatiae et Slavoniae) u kojem su objavljene izvorne latinske isprave, temeljni dokumenti za proučavanje hrvatske povijesti od doseljenja Hrvata do 1399. Obnašao je više značajnih dužnosti: zastupnika u Hrvatskome saboru, dekana Filozofskoga fakulteta i rektora Sveučilišta u Zagrebu, tajnika i predsjednika JAZU. Istakao se i inicijativama za utemeljenje Društva hrvatskih književnika i Medicinskoga fakulteta u Zagrebu.
VIŠE: 13. Hrvatska revija, br. 4/2014. (PDF / online).
Književnik. U ilirizmu slavljen kao najveći lirski pjesnik. Jedan od prvih književnika koji su se bavili jezikom i metrikom.
Filozof, pedagog i pjesnik. Rektor Zagrebačkog sveučilišta.
Znanstvenik i popularizator znanosti. Prvi upravitelj zvjezdarnice u Zagrebu, predsjednik Hrvatskog prirodoslovnog društva.
Književnik, profesor klasične filologije i hrvatskog jezika na gimnaziji.
Mineralog. Prvi dekan zagrebačkog PMF-a. Predsjednik Hrvatskog prirodoslovnoga društva, glavni urednik časopisa Priroda.
Književnik. Radio u sudstvu. Vijećnik Sudbenog stola u Zagrebu. Predsjednik zagrebačkog odjela PEN-a.
Filozof. Dekan Filozofskog fakulteta, rektor i prorektor zagrebačkog Sveučilišta. Jedan od najplodnijih hrvatskih pisaca u prvoj polovici 20. stoljeća.
Geograf, povjesničar i teolog. Napisao više od 170 geografskih i znanstvenih radova te 12 knjiga.
Književnik. Jedan od osnivača DHK.
Književnik. Predsjednik Društva književnika.
Povjesničar književnosti.
Kemičar. Rektor Sveučilišta i redovni član HAZU.
Jezikoslovac i prevoditelj. Voditelj katedre za suvremeni hrvatski književni jezik.
Književnik. Dvaput predsjednik DHK. Redoviti član HAZU.
Pjesnik, filozof, publicist.
Filolog, povjesničar umjetnosti i kulture.
Književnik, povjesničar umjetnosti
Sveučilišni profesor, kulturolog
Klikni za povratak

Question: how many years has ljudevit jonke been writing the language magazine

He has been writing the language magazine for 17 years.

Question: ljudevit jonke has conducted two rubrics of what

ljudevit jonke has conducted two rubrics of what

Question: how long has ljudevit jonke been writing language magazine

Question: when did ljudevit jonke start conducting language counseling

Question: how many rubrics of language counseling has ljudevit jonke conducted

Question: where did ljudevit jonke conduct language counseling

where did ljudevit jonke conduct language counseling

Question: ljudevit jonke conducted two rubrics of language counseling in 1961 in

He has conducted two rubrics of language counseling ( from 1961 in Telegramm and in Vjesnik since 1971 )

He has been writing the language magazine for 17 years .

He has conducted two rubrics of language counseling (from 1961 in Telegramm and in Vjesnik since 1971) He has been writing the language magazine for 17 years.

He has been writing the language magazine for 17 years.

He died in Zagreb in 1979.

Gradska groblja Zagreb
Groblja
Groblja na karti
Mirogoj
Miroševec
Gaj urni - Krematorij
Markovo polje
Ostala groblja
Tražilica pokojnika
Virtualna šetnja
Osmrtnice
Značajne osobe - abecedni popis
Usluge
Pogrebne usluge
Pogrebna oprema
Katalog uređenih grobnih mjesta
Katalog pogrebne opreme
Cjenik usluga Podružnice Gradska groblja
Uređenje grobnih mjesta
Uvjeti i načini plaćanja
Reklamacije računa
E-obrasci
Opći uvjeti
Mobilna aplikacija
Korisne informacije
Rezerviranje termina ispraćaja i ukopa
Postupak kod smrtnog slučaja
Najčešća pitanja
Pravila ponašanja na groblju
Naputak za vanjske izvođače građevinsko-klesarskih radova
Značajne osobe - vremeplov
O nama
Radno vrijeme
Zakonska regulativa i certifikati
Zaštita osobnih podataka
Politika zaštite okoliša, zdravlja i sigurnosti na radu
Etički kodeks
Izjava o digitalnoj pristupačnosti
Upotreba kolačića (cookies)
Povijest
Kontakt
EN
Gradska groblja Zagreb
Značajne osobe - vremeplov
Rujan
Zdenko Škreb
Korisne informacije
Rezerviranje termina ispraćaja i ukopa
Postupak kod smrtnog slučaja
Najčešća pitanja
Pravila ponašanja na groblju
Naputak za vanjske izvođače građevinsko-klesarskih radova
Značajne osobe - vremeplov
Zdenko Škreb
Zanimanje
sveučilišni profesor i teoretičar književnosti
Datum rođenja
20. 9. 1904.
Mjesto rođenja
Zagreb
Mjesto smrti
Novi Vinodol
Lokacija
7 - I - 84
Tražite

Question: when did ljudevit jonke die

He died in Zagreb in 1979.

Question: in which city did ljudevit jonke die

He died in Zagreb in 1979.

Question: what happened to ljudevit jonke in 1979

He died in Zagreb in 1979.

Question: where did ljudevit jonke die

He died in Zagreb in 1979.

Question: in which country did ljudevit jonke die

He died in Zagreb in 1979.

Croatian literary language today, Zagreb, 1971.

Discussions and articles, natural.

Priredio Ivo Pranjković
Na popularizaciji, proučavanju, prevođenju i upoznavanju hrvatske čitalačke publike s češkom književnošću nitko među Hrvatima u 20. stoljeću nije učinio više od Ljudevita Jonkea.
Jonke je bio prvi koji je uvjerljivo i argumentirano upozorio na nepravedno zapostavljenu, a vrlo vrijednu i slojevitu jezikoslovnu djelatnost predstavnika Zagrebačke filološke škole, posebice onih najvažnijih kakvi su bili Adolfo Veber Tkalčević i Bogoslav Šulek.
Jonke je jedan od najznačajnijih djelatnika na području onoga što bi se moglo nazvati “primijenjenom standardologijom”, a to je na poseban način došlo do izražaja u njegovu dugogodišnjem uređivanju časopisa “Jezik” i u brojnim rubrikama koje je vodio po novinama i časopisima, posebice u dnevniku Vjesnik i u tjedniku Telegram. U tim je svojim napisima Jonke uvijek vodio računa o tzv. elastičnoj stabilnosti standardnoga jezika, o njegovoj polifunkcionalnosti, a umjesto vukovskoga načela “piši kako narod govori” inzistirao je na načelu “piši kako pišu dobri pisci”. Osobit pečat toj djelatnosti daje Jonkeov jednostavan, ali stilski uvjerljiv i do kraja izbrušen način pisanja.
Nemjerljiva je uloga Ljudevita Jonkea kao dugogodišnjega vrhovnog autoriteta u standardnojezičnim i jezičnopolitičkim pitanjima u Hrvatskoj sve od pedesetih do početka osamdesetih godina XX. stoljeća. Unatoč čestim i brojnim poteškoćama kroz koje je prolazio i kompromisima koje je morao činiti njegovo je temeljno polazište u tim i takvim pitanjima od početka do kraja bilo nepokolebljivo čvrsto i jasno: hrvatski jezik ima svoje i povijesne, i kulturološke, i teritorijalne, i nacionalne posebnosti koje moraju doći do izražaja u standardizacijskim procesima i u vođenju jezične politike i koje ne smiju biti žrtvovane nikakvim tzv. višim ciljevima (Ivo Pranjković).
Biblioteka Stoljeća hrvatske književnosti, knj. br. 128, urednik izdanja Stjepan Damjanović, uvodna studija priređivača s ljetopisom i selektivnom bibliografijom. — Redaktura i izrada Tekstološke napomene, Tumača imena i izraza, Rječnika i Kazala imena Ana Kranjčić. − Knjiga je opremljena sa 14 c/b ilustracija
Akademik i sveučilišni profesor (1907–1979), jedan je od najvažnijih hrvatskih jezikoslovaca kroatističkog usmjerenja, dugogodišnji odbornik i posljednji predsjednik Matice hrvatske prije prisilna utrnuća njezina rada 1971.
Klikni za povratak

Question: when was ljudevit jonke written

Croatian literary language today, Zagreb, 1971.

Discussions and articles, natural.

Question: when was ljudevit jonke published

Discussions and articles, natural.

Question: who is the author of library of the century of croatian literature

Discussions and articles, natural.

Question: ljudevit jonke was born in which city

Discussions and articles, natural.

Question: what is the name of the library in zagreb

Library of the Century of Croatian Literature

Biblioteka Stoljeća hrvatske književnosti , knj . 128 , Matica hrvatska , Zagreb , 2015.Knjige

Discussions and articles, natural.

Library of the Century of Croatian Literature

what is the name of the library in zagreb

Question: how many books of ljudevit jonke

Discussions and articles, natural.

Question: ljudevit jonke is an example of what

Discussions and articles, natural.

Croatian literary language today , Zagreb , 1971 .

Ivo Pranjković , Library of the Century of Croatian Literature , book 128 , Matica Croatian , Zagreb , 2015 .

Hrvatski književni jezik danas, Zagreb, 1971.

Croatian literary language today, Zagreb, 1971. Discussions and articles, natural. Ivo Pranjković, Library of the Century of Croatian Literature, book 128, Matica Croatian, Zagreb, 2015.

Croatian literary language today, Zagreb, 1971.

Memorial of the Ljudevit Jonke Prize, the Prize of the Matice of the Croatian for the exceptional achievements of the linguists for the promotion of the Croatian language and literature in the world

Question: the ljudevit jonke prize is awarded by what award

the ljudevit jonke prize is awarded by what award

Question: which prize is awarded annually to croatian linguists for the promotion of the cro

Question: the ljudevit jonke prize is awarded for the exceptional achievements of which

Question: what is the name of the prize awarded to croatian linguists

Question: the ljudevit jonke prize is awarded for the promotion of what

Question: the ljudevit jonke prize is awarded for the promotion of which language

Question: what type of prize is the ljudevit jonke prize

what type of prize is the ljudevit jonke prize

Memorial of the Ljudevit Jonke Prize , the Prize of the Matice of the Croatian for the exceptional achievements of the linguists for the promotion of the Croatian language and literature in the world