2001. je bila godina prema gregorijanskom kalendaru koja nije bila prijestupna, a započela je u ponedjeljak. Ova godina je prema kriterijima gregorijanskog kalendara bila početak 21. stoljeća i 3. tisućljeća.

Ova godina bila je obilježena kao:

 Međunarodna godina dobrovoljaca.
 UN-ova godina dijaloga među civilizacijama.

Događaji
 6. siječnja – Američki kongres proglasio je Georgea W. Busha pobjednikom američkih predsjedničkih izbora 2000.
 15. siječnja – Pokrenuta Wikipedija.
 20. siječnja – George W. Bush naslijedio je Billa Clintona na mjestu američkog predsjednika i postao 43. predsjednik SAD-a.
 25. siječnja – Zoran Đinđić izabran za predsjednika Vlade Srbije.
 6. veljače – Ariel Sharon pobijedio je na izborima za izraelskog premijera.
 12. veljače – Svemirska letjelica NEAR Shoemaker spustila se na površinu asteroida 433 Eros i postala prva svemirska letjelica koja je sletjela na neki asteroid.
 13. veljače – Potres magnitude 6.6 pogodio je Salvador ubivši najmanje 400 ljudi.
 17. i 18. ožujka – Održan I. Europski zimski bacački kup u francuskoj Nici. Ventouillac, Marc (2001.) Europski zimski bacački kup 2001., Nica / FRA, 17. – 18. ožujka 2001. – obećavajući početak, Europski atletski savez, pristupljeno 17. studenog 2013. Natjecanje je organizirao Europski atletski savez u suradnji s Francuskim atletskim savezom i gradom Nicom. Na natjecanju je sudjelovao 151 natjecatelj iz 21 europske države.  Povijest Europskog zimskog bacačkog kupa, rfea.es, objavljeno 16. ožujka 2013., pristupljeno 1. travnja 2016.
 23. ožujka – Ruska svemirska postaja Mir pala je u Tihi ocean nedaleko od Fidžija.
 28. ožujka – Ustavnim promjenama ukinut je Županijski dom Hrvatskog sabora.
 30. ožujka – Počela operacija hapšenja bivšeg jugoslavenskog i srpskog predsjednika, Slobodana Miloševića. Ispred njegove rezidencije na beogradskom naselju Dedinje, okupilo se više stotina njegovih pristalica.
 31. ožujka - Sjedinjenjem dvaju europskih sveučilišnih udruženja utemeljeno Udruženje europskih sveučilišta u španjolskoj Salamanci.
 1. travnja – Poslije pregovora sa srpskom Vladom, Milošević se odlučio predati te je odveden u beogradski Centralni zatvor.
 28. lipnja – Slobodan Milošević izručen Haaškom tribunalu, gdje je optužen za ratne zločine. Jugoslavenski predsjednik ,Vojislav Koštunica, označio izručenje "državnim udarom".
 3. srpnja – 145 poginulih u padu zrakoplova Tupoljev TU-154 u blizini grada Irkutska u Rusiji.
 9. srpnja – u legendarnom meču protiv Australca Pata Raftera hrvatski tenisač Goran Ivanišević po prvi puta u povijesti za Hrvatsku osvojio Wimbledon.
 17. kolovoza – Demokratska stranka Srbije Vojislava Koštunice optužila Đinđićevu Vladu da surađuje s organiziranim kriminalom, te je napustila Vladu i vladajuću koaliciju DOS. Ovaj događaj označio je kraj suradnje između Koštunice i Đinđića, osoba koje su zauzimale najvažnije funkcije u zemlji.
 11. rujna – Više od 3,000 poginulih u terorističkim napadima na World Trade Center u New Yorku, Pentagon i ruralno područje oko Shanksvillea u Pennsylvaniji.
 7. listopada – SAD pokreće Rat protiv terorizma zračnim udarima na Afganistan.
 8. listopada – 100 poginulih u zrakoplovnoj nesreći u milanskoj zračnoj luci nakon što se zrakoplov MD-87 švedske tvrtke SAS sudario s privatnim zrakoplovom, a zatim udario i u zgradu.
 12. studenog – Airbus A300 američke kompanije American Airlines srušio se na njujorško predgrađe Queens zbog strukturalnog raspada. Poginulo 260 ljudi u zrakoplovu i 5 na tlu.
 22. studenog – Papa Ivan Pavao II. postao je prvi papa koji je poslao e-mail poruku iz svog ureda.

Rođenja

Smrti
Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Fabijan Šovagović, hrvatski kazališni i filmski glumac (* 1932.)
 15. siječnja – Zdenko Hudec, hrvatski novinar (* 1949.)
 18. siječnja – Sergej Kraigher, slovenski partizan (* 1914.)
 23. siječnja – Branko Jagnjić, hrvatski nogometaš (* 1939.)
 28. siječnja – Ranko Marinković, hrvatski književnik (* 1913.)
 6. veljače – Miro Kačić, hrvatski jezikoslovac (* 1946.)
 9. veljače – Herbert A. Simon, američki znanstvenik (* 1916.)
 17. veljače – Zvonimir Červenko, hrvatski general (* 1926.)
 19. veljače – Liza 'N' Eliaz, belgijska DJ-ica i producentica (* 1958.)
 19. veljače – Stanley Kramer, američki filmski režiser (* 1913.)
 15. ožujka – Ann Sothern, američka glumica (* 1909.)
 18. ožujka – John Phillips, američki glazbenik (* 1935.)
 22. ožujka – William Hanna, američki animator, režiser i producent (* 1910.)
 24. ožujka – Stipan Blažetin, hrvatski književnik (* 1941.)
 25. ožujka – Terry C. Johnston, američki književnik (* 1947.)
 31. ožujka – Robert Lassalvy, francuski karikaturist (* 1932.)

Travanj – lipanj
 7. travnja – David Graf, američki glumac (* 1950.)
 15. travnja – Joey Ramone, američki glazbenik (* 1951.)
 11. svibnja – Douglas Adams, britanski radijski dramaturg i pisac znanstvene fantastike (* 1952.)
 12. svibnja – Didi, brazilski nogometaš i trener (* 1929.)
 12. svibnja – Perry Como, američki glazbenik (* 1912.)
 3. lipnja – Anthony Quinn, američki glumac (* 1915.)
 18. lipnja – Davorin Popović, bosanskohercegovački glazbenik (* 1946.)
 21. lipnja – John Lee Hooker, američki blues pjevač, gitarist i skladatelj (* 1917.)
 27. lipnja – Jack Lemmon, američki filmski glumac i redatelj (* 1925.)
 28. lipnja – Joan Sims, britanska glumica (* 1930.)

Srpanj – rujan
 1. srpnja – Nikolaj Genadijevič Basov, ruski fizičar (* 1922.)
 3. srpnja – Ivan Slamnig, hrvatski pjesnik (* 1930.)
 9. srpnja – Jorge Novak, hrvatsko-argentinski biskup (* 1928.)
16. srpnja – Julijan Knežević, srpski arhimandrit (* 1918.)
 19. srpnja – Ilija Ladin, bosansko-hercegovački pjesnik (* 1929.)
 27. srpnja – Leon Wilkeson, američki rock pjevač (* 1952.)
 4. kolovoza – Bela Gabrić, bački hrvatski književnik (* 1921.)
 14. kolovoza – Tomislav Durbešić, hrvatski književnik (* 1928.)
 25. kolovoza – Aaliyah, američka pjevačica i glumica (* 1979.)
 3. rujna – Thuy Trang, američko-vijetnamska glumica (* 1973.)
 5. rujna – Vladimir Žerjavić, hrvatski ekonomist, demograf i stručnjak UN-a (* 1912.)
 6. rujna – Wardell Pomeroy, američki seksolog (* 1913.)
 7. rujna – Boro Pavlović, hrvatski književnik (* 1922.)
 11. rujna – Barbara Olson, američka odvjetnica i komentatorica (* 1955.)
 11. rujna – David Angell, američki producent (* 1946.)
 11. rujna – Berry Berenson, američka glumica (* 1948.)
 11. rujna – Carolyn Beug, američka producentica (* 1953.)

Listopad – prosinac
 5. listopada – Emilie Schindler, njemačka humanitarka (* 1907.)
 11. listopada – Nada Mamula, srpska narodna pjevačica (* 1927.)
 29. listopada – Zvonimir Krkljuš, hrvatski pjevač i skladatelj (* 1921.)
 29. listopada – Milorad B. Protić, srpski astronom (* 1910.)
 31. listopada – Régine Cavagnoud, francuska alpska skijašica (* 1970.)
 6. studenog – Božidar Knežević, hrvatski filmski redatelj (* 1952.)
 12. studenog – Đorđe (Đokica) Milaković, hrvatski glumac (* 1925.)
 18. studenog – Ela Peroci, slovenska književnica (* 1922.)
 23. studenog – Vladimir Levak, hrvatski TV novinar (* 1934.)
 24. studenog – Melanie Thornton, američko-njemačka pop pjevačica (* 1967.)
 24. studenog – Rachel Gurney, engleska glumica (* 1920.)
 29. studenog – George Harrison, britanski glazbenik, basist i vokalist grupe The Beatles (* 1943.)
 4. prosinca – Josip Buljovčić, bački hrvatski filolog (* 1932.)
 8. prosinca – Mirza Delibašić, bosansko-hercegovački košarkaš i sportaš (* 1954.)
 13. prosinca – Chuck Schuldiner, američki glazbenik (* 1967.)
 13. prosinca – Stjepan Bertović, hrvatski znanstvenik (* 1922.)
 20. prosinca – Léopold Sédar Senghor, afrički političar (* 1906.)
 26. prosinca – Nigel Hawthorne, engleski glumac (* 1929.)
 31. prosinca – François Verger, francuski hokejaš na travi (* 1911.)

Nepoznat datum smrti

Nobelova nagrada za 2001. godinu
 Fizika: Eric A. Cornell, Wolfgang Ketterle i Carl E. Wieman
 Kemija: William Standish Knowles, Ryoji Noyori i Karl Barry Sharpless
 Fiziologija i medicina: Leland H. Hartwell, R. Timothy Hunt i Paul M. Nurse
 Književnost: V. S. Naipaul
 Mir: UN, generalni tajnik Kofi Annan
 Ekonomija: George A. Akerlof, Michael Spence i Joseph E. Stiglitz

 Izvori

Vanjske poveznice

The 15

January – Wikipedia is launched.

|
Nice / FRA, 17 - 18 March 2001
|
by Marc Ventouillac
A promising start
For a long time, specialists of the long
throwing events have been forgotten in the winter. Whilst their colleagues
could compete in the warm indoor arenas, the discus, javelin and hammer
throwers had to wait for finer days in order to compete.
However, this practice now belongs to the
past. For the last ten years more and more federations have been organising
winter throwing challenges for long distance throwers, these events culminating
in this year’s new creation of a European Winter Throwing Challenge.
With its experience at organising such events, France was selected to
host the first European Winter Throwing Challenge in Nice. This event
was - despite the drizzle a huge success.
Of the 49 EAA Member Federations, 25 were
present at this competition. Among the throwers were approximately ten
Olympic or World Champion medallists, for example the Russian Larissa
Peleshenko who had just become World Indoor Champion in Lisbon. (Although
included in the Indoor Championships the Shot Put was also included in
the programme of this event in Nice). It has to be mentioned that this
competition provided the first opportunity for Natalia Lisovskaia, to
wear the French team vest. Natalia is the wife of Youri Sedykh, still
world record holder in the shot put and Olympic Champion in 1988 representing
URSS.
The performances were of good quality, when
taking into consideration that it was the start of the season. Nobody
could expect miracles at this point in the year, even if certain athletes
came from sunny places, as was the case for Frenchman David Chassinand,
hammer winner with 76,54 who had just come from Southern Africa.
The 20.27m of the Spanish Martinez in the
Shot Put or the 65,45m for Grasu (ROM) in the discus throw were very good.
The Russian, Kuzenkova, however, achieved the best performance in the
competition. She threw the hammer 71,30m, which saw her end the season
ranked 5th on this year’s World Best List.
Unsurprisingly in the end, Russia
had a superb competition, dominating both the men’s and women’s
events – but also the mixed scoring.

Question: who was declared the winner of the 2000 us presidential election

The 15

January – Wikipedia is launched.

Question: who won the israeli prime minister election in february 2001

The 15

January – Wikipedia is launched.

Question: who was elected president of serbia in january 2001

The 15

January – Wikipedia is launched.

who was elected president of serbia in january 2001

Question: who did george w. bush succeed as president of the usa

The 15

January – Wikipedia is launched.

who did george w. bush succeed as president of the usa

Question: where was the first european winter coup held

The 15

January – Wikipedia is launched.

where was the first european winter coup held

Question: when did george w. bush win the us presidential election

The 15

January – Wikipedia is launched.

Question: what asteroid did the space shuttle nearth shoemaker land on

The 15

January – Wikipedia is launched.

Question: who won the israeli prime minister's election

The 15

January – Wikipedia is launched.

who won the israeli prime minister's election

On January 6 , the US Congress declared George W. Bush the winner of the 2000 U.S. presidential election .

January 20 – George W. Bush inherited Bill Clinton as President of the United States and became the 43th President of the United States . January 25 – Zoran Dindjić was elected President of the Government of Serbia .

February 6 – Ariel Sharon won the Israeli Prime Minister 's election .

February 12 – Space Shuttle NEAR Shoemaker landed on the surface of the asteroid 433 Eros and became the first space shuttle to land on some asteroid .

February 13 – A 6.6 magnitude earthquake hit Salvador , killing at least 400 people .

17 and 18 March – The first European Winter Coup in Nice , France .

On January 6, the US Congress declared George W. Bush the winner of the 2000 U.S. presidential election. The 15 January – Wikipedia is launched. January 20 – George W. Bush inherited Bill Clinton as President of the United States and became the 43th President of the United States. January 25 – Zoran Dindjić was elected President of the Government of Serbia. February 6 – Ariel Sharon won the Israeli Prime Minister's election. February 12 – Space Shuttle NEAR Shoemaker landed on the surface of the asteroid 433 Eros and became the first space shuttle to land on some asteroid. February 13 – A 6.6 magnitude earthquake hit Salvador, killing at least 400 people. 17 and 18 March – The first European Winter Coup in Nice, France.

Od narodnih zborovanja do građanskog Sabora 1848. godine
Od prvih spomena narodnih zborova, preko Sabora kao staleške ustanove, do suvremenog predstavničkog tijela svega naroda, sabori su znak i očitovanje samosvojnosti hrvatskoga naroda. U dugom povijesnom tijeku oni su poprimali različita obilježja i bili stvarni pokazatelj političkog položaja Hrvatske već od 9. stoljeća.
Prvi poznati sabor, sa sačuvanim zapisnikom i zaključcima, održan je u Zagrebu 19. travnja 1273. godine. Tada je utvrđen i naziv sabora: Opći sabor čitave kraljevine Slavonije (Congregatio Regni tocius Sclavonie generalis), a njegove se odluke nazivaju statuta et constitutiones (odredbe sa zakonskom snagom). Odluke Sabora svojim pečatom potkrepljivao je ban. Na Saboru su donesene odredbe o sudovanju, dizanju općeg ustanka (insurrectio) u obrani zemlje, porezima i ostalim javnim davanjima. Njegovi su zaključci prvi poznati i cjelovito sačuvani zaključci Sabora (na slici: prijepis isprave Zaključci Sabora Kraljevine Slavonije održanog u Zagrebu 1273., koje je potvrdio ban Matija, prijepis Čazmanskog kaptola iz 1350.godine).
S državnopravnog stajališta osobito je značenje Sabora hrvatskoga plemstva održanoga u Cetinu 1527. godine. Na Cetinskome saboru donesena je odluka da za hrvatskoga kralja bude izabran Ferdinand, češki kralj i nadvojvoda austrijski. Sabor hrvatskoga plemstva tim je činom na hrvatsko prijestolje slobodno izabrao habsburšku dinastiju, nakon stoljeća mađarskih kraljeva (na slici: Isprava o izboru Ferdinanda I. iz dinastije Habsburg za kralja Hrvatske na Saboru u Cetinu 1. siječnja 1527. godine).
Sabor potom prerasta u institucionaliziranu skupštinu hrvatskih staleža i redova. U njemu su se rješavala temeljna državnopravna pitanja pa je on tako postao izraz državnosti tadašnje Kraljevine Hrvatske, Dalmacije i Slavonije. Pored naziva iz 1273., Opći sabor čitave kraljevine Slavonije, susreće se i naziv Conventus generalis, ponekad Diaeta ili Congresus, dok se nakon 1558. sabor redovito naziva Sabor Kraljevine Hrvatske i Slavonije. Od 1681. godine puni je naziv, koji je zadržao u cijelom feudalnom razdoblju, Sabor Kraljevine Hrvatske, Dalmacije i Slavonije (Congregatio Regnorum Croatie, Dalmatiae et Slavoniae).
Sabore je sazivao ban, a u njegovu radu sudjelovali su staleži i redovi, a djelovao je kao svojevrsna jednodomna skupština. Sabornici su uživali nepovredivost koja im je bila zajamčena tzv. slobodnim prolazom (salvus conductus). Sabori su se sazivali najčešće jedanput ili dva puta na godinu, a u doba rata i češće. (na slici: Pečat Sabora Hrvatske, Dalmacije i Slavonije iz 1865. godine)
Na pravo samostalnog biranja kralja, osim 1527., staleži su se pozvali i 1712. godine. Hrvatski sabor tada je donio odluku da se nasljedno pravo prenosi i na žensku lozu habsburške dinastije. To je poznato kao Pragmatička sankcija ili Ustanova o ženskom nasljedstvu habsburške kuće u Kraljevini Hrvatskoj.
Hrvatskim jezikom u Saboru prvi put progovorio je njegov zastupnik 1843. godine. Znameniti govor o potrebi uvođenja narodnoga jezika u javni život održao je Ivan Kukuljević Sakcinski.
Začetak je to sve izraženijih zahtjeva za njegovanjem narodnog jezika i kulture, uz postupno prevladavanje svijesti o punoj upravnoj samostalnosti i posebnom pravnom položaju Hrvatske. Na zasjedanju 1847. (posljednjem staleškom saboru) hrvatski jezik proglašen je "diplomatičkim", tj. službenim, a do tada je službeni jezik u Saboru bio latinski.
Hrvatski građanski sabor od 1848. do 1918. godine
Ukidanjem feudalizma 1848. godine, nestalo je i staleškog Sabora.
Sabor je otada bio utemeljen na novoj, socijalnog osnovi, a zastupnici više nisu predstavljali staleže, nego građane. Time je započelo novo razdoblje u povijesti Sabora koje je trajalo do 1918. godine, kada je ulaskom u jugoslavensku državu, Hrvatska ostala bez svoga predstavničkog tijela više od dva desetljeća.
Nakon "revolucionarne" 1848. godine do gubitka vlastitoga predstavničkog tijela, u Hrvatskoj su se oblikovale i prve moderne stranke. Niz blistavih zastupničkih govora svjedoči o nacionalnoj i državnopravnoj svijesti, ali i želji vodećih društvenih snaga u Hrvatskoj da političkim okvirom osiguraju uvjete u kojima će moći same odlučivati o uključivanju Hrvatske u europske razvojne procese. Koliko je Sabor u to vrijeme bio ne samo politički, nego i intelektualni reprezent, govori činjenica da je Sabor sazvan 1861. godine prozvan "velikim" i "najintelektualnijim" Saborom.
Tom prigodom donesen je i zakon (nazvan čl. 42.) prema kojem Ugarska mora priznati zemljišnu cjelovitost te samostalnost Hrvatske u poslovima uprave, sudstva, školstva i bogoštovlja.
Kao nositelj suvereniteta na čitavom ondašnjem teritoriju Hrvatske, Sabor donosi povijesnu odluku 29. listopada 1918. godine o raskidu stoljetnih državnopravnih veza Hrvatske s kraljevinom Ugarskom i carevinom Austrijom. Istodobno je odlučeno i o pristupanju Hrvatske novoj Državi Slovenaca, Hrvata i Srba uz priznavanje vrhovne vlasti Narodnog vijeća.
Kasnije Sabor, međutim, nikada nije potvrdio ulazak Hrvatske u državnu zajednicu s Kraljevinom Srbijom i Crnom Gorom
Narodni Sabor 1944.-1947. godine
Nakon 1918. godine, Sabor je po prvi put sazvan 1942. godine. Tijekom 1942. godine Sabor se sastao tri puta: u veljači, travnju i u prosincu. Sazivao ga je Ante Pavelić, koji je autokratski vladao tadašnjom Nezavisnom Državom Hrvatskom (NDH) uspostavljenom voljom Njemačke i Italije 10. travnja 1941. godine. Iako je u radu tadašnjeg Sabora sudjelovalo 150 od 207 pozvanih osoba (zastupnici izabrani na izborima 1938. godine, članovi Hrvatske stranke prava, ustaški čelnici i predstavnici njemačke narodne skupine), Sabor je trebao biti samo pozornica za proglašavanje politike NDH, bez stvarne vlasti koju je u cijelosti obnašao Ante Pavelić. Rad Sabora u razdoblju NDH ugasio se iste godine koje je i sazvan nakon dvadesetogodišnje stanke, u prosincu 1942.
Za vrijeme II. svjetskog rata na području Hrvatske pod kontrolom antifašističkog pokreta Zemaljsko antifašističko vijeće narodnog oslobođenja Hrvatske (ZAVNOH) obavljalo je vrhovnu zakonodavnu i izvršnu funkciju. U svibnju 1945. godine ZAVNOH počinje izdavati zakonske akte, umjesto dotadašnjih uputa.
ZAVNOH se 24. i 25. srpnja 1945. godine sastaje na svome četvrtom zasjedanju u sabornici na Markovu trgu. Tada donosi zakon o promjeni naziva u Narodni sabor Hrvatske da bi naglasio povijesni kontinuitet hrvatskoga zakonodavnog tijela kao predstavnika državnoga suvereniteta Hrvatske.
Sabor 1947.-1990. godine
Prvi Ustav Narodne Republike Hrvatske iz 1947. definirao je Sabor kao jednodomno vrhovno tijelo državne vlasti.
Nakon toga, ustrojstvo i struktura Sabora često su mijenjani. Tako se Ustavnim zakonom iz 1953. godine Sabor sastojao od dva doma: Republičkog vijeća i Vijeća proizvođača; Ustavom Socijalističke Republike Hrvatske iz 1963. sastojao se od čak pet vijeća: Republičkoga, Privrednoga, Prosvjetno-kulturnoga, Socijalno-zdravstvenoga i Organizaciono-političkoga. Ustavnim amandmanima iz 1971. godine proširen je krug prava i dužnosti Republike unutar federacije, pa je iste godine osnovano i Predsjedništvo Sabora Socijalističke Republike Hrvatske kao novo tijelo vlasti koje pored ostaloga predstavlja Republiku Hrvatsku u inozemstvu.
Ustav iz 1974. Sabor određuje kao "organ društvenog samoupravljanja i najviši organ vlasti". Sabor tada tvore tri vijeća: Vijeće udruženog rada sa 160 zastupnika, Vijeće općina u kome je svaka općina i zajednica općina imala po jednog delegata, te Društveno-političko vijeće sa 80 zastupnika.
Iako je u razdoblju od 1947. do 1990. godine u svim ustavnim tekstovima označavan kao najviše tijelo državne vlasti, Sabor to praktično nije bio, nego je stvarna vlast tadašnjega jednostranačkog sustava bila koncentrirana u Centralnom komitetu (Komunističke partije) Saveza komunista Hrvatske i njegovu Predsjedništvu.
Hrvatski sabor danas
Prvi demokratski višestranački izbori u Republici Hrvatskoj provedeni su 1990. godine.
Na temelju Ustava iz iste godine Sabor ima dva doma: Zastupnički i Županijski. Sabor je još do 1992. zadržao sustav od prije definirana tri vijeća, a 1993. ustanovljen je Županijski dom kao regionalno predstavništvo u kojem je s po tri zastupnika bila predstavljena svaka županija.
Sabor do danas mijenja naziv još dva puta: 1997. postaje Hrvatski državni sabor, a 2000. Hrvatski sabor. Ustavnim promjenama 2001. godine ukinut je Županijski dom, a Sabor postaje jednodoman.

Question: when did the european athletic federation join the competition

Question: who organized the european winter race cup in 2001

who organized the european winter race cup in 2001

Question: what competition did the european athletic federation join in november 2013

Question: what competition did the european athletic federation join in 2001

Question: which french city hosted the european winter race cup in 2001

Question: when was the european winter race cup held

when was the european winter race cup held

European Winter Race Cup 2001 , Nica / FRA , 17 – 18 March 2001 – promising start , European Athletic Federation , joined on 17 November 2013 .

The competition was organized by the European Athletic Federation in cooperation with the French Athletic Federation and the city of Nice .

European Winter Race Cup 2001, Nica/FRA, 17 – 18 March 2001 – promising start, European Athletic Federation, joined on 17 November 2013. The competition was organized by the European Athletic Federation in cooperation with the French Athletic Federation and the city of Nice.


2002. je bila godina prema gregorijanskom kalendaru koja nije bila prijestupna, a započela je u utorak.

Ova godina bila je obilježena kao:
 Međunarodna godina ekološkog turizma i planina.
 Godina outbacka u Australiji.
 Nacionalna godina znanosti u Velikoj Britaniji.
 Godina svjesnosti autizma u Velikoj Britaniji.

 Događaji
 1. siječnja – Uvođenje nove valute eura u papirnatim novčanicama i kovanicama u državama Austriji, Belgiji, Finskoj, Francuskoj, Grčkoj, Irskoj, Italiji, Luksemburgu, Nizozemskoj, Njemačkoj, Portugalu i Španjolskoj.
 8. do 24. veljače – Održane su Zimske olimpijske igre u Salt Lake Cityju.
 12. veljače – U Haagu je započelo suđenje Slobodanu Miloševiću.
 14. veljače – Prva hrvatska medalja na Zimskim olimpijskim igrama – zlato u skijaškoj kombinaciji za žene u Salt Lake Cityu – Janica Kostelić.
 9. i 10. ožujka – Održan II. Europski zimski bacački kup u Puli. 175 natjecatelja iz 26 država se natjecalo u 8 atletskih bacačkih disiplina (po 4 za muškarce i žene).  Povijest Europskog zimskog bacačkog kupa, rfea.es, objavljeno 16. ožujka 2013., pristupljeno 1. travnja 2016.
14. ožujka – U Beogradu potpisan sporazum o preuređenju tadašnje Savezne Republike Jugoslavije i uspostavljanju novih odnosa između njene dvije republike – Srbije i Crne Gore. Sporazum potpisali visoki funkcionari SRJ, Srbije, i Crne Gore, uz posredovanje Europske unije.
 11. travnja – Bivši ministar unutarnjih poslova Srbije, Vlajko Stojiljković, kojeg je Haaški tribunal optužio za ratne zločine na Kosovu tijekom 1999. godine, izvršio samoubojstvo ispred zgrade tadašnjeg saveznog parlamenta.
 26. travnja – Bivši učenik Gimnazije u njemačkom gradu Erfurtu počeo je pucati vatrenim oružjem na svoje bivše učitelje i ostale učenike ubivši 16 osoba prije negoli je počinio samoubojstvo.
 20. svibnja – Istočni Timor proglašen je nezavisnom državom.
 31. svibnja do 30. lipnja – Održano je Svjetsko nogometno prvenstvo u Japanu i Južnoj Koreji. U finalu je reprezentacija Brazila pobijedila Njemačku rezultatom 2:0, a oba pogotka postigao je Ronaldo.
 29. lipnja – Prvi Zagreb Gay Pride
 1. srpnja – 72 osobe poginule su u sudaru putničkog i teretnog zrakoplova iznad južne Njemačke.
 21. kolovoza – Hrvatska nogometna reprezentacija odigrala na Maksimiru svoju 100. službenu utakmicu. S Walesom je završilo 1:1.
 7. listopada – od aktivnog igranja nogometa se na Maksimiru oprostio legendarni kapetan Vatrenih, Zvonimir Boban.
 12. listopada – 202 osobe su poginule, a više od 300 ih je ozlijeđeno u bombaškom napadu na dva noćna kluba na Baliju.
 23. listopada – Čečenski teroristi uzimaju oko 800 taoca u moskovskom kazalištu Dubrovka i traže povlačenje ruskih snaga iz Čečenije.
 26. listopada – U napadu ruskih specijalnih postrojbi na moskovsko kazalište u kojemu se odvijala talačka kriza stradala 129 civila i 41 čečenski terorist.
 21. studenog – NATO je pozvao Bugarsku, Estoniju, Latviju, Litvu, Rumunjsku, Slovačku i Sloveniju da mu se pridruže.
 22. studenog – U Nigeriji je ubijeno više od 100 ljudi u napadu ciljanom na kandidatkinje izbora za Miss svijeta.
 15. prosinca – Sazvano krovno tijelo hrv. manjine u Srbiji na elektorskoj skupštini, HNV. Slavi se kao nacionalni blagdan hrvatske manjine u Srbiji.

 Rođenja
 18. svibnja – Alina Zagitova, ruska klizačica
5. listopada – Mia Negovetić,hrvatska pjevačica

 Smrti
 Siječanj
 12. siječnja – Cyrus Vance, američki političar (* 1917.)
 16. siječnja – Michael Walford, britanski hokejaš na travi (* 1915.)
 17. siječnja – Queenie Leonard, britanska glumica (* 1905.)
 21. siječnja – Peggy Lee, američka glumica (* 1920.)
 28. siječnja – Astrid Lindgren, švedska književnica (* 1907.)
 31. siječnja – Predrag Vranicki, hrvatski filozof (* 1922.)

 Veljača
 1. veljače – Hildegard Knef, njemačka glumica, pjevačica, pjesnikinja i književnica (* 1925.)
 4. veljače – Pero Čimbur, hrvatski novinar i književnik (* 1930.)
 9. veljače – Princeza Margaret, britanska princeza (* 1930.)
 13. veljače – Waylon Jennings, američki country pjevač (* 1937.)
 15. veljače – Kevin Smith, novozelandski glumac (* 1963.)
 15. veljače – Franjo Rotter, hrvatski književnik i pjesnik  (* 1970.)
 19. veljače – Virginia Hamilton, američka spisateljica (* 1936.)
 22. veljače – Chuck Jones, američki animator, producent (* 1912.)
 26. veljače – Lawrence Tierney, američki glumac (* 1919.)

 Ožujak
 2. ožujka – Ivo Latin, hrvatski političar (* 1929.)
 11. ožujka – Franjo Kuharić, hrvatski kardinal (* 1919.)
12. ožujka – Peter M. Blau, američki sociolog austrijskog porijekla (* 1918.)
 17. ožujka – Ljubica Štefan, hrvatska povjesničarka (* 1921.)
 22. ožujka – Geza Kikić, bački hrvatski književni kritičar (* 1925.)
 24. ožujka – Cesar Milstein, britanski biokemičar (* 1927.)
 27. ožujka – Dudley Moore, britanski glumac (* 1935.)
 27. ožujka – Billy Wilder, američki redatelj (* 1906.)
 30. ožujka – Elizabeth Bowes-Lyon, britanska kraljica (* 1900.)

 Travanj
 1. travnja – Veljko Atanacković, hrvatski pedagog (* 1920.)
 1. travnja – Simo Häyhä, finski vojnik (* 1905.)
 5. travnja – Layne Staley, američki glazbenik (* 1967.)
 8. travnja – María Félix, meksička glumica (* 1914.)
 11. travnja – Branko Bauer, hrvatski redatelj (* 1921.)
 13. travnja – Vlajko Stojiljković, srpski političar (* 1937.)
 16. travnja – Zoltán Turcsányi, mađarski hokejaš na travi (* 1914.)
 16. travnja – Robert Urich, američki glumac (* 1946.)
 17. travnja – Kruno Cipci, hrvatski dirigent i skladatelj (* 1930.)
 18. travnja – Thor Heyerdahl, norveški pomorski biolog i antropolog (* 1914.)
 22. travnja – Linda Lovelace, američka pornografska glumica (* 1949.)
 25. travnja – Lisa Lopes, američka pjevačica (* 1971.)
 27. travnja – Ruth Handler, američka poduzetnica (* 1916.)
 29. travnja – Jozo Laušić, hrvatski književnik (* 1936.)

 Svibanj
 5. svibnja – Đurđa Šegedin, hrvatska glumica i redateljica (* 1916.)
 10. svibnja – David Riesman, američki sociolog (* 1909.)
 11. svibnja – Joseph Bonanno, američki mafijaš (* 1905.)
 13. svibnja – Valerij Lobanovs'kyj, ukrajinski nogometaš i nogometni trener (* 1939.)
 16. svibnja – Danilo Stojković, srpski glumac (* 1934.)
 17. svibnja – Ladislao Kubala, mađarski nogometaš i trener slovačkog porijekla (* 1927.)
 20. svibnja – Stephen Jay Gould, američki paleontolog, evolucionarni biolog i povjesničar znanosti (* 1941.)
 25. svibnja – Zoran Janković, hrvatski vaterpolist (* 1940.)
 26. svibnja – Ivo Maček, hrvatski pijanist i skladatelj (* 1914.)

 Lipanj
 3. lipnja – Donald Buck, američki hokejaš na travi (* 1916.)
 5. lipnja – Dee Dee Ramone, američki glazbenik (* 1952.)
 10. lipnja – John Gotti, američki mafijaš (* 1940.)
 10. lipnja – Zoja Mihelac, hrvatska glumica (* 1947.)
 10. lipnja – Boško Buha (mlađi), general – major MUP-a Srbije(* 1959.)
 13. lipnja – Ante Mladinić, hrvatski nogometaš (* 1929.)
 17. lipnja – Fritz Walter, njemački nogometaš (* 1920.)
 29. lipnja – Rosemary Clooney, američka glumica i pjevačica (* 1928.)

 Srpanj
 5. srpnja – Katy Jurado, meksička glumica (* 1924.)
 6. srpnja – John Frankenheimer, američki filmski redatelj (* 1930.)
 9. srpnja – Rod Steiger, američki glumac (* 1925.)
 17. srpnja – Feliks Hladnik, slovenski likovni umjetnik (* 1915.)

 Kolovoz
 3. kolovoza – Carmen Silvera, britansko-kanadska glumica (* 1922.)
 6. kolovoza – Edsger Dijkstra, nizozemski računalni znanstvenik (* 1930.)
 15. kolovoza – Mirko Vidaković, hrvatski botaničar i dendrolog (* 1924.)
 16. kolovoza – Franjo Ćurić, hrvatski pjesnik (* 1921.)
 30. kolovoza – Zaid Ibn Shaker, jordanski političar (* 1934.)

 Rujan
 3. rujna – Irena Kolesar, hrvatska glumica (* 1925.)
 11. rujna – Kim Hunter, američka glumica (* 1922.)
 15. rujna – Davor Benčić, hrvatski nogometaš (* 1934.)
 17. rujna – Govind Perumal, indijski hokejaš na travi (* 1925.)

 Listopad
 1. listopada – Vanja Timer, hrvatska pjevačica i glumica (* 1914.)
 1. listopada – Silvije Bombardeli, hrvatski glazbenik (* 1916.)
 5. listopada – Mia Čorak Slavenska, hrvatska primabalerina (* 1916.)
 12. listopada – Carolina Fadic, čileanska glumica hrvatskog porijekla (* 1974.)
 22. listopada – Richard Helms, američki direktor CIA-e (* 1913.)
 23. listopada – Danijel Popović (nogometaš), hrvatski U21 nogometni reprezentativac (*1982.)
 25. listopada – Richard Harris, irski glumac (* 1930.)
 30. listopada – Rudolf Brucci, hrvatski skladatelj (* 1917.)
 30. listopada – Jam-Master Jay, američki glazbenik (* 1965.)
 31. listopada – Jakov Sirotković, hrvatski političar (* 1922.)

 Studeni
 7. studenog – Peg Phillips, američka glumica (* 1918.)
 12. studenog – Karel Dončec, mađarski likovni umjetnik (* 1918.)
 13. studenog – Juan Alberto Schiaffino, urugvajsko-talijanski nogometaš (* 1925.)
 18. studenog – James Coburn, američki glumac (* 1928.)

 Prosinac
 2. prosinca – Vjenceslav Richter, hrvatski arhitekt (* 1917.)
 2. prosinca – Ivan Illich, austrijski filozof (* 1926.)
 3. prosinca – Glenn Quinn, irski glumac (* 1970.)
 9. prosinca – Tomo Vereš, bački hrvatski dominikanac i filozof (* 1930.)
 22. prosinca – Joe Strummer, engleski pjevač i glumac (* 1952.)
 27. prosinca – George Roy Hill, američki filmski redatelj (* 1921.)

 Nepoznat datum smrti
 André Clot, francuski povjesničar (* 1909.)
 Paul Sartorius, francuski hokejaš na travi (* 1912.)
 Miroslav Brandt, hrvatski povjesničar, pisac, kulturolog (* 1914.)
 Marica Slava Vedrina, hrvatska časna sestra (* 1916.)
 Petar Šarčević, hrvatski atletičar (* 1923.)
 Miroslav Beker, hrvatski anglist (* 1926.)
 Ivo Prćić mlađi, bački hrvatski pjesnik (* 1927.)
 Ivan Horvat, hrvatski pjesnik (* 1940.)
 Branko Jegić, bački hrvatski književnik (* 1944.)

 Nobelova nagrada za 2002. godinu
 Fizika: Raymond Davis Jr., Masatoshi Koshiba i Riccardo Giacconi
 Kemija: John Bennett Fenn, Koichi Tanaka i Kurt Wüthrich
 Fiziologija i medicina: Sydney Brenner, H. Robert Horvitz i John E. Sulston
 Književnost: Imre Kertész
 Mir: Jimmy Carter
 Ekonomija: Daniel Kahneman i Vernon L. Smith

 U fikciji
 U skladbi iz 1975. "2002 u Splitu" (druga strana singlice pjesma Galeb i ja), koju je izveo Oliver Dragojević, predviđeno je da će sve biti automatsko na dugmad, preopterećenost domaćih krajeva turistima zbog čega će stanovnici odlaziti na vikendice na Mjesec, računala da će misliti za ljude, svako kućanstvo da će imati telefon, svaki stanovnik da će imati novi stan, da će opskrba ribe s Marsa biti svakodnevnica, grad Split da će imati stadion na kojem će igrati svjetski prvak, a da će glavna djelatnost stanovništvu biti pjevanje cijeli dan.Stihovi pjesme 2002 u Splitu.

 Obljetnice i godišnjice
 100. godišnjica rođenja Side Košutić

 Izvori

 Vanjske poveznice

9th and 10th of March – held II.

Question: where are the winter olympics held

9th and 10th of March – held II.

Question: who won the first croatian winter olympic gold medal

9th and 10th of March – held II.

Question: where does the trial of free milosevic begin

9th and 10th of March – held II.

Question: when did the new euro currency come into circulation

9th and 10th of March – held II.

Question: when was the first croatian medal in the winter olympics

9th and 10th of March – held II.

Question: what did austria introduce in paper wallets and coins in january 2002

9th and 10th of March – held II.

Question: when are the winter olympics held in salt lake city

9th and 10th of March – held II.

Events 1 January – The introduction of a new euro currency in paper wallets and coins in the countries of Austria , Belgium , Finland , France , Greece , Ireland , Italy , Luxembourg , the Netherlands , Germany , Portugal and Spain .

February 8 – 24 – The Winter Olympics are held in Salt Lake City .

February 12 – The trial of Free Milošević begins in the Hague .

February 14 – The first Croatian medal at the Winter Olympics – gold in the ski combination for women in Salt Lake City – Janica Kostelić .

Events 1 January – The introduction of a new euro currency in paper wallets and coins in the countries of Austria, Belgium, Finland, France, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Germany, Portugal and Spain. February 8 – 24 – The Winter Olympics are held in Salt Lake City. February 12 – The trial of Free Milošević begins in the Hague. February 14 – The first Croatian medal at the Winter Olympics – gold in the ski combination for women in Salt Lake City – Janica Kostelić. 9th and 10th of March – held II.


2004. je bila prijestupna godina prema gregorijanskom kalendaru, a započela je u četvrtak.

Ova godina bila je obilježena kao:
 Međunarodna godina riže (Ujedinjeni narodi).
 Međunarodna godina počasti borbi protiv ropstva i njegovom ukidanju (UNESCO).

 Događaji
4. siječnja – NASA-ina svemirska letjelica MER-A (Spirit) sletjela je na površinu Marsa.
24. siječnja – NASA-ina svemirska letjelica MER-B (Opportunity) sletjela je na površinu Marsa.
4. veljače – Mark Zuckerberg je stvorio Facebook.
13. veljače – Znanstvenici iz Južne Koreje objavili su kloniranje 30 ljudskih embrija.
14. veljače – Hrvatska komercijalna televizijska postaja Kanal 5 počela je s emitiranjem programa.
26. veljače. – Zrakoplov u kojem se nalazilo makedonsko izalsanstvo, predvođeno predsjednikom Borisom Trajkovskim, udario u brdo Hrgud kod Stoca (BiH)
2. ožujka – NASA je objavila potvrdu njihove letjelice MER-B (Opportunity) da je u prošlosti bilo vode na području njezina slijetanja na Mars.
3. ožujka – Vojislav Koštunica izabran za premijera Srbije.
11. ožujka – 190 ljudi ubijeno je u eksplozijama vlakova koji su bili metom terorističkih napada u Madridu.
13. i 14. ožujka – Održan 4. Europski zimski bacački kup u malteškom gradu Marsi. Na natjecanju je sudjelovalo 147 natjecatelja iz 28 europskih država, koji su se natjecali u 8 atletskih bacačkih disciplina (4 muške, 4 ženske).  Povijest Europskog zimskog bacačkog kupa, rfea.es, objavljeno 16. ožujka 2013., pristupljeno 1. travnja 2016. Rezultati 4. Europskog zimskog bacačkog kupa – Malta, 2004.; PDF Format, rfea.es, objavljeno 15. – 16. ožujka 2004., pristupljeno 15. travnja 2016.
17. ožujka – Na Kosovu izbili žestoki nemiri i prosvjedi tamošnjih Albanaca,zbog smrti dva albanska dječaka a za šta su okrivljeni Srbi. Prilikom trodnijevnih nemira,poginulo nekoliko Srba,a uništeno je više srpskih crkava i manastira.
29. ožujka – Irska je uvela potpunu zabranu pušenja u svim ugostiteljskim objektima.
Dosad najveće proširenje NATO-a u kojem su mu se pridružile Bugarska, Estonija, Latvija, Litva, Rumunjska, Slovačka i Slovenija.
30. travnja – Pokrenuta RTL Televizija, druga komercijalna televizijska postaja s državnom koncesijom u Hrvatskoj.
1. svibnja – Dosad najveće proširenje Europske unije u kojem se EU pridružilo 10 novih članica: Cipar, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovačka i Slovenija.
8. lipnja – Prvi prijelaz Venere preko sunčeve ploče nakon 1882.
25. lipnja – NASA-in rover Spirit je na Marsu otkrio hematit, što je jedan od dokaza da je u prošlosti bilo vode na Marsu.
26. svibnja – FC Porto osvojio UEFA Ligu prvaka pobijedivši AS Monaco u finalu rezultatom 3:0.
27. lipnja – Boris Tadić izabran za predsjednika Srbije.
1. srpnja – Svemirska letjelica Cassini-Huygens ušla u orbitu planeta Saturna.
4. srpnja – Položen kamen temeljac tornja Freedom Tower u New Yorku, koji će stajati na mjestu WTC-a srušenog u terorističkom napadu 11. rujna 2001.
Grčka nogometna reprezentacija osvojila je Europsko prvenstvo u Portugalu pobijedivši reprezentaciju domaćina rezultatom 1:0.
19. srpnja - Potpisana Mostarska deklaracija. (): Kulturna kronika: 19. srpnja - Donesena Mostarska deklaracija  Vijenac br. 271 - 22. srpnja 2004. Pristupljeno 26. travnja 2020.
1. kolovoza – Oko 400 ljudi je poginulo, a više od 100 nestalo u požaru koji je izbio u trgovačkom centru u Asunciónu, glavnom gradu Paragvaja.
3. kolovoza – NASA lansirala svemirsku letjelicu MESSENGER u misiji na planet Merkur.
13. kolovoza – Orkan Charley ubio je 27 osoba na Floridi nakon što je uzeo četiri žrtve na Kubi i jednu na Jamajci. Charley je bio najrazorniji orkan koji je pogodio SAD nakon Andrewa iz 1992.
13. do 29. kolovoza – Održane su Olimpijske igre u Ateni.
22. kolovoza – Naoružani pljačkaši ukrali su nekoliko umjetničkih dijela slikara Edvarda Muncha iz muzeja u Oslu, glavnom gradu Norveške.
24. kolovoza – Svih 89 putnika poginulo je u sudaru dvaju putničkih zrakoplova u Rusiji. Vlasti su pretpostavljale da su za nesreću odgovorni čečenski pobunjenici.
29. kolovoza – Hrvatska rukometna reprezentacija osvojila je zlatnu olimpijsku medalju pobijedivši u finalu reprezentaciju Njemačke rezultatom 26:24.
1. rujna – Talačka kriza u Beslanu: Čečenski pobunjenici uzeli su između 1000 i 1500 taoca, većinom djece, u školi u gradu Beslanu u Sjevernoj Osetiji tražeći puštanje pobunjenika iz zatvora u susjednoj Ingušetiji i nezavisnost Čečenije od Rusije.
3. rujna – Ruske snage završile su talačku krizu u Beslanu. Ubijeno je najmanje 335 ljudi, od čega oko 40 otmičara, a ozlijeđeno ih je najmanje 700.
Prestanak orkana Frances koji je za sobom ostavio 15 žrtava na Bahamima te u američkim saveznim državama Floridi, Georgiji i Južnoj Karolini.
7. rujna – Orkan Ivan prošao je kroz Karibe pokupivši sa sobom pedesetak života. Desetak dana kasnije orkan je opustošio i južni dio SAD-a.
25. rujna – Prestanak orkana Jeanne koji je za sobom ostavio više od 3000 žrtava, najviše na Haitiju.
24. listopada – Brazil je uspješno lansirao svoju prvu raketu u svemir.
26. listopada – Svemirska sonda Cassini-Huygens prošla je 1200 kilometara od Saturnovog mjeseca Titana.
2. studenog – George W. Bush pobijedio je senatora Johna Kerryja na američkim predsjedničkim izborima.
16. studenog – Europska svemirska sonda Smart 1 prešla je iz zemljine u mjesečevu orbitu.
21. studenog – Završni krug predsjedničkih izbora u Ukrajini. Službeni pobjednik je Viktor Janukovič, ali nakon kritika međunarodnih promatrača i velikih prosvjeda u Kijevu, ukrajinski Vrhovni sud poništio je rezultate i donio odluku o ponavljanju izbora.
28. studenog – U eksploziji rudnika ugljena u Kini poginulo je više od 150 ljudi.
11. prosinca – Testovi su pokazali da je ukrajinski oporbeni predsjednički kandidat Viktor Juščenko bio otrovan velikom količinom dioksina.
15. prosinca – Albanski teroristi oteli su autobus u Ateni tražeći otkupninu od milijun eura.
22. prosinca – Naoružani pljačkaši ukrali su više od 22 milijuna funti (oko 45 milijuna eura) iz banke u Sjevernoj Irskoj.
26. prosinca – Najmanje 250.000 ljudi poginulo je u naletima tsunamija uzrokovanih najjačim potresom na području Indijskog oceana u posljednjih 40 godina.
Oporbeni kandidat Viktor Juščenko pobijedio je u ponovljenim ukrajinskim predsjedničkim izborima.
30. prosinca – 192 osobe poginule su u požaru koji je izbio u noćnom klubu u argentinskom glavnom gradu Buenos Airesu.
31. prosinca – Ukrajinski premijer Viktor Janukovič podnio ostavku.
Službeno otvorenje Taipeija 101, s 508 metara visine trenutačno najvišeg nebodera na svijetu.

 Smrti
 Siječanj
 2. siječnja – Etta Moten Barnett, američka glumica i pjevačica (* 1901.)
 4. siječnja – Valentin Putanec, hrvatski jezikoslovac (* 1917.)
 10. siječnja – Spalding Gray, američki glumac (* 1941.)
 11. siječnja – Ivo Marjanović, hrvatski glumac (* 1913.)
 17. siječnja – Radovan Ivančević, hrvatski povjesničar umjetnosti (* 1931.)
 21. siječnja – Anton Marti, hrvatski televizijski redatelj (* 1923.)
 22. siječnja – Ann Miller, američka glumica (* 1923.)
 25. siječnja – Miklós Fehér, mađarski nogometaš (* 1979.)

 Veljača
 1. veljače – Dragan Čuturić, hrvatski književnik i pripovjedač (* 1944.)
 6. veljače – Humphry Osmond, britanski psihijatar (* 1917.)
 14. veljače – Marco Pantani, talijanski biciklist (* 1970.)
 17. veljače – José López Portillo, meksički političar i predsjednik Meksika (* 1920.)
 24. veljače – John Randolph, američki glumac (* 1915.)
 25. veljače − Ante Brkan, hrvatski umjetnički fotograf (* 1918.)
 26. veljače – Boris Trajkovski, makedonski političar i predsjednik Makedonije (* 1956.)
 29. veljače – Ljubomir Balaban, baranjski privrednik i društveno-politički radnik (* 1949.)

 Ožujak
 2. ožujka – Mercedes McCambridge, američka glumica (* 1916.)
 3. ožujka – Muniswamy Rajgopal, indijski hokejaš na travi (* 1926.)
 7. ožujka – Paul Winfield, američki glumac (* 1939.)
 8. ožujka – Robert Pastorelli, američki glumac (* 1954.)
 16. ožujka – Šime Balen, hrvatski novinar i publicist (* 1912.)
 18. ožujka – Lovro Županović, hrvatski akademik i glazbenik (* 1925.)
 22. ožujka – Ahmed Jasin, suosnivač i vođa radikalnog palestinskog pokreta i terorističke organizacije Hamas (* 1937.)
 22. ožujka – Slobodan Bodo Kovačević, bosanskohercegovački skladatelj i gitarist (* 1946.)
 22. ožujka – Mirko Braun, hrvatski nogometaš (* 1942.)
 26. ožujka – Jan Sterling, američka glumica (* 1921.)
 28. ožujka – Peter Ustinov, engleski glumac i redatelj (* 1921.)

 Travanj
 3. travnja – Gabriella Ferri, talijanska pjevačica (* 1942.)
 8. travnja – Željko Hegedušić, hrvatski slikar, grafičar (* 1906.)
 22. travnja – Sunčana Škrinjarić, hrvatska književnica (* 1931.)

 Svibanj
 7. svibnja – Vlade Pezelj, hrvatski katolički svećenik (* 1929.)
 10. svibnja – Augustin Blazović, hrvatski pjesnik (* 1921.)
 20. svibnja – Dubravko Horvatić, hrvatski pjesnik, novelist i esejist (* 1939.)
 27. svibnja – Jelica Vlajki, hrvatska glumica (* 1919.)
 28. svibnja – Umberto Agnelli, predsjednik Fiata (* 1934.)
 29. svibnja – Ivica Šerfezi, hrvatski kantautor i pjevač zabavne glazbe (* 1935.)

 Lipanj
 4. lipnja – Stanko Banić, hrvatski katolički svećenik (* 1917.)
 4. lipnja – Marko Majstorović, hrvatski katolički svećenik, monsinjor (* 1928.)
 5. lipnja – Ronald Reagan, američki glumac i 40. predsjednik SAD-a (* 1911.)
 10. lipnja – Anto Gardaš, hrvatski književnik (* 1938.)
 10. lipnja – Ray Charles, američki pjevač i glazbenik (* 1930.)
 13. lipnja – Stevan Dedijer, srpski fizičar (* 1911.)
 27. lipnja – Petar Gračanin, general Jugoslavenske narodne armije (* 1923.)
 29. lipnja – Stipe Šuvar, hrvatski političar (* 1936.)

 Srpanj
 1. srpnja – Marlon Brando, američki glumac (* 1924.)
 1. srpnja – Jasper Ridley, britanski književnik (* 1920.)
 1. srpnja – Aleksa Todor Skalovski, makedonski skladatelj (* 1909.)
 2. srpnja – Sophia de Mello Breyner, portugalska pjesnikinja (* 1919.)
 6. srpnja – Thomas Klestil, austrijski političar i predsjednik Austrije (* 1932.)
 7. srpnja – Vlado Kristl, hrvatski slikar, autor animiranih filmova (* 1923.)
 9. srpnja – Isabel Sanford, američka glumica (* 1917.)
 21. srpnja – Jerry Goldsmith, američki skladatelj filmske glazbe (* 1929.)
 21. srpnja – Edward B. Lewis, američki genetičar (* 1918.)
 28. srpnja – Francis Harry Compton Crick, britanski fizičar i biolog (* 1916.)
 31. srpnja – Josip Kopjar, hrvatski katolički svećenik (* 1941.)

 Kolovoz
 8. kolovoza – Fay Wray, američka glumica (* 1907.)
 12. kolovoza – Godfrey N. Hounsfield, engleski inženjer (* 1919.)
 13. kolovoza – Julia Child, američka autorica, kuharica i televizijska voditeljica (* 1912.)
 14. kolovoza – Czesław Miłosz, poljski pjesnik i pisac (* 1911.)
 15. kolovoza – Sune K. Bergstrom, švedski biokemičar (* 1916.)
 17. kolovoza – Zvjezdana Ladika, hrvatska redateljica (* 1921.)
 21. kolovoza – Stjepan Spajić, hrvatski poduzetnik i osnivač NK Hrvatski dragovoljac (* 1952.)
 23. kolovoza – Łucja Danielewska, poljska književnica (* 1932.)
 26. kolovoza – Laura Branigan, američka pjevačica i glumica (* 1957.)
 29. kolovoza – Ivan Lacković Croata, hrvatski likovni umjetnik (* 1932.)
 29. kolovoza – Vladimir Velebit, jugoslavenski političar i diplomat (* 1907.)

 Rujan
 2. rujna – Ozren Nedoklan, hrvatski nogometaš (* 1922.)
 12. rujna – Davor Antolić, hrvatski glumac (* 1934.)
 12. rujna – Max Abramovitz, američki arhitekt (* 1908.)
 15. rujna – Johnny Ramone, američki glazbenik (* 1948.)
 19. rujna – Skeeter Davis, američka country pjevačica (* 1931.)

 Listopad
 3. listopada – Janet Leigh, američka glumica (* 1927.)
 5. listopada – Rodney Dangerfield, američki glumac i komičar (* 1921.)
 5. listopada – Maurice Wilkins, britanski biolog (* 1916.)
 8. listopada – Jacques Derrida, francuski filozof (* 1930.)
 10. listopada – Christopher Reeve, američki glumac i aktivist (* 1952.)
 18. listopada – Ilija Džuvalekovski, makedonski glumac (* 1915.)
 22. listopada – Ana Adamec, hrvatska povjesničarka umjetnosti (* 1927.)
 27. listopada – Pierre Béarn – francuski književnik (* 1902.)
 27. listopada – Zdenko Runjić, hrvatski skladatelj (* 1942.)
 30. listopada – Mladen Đurđević, hrvatski križaljkaš (* 1944.)

 Studeni
 1. studenog – Mac Dre, američki reper (* 1970.)
 2. studenog – Theo van Gogh, nizozemski publicist, glumac, filmski redatelj i televizijski producent (* 1957.)
 9. studenog – Stieg Larsson, švedski književnik i novinar (* 1954.)
 11. studenog – Yasser Arafat, palestinski vođa (* 1929.)
12. studenog – Josip Županov, hrvatski sociolog (* 1923.)
 17. studenog – Velimir Valenta, hrvatski veslač (* 1929.)
 19. studenog – John R. Vane, britanski farmakolog (* 1927.)
 24. studenog – Arthur Hailey, englesko-kanadski književnik (* 1920.)
 29. studenog – John Drew Barrymore, američki glumac (* 1932.)

 Prosinac
 5. prosinca – Siniša Triva, hrvatski akademik i pravnik (* 1919.)
 7. prosinca – Julije Knifer, hrvatski slikar (* 1924.)
 8. prosinca – Dimebag Darrell, američki glazbenik (* 1966.)
 17. prosinca – Tom Wesselmann, američki slikar i kipar (* 1931.)
 19. prosinca – Vojin Jelić, hrvatsko-srpski književnik i publicist (* 1921.)
 19. prosinca – Marko Belinić, hrvatski političar (* 1911.)
 19. prosinca – Renata Tebaldi, talijanska sopranistica (* 1922.)
 21. prosinca – Zvonimir Vučković, srpski vojni zapovjednik (* 1916.)
 22. prosinca – Josip Generalić, hrvatski slikar (* 1935.)
 28. prosinca – Jerry Orbach, američki glumac (* 1935.)
 28. prosinca – Noni Žunec, slovenski operni i koncertni pjevač (* 1921.)
 29. prosinca – Julius Axelrod, američki biokemičar (* 1912.)

 Nobelova nagrada za 2004. godinu
 Fizika: David Gross, David Politzer i Frank Wilczek
 Kemija: Aaron Ciechanover, Avram Hershko i Irwin Rose
 Fiziologija i medicina: Richard Axel i Linda B. Buck
 Književnost: Elfriede Jelinek
 Mir: Wangari Muta Maathai
 Ekonomija: Finn E. Kydland i Edward C. Prescott

 Izvori

 Vanjske poveznice

March 3 – Vojislav Koštunica is elected Prime Minister of Serbia.

March 13 and 14 – The 4th European Winter Coup is held in the Maltese city of Mars.

Sonda sletila na Mars, stigle prve fotografije s površine
AMERIČKI robot Spirit koji se u noći sa subotu na nedjelju u sondi spustio na planet Mars poslao je signal na Zemlju, a mi vam donosimo i prve fotografije s površine Marsa.
Sonda se spustila na Mars u 04.35 sati po GMT-ju nakon što joj je trebalo šest minuta da prođe atmosferu Marsa.
Prvi podaci dobiveni od robota bit će ključni, a značit će da se on spustio na marsovsko tlo bez problema što bi mogao biti početak najambicioznije misije ikada izvedene na Marsu - tri mjeseca istraživanja u potrazi za tragovima života.
Signal koji označava da robot funkcionira na Marsu pozdravljen je uzvicima veselja u kontrolnoj sobi laboratorija Jet Propulsion u Pasadeni u nazočnosti šefa NASA-e Seana OKeeffea koji je omogućio misiju.
Prve fotografije koje je Spirit poslao s Marsa

Question: who is elected prime minister of serbia on march 3

March 3 – Vojislav Koštunica is elected Prime Minister of Serbia.

March 13 and 14 – The 4th European Winter Coup is held in the Maltese city of Mars.

who is elected prime minister of serbia on march 3

Question: who headed the aircraft that hit the mountain of hrgud

who headed the aircraft that hit the mountain of hrgud

Question: nasa confirmed that there was what on mars in the past

nasa confirmed that there was what on mars in the past

Question: who announced that there was water on mars in the past

who announced that there was water on mars in the past

Question: who was the president of the macedonian islands

who was the president of the macedonian islands

Question: how many people were killed in train explosions in madrid

how many people were killed in train explosions in madrid

Question: what city was the target of terrorist attacks

what city was the target of terrorist attacks

Question: in what city is the 4th european winter coup held

in what city is the 4th european winter coup held

The aircraft in which the Macedonian islands were located , headed by President Boris Trajkovsky , hit the mountain of Hrgud at Stoc ( BiH ) on March 2 – NASA announced the confirmation of their MER - B ( Opportunity ) aircraft that there was water in the area of its landing on Mars in the past .

March 3 – Vojislav Koštunica is elected Prime Minister of Serbia .

March 11 – 190 people were killed in train explosions that were the target of terrorist attacks in Madrid .

March 13 and 14 – The 4th European Winter Coup is held in the Maltese city of Mars .

3. ožujka – Vojislav Koštunica izabran za premijera Srbije.

13. i 14. ožujka – Održan 4. Europski zimski bacački kup u malteškom gradu Marsi.

The aircraft in which the Macedonian islands were located, headed by President Boris Trajkovsky, hit the mountain of Hrgud at Stoc (BiH) on March 2 – NASA announced the confirmation of their MER-B (Opportunity) aircraft that there was water in the area of its landing on Mars in the past. March 3 – Vojislav Koštunica is elected Prime Minister of Serbia. March 11 – 190 people were killed in train explosions that were the target of terrorist attacks in Madrid. March 13 and 14 – The 4th European Winter Coup is held in the Maltese city of Mars.

March 3 – Vojislav Koštunica is elected Prime Minister of Serbia.

March 13 and 14 – The 4th European Winter Coup is held in the Maltese city of Mars.

On January 4th, NASA’s spacecraft MER-A (Spirit) landed on the surface of Mars.

January 24 – NASA’s space flight MER-B (Opportunity) landed on the surface of Mars.

February 4 – Mark Zuckerberg creates Facebook.

February 13 – Scientists from South Korea announced the cloning of 30 human embryos.

February 14 – The Croatian commercial TV channel Channel 5 began broadcasting the program.

on 26 February.

Question: who created facebook in february 2004

On January 4th, NASA’s spacecraft MER-A (Spirit) landed on the surface of Mars.

January 24 – NASA’s space flight MER-B (Opportunity) landed on the surface of Mars.

February 4 – Mark Zuckerberg creates Facebook.

February 13 – Scientists from South Korea announced the cloning of 30 human embryos.

February 14 – The Croatian commercial TV channel Channel 5 began broadcasting the program.

on 26 February.

Question: who became prime minister of serbia on march 3, 2004

on 26 February.

who became prime minister of serbia on march 3, 2004

Question: who headed the aircraft that landed on mars

on 26 February.

who headed the aircraft that landed on mars

Question: how many human embryos did scientists from south korea clone

on 26 February.

how many human embryos did scientists from south korea clone

Question: from what country did scientists announce the cloning of 30 human embryos

on 26 February.

from what country did scientists announce the cloning of 30 human embryos

Question: when did nasa's mer-a land on mars

siječnja – NASA - ina svemirska letjelica MER - A ( Spirit ) sletjela je na površinu Marsa .

on 26 February.

Question: in what city were the terrorist attacks

on 26 February.

Question: who was elected prime minister of serbia

on 26 February.

who was elected prime minister of serbia

On January 4th , NASA ’s spacecraft MER - A ( Spirit ) landed on the surface of Mars .

January 24 – NASA ’s space flight MER - B ( Opportunity ) landed on the surface of Mars .

February 4 – Mark Zuckerberg creates Facebook .

February 13 – Scientists from South Korea announced the cloning of 30 human embryos .

February 14 – The Croatian commercial TV channel Channel 5 began broadcasting the program .

4. veljače – Mark Zuckerberg je stvorio Facebook.

13. veljače – Znanstvenici iz Južne Koreje objavili su kloniranje 30 ljudskih embrija.

On January 4th, NASA’s spacecraft MER-A (Spirit) landed on the surface of Mars. January 24 – NASA’s space flight MER-B (Opportunity) landed on the surface of Mars. February 4 – Mark Zuckerberg creates Facebook. February 13 – Scientists from South Korea announced the cloning of 30 human embryos. February 14 – The Croatian commercial TV channel Channel 5 began broadcasting the program. on 26 February. The aircraft in which the Macedonian islands were located, headed by President Boris Trajkovsky, hit the mountain of Hrgud at Stoc (BiH) on March 2 – NASA announced the confirmation of their MER-B (Opportunity) aircraft that there was water in the area of its landing on Mars in the past. March 3 – Vojislav Koštunica is elected Prime Minister of Serbia. March 11 – 190 people were killed in train explosions that were the target of terrorist attacks in Madrid.

On January 4th, NASA’s spacecraft MER-A (Spirit) landed on the surface of Mars.

January 24 – NASA’s space flight MER-B (Opportunity) landed on the surface of Mars.

February 4 – Mark Zuckerberg creates Facebook.

February 13 – Scientists from South Korea announced the cloning of 30 human embryos.

February 14 – The Croatian commercial TV channel Channel 5 began broadcasting the program.

March 29 – Ireland has enacted a complete ban on smoking in all accommodations.

June 8 – The first transition of Venus through the solar plate after 1882.

June 27 – Boris Tadić is elected President of Serbia.

July 1st - The Cassini-Huygens spacecraft entered Saturn's orbit.

July 19 – Signature of the Mostar Declaration.

Zagreb, 7. srpnja Leksikografski zavod Miroslav Krleža predstavio je u Zagrebu najnoviji, šesti svezak Hrvatske opće enciklopedije, čime je nastavio pratiti jednogodišnji ritam u objavljivanju pojedinačnih svezaka velikog enciklopedijskog projekta. Šesti svezak obuhvaća enciklopedijske natuknice od Kn do Mak, a njime je Hrvatska enciklopedija prešla polovicu puta, jer je ukupno planirano objavljivanje jedanaest knjiga. I ovaj svezak rezultat je kolektivnoga rada, u kojemu je sudjelovalo više od tristo suradnika. Projekt određuju dva važna elementa - dezideologizacija svih segmenata građe i objektivno vrednovanje, odnosno pouzdanost informacije i njezine obrade. Šesti svezak na 860 stranica donosi 6273 članka, 40 stranica priloga u boji - fotografija i karata te 20 stranica uvodnih obavijesti i pojašnjenja.
Brešanu nagrada Phillip Morris
Karlovy Vary, 8. srpnja Film Vinka Brešana Svjedoci nastavlja svoj pozlaćeni put. Nakon pet Zlatnih arena u Puli 2003. godine, kao i nagrade kritike Oktavijan za najbolji film, te Nagrade za mir i Specijalnog priznanja Ekumenskog žirija na Berlinskom festivalu, Svjedoci su na 39. međunarodnom filmskom festivalu u Karlovim Varima osvojili nagradu Phillip Morris, za najbolji film u programu East of the West. Nagrada uključuje i novčani dio od devet tisuća dolara. Program East of the West sastavljen je od izabranih istočnoeuropskih filmova koji su već prethodno prikazivani na festivalima kao što su Cannes, Venecija, Berlin, Montreal, Locarno i dr. Ove godine u konkurenciji za nagradu Phillip Morris bilo je šesnaest filmova iz Hrvatske, Rusije, Mađarske, Estonije, Kazahstana, Makedonije, Srbije i Crne Gore, Rumunjske i Češke. Više o iznimnu uspjehu koji je na istom festivalu polučio film Tu pročitajte u razgovoru s njegovim redateljem Zrinkom Ogrestom u ovom broju »Vijenca«.
Relja Bašić UNESCO-ov umjetnik za mir
Zagreb, 9. srpnja Hrvatski filmski i kazališni glumac i redatelj Relja Bašić imenovan je UNESCO-ovim umjetnikom za mir. Svečani čin imenovanja obavit će se 6. listopada u sjedištu UNESCO-a u Parizu, a u povodu otvaranja izložbe Hrvatski lokaliteti svjetske baštine, posvećene 25. obljetnici upisa Dubrovnika, Splita i Plitvica u Popis svjetske baštine UNESCO-a. Za imenovanje Relje Bašića UNESCO-ovim umjetnikom za mir zauzeo se i ministar kulture Božo Biškupić tijekom razgovora s ravnateljem UNESCO-a Koichirom Matsuurom u travnju ove godine.
Obnovljena Festivalska palača
Dubrovnik, 9. srpnja Dubrovačke ljetne igre uoči otvaranja svoga 55. izdanja vratile su se u staro sjedište, Festivalsku palaču na Stradunu, čija je obnova, ponajviše zahvaljujući novcu Ministarstva kulture te produkcijskim sredstvima festivala, gotovo završena. Baroknu Festivalsku palaču, koju je 1962. Festivalu darovala njezina vlasnica Adela Negrini Vlacić, podigao je 1667. arhitekt Giulio Cerruti. Palača je bila potpuno uništena tijekom Domovinskoga rata, a s njom i većina dokumentacije Dubrovačkih ljetnih igara. Festivalska je palača tipična mala barokna palača izgrađena kao dvojna kuća, koja zahvaljujući eleganciji ostavlja dojam monumentalnosti na vrlo skučenu prostoru, a poslužila je i kao uzor izgradnje ostalih objekata na Stradunu, koja je uslijedilo odlukom Senata Dubrovačke Republike 1668. godine.
Grand-prix Teatru &TD
Umag, 11. srpnja Odlukom žirija petog jubilarnog Međunarodnog festivala komornoga teatra Zlatni lav, koji je održan od 2. do 11. srpnja u Umagu, Grand prix za najbolji kazališni događaj dodijeljen je ansamblu predstave Bez glume molim Teatra &TD iz Zagreba.
Predsjednica žirija Željka Udovičić i njegovi članovi Mladen Vasary i Jelena Miholjević dodijelili su i tri jednakopravno nagrade. Nagrađena je predstava Slovenskoga mladinskog gledališča iz Ljubljane Učna ura Eugena Ionesca u režiji Vita Taufera, Matjaž Tribuson za ulogu Nicka u predstavi Nekaj eksplicitnih fotk Marka Ravenhilla u režiji Eduarda Milera, u produkciji Prešernova gledališča iz Kranja. Nagrada je pripala i Csilli Barath-Bastaić za ulogu u predstavi Groznica zagrebačkoga Gradskog dramskog kazališta Gavella u režiji Joška Ševe. Nagradu publike dobila je predstava ljubljanskog Mestnog gledališča Dom Bernarde Alba.
Preminuo Janko Kichl
Zagreb, 12. srpnja U Zagrebu je iznenada preminuo Janko Kichl (Zagreb, 1942), akademski glazbenik i bivši ravnatelj Opere HNK u Zagrebu. Bio je najbolji student na Muzičkoj akademiji u Zagrebu, gdje mu je profesor violončela bio Milan Nagy. Djelovao je kao istaknuti solist-čelist u HNK u Zagrebu i surađivao s istaknutim glazbenim ansamblima Hrvatske i Italije. Od 1988. do 1992. bio je ravnatelj Opere HNK okupivši najbolje umjetničke snage toga vremena. Za vrijeme njegova mandata postavljene su opere Aida, Cosi fan tutte, Figarov pir, Rajnino zlato, Prazor, La Boheme, Božićna priča i mnoge druge. Godine 1992. imenovan je voditeljem Propagande HNK, a od 2003. obnašao je funkciju savjetnika ravnatelja Opere HNK.
Čileansko priznanje Jerku Ljubetiću
Zagreb, 12. srpnja Na stotu godišnjicu rođenja nobelovca Pabla Nerude (1904-1973) podijeljeno je u svijetu stotinu počasnih predsjedničkih medalja predsjednika Republike Čile Ricarda Lagosa Escobara. U Hrvatskoj je takvo priznanje pripalo Splićaninu prof. Jerku Ljubetiću.
Obrazlažući dodjeljivanje predsjedničke medalje Jerku Ljubetiću, čileanski veleposlanik u Hrvatskoj Jorge Dupouy Grez spomenuo je da je prof. Ljubetić rođen u Dalmaciji, »dijelu Hrvatske koji je Čileu najdraži«. Ljubetić je sredinom šezdesetih godina živio u Čileu i djeci u Punta Arenasu predavao hrvatski jezik, a po povratku u Split angažirao se na prevođenju suvremene čileanske književnosti na hrvatski jezik. Ljubetić je pisao reportaže o Čileu i njegovim građanima, a autor je i pedesetak priča, tri drame, dva romana, tridesetak lirskih djela te više književnih eseja.
Ministar Biškupić imenovao savjetnike za film
Zagreb, 13. srpnja Na temelju Pravilnika o kriterijima za utvrđivanje programa javnih potreba u području filma i njihovu financiranju, ministar kulture Božo Biškupić na prijedlog Vijeća za film i kinematografiju imenovao je umjetničke savjetnike čija je uloga vrednovanje scenarija za pojedine vrste filmova. Akademik Pavao Pavličić i Dejan Šorak imenovani su savjetnicima za dugometražni i dokumentarni film. Zrinko Ogresta imenovan je savjetnikom za kratkometražni i dokumentarni film, savjetnik za animirani film je Darko Kreč, dok je savjetnikom za alternativni film imenovan Željko Sarić. Umjetnički savjetnici imenuju se na godinu dana, a njihova je zadaća da izdvajaju scenarije i knjige snimanja preporučljive za realizaciju.
Na tragovima vremena
Zagreb, 14. srpnja U zagrebačkom Arheološkom muzeju otvorena je izložba Na tragovima vremena, koja predstavlja izbor od 577 predmeta razvrstanih u 293 kataloške jedinice, koji na najbolji način reprezentiraju cjelokupnu zbirku, ali i skupljačke afinitete njezina tvorca Mateja Pavletića.
Zagrebačkom Arheološkome muzeju uspjelo je u 2001. otkupiti vrijednu arheološku zbirku, koju je tijekom mnogih godina kolekcionarske aktivnosti upornošću i entuzijazmom strpljivo prikupljao Matej Pavletić. Zbirka je Muzeju na otkup ponudila Pavletićeva kći Iva Bačić želeći da i u budućnosti ostane onakvom kakvu je i naslijedila. Zbirka nije usko sadržajno profilirana. Čak 1269 predmeta, koliko ih ukupno sadrži, vrlo je šarolika sastava i podrijetla, a od 1016 artefakata kojima je utvrđeno antičko podrijetlo manji je broj grčkih, dok su u znatnoj većini zastupljeni raznovrsni spomenici rimske provenijencije. Zastupljeni su i pretpovijesni, egipatski i srednjovjekovni predmeti.
Da je riječ o doista bogatoj i raznovrsnoj donaciji, svjedoči i podatak da je na njoj punih godinu dana radilo čak sedam arheologa, a kako je najavljeno, velik dio eksponata naći će svoje mjesto i u stalnom postavu Muzeja.
Najbolji na svijetu
Bremen, 18. srpnja Splitski zbor Brodosplita osvojio je srebrnu medalju na Trećoj olimpijadi zborova u Bremenu u kategoriji muških zborova. Budući da ni jedan od sedam zborova u konkurenciji nije osvojio dovoljno bodova za zlatnu medalju i da je Brodosplit prikupio ukupno najviše bodova, njihova srebrna medalja zlatna je sjaja, odnosno Brodosplit je i dalje najbolji muški zbor i aktualni olimpijski pobjednik. Olimpijada zborova u Bremenu smotra je najboljih svjetskih zborova (mješovitih, dječjih, ženskih, muških i komornih) i okupila je dvadeset tisuća pjevača amatera u 364 zbora iz 83 zemlje.
Donesena Mostarska deklaracija
Mostar, 19. srpnja Ministri kulture osam zemalja jugoistočne Europe - BiH, Hrvatske, Crne Gore i Srbije, Makedonije, Rumunjske, Bugarske i Albanije - potpisali su Mostarsku deklaraciju, kojom se zagovara veća regionalna suradnja u očuvanju kulturne baštine.
Potpisivanjem deklaracije završila je Međunarodna konferencija ministara kulture zemalja jugoistočne Europe, koja je pod naslovom Kulturna baština - most prema zajedničkoj budućnosti održana u organizaciji Talijanske vlade i Vijeća ministara BiH, a u suradnji sa Svjetskom bankom i UNESCO-om.
Talijanski ministar kulture Giuliano Urbani izjavio je, uz ostalo, da se u Deklaraciji naglašava potreba unapređenja kulturnoga turizma zemalja potpisnica te je utemeljen posebni fond s iznosom od 800.000 eura radi poticanja razvijanja kulturnoga turizma u zemljama jugoistočne Europe.
Hrvatski ministar kulture Božo Biškupić rekao je da Hrvatska u cijelosti podupire ciljeve Mostarske deklaracije, jer će ona potaknuti jačanje suradnje između naroda i država jugoistočne Europe. Službeno je rečeno kako će se ubuduće na Venecijanskom bijenalu dodjeljivati posebna nagrada mladom umjetniku s područja jugoistočne Europe.
Kamen temeljac za muzej u Vidu
Vid, 19. srpnja U nazočnosti ministra kulture Republike Hrvatske Bože Biškupića u Vidu je položen kamen temeljac za izgradnju Arheološkoga muzeja na lokalitetima antičke Narone.
Zdanje muzeja izdizat će se nad Augusteumom, pa će tako rimski hram s kipovima cara Augusta, carice Livije i drugih pripadnika carske obitelji biti glavni izložbeni postav muzeja
Muzej i arheološki park bit će po završetku izgradnje jedna od atraktivnijih kulturnih i turističkih postaja u Hrvatskoj. Ukupna površina Muzeja bit će oko tisuću četvornih metara, a kompletna investicija procijenjena je na oko petnaest milijuna kuna. Ako se prigodom arheoloških istraživanja u budućnosti ukaže potreba za proširenjem prostora, postojeće će se muzejsko zdanje nadograditi.
Fadilu Hadžiću nagrada Marijan Rotar
Pula, 19. srpnja Odajući počast prošle godine preminulu Marijanu Rotaru, osnivaču i idejnom ocu Pulskoga filmskog festivala, njegovu djelu i vizijama, Grad Pula uveo je nagradu koja nosi njegovo ime i dodjeljuje je pojedincima ili institucijama koji su idejama, djelima, radom i pomoći, nastojanjima i potporom spojili dvije osnovne tendencije - Pulu i film. Prvi je dobitnik nagrade Fadil Hadžić, filmski redatelj i scenarist, dramski pisac i komediograf, putopisac, novinar i feljtonist, doajen hrvatske kinematografije i posebno Pulskoga festivala, čiji je jedan od osnivača.
Dinosauri na Hvaru
Hvar Međunarodna skupina istraživača predvođena jednim od najboljih svjetskih stručnjaka za proučavanje fosilnih gmazova, Michaelom Caldwellom s kanadskoga Sveučilišta Alberte iz Edmontona, došla je tijekom prošlog mjeseca na otoku Hvaru do senzacionalna otkrića - na sjevernoj strani otoka Hvara nađeni su tragovi dinosaura koji su živjeli prije otprilike devedeset milijuna godina. Na tom području kretala su se najmanje tri dinosaura, visoka od šest do sedam metara i teška oko petnaest tona. Prema dosadašnjim analizama, riječ je o dugovratim dinosaurima, zvanim sauropodima, točnije o predstavnicima divovskih sauropoda, veličanstvenim titanosaurima, koji su bili biljožderi i četvoronošci. Istraživački projekt pokrenuo je Michael Caldwell, koji je za hvarsko paleontološko blago saznao zahvaljujući zapisima putopisca Alberta Fortisa iz 18. stoljeća te prethodnim znanstvenim istraživanjima, koja su prije stotinjak godina proveli Dragutin Gorjanović Kramberger i Austrijanac Kornhuber. Projekt je financirao Odbor za istraživanja National Geographic Society iz Washingtona, koji će na stranicama svojega magazina uskoro objaviti reportažu o hvarskim otkrićima, a najavljeno je i snimanje dokumentarnoga filma.
Klikni za povratak

Question: what is the name of the second commercial television station launched in croatia

March 29 – Ireland has enacted a complete ban on smoking in all accommodations.

June 8 – The first transition of Venus through the solar plate after 1882.

June 27 – Boris Tadić is elected President of Serbia.

July 1st - The Cassini-Huygens spacecraft entered Saturn's orbit.

July 19 – Signature of the Mostar Declaration.

what is the name of the second commercial television station launched in croatia

Question: which country enacted a complete ban on smoking in all accommodations

which country enacted a complete ban on smoking in all accommodations

Question: what was discovered on mars by nasa's spirit rover

what was discovered on mars by nasa's spirit rover

Question: ireland enacted a complete ban on what in all accommodations

ireland enacted a complete ban on what in all accommodations

Question: when was the first transition of venus through the solar plate

when was the first transition of venus through the solar plate

Question: when did ireland enact a complete ban on smoking in all accommodations

when did ireland enact a complete ban on smoking in all accommodations

Question: which countries have joined nato

Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuania, Romania, Slovakia and Slovenia

Bugarska , Estonija , Latvija , Litva , Rumunjska , Slovačka i Slovenija

Bulgaria , Estonia , Latvia , Lithuania , Romania , Slovakia and Slovenia

Question: during what conflict were serbs killed

Question: who was elected president of serbia in june 2004

who was elected president of serbia in june 2004

Question: which team defeated as monaco in the final of the uefa champions league

which team defeated as monaco in the final of the uefa champions league

Question: who did porto defeat in the final of the uefa champions league

who did porto defeat in the final of the uefa champions league

Question: what is the name of the building that will stand on the site of the twin towers

what is the name of the building that will stand on the site of the twin towers

Question: where is the freedom tower located

Question: what will stand on the site of the twin towers

what will stand on the site of the twin towers

Question: on what date did the towers collapse

, koji će stajati na mjestu WTC - a srušenog u terorističkom napadu 11 . rujna 2001

Question: how did the greek football team win the european championship in portugal

how did the greek football team win the european championship in portugal

During the trodnijev conflict , several Serbs were killed , and several Serbian churches and monasteries were destroyed .

March 29 – Ireland has enacted a complete ban on smoking in all accommodations .

It is the largest extension of NATO to which Bulgaria , Estonia , Latvia , Lithuania , Romania , Slovakia and Slovenia have joined it .

April 30 – RTL Television , the second commercial television station with state concession in Croatia , is launched .

May 1 – The largest extension of the European Union to date , with the EU joining 10 new member states : Cyprus , Czech Republic , Estonia , Latvia , Lithuania , Hungary , Malta , Poland , Slovakia and Slovenia .

June 8 – The first transition of Venus through the solar plate after 1882 .

June 25 – NASA ’s Spirit rover on Mars discovered hematitis , which is one of the evidence that there was water on Mars in the past .

May 26 – FC Porto defeated the UEFA Champions League by defeating AS Monaco in the final by 3:0 .

June 27 – Boris Tadić is elected President of Serbia .

July 1st - The Cassini - Huygens spacecraft entered Saturn 's orbit .

July 4 – The foundation of the Freedom Tower in New York , which will stand on the site of the WTC collapsed in the terrorist attack on September 11 , 2001 .

The Greek football team won the European Championship in Portugal by defeating the host team by 1 - 0 .

July 19 – Signature of the Mostar Declaration .

29. ožujka – Irska je uvela potpunu zabranu pušenja u svim ugostiteljskim objektima.

8. lipnja – Prvi prijelaz Venere preko sunčeve ploče nakon 1882.

27. lipnja – Boris Tadić izabran za predsjednika Srbije.

1. srpnja – Svemirska letjelica Cassini-Huygens ušla u orbitu planeta Saturna.

19. srpnja - Potpisana Mostarska deklaracija.

During the trodnijev conflict, several Serbs were killed, and several Serbian churches and monasteries were destroyed. March 29 – Ireland has enacted a complete ban on smoking in all accommodations. It is the largest extension of NATO to which Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuania, Romania, Slovakia and Slovenia have joined it. April 30 – RTL Television, the second commercial television station with state concession in Croatia, is launched. May 1 – The largest extension of the European Union to date, with the EU joining 10 new member states: Cyprus, Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia. June 8 – The first transition of Venus through the solar plate after 1882. June 25 – NASA’s Spirit rover on Mars discovered hematitis, which is one of the evidence that there was water on Mars in the past. May 26 – FC Porto defeated the UEFA Champions League by defeating AS Monaco in the final by 3:0. June 27 – Boris Tadić is elected President of Serbia. July 1st - The Cassini-Huygens spacecraft entered Saturn's orbit. July 4 – The foundation of the Freedom Tower in New York, which will stand on the site of the WTC collapsed in the terrorist attack on September 11, 2001. The Greek football team won the European Championship in Portugal by defeating the host team by 1-0. July 19 – Signature of the Mostar Declaration.

March 29 – Ireland has enacted a complete ban on smoking in all accommodations.

June 8 – The first transition of Venus through the solar plate after 1882.

June 27 – Boris Tadić is elected President of Serbia.

July 1st - The Cassini-Huygens spacecraft entered Saturn's orbit.

July 19 – Signature of the Mostar Declaration.