2012. (Rimski: MMXII), jedanaesta godina 21. stoljeća.

 Događaji
 Siječanj
 1. siječnja – Danska preuzima šestomjesečno predsjedanje Europskom unijom.
 13. siječnja – Nasukao se talijanski kruzer Costa Concordia, poginulo najmanje 16 osoba.
 13. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić pobijedio je u švicarskom Wengenu u utrci super kombinacije koja se boduje za Svjetski skijaški kup 2012.
 14. siječnja – Ma Ying-jeou osvaja izbore i ostaje predsjednik Kine.
 15. siječnja – Na zagrebačkom Cvjetnom trgu svečano je obilježena 20. obljetnica međunarodnog priznanja Republike Hrvatske s najvišim državnim dužnosnicima.
 15. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić nastavio je pobjednički niz i pobijedio u slalomskoj utrci Svjetskog skijaškog kupa u švicarskom Wengenu.
 16. siječnja – Predstavljanjem knjige "Meštrovićeve Crikvine" Maje Šeparović Palade i otvorenjem istoimene izložbe, u Splitu je počelo cjelogodišnje obilježavanje 50. godišnjice smrti Ivana Meštrovića.
 22. siječnja – referendum za ulazak Hrvatske u Europsku uniju.
 28. siječnja – Janez Janša izabran po drugi put za premijera Slovenije.
 29. siječnja – Hrvatska rukometna reprezentacija osvojila je brončanu medalju na Europskom prvenstvu u rukometu – Srbija 2012. savladavši u utakmici za treće mjesto rukometnu reprezentaciju Španjolske rezultatom 31:27.
 31. siječnja – 11. veljače – U Splitu i Zagrebu održava se Europsko futsalsko prvenstvo.

 Veljača
 11. veljače – Val hladnoće zahvatio je Hrvatsku pa su tako izmjerene najniže temperature kakve u veljači nisu zabilježene u posljednjih 50-ak godina. Osim gorske i kontinentalne Hrvatske snijeg je zameo i priobalje. Na sjevernom i dijelu srednjeg Jadrana te u unutrašnjosti sjeverne Dalmacije puhala je olujna na udare i orkanska bura.
 12. veljače – Najbolji svjetski skijaš Ivica Kostelić pobjedom u posljednjoj superkombinaciji ove sezone, koja se vozila u ruskom skijalištu Krasnajoj poljani, osvojio je Mali kristalni globus u ovoj disciplini.
 17. veljače – Glumica i redateljica Angelina Jolie došla je u Zagreb na premijeru svojeg redateljskog prvijenca U zemlji krvi i meda.
 17. veljače – U Zagrebu je preminuo novinar Milorad Bibić Mosor.
 17. veljače – Njemački predsjednik Christian Wulff podnio ostavku nakon optužbi za korupciju.
 23. veljače – U Zagrebu je preminuo akademik Marko Ruždjak, redoviti član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u Razredu za glazbenu umjetnost i muzikologiju.
 25. veljače – Abd al-Rab Mansur al-Hadi, dotadašnji potpredsjednik i zamjenik Ali Abdullaha Saleha, preuzeo dužnost predsjednika Jemena četiri dana nakon izbora na kojima je bio jedini kandidat.
 27. veljače – U Zagrebu je umrla Helga Vlahović-Brnobić, omiljena voditeljica, spikerica, novinarka i urednica HRT-a, jedna od doajenki televizije u Hrvatskoj.

 Ožujak
 1. ožujka – Opća stopa PDV-a podignuta s 23% na 25%,dok se za određene proizvode uvodi međustope od 10% i 0%.
 4. ožujka – Na predsjedničkim izborima u Ruskoj Federaciji pobijedio kandidat Ujedinjene Rusije i dotadašnji premijer Vladimir Putin, osvojivši tako svoj treći mandat.
 8. ožujka – Toyota povlači 700.000 vozila iz tržišta zbog kvara.
 11. ožujka – Iz Zagrebačke nadbiskupije najavljeno da će se pokrenuti postupak radi ispitivanja mogućnosti za proglašenjem blaženim kardinala Franje Kuharića.
 12. – 16. ožujka – Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje u povodu Dana hrvatskoga jezika otvara svoja vrata građanima svaki dan od 10 do 16 sati. Odlukom Hrvatskoga sabora iz 1997. godine svake se godine sredinom ožujka obilježavaju Dani hrvatskoga jezika u spomen na Deklaraciju o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika.
 13. ožujka – U riječkom brodogradilištu 3. Maju u more je porinut tanker za prijevoz asfalta, nafte i kemikalija nosivosti 15.000 tona, prvi od ukupno četiri tankera koje će to brodogradilište graditi za švedskog naručitelja tvrtku Wisby Tankers. Na poziv Udruge turističkih vodiča Kvarnera uoči porinuća oko 600 posjetitelja okupilo se u brodogradilištu. Vodiči su poveli građane u obilazak 3. Maja i tumačili im njegovu povijest, proveli ih procesom gradnje broda, a zatim su prisustvovali porinuću jednog od najvećih tankera za prijevoz asfalta na svijetu.
 18. ožujka – U Zagrebu umro general pukovnik Imra Agotić, prvi zapovjednik Hrvatskog ratnog zrakoplovstva.
 22. ožujka – Vojnici u Maliju izvršili vojni udar te svrgnuli predsjednika Amadoua Toumanija Tourea.
 22. ožujka –  U Toulouseu ubijen Mohammed Merah koji je u tri nedavna napada ubio trojicu vojnika, zatim rabina i troje djece pred židovskom školom.
 23. – 25. ožujka – U Gudovcu kraj Bjelovara održava se 15. proljetni Bjelovarski sajam.
 24. ožujka – U Splitu su svečano otvoreni 7. Dani kršćanske kulture.
 31. ožujka – U 30 hrvatskih gradova obilježen je Sat za planet Zemlju.
 31. ožujka – U Lipiku su zahvaljujući potpori Zaklade „Dr. Ivan Šreter”, a u organizaciji časopisa Jezik, dodijeljene nagrade za najbolje nove hrvatske riječi. Riječ „zatipak” autora Šandora Dembitza pobijedila je na ovogodišnjem natječaju za najbolju novu hrvatsku riječ, a ove je godine dodijeljeno po prvi puta priznanje Dr. Ivan Šreter za promociju hrvatske jezične kulture u poslovnoj komunikaciji. Priznanje su dobili autori Boška Trbojević, Lana Hudeček, Maja Matković i Igor Ćutuk za Jezični priručnik Coca-Cole HBC Hrvatska.

 Travanj
 1. travnja – Održao se ultramaraton Zagreb – Čazma u dužini od 62 kilometra.
 4. travnja – Financial Times proglasio je Split, odnosno Dioklecijanovu palaču, najprivlačnijim mjestom za život, od svih mjesta, koje se nalaze na popisu UNESCO-ove Svjetske baštine.
 4. travnja – Preminuo je bivši hrvatski nogometni reprezentativac Dubravko Pavličić.
 15. travnja – Hrvatski športaši Ivan Ljubičić i Ana Jelušić završili su profesionalne športske karijere.
 16. travnja – RNK Split proslavio je 100. rođendan. Osnovan je 1912. kao Hrvatsko radničko športsko društvo Anarch.
 16. travnja – Počelo suđenje Ivi Sanaderu i HDZ-u povodom slučaja Fimi Media.
 17. travnja – Svečano su otvoreni sedamnaesti Matetićevi dani u dvorani Pomorskog i povijesnog muzeja Hrvatskog primorja u Rijeci. Program je bio posvećen 110. obljetnici rođenja skladatelja Tihomila Vidošića i 100. obljetnici rođenja skladateljice Ivane Lang.
 26 – 29. travnja – U Zagrebu se održava konvencija Kontakt, koja spaja ovogodišnji 34. SFeraKon i 34. Eurocon. Počasni gosti Kontakta su neki od najpoznatijih svjetskih znanstvenofantastičnih autora: Tim Powers, Charles Stross, Dimitri Gluhovsky, Darko Macan, te urednica i organizatorica službene svjetske konvencije znanstvene fantastike Worldcona Cheryl Morgan.
 29. travnja – Poznati hrvatski crtač stripova, ilustrator i grafički dizajner Žarko Beker umro je nakon duže bolesti u 76. godini u Zagrebu.

 Svibanj
 1. svibnja – Scottish International Relief mijenja ime u Marijini obroci.
 3. svibnja – U Karlovcu preminuo bubnjar Novih fosila Nenad Šarić.
 4. svibnja – Hrvatski reprezentativac i nogometaš Evertona Nikica Jelavić proglašen najboljim igračem engleske nogometne lige za mjesec travanj. Prvi je hrvatski nogometaš kojem je to uspjelo.
 4. svibnja – Hrvatska tekvandoašica Lucija Zaninović osvojila je zlatnu medalju na Europskom prvenstvu u Manchesteru.
 4. svibnja – U Bjelovaru započeo 10. kazališni festival BOK fest
 5. svibnja – U Zagrebu preminuo Slobodan Budak, hrvatski odvjetnik i aktivist za ljudska prava.
 5. svibnja – U Zagrebu preminuo Živan Cvitković, skladatelj glazbe u tv-seriji Gruntovčani i filmu Tko pjeva zlo ne misli.
 5. – 6. svibnja – U Sisku održan Susret hrvatske katoličke mladeži.
 5. svibnja – U Rijeci održana 19. dodjela hrvatske diskografske nagrade Porin.
 15. svibnja – U Zagrebu je održana akademija UHIP-a u spomen dr. Franji Tuđmanu. Izlaganjima potpredsjednika Matice hrvatske akademika Ante Stamaća, predsjednika Komisije Iustitia et pax Hrvatske biskupske konferencije (HBK) sisačkoga biskupa msgr. Vlade Košića i akademika Ivana Aralice obilježena je 90. obljetnica rođenja prvoga hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana.
 19. svibnja – Hrvatska bacačica diska Sandra Perković osvojila je prvo mjesto na mitingu Dijamantne lige u Šangaju s hicem od 68,24 metra, rekordom mitinga i novim hrvatskim rekordom, 28 centimetara boljim od prošlog.
 20. svibnja – Tomislav Nikolić, u drugom krugu predsjedničkih izbora, pobijedio lidera Demokratske stranke Borisa Tadića rezultatom 49,5%:47,3% glasova, i postao četvrti izabrani predsjednik Republike Srbije.
 26. svibnja – u Bakuu održana završna večer Pjesme Eurovizije 2012.
 26. svibnja – Hrvatska plivačica Sanja Jovanović osvojila je srebrno odličje u disciplini 50 leđno na Europskog prvenstva u Debrecenu
 27. svibnja – Hrvatski gimnastičar Marijo Možnik osvojio je srebrno odličje na preči na Europskom prvenstvu, koje se održalo u Montpellieru
 27. svibnja – Hrvatska ženska rukometna reprezentacija na kvalifikacijskom turniru u španjolskoj Guadalajari osigurala nastup na Olimpijskim igrama u Londonu prvi puta u povijesti.
 28. svibnja – U Križevcima je svečano proslavljeno 400. godina Grkokatoličke Crkve u Hrvatskoj.
 29. svibnja – 3. lipnja – U Zagrebu se održava 40. Svjetski festival animiranog filma Animafest. Održat će se u kinima Europa, Tuškanac i Cineplexx Centar Kaptol. Prikazat će se bogat program s gotovo 400 filmova.

 Lipanj
 4. lipnja – Nakon 283 godine neprekidnoga rada, Brodogradilište Kraljevica prestaje postojati.
 6. – 10. lipnja – U Rijeci se održava Kvarnerski festival mora i pomorske tradicije „Fiumare”.
 7. lipnja – Preminuo je Josip Klima, hrvatski violinist i glazbeni pedagog.
 10. lipnja – Na Europskom nogometnom prvenstvu, hrvatska reprezentacija je u Poznanu svladala Irsku rezultatom 3:1 golovima Marija Mandžukića i Nikice Jelavića.
 14. lipnja – Hrvatski nogometni savez slavi 100. godina od prvog osnutka.
 14. lipnja – Na Europskom nogometnom prvenstvu, hrvatska reprezentacija je u Poznanu igrala neriješeno 1:1 s Italijom.
 15. – 17. lipnja – U Bjelovaru se održavala turističko-kulturna manifestacija Terezijana.
 17. lipnja – Hrvatska vaterpolska reprezentacija osvojila je Svjetsku ligu po prvi puta, svladavši Španjolsku u finalu u Almatiju nakon izvođenja peteraca 18:17.
 17. lipnja – Hrvatski tenisač Marin Čilić osvojio je ATP turnir u londonskom Queen’s Clubu, nakon što je argentinski tenisač David Nalbandian diskvalificiran zbog nešportskog ponašanja.
 22. – 23. lipnja – U Crikvenici je otvorena manifestacija Dani Frankopana koja se održava u povodu 600. godišnjice početka gradnje samostana u Crikvenici. Ovom će se prigodom predstaviti novi suvenir crikveničkog kraja – Pavlinska torta.
 25. lipnja – Obilježavajući u Rijeci Dan državnosti, Udruga Hrvatski dragovoljac 1991., Zajednica udruga Domovinskog rata PGŽ-a i Mreža katolika grada Rijeke organizirali su Povorku hrvatskog ponosa i slave na kojoj se okupilo nekoliko stotina sudionika.
 27. lipnja – Britanska banka Barclays, kažnjena je globom od 200 milijuna funti, zbog skandala libor.
 29. lipnja – Hrvatska ženska košarkaška reprezentacija na kvalifikacijskom turniru u turskoj Ankari osigurala nastup na Olimpijskim igrama u Londonu prvi puta u povijesti.

 Srpanj
 1. srpnja – Aziz Hasanović postao predsjednik Mešihata Islamske zajednice u Hrvatskoj.
 1. srpnja – Hrvatska bacačica diska Sandra Perković obranila je naslov europske prvakinje na europskom prvenstvu u Helsinkiju hitcem od 67,62 metra.
 6. – 7. srpnja – U Đakovu su scenskom slikom Oj, Đakovo, Šokadijo stara pred đakovačkom katedralom otvoreni 46. đakovački vezovi. Ove godine posvećena je gradnji đakovačke katedrale i zanimljivostima iz toga vremena. Drugoga dana u mimohodu središtem grada prolazi 4500 folkloraša iz 75 skupina iz Hrvatske i svijeta, 46 svatovskih zaprega i 46 jahača.
 6. – 7. srpnja – Povodom 20. obljetnice obrane i oslobođenja hrvatskog juga i deblokade Dubrovnika Domagojevi gusari i Udruga veterana 4. gardijske brigade obilježili su veslačkim maratonom neretvanskim lađama od Neretve (Metkovića) do Dubrovnika.
 8. srpnja – Hrvatska košarkaška reprezentacija za igrače do 17 godina starosti osvojila broncu na SP-u u Litvi. Ujedno je obranila status najbolje europske reprezentacije osvojen lani.
 10. srpnja – Svečano su otvorene 63. Dubrovačke ljetne igre.
 13. srpnja – Hrvatski biciklist Robert Kišerlovski ostvario najveći uspjeh u povijesti hrvatskog biciklizma na Toureu de Franceu – 5. mjesto.
 13. – 19. srpnja –  Na 20. Festivalu mora i mornara ("Les Tonnerres de Brest 2012") u Brestu na kojem se okupilo preko 2500 brodova svih veličina iz svih dijelova svijeta sudjelovale su hrvatske tradicijske barke rapska laja, krčka pasara, lovranski guc, kvarnerski guc i rovinjska batana.
 14. srpnja – U sklopu cjelodnevnog programa proslave Dana Grada Bakra održan je mimohod povijesnih postrojbi Hrvatske vojske i ostalih sudionika, a kasnije je odigrana „Pomorska bitka”, rekonstrukcija povijesnog pomorskog napada na Grad Bakar, kada su Mlečani 1616. godine po posljednji puta pokušali osvojiti Grad Bakar napadom s mora.
 15. srpnja – Hrvatski tenisač Marin Čilić osvojio je ATP turnir u Umagu pobijedivši Marcela Granollersa sa 6:4, 6:1. Čilić je tako postao prvi hrvatski tenisač koji je osvojio oba hrvatska turnira, te prvi Hrvat koji je osvojio turnir nakon 22 godine i Gorana Prpića 1990. godine.
 16. srpnja – Na 53. međunarodnoj matematičkoj olimpijadi, u Mar del Plati u Argentini, Domagoj Ćevid, učenik trećeg razreda zagrebačke V. gimnazije, osvojio je zlatnu medalju, a hrvatska reprezentacija osvojila je ukupno 25. mjesto, što je treći najbolji rezultat u povijesti Hrvatske, kojoj je najlošiji rezultat bio 55. mjesto.
20. srpnja – Američka premijera filma Vitez tame: Povratak. Tijekom ponoćne projekcije filma u kinu Century 16 u gradu Aurora, država Colorado, ubojica odjeven u plinsku masku ušao je u dvoranu i započeo pucati po gledateljima, pritom ubivši dvanaestero ljudi i ozlijedivši njih 58.
 23. srpnja – U Zagrebu je preminula hrvatska istaknuta povjesničarka Mirjana Gross, prof. emeritus Sveučilišta u Zagrebu, umirovljena profesorica Odsjeka za povijest Filozofskog fakulteta.
 31. srpnja – U zapadnohercegovačkom mjestu Međugorju održava se Međunarodni susret mladih katolika Mladifest na kojem nazoči više od 50.000 mladih i 500 svećenika s cijelog svijeta.

 Kolovoz
 3. kolovoza – Na Olimpijskim igrama hrvatski četverac na pariće u sastavu Martin Sinković, Damir Martin, Valent Sinković i David Šain osvojio je srebrnu medalju.
 4. kolovoza – Prvo zlato za Hrvatsku na Olimpijskim igrama u Londonu osvojila je Sandra Perković u bacanju diska rezultatom 69,11 m postavivši novi hrvatski rekord.
 5. kolovoza – U Kninu je svečano proslavljena 17. obljetnica vojno-redarstvene akcije Oluje.
 5. kolovoza – U Sinju se održala 297. Sinjska alka. Pobijedio je Alen Filipović Grčić.
 6. kolovoza – Giovanni Cernogoraz u streljačkoj disciplini trap na Olimpijskim igrama osvojio je drugu zlatnu medalju za Hrvatsku.
 7. kolovoza – Lucija Zaninović osvojila je brončanu medalju na Olimpijskim igrama u kategoriji do 49 kg.
 7. kolovoza – U Splitu u 72. godini života preminuo je slavni hrvatski plivački maratonac Veljko Rogošić.
 11. kolovoza – Na rijeci Neretvi od Metkovića do Ploča održan je 15. Maraton lađa – Neretva 2012. Startalo je ukupno 37 posada. Lađari Gusara iz Komina četvrti su put zaredom osvojili Maraton lađa, drugi su stigli lađari Baćine, dok je ekipa Žrnovskih galijota s Korčule zauzela treće mjesto.
 12. kolovoza – Hrvatska rukometna reprezentacija osvojila je brončanu medalju na Olimpijskim igrama.
 12. kolovoza – Hrvatska vaterpolska reprezentacija osvojila je zlatnu medalju na Olimpijskim igrama pobjedom nad Italijom 8:6.
 13. kolovoza – Dan nakon zatvaranja Olimpijskih igara u Londonu, hrvatski olimpijci sletjeli su u Zračnu luku Zagreb, gdje su ih dočekali članovi obitelji, športski dužnosnici i brojni navijači.
 14. kolovoza – Grad Crikvenica obilježava 600. obljetnicu spomena imena grada u službenom dokumentu, darovnici kneza Nikole IV. Frankapana pavlinima iz 1412. godine.
 19. kolovoza – Hrvatska košarkaška reprezentacija do 18 godina postala je europskim prvakom na EP-u održanom u Litvi. Zlato je osvojila pobijedivši domaćina Litvu 88:76.
 19. kolovoza – Samuel Štoković na konju Šundo Bundo slavodobitnik je 37. trke na prstenac, viteške igre koja se u Barbanu, održava od 1976. godine, a prvi spomen utrke veže se za 1696. godinu.
 25. kolovoza – U Puli je umrla dr. sc. Vesna Girardi-Jurkić, pulska arheologinja, dugogodišnja ravnateljica Arheološkog muzeja Istre, prva ministrica, i to kulture u vrijeme Domovinskog rata, te UNESCO-ova veleposlanica.
 28. kolovoza – Zrakoplovom je u Hrvatsku vraćen bjeloglavi sup Oštro s otoka Cresa. Tijekom svojeg petogodišnjeg lutanja prevalio je 18 tisuća kilometara i stigao do švedskoga grada Tuvea, najsjevernije točke na kojoj je ta rijetka vrsta do sada viđena.
 28. kolovoza – Umro je legenda hrvatskog nogometa Ivica Horvat, Dinamov igrač i trener koji je sezone 1966./67. osvojio Kup velesajamskih gradova.
 30. kolovoza – Hrvatski plivač Mihovil Španja osvojio je brončanu medalju na Paraolimpijskim igrama u Londonu, na 100 leđno isplivavši vrijeme 1:12.53 što je njegov osobni rekord.
 30. kolovoza – Sandra Perković pobijedila je na 6 od 7 natjecanja atletske Dijamantne lige u bacanju diska i uvjerljivo osvojila 1. mjesto u ukupnom poretku.
 31. kolovoza – Hrvatski atletičar Darko Kralj osvojio je srebrnu medalju u bacanju kugle na Paraolimpijskim igrama u Londonu.

 Rujan
 3. rujna – Hrvatska atletičarka Mikela Ristoski osvojila je brončanu medalju u skoku u dalj na Paraolimpijskim igrama u Londonu.
 4. rujna – Hrvatski atletičar Zoran Talić osvojio je srebrnu medalju u skoku u dalj na Paraolimpijskim igrama u Londonu.
 4. rujna – U Zagrebu je održan 62. Hanžekovićev memorijal, srušeno je čak šest rekorda mitinga od kojih je jedan srušila Sandra Perković pobjedničkim bacanjem od 65,79 metara.
 5. rujna – Hrvatski atletičar Branimir Budetić osvojio je brončanu medalju u bacanju koplja na Paraolimpijskim igrama u Londonu.
 7. – 9. rujna – U Gudovcu kraj Bjelovara održavao se 20. jubilarni jesenski međunarodni Bjelovarski sajam.
 9. rujna – Hrvatska vaterpolska reprezentacija za igrače do 19 godina osvojila je brončano odličje na europskom prvenstvu u francuskom Canet en Roussillonu.
 9. rujna – Na poziv Udruge lađara Neretve te udruge branitelja „Zavjet” više tisuća stanovnika Dubrovačko-neretvanske županije s nekoliko stotina brodica i neretvanskih lađa povezani konopom u koloni dugoj 2,5 km između Komarne i Brijesta napravili su živi Pelješki most.
 13. – 15. rujna – U Biogradu na Moru održalo se 59. Svjetsko prvenstvo u oranju.
 14. rujna – U Vinkovcima su uz program pod nazivom "U kolu i oko njega" svečano otvorene 47. Vinkovačke jeseni.
 14. i 16. rujna – U pulskoj Areni održan je hokejaški spektakl "Arena Ice Fever". Radi popularizacije hokeja, po prvi puta u povijesti hokeja utakmice su igrane u ljeto na moru, u objektu iz vremena gladijatora. Domaćin je bio Medveščak, a gostujuće momčadi Olimpije iz Ljubljane (2:3) i Vienna Capitalsa iz Beča (4:1).
 23. rujna – Na zagrebačkom Jarunu održala se trinaesta po redu humanitarna Utrka Terryja Foxa, čija je svrha podizanje svijesti građana i prikupljanje donacija za istraživanja raka. U proteklih 12 godina ova utrka u Hrvatskoj okupila je više od 50.000 sudionika
 29. rujna – Papa Benedikt XVI. imenovao je bjelovarsko-križevačkog biskupa Vjekoslava Huzjaka, članom Papinskog vijeća za pastoral putnika i selilaca, zajedno s jednim brazilskim biskupom.
 30. rujna – U Houstonu je preminuo predsjednik Hrvatskog sabora Boris Šprem.

 Listopad
 2. listopada – U Hvaru je započelo svečano obilježavanje 400. obljetnice osnutka Hvarskog kazališta, prvog komunalnog kazališta u Europi, otvorenog 1612. godine
 4. listopada – Predsjednik Hrvatskog sabora Boris Šprem pokopan je na zagrebačkom Mirogoju, uz najviše državne počasti i u nazočnosti članova obitelji, prijatelja, predstavnika državnog vrha i brojnih građana.
 4. listopada – U Osijeku je svečano otvoren 15. Osječki jesenski sajam.
 6. –  12. listopada – U Bjelovaru se održava 7. DOKUart – festival dokumentarnoga filma.
 6. listopada – U Splitu je održana procesija povodom 800. obljetnice dolaska sv. Franje na hrvatsko tlo.
 10. listopada – U Hrvatskom državnom arhivu u Zagrebu svečano je obilježen Dan arhiva. U velikoj čitaonici predstavljene su aktivnosti i dostignuća HDA u proteklom razdoblju, dodijeljena priznanja i zahvalnice HDA i otvorena izložba "Voda oko nas".
 14. –  21. listopada – U Zagrebu se održavao Zagrebački filmski festival.
 17. listopada – U Zaprešiću su svečano završene 16. Športske igre mladih.
 18. listopada – U Zagrebu je svečanom nastupom Počasne satnije Kravat-pukovnije na Trgu svetog Marka obilježen Međunarodni dan kravate.
 20. listopada – Samobor je proslavio 770. godišnjicu postojanja.
 21. listopada – Hrvatski stolnotenisač Tan Ruiwu osvojio je srebrno odličje u pojedinačnoj konkurenciji na Europskom prvenstvu u Herningu.
 24. listopada – Hrvatski vaterpolist Miho Bošković proglašen je najboljim europskim vaterpolistom u izboru Europskog plivačkog saveza (LEN). Josip Pavić je drugi najbolji.
 17. – 31. listopada – Muzej suvremene umjetnosti u sklopu svjetske kampanje Estee Lauder Companies „Breast Cancer Awareness” ružičastim svjetlom koje je dominiralo na fasadi priključio se akciji solidarnosti u borbi i podizanju svijesti o raku dojke u mjesecu borbe protiv raka dojke.
 25. –  27. listopada – U Koprivnici se odvija međunarodni festival književnosti – 19. "Galovićeva jesen".
 26. listopada – U Zagrebu je umro Joža Horvat, hrvatski književnik, moreplovac i putopisac.
 27. listopada – Nogometni klub kanadskih Hrvata Croatia iz Toronta postao je kanadski prvak.

 Studeni
 7. – 9. studenog – U povodu obilježavanja Mjeseca hrvatske knjige Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu nastavlja s manifestacijama vezanim uz popularizaciju čitanja te pokreće projekt Piramida od knjiga. Svrha je izgraditi pravilnu četverostranu piramidu od knjiga u predvorju Knjižnice, visine 3,5 metra. Za takav pothvat potrebno više od 20 000 knjiga.
 8. studenog – U Galeriji Klovićevi dvori otvorena je izložba "Julije Klović – najveći minijaturist renesanse" kojom Galerija obilježava 30 godina uspješnog djelovanja. Na izložbi će prvi put na jednome mjestu biti tridesetak najznačajnijih Klovićevih radova nastalih tijekom 50 godina njegova bogatoga umjetničkog stvaralaštva.
 16. studenog – Donesena oslobađajuća presuda hrvatskim generalima Gotovini i Markaču.
 17. studenog – U Škabrnji je započelo trodnevno obilježavanje 21. godišnjice stradanja Škabrnje Kolonom sjećanja od crkve sv. Marije u zaseoku Ambar do crkve Uznesenja Blažene djevice Marije u Škarbnji gdje je služena misa. U Koloni sjećanja bila je cijela Škabrnja, obitelji stradalih mještana i poginulih branitelja, ratni zapovjednici i branitelji Šabrnje te predstavnici braniteljskih udruga.
 18. studenog – U Vukovaru se pod geslom "Vukovaru, ime sveto" obilježio Dan sjećanja na žrtvu Vukovara 1991. i 21. godišnjicu stradanja Vukovara u srpskoj agresiji. U Koloni ponosa sudjelovalo je više od 50 000 tisuća građana i domoljuba pristiglih iz svih krajeva Hrvatske. Među njima i cijeli državni vrh, a u Vukovar je stigao i general Mladen Markač.
 20. studenog – U Zagrebu je umro Ivan Kušan, hrvatski književnik i akademik.
 21. studenog – Pokrenute hrvatske dnevne novine 21. stoljeće.
 21. – 23. studenog – Institut za povijest umjetnosti i Hrvatski institut za povijest, organiziraju znanstveni skup „Iso Kršnjavi – Veliki utemeljitelj”. Na znanstvenom skupu iz suvremene perspektive bit će sagledana uloga i značenje dr. Ise Kršnjavija u hrvatskoj kulturnoj, umjetničkoj, znanstvenoj i političkoj povijesti.
 24. studenog – Najbolja hrvatska plivačica Sanja Jovanović osvojila je drugo mjesto u završnici utrke na 50 metara leđno na Europskom prvenstvu u malim bazenima u francuskom Chartresu. Sanja je u završnici isplivala vrijeme 26,84 zaostavši za pobjednicom Francuskinjom Laure Manaudou šest stotinki sekunde.
 24. studenog – Opatijka Jelena Kovačević na Svjetskom prvenstvu u karateu u Parizu osvojila je srebrno odličje. U završnom dvoboju kategorije do 55 kilograma poražena je od Francuskinje Lucie Ignace.
 26. – 27. studenog – Razred za filološke znanosti Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti organizira Međunarodni znanstveni skup "Hrvatska ćirilična baština" povodom 500. obljetnice tiskanja prve hrvatske ćirilične knjige Dubrovačkog ćirilskog molitvenika.
 28. studenog – U Zagrebu je umro Dragutin Haramija, hrvatski političar, jedan od istaknutih hrvatskih proljećara i jedan od osnivača HNS-a.
 29. studenog – Opća skupština Ujedinjenih naroda donosi odluku (br. 67/19) kojom se Palestini daje status države nečlanice.

 Prosinac
 4. prosinca – Svečanom akademijom u Hrvatskom narodnom kazalištu u Zagrebu na kojoj su nazočili predsjednici FIFA-e i UEFA-e Sepp Blatter te Michel Platini, završila se proslava sto godina utemeljenja Hrvatskog nogometnog saveza.
 5. prosinca – Klapsko pjevanje upisano je na UNESCO-ov Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine čovječanstva na sedmom sastanku Međuvladinog odbora za nematerijalnu kulturnu baštinu koji se održavao u Parizu od 3. do 7. prosinca.
 6. prosinca – Hrvatski znanstvenik Ivan Đikić, profesor na Sveučilištu Goethe i direktor Instituta Buchmann u Frankfurtu, dobitnik je najprestižnije njemačke znanstvene nagrade "Gottfried Wilhelm Leibniz" za 2013. godinu.
 12. prosinca – U Palači Tau, u francuskome gradu Reimsu, otvorena je izložba Hrvatska glagoljica – prisjećanje na jedno europsko srednjovjekovno pismo: od srednjeg vijeka do naših dana.
 15. prosinca – U povodu mjeseca borbe protiv ovisnosti Društvo športske rekreacije "Aktivan život" organizira prvu hrvatsku utrku stubama pod nazivom "Zagrepčanka 512" koja će se održati u istoimenoj poslovnoj zgradi Zagrepčanka.
 16. prosinca – U Šibeniku je umro hrvatski kazališni i filmski glumac i pisac pučkih komedija Branko Matić.
 21. prosinca – Kraj najduljeg ciklusa srednjoameričkog kalendara dugog brojenja (fenomen 2012. godine)
 21. prosinca – Svjetska organizacija vodenih športova proglasila je Josipa Pavića najboljim vaterpolistom svijeta u 2012. godini.

 Športska događanja
 XXX. Olimpijske igre - London 2012.
 Europsko prvenstvo u nogometu - Poljska i Ukrajina 2012.
 Europsko prvenstvo u rukometu - Srbija 2012.
 Europsko prvenstvo u vaterpolu - Eindhoven 2012.
 Formula 1 - sezona 2012.
 Svjetski skijaški kup 2012.
 UEFA Europska liga 2011./12.
 UEFA Europsko futsalsko prvenstvo - Hrvatska 2012.

 Obljetnice i godišnjice
 600. godina Crikvenicehttp://www.crikvenica.hr/korisne-informacije/grad/povijest-grada  (pristupljeno 14. kolovoza 2012.)
 500. obljetnica tiskanja prve hrvatske ćirilične knjige Dubrovačkog ćirilskog molitvenika
 430. obljetnica smrti Svete Terezije Avilske
 200. obljetnica rođenja njemačkog skladatelja Friedricha von Flotowa
 170. obljetnica rođenja i 100. godišnjica smrti francuskog skladatelja Julesa Masseneta
 150. obljetnica rođenja hrvatskog violinista i skladatelja Franje Krežme
 150. obljetnica rođenja francuskog skladatelja Claudea Debussya.
 150. obljetnica rođenja engleskog skladatelja Fredericka Deliusa
 150. obljetnica rođenja hrvatskog dirigenta i skladatelja Nikole Fallera
 130. obljetnica rođenja i 50. godišnjica smrti hrvatske sopranistice Maje Strozzi-Pečić
 120. obljetnica rođenja i 50. godišnjica smrti hrvatskog povjesničara i arhivista Josipa Matasovića
 100. obljetnica rođenja slovenskog skladatelja, dirigenta i aranžera Bojana Adamiča
 100. obljetnica rođenja i 20. godišnjica smrti američkog skladatelja, glazbenog teoretičara, pisaca i filozofa Johna Cagea
 100. obljetnica rođenja rumunjskog dirigenta Sergiua Celibidachea
 100. obljetnica rođenja i 30. godišnjica smrti hrvatske pijanistice i skladateljice Ivane Lang
 100. obljetnica rođenja hrvatskog violinista Ivana Pinkave
 100. obljetnica rođenja poljskog pijanista Moriza Rosenthala
 100. obljetnica rođenja mađarsko-engleskog dirigenta Georga Soltia
 90. obljetnica rođenja prvog predsjednika samostalne Republike Hrvatske dr. Franja Tuđmana
 80. obljetnica objave Zagrebačkih punktacija
 50. godišnjica smrti francusko-švicarskog pijanista i dirigenta Alfreda Cortota
 50. godišnjica smrti austrijsko-američkog violinista i skladatelja Fritza Kreislera
 50. godišnjica smrti hrvatskog skladatelja i dirigenta Frana Lhotke
 50. godišnjica smrti njemačko-austrijskoga dirigenta i skladatelja Bruna Waltera
 50. obljetnica prvog zasjedanja Drugog vatikanskog sabora
 30. godišnjica smrti hrvatskog skladatelja i dirigenta Jakova Gotovca

 Rođenja

 Smrti
 Siječanj
 1. siječnja – Kiro Gligorov, makedonski državnik (* 1917.)
 1. siječnja – Gary Ablett, britanski nogometaš (* 1965.)
 1. siječnja – Bob Anderson, britanski mačeovac (* 1922.)
 1. siječnja – Carlos Soria, argentinski političar (* 1949.)
 2. siječnja – Larry Reinhardt, američki gitarist (* 1948.)
 3. siječnja – Josef Škvorecký, češki pisac (* 1924.)
 4. siječnja – Kerry McGregor, škotska pjevačica i glumica (* 1974.)
 4. siječnja – Harry Fowler, britanski glumac (* 1926.)
 4. siječnja – Eve Arnold, američka fotografkinja (* 1912.)
 5. siječnja – Aleksandr Aleksejevič Sizonenko, ruski košarkaš (* 1959.)
 9. siječnja – Mae Laborde, američka glumica (* 1909.)
 9. siječnja – Malam Bacai Sanhá, gvinejski političar i predsjednik (2009. – 2012.) (* 1947.)
 10. siječnja – Gevork Vartanian, sovjetski špijun (* 1924.)
 12. siječnja – Reginald Hill, engleski književik (* 1936.)
 13. siječnja – Miljan Miljanić, srpski nogometaš i trener (* 1930.)
 13. siječnja – Rauf Denktaş, turski političar (* 1924.)
 14. siječnja – Arfa Karim, pakistanska učenica i kompjuterska programerka (* 1995.)
 17. siječnja – Phil Bosmans, belgijski katolički svećenik i pisac (* 1922.)
 19. siječnja – Jenny Tomasin, britanska glumica (* 1936.)
 19. siječnja – Sarah Burke, kanadska skijašica (* 1982.)
 20. siječnja – Etta James, američka blues pjevačica (* 1938.)
 21. siječnja – Slavko Ziherl, slovenski psihijatar i političar (* 1945.)
 21. siječnja – Irena Jarocka, poljska pjevačica (* 1946.)
 24. siječnja – James Farentino, američki glumac (* 1938.)
 24. siječnja – Theodoros Angelopoulos, grčki kimenatograf, producent (* 1935.)
 25. siječnja – Veronica Carstens, njemačka Prva dama (* 1923.)
 26. siječnja – Ian Abercrombie, engleski glumac (* 1934.)
 26. siječnja – Dimitra Arliss, američka glumica (* 1932.)
 26. siječnja – Robert Hegyes, američki glumac (* 1951.)
 26. siječnja – Colin Tarrant, engleski glumac (* 1952.)
 29. siječnja – Camilla Williams, američka sopranistica (* 1919.)
 29. siječnja – Oscar Luigi Scalfaro, talijanski političar i bivši predsjednik (* 1918.)
 29. siječnja – Nijaz Duraković, bosanski književnik, autor i političar (* 1949.)
 29. siječnja – Predrag Dragić, srpski književnik (* 1945.)
 31. siječnja – Leslie Carter, američka pjevačica (* 1986.)

 Veljača
 1. veljače – Wisława Szymborska, poljska pjesnikinja, prevoditeljica (* 1923.)
 1. veljače – Ladislav Kuna, slovački nogometaš (* 1947.)
 2. veljače – Dorothy Gilman, američka književnica (* 1923.)
 3. veljače – Ben Gazzara, američki glumac (* 1930.)
 3. veljače – Zalman King, američki filmski redatelj (* 1942.)
 4. veljače – Nigel Doughty, engleski osnivač kompanije "Doughty Hanson & Co." (* 1957.)
 5. veljače – Sam Coppola, američki glumac (* 1932.)
 5. veljače – Bill Hinzman, američki glumac (* 1936.)
 5. veljače – Ante Vulin, hrvatski akademik i arhitekt (* 1932.)
 6. veljače – Janice E. Voss, američka astronautkinja (* 1956.)
 8. veljače – Luis Alberto Spinetta, argentinski glazbenik (* 1950.)
 8. veljače – Wando, brazilski pjevač (* 1945.)
 9. veljače – Milan Zinaić, hrvatski povjesničar umjetnosti i likovni kritičar (* 1947.)
 11. veljače – Whitney Houston, američka pjevačica i glumica (* 1963.)
 12. veljače – David Kelly, irski glumac (* 1929.)
 12. veljače – Zina Bethune, američka glumica (* 1945.)
 14. veljače – Zlatko Crnković, hrvatski glumac (* 1936.)
 16. veljače – Duško Antunović, hrvatski vaterpolist, trener i izbornik (* 1947.)
 16. veljače – Elyse Knox, američka glumica (* 1917.)
 17. veljače – Milorad Bibić Mosor, hrvatski novinar (* 1952.)
 20. veljače – Lydia Lamaison, argentinska glumica (* 1914.)
 22. veljače – Marie Colvin, američka reporterka (* 1956.)
 23. veljače – Marko Ruždjak, hrvatski akademik i skladatelj (* 1946.)
 24. veljače – Pery Ribeiro, brazilski pjevač (* 1937.)
 25. veljače – Bruno Pintar, hrvatski glazbenik i trubač (* 1938.)
 26. veljače – Oliver Mandić, hrvatski bubnjar i glazbenik (* 1958.)
 27. veljače – Helga Vlahović, hrvatska novinarka, televizijska producentica i voditeljica (* 1945.)
 29. veljače – Davy Jones, engleski pjevač (* 1945.)

 Ožujak
 1. ožujka – Andrew Breitbart, američki publicist i konzervativni komentator (* 1969.)
 1. ožujka – Blagoje Adžić, srpski političar i general pukovnik JNA (* 1932.)
 1. ožujka – Lucio Dalla, talijanski pjevač (* 1943.)
 4. ožujka – Šime Spaventi, hrvatski akademik (* 1925.)
 4. ožujka – Joan Taylor, američka glumica (* 1929.)
 6. ožujka – Bartol Kaleb, hrvatski direktor RK Croatia Osiguranje Zagreb (* 1945.)
 6. ožujka – Dalibor Paulik, hrvatski teatrolog i skladatelj (* 1953.)
 7. ožujka – Tonka Štetić, hrvatska sopranistica i mezospranistica (* 1923.)
 7. ožujka – Pierre Tornade, francuski glumac (* 1930.)
 8. ožujka – Leslie Cochran, američki mirovni aktivist (* 1951.)
 10. ožujka – Nik Zoričić, kanadski skijač (* 1983.)
 10. ožujka – Julio César González, meksički boksač (* 1976.)
 10. ožujka – Jean Giraud, francuski autor stripa i dizajner (* 1938.)
 11. ožujka – Miomir Vukobratović, srpski inženjer i pionir ljudske robotike (* 1931.)
 11. ožujka – Ian Turpie, australski glumac i voditelj (* 1943.)
 11. ožujka – Faith Brook, engleska glumica (* 1922.)
 11. ožujka – Sid Couchey, američki autor stripa (* 1919.)
 11. ožujka – Vera Dedić, srpska glumica (* 1931.)
 13. ožujka – Michel Duchaussoy, francuski glumac (* 1938.)
 13. ožujka – Josip Fišer, hrvatski operni pjevač i glumac (* 1926.)
 17. ožujka – Jaye Radisich, australska političarka hrvatskog porijekla (* 1976.)
 18. ožujka – Ranko Mascarelli, hrvatski scenograf i kostimograf (* 1945.)
 18. ožujka – Imra Agotić, hrvatski general, prvi zapovjednik Hrvatskog ratnog zrakoplovstva (* 1943.)
 20. ožujka – Ante Jurić, hrvatski biskup, dugogodišnji nadbiskup Splitsko-makarski (* 1922.)
 22. ožujka – Vjekoslav Brešić, hrvatski slikar (* 1926.)
 23. ožujka – Chico Anysio, brazilski komičar i glumac (* 1931.)
 25. ožujka – Antonio Tabucchi, talijanski književnik (* 1943.)
 27. ožujka – Boško Končar, hrvatski povjesničar umjetnosti, viši konzervator i muzejski savjetnik (* 1924.)
 29. ožujka – Luke Askew, američki glumac (* 1932.)

 Travanj
 1. travnja – Ekrem Bora, turski glumac (* 1934.)
 4. travnja – Dubravko Pavličić, hrvatski nogometaš (* 1967.)
 7. travnja – Mike Wallace, američki TV voditelj (* 1918.)
 9. travnja – Simo Nikolić, hrvatski jedriličar (* 1941.)
 9. travnja – Neven Valent, hrvatski operni i koncertni pjevač (* 1964.)
 9. travnja – Mark Lenzi, američki skakač u vodu (* 1968.)
 9. travnja – José Guardiola, španjolski pjevač (* 1930.)
 10. travnja – Barbara Buchholz, njemačka glazbenica (* 1959.)
 11. travnja – Antun Crnić, hrvatski nogometaš (* 1942.)
 11. travnja – Julio Alemán, meksički glumac (* 1933.)
 11. travnja – Yolanda Mérida, meksička glumica (* 1929.)
 13. travnja – Jonathan Frid, američki glumac (* 1924.)
 18. travnja – Dick Clark, američki radijski i TV voditelj (* 1929.)
 19. travnja – Levon Helm, američki glazbenik (* 1940.)
 23. travnja – Tommy Marth, američki saksofonist (* 1978.)
 28. travnja – Milan N. Popović, srpski psihijatar i psihoanalitičar (* 1924.)
 28. travnja – Matilde Camus, španjolska spisateljica i pjesnikinja (* 1919.)
 29. travnja – Joel Goldsmith, američki filmski i televizijski skladatelj (* 1957.)
 29. travnja – Žarko Beker, hrvatski crtač stripa, ilustrator i grafički dizajner (* 1936.)

 Svibanj
 3. svibnja – Nenad Šarić, hrvatski glazbenik (* 1947.)
 3. svibnja – Edith Bliss, australska pjevačica i TV voditeljica (* 1959.)
 5. svibnja – Slobodan Budak, hrvatski pravnik i aktivist za ljudska prava (* 1930.)
 5. svibnja – Živan Cvitković, hrvatski pjevač i filmski i TV skladatelj (* 1925.)
 8. svibnja – Maurice Sendak, američki pisac i ilustrator (* 1928.)
 9. svibnja – Vera Babić, hrvatska političarka i zastupnica (* 1948.)
 12. svibnja – Martin Stanković, hrvatski znanstvenik, izumitelj 'Cedevite' (* 1931.)
 14. svibnja – Belita Woods, američka pjevačica (* 1948.)
 15. svibnja – Carlos Fuentes, meksički spisatelj i esejist (* 1928.)
 17. svibnja – Donna Summer, američka pjevačica (* 1948.)
 20. svibnja – Robin Gibb, britanski pjevač i skladatelj (* 1949.)
 27. svibnja – Johnny Tapia, američki boksač (* 1967.)
 30. svibnja - Pierre Ceyrac, francuski misionar (* 1914.)
 31. svibnja - László Zivko, Mađarski političar (* 1953.)

 Lipanj
 2. lipnja – Kathryn Joosten, američka glumica (* 1939.)
 2. lipnja – Richard Dawson, englesko-američki glumac i komičar (* 1932.)
 4. lipnja – Eduard Khil, ruski pjevač (* 1934.)
 5. lipnja – Ray Bradbury, američki književnik (* 1920.)
 6. lipnja – Nemanja Nešić, srpski veslač (* 1988.)
 7. lipnja – Josip Klima, hrvatski violinist i glazbeni pedagog (* 1927.)
 7. lipnja – Slavica Radović Nadarević, slovenska scenografkinja i kostimografkinja (* 1965.)
 7. lipnja – Bob Welch, američki glazbenik (* 1945.)
 8. lipnja – Frank Cady, američki glumac (* 1915.)
 9. lipnja – Ivan Minatti, slovenski prevoditelj i pjesnik (* 1924.)
 11. lipnja – Ann Rutherford, američka glumica (* 1917.)
 11. lipnja – Hector Bianciotti, francuski autor (* 1930.)
 12. lipnja – Henry Hill, američki mafijaš (* 1943.)
 13. lipnja – Jože Humer, slovenski kompozitor (* 1936.)
 14. lipnja – Yvette Wilson, američka glumica (* 1964.)
 16. lipnja – Susan Tyrrell, američka glumica (* 1945.)
 18. lipnja – Victor Spinetti, velški glumac, pjesnik i autor (* 1929.)
 19. lipnja – Anthony Bate, engleski glumac (* 1927.)
 19. lipnja – Richard Lynch, američki glumac (* 1940.)
 21. lipnja – Bogumil Kleva, hrvatski glumac (* 1937.)
 22. lipnja – Juan Luis Galiardo, španjolski glumac (* 1940.)
 23. lipnja – Neda Bajsić, hrvatska glumica (* 1942.)
 24. lipnja – Miki Roqué, španjolski nogometaš (* 1988.)
 26. lipnja – Doris Singleton, američka glumica (* 1919.)
 26. lipnja – Nora Ephron, američka filmska redateljica (* 1941.)
 27. lipnja – Don Grady, američki glumac (* 1944.)

 Srpanj
 1. srpnja – Evelyn Lear, američka operna pjevačica (* 1926.)
 3. srpnja – Andy Griffith, američki glumac (* 1926.)
 4. srpnja – Hrvoje Šošić, hrvatski profesor, pisac i političar (* 1928.)
 4. srpnja – Eric Sykes, engleski glumac i redatelj (* 1923.)
 8. srpnja – Ernest Borgnine, američki glumac (* 1917.)
 12. srpnja – Boris Kamenar, hrvatski kemičar i akademik (* 1929.)
 13. srpnja – Polde Bibič, slovenski glumac (* 1933.)
 14. srpnja – Ivo Vrtarić, hrvatski grafičar i multimedijalni umjetnik (* 1949.)
 15. srpnja – Celeste Holm, američka glumica (* 1917.)
 16. srpnja – Jon Lord, britanski klavijaturist i skladatelj (* 1941.)
 16. srpnja – Kitty Wells, američka country pjevačica (* 1919.)
 17. srpnja – Morgan Paull, američki glumac (* 1944.)
 19. srpnja – Tom Davis, američki komičar (* 1952.)
 21. srpnja – Susanne Lothar, njemačka glumica (* 1960.)
 22. srpnja – Fern Persons, američka glumica (* 1910.)
 23. srpnja – Mirjana Gross, hrvatska povjesničarka (* 1922.)
 23. srpnja – Sally Ride, američka astronautica (* 1951.)
 24. srpnja – Sherman Hemsley, američki glumac (* 1938.)
 24. srpnja – Chad Everett, američki glumac (* 1936.)
 26. srpnja – Mary Tamm, britanska glumica (* 1950.)
 26. srpnja – Lupe Ontiveros, američka glumica (* 1942.)
 27. srpnja – Tony Martin, američki glumac i pjevač (* 1913.)
 28. srpnja – Slavko Komar, hrvatski sudionik Narodnooslobodilačke borbe, društveno-politički radnik SFR Jugoslavije i SR Hrvatske (* 1918.)
 31. srpnja – Gore Vidal, američki pisac (* 1925.)

 Kolovoz
 1. kolovoza – Viktor Jakovčić, hrvatski violončelist (* 1931.)
 2. kolovoza – Marguerite Piazza, američka operna pjevačica (* 1921.)
 5. kolovoza – Chavela Vargas, kostarikanska pjevačica (* 1919.)
 6. kolovoza – Marvin Hamlisch, američki skladatelj i dirigent (* 1944.)
 7. kolovoza – Veljko Rogošić, hrvatski plivač (* 1941.)
 11. kolovoza – Lucy Gallardo, argentinska glumica (* 1929.)
 11. kolovoza – Lidija Pavić, hrvatska novinarka i radijska voditeljica (* 1956.)
 13. kolovoza – Kathy Goertzem, američka televizijska voditeljica (* 1958.)
 13. kolovoza – Helen Gurley Brown, američka autorica, izdavačica i poduzetnica (* 1922.)
 13. kolovoza – Nellie Jane Gray, američka ekonomistica, pravnica i pro-life aktivistica (* 1924.)
 14. kolovoza – Phyllis Thaxter, američka glumica (* 1919.)
 14. kolovoza – Maja Bošković-Stulli, hrvatska akademkinja (* 1922.)
 14. kolovoza – Ron Palillo, američki glumac (* 1949.)
 14. kolovoza – Svetozar Gligorić, srpski šahovski velemajstor (* 1923.)
 15. kolovoza – Bob Birch, američki glazbenik (* 1956.)
 15. kolovoza – Biff Elliot, američki glumac (* 1923.)
 16. kolovoza – Ante Laušić, hrvatski povjesničar (* 1940.)
 16. kolovoza – William Windom, američki glumac (* 1923.)
 18. kolovoza – Scott McKenzie, američki pjevač (* 1939.)
 19. kolovoza – Tony Scott, engleski filmski redatelj (* 1944.)
 20. kolovoza – Phyllis Diller, američka glumica i komičarka (* 1917.)
 25. kolovoza – Neil Armstrong, američki pokusni pilot i astronaut (* 1930.)
 25. kolovoza – Vesna Girardi-Jurkić, hrvatska arheologinja, profesorica, prva hrvatska ministrica kulture (* 1944.)
 27. kolovoza – Ivica Horvat, hrvatski nogometaš (* 1926.)

 Rujan
 1. rujna – Hal David, američki tekstopisac (* 1921.)
 2. rujna – Branislav Lala Kovačev, hrvatski jazz glazbenik (* 1939.)
 3. rujna – Michael Clarke Duncan, američki glumac (* 1957.)
 3. rujna – Griselda Blanco, kolumbijska mafijašica (* 1943.)
 5. rujna – Edis Bahtijarević, bosanski nogometaš (* 1986.)
 5. rujna – Christian Marin, francuski glumac (* 1929.)
 10. rujna – Lance LeGault, američki glumac (* 1937.)
 11. rujna – Jadranka Fischer, hrvatska humanitarka (* 1947.)
 12. rujna – Sid Watkins, britanski neurokirurg (* 1928.)
 12. rujna – Davor Grčić, hrvatski nogometaš (* 1930.)
 14. rujna – Stephen Dunham, američki glumac (* 1964.)
 15. rujna – Predrag Brzaković, srpski nogometaš (* 1964.)
 15. rujna – Pierre Mondy, francuski glumac (* 1925.)
 16. rujna – John Ingle, američki glumac (* 1928.)
 25. rujna – Andy Williams, američki pjevač (* 1927.)
 26. rujna – Vlado Vukmirović, hrvatski kazališni redatelj (* 1928.)
 26. rujna – Johnny Lewis, američki glumac (* 1983.)
 27. rujna – Herbert Lom, češko-engleski glumac (* 1917.)
 29. rujna – Hebe Camargo, brazilska TV voditeljica i glumica (* 1929.)
 30. rujna – Boris Šprem, hrvatski političar (* 1956.)

 Listopad
 1. listopada – Josip Cmrok, hrvatski akademski kipar i keramičar (* 1932.)
 1. listopada – Dirk Bach, njemački glumac i komičar (* 1961.)
 1. listopada – Shlomo Venezia, talijanski književnik (* 1923.)
 3. listopada – Robert F. Christy, američki fizičar i astrofizičar (* 1916.)
 3. listopada – Kathi McDonald, američka pjevačica (* 1948.)
 5. listopada – Zvonimir Husić, hrvatski književnik i pjesnik (* 1934.)
 5. listopada – Vojin Dimitrijević, srpski pravnik (* 1932.)
 5. listopada – Claude Pinoteau, francuski redatelj (* 1925.)
 6. listopada – Nick Curran, američki pjevač i gitarist (* 1977.)
 6. listopada – Ante Dželalija, hrvatski političar, gradonačelnik Drniša (* 1945.)
 6. listopada – Lawrence G. Rossin, američki političar, bivši američki veleposlanik u Hrvatskoj (* 1952.)
 7. listopada – Mersad Berber, bosanski slikar (* 1940.)
 9. listopada – Harris Savides, američki kinematograf (* 1957.)
 9. listopada – Sammi Kane Kraft, američka glumica (* 1992.)
 10. listopada – Marina Golub, ruska glumica (* 1957.)
 13. listopada – Gary Collins, američki glumac i voditelj (* 1938.)
 14. listopada – Branko Črnac Tusta, hrvatski pjevač (* 1955.)
 17. listopada – Sylvia Kristel, nizozemska glumica i manekenka (* 1952.)
 21. listopada – Darko Komlinović, hrvatski novinar i glazbenik (* 1965.)
 24. listopada – Nada Falout, hrvatska akademska slikarica i grafička dizajnerica (* 1933.)
 24. listopada – Stanislav Femenić, hrvatski pjesnik i pripovjedač (* 1924.)
 26. listopada – Joža Horvat, hrvatski književnik, moreplovac i putopisac (* 1915.)
 27. listopada – Nada Ruždjak, hrvatska operna pjevačica (* 1934.)

 Studeni
 4. studenog – Blanka Zec, hrvatska operna umjetnica (* 1924.)
 5. studenog – Olympe Bradna, francuska glumica i plesačica (* 1920.)
 5. studenog – Leonardo Favio, argentinski pjevač (* 1938.)
 6. studenog – Milivoj Slaviček, hrvatski pisac (* 1929.)
 6. studenog – Clive Dunn, engleski glumac (* 1920.)
 8. studenog – Nikola Ivanda, hrvatski redatelj (* 1975.)
 9. studenog – Bill Tarmey, engleski glumac (* 1941.)
 10. studenog – Jasenka Pavliša, hrvatska likovna umjetnica (* 1945.)
 13. studenog – Branko Marušić, hrvatski pjevač (* 1937.)
 16. studenog – Zdenka Anušić, hrvatska glumica (* 1936.)
 20. studenog – Ivan Kušan, hrvatski književnik i akademik (* 1933.)
 21. studenog – Mladen Bašić, hrvatski pijanist i dirigent (* 1917.)
 23. studenog – Larry Hagman, američki glumac (* 1931.)
 25. studenog – Ninoslav Lovčević, hrvatski redatelj i scenarist (* 1947.)
 27. studenog – Dubravka Milazzi-Vrabec, hrvatska novinarka i televizijska urednica (* 1934.)
 28. studenog – Dragutin Haramija, hrvatski političar i ekonomist (* 1923.)
 30. studenog – Ksenija Jovanović, srbijanska glumica (* 1928.)

 Prosinac
 3. prosinca – Zlata Petković, srbijanska glumica (* 1954.)
 4. prosinca – Miguel Calero, kolumbijski nogometaš (* 1971.)
 4. prosinca – Branislav Milinković, srbijanski politički aktivist i diplomat (* 1961.)
 5. prosinca – Oscar Niemeyer, brazilski arhitekt (* 1907.)
 9. prosinca – Jenni Rivera, američka pjevačica (* 1969.)
 16. prosinca – Gordana Lukač-Koritnik, prva hrvatska pravobraniteljica za ravnopravnost spolova i dugogodišnja aktivistica u različitim ženskim grupama (* 1948.)
 16. prosinca – Branko Matić, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac (* 1919.)
 21. prosinca – Krsto A. Mažuranić, hrvatski književnik i prevoditelj (* 1942.)
 22. prosinca – Cliff Osmond, američki glumac (* 1937.)
 23. prosinca – Mike Scaccia, američki glazbenik (* 1965.)
 24. prosinca – Ana Bešenić, hrvatska pjesnica i autorica romana (* 1952.)
 24. prosinca – Charles Durning, američki glumac (* 1923.)
 24. prosinca – Jack Klugman, američki glumac (* 1922.)
 26. prosinca – Fontella Bass, američka pjevačica (* 1940.)

 Nepoznat datum smrti
 svibanj – Vladimir Pfeifer, pionir hrvatske prirodoslovne fotografije (* 1937.)http://www.ulupuh.hr/hr/straniceclanova.asp?idsekcije=2&idclana=137  (preuzeto 30. svibnja 2012.)
 lipanj – Anja Neidhardt, hrvatsko-njemačka bivša plivačica (* 1936.)http://www.vecernji.hr/sport/ostalo/preminula-anja-neidhardt-clanak-424529 (preuzeto 28.
lipnja 2012.)
 kolovoz – Vladimir Margitić, hrvatski arhitekt (* 1939.)http://m.novilist.hr/PogledajClanak.aspx?id=626229&datum=20120817 (preuzeto 21. kolovoza 2012.)
 listopad – Vladimir Kos, hrvatski karikaturist i ilustrator (* 1937.)http://www.vecernji.hr/kultura/preminuo-karikaturist-ilustrator-vladimir-kos-clanak-460410 (preuzeto 6. listopada 2012.)

 Izvori

 Vanjske poveznice

Što su kolačići?
Kolačić je mala tekstna datoteka koja se pohranjuje na računalo ili mobilni uređaj pri posjetu određenom web-mjestu. S pomoću kolačića web-mjesto pamti vaše radnje i željene postavke (poput prijave, jezika, veličine fonta i drugih željenih postavki koje se odnose na prikaz) tijekom duljeg razdoblja, pa ih nije potrebno ponovno unositi pri svakom povratku na web-mjesto odnosno pri pregledavanju njegovih različitih stranica.
Na koji se način koristimo kolačićima?
Web stranica www.crikvenica.hr upotrebljava kolačiće i slične tehnologije za nekoliko svrha, ovisno o kontekstu ili proizvodu, uključujući:
1) privremene korisničke kolačiće unosa (session-id) i/ili trajne kolačiće ograničene na nekoliko sati u nekim slučajevima – koristimo ih za pohranjivanje vaših preferencija i postavki na vašem uređaju te za poboljšavanje vašeg iskustva. Na primjer, spremanje vaših osobnih preferenci u kolačiće što vam omogućuje da ne morate stalno iznova postavljati preference.
2) kolačiće za provjeru autentičnosti, koji se koriste za autentifikacijske usluge, tijekom trajanja pregleda stranice- koristimo ih da bismo provjerili vašu autentičnost. Taj vam kolačić omogućuje kretanje od stranice do stranice bez potrebe za ponovnim prijavljivanjem na svakoj stranici. Možete spremiti i podatke za prijavu tako da se ne morate prijaviti svaki put kada se vratite na web-mjesto;
3) korisničke sigurnosne kolačiće, koji se koriste za otkrivanje zloupotrebe autentičnosti, ograničenog trajanja- koristimo ih za obradu informacija koje nam omogućuju sigurnost te za utvrđivanje prijevare i zloupotrebe;
4) kolačiće multimedijskih sadržaja, kao što su kolačići za flash player, za vrijeme trajanja pregleda stranice;
5) kolačiće omogućavanja učitavanja, tijekom trajanja pregleda stranice- koristimo ih da bismo zapamtili informacije koje nam dajete;
6) trajne kolačiće za prilagodbu korisničkog sučelja za vrijeme trajanja pregleda stranice (ili malo duže)- kolačiće koristimo da bi vam omogućili davanje povratnih informacija na web-mjestu;
Uz navedene kolačiće koristimo i analitičke kolačiće, primjerice Google Analytics- koristimo kolačiće prve i treće strane te druge identifikatore za prikupljanje podataka o upotrebi i performansama, npr. možemo ih koristiti za brojanje jedinstvenih posjetitelja na nekom web-mjestu ili servisu te za razvoj drugih statistika o radu naših web-mjesta i proizvoda ili da bi saznali kakve su performanse naših proizvoda da bi ih mogli poboljšati (na primjer, kolačiće koristimo da bismo prikupili podatke koji pomažu u raspodjeli opterećenja). To omogućuje da naša web-mjesta mogu funkcionirati.
Važno je napomenuti i da neki videozapisi ugrađeni na naše stranice upotrebljavaju kolačić za anonimno prikupljanje statistika o tome kako ste došli i videozapise koje ste posjetili.
Omogućavanje ovih kolačića nije strogo potrebno za web stranicu, ali će vam pružiti bolji doživljaj pregledavanja.
Možete izbrisati ili blokirati te kolačiće, ali ako to činite, neke značajke ove web stranice možda neće funkcionirati.
Informacije vezane uz kolačiće se ne koriste da bi vas osobno identificirali, a podaci o uzorcima potpuno su pod našom kontrolom.
Ovi kolačići se ne koriste za bilo koju svrhu osim onih opisanih ovdje.
Koristimo li i druge kolačiće?
Neke od naših stranica ili podstranica mogu koristiti dodatne i/ili različite kolačiće od onih koje smo prethodno naveli i opisali. Na primjer:
-tvrtke koje unajmljujemo za pružanje usluga u naše ime, kao što je analitika web-mjesta, postavljaju kolačiće kada posjetite naša web-mjesta,
Detalji o njima bit će vam omogućeni u trenutku kada se isti pojave te ćemo u tom trenutku od Vas tražiti privolu, ukoliko istu niste prije dali, kako bismo pohranili i te kolačiće.
Koje kolačiće koristi Google LLc i s njim povezana društva?
Web stranica www.crikvenica.hr.hr koristi i određene Google usluge na osnovi kojih, putem kolačića i Google LLC prikuplja određene osobne podatke.
Kada govorimo o Google uslugama pod spomenutim pojmom smatraju se:
- Google-ove aplikacije,
- web-lokacije,
- uređaje kao što su Pretraživanje, YouTube i Google Home platforme kao što su preglednik Chrome i operativni sustav Android,
- proizvode koji su integrirani u aplikacije i web-lokacije trećih strana kao što su oglasi te
- ugrađene Google karte.
Kada ste prijavljeni i stupite u interakciju s nekim Google-ovim uslugama, primjerice objavite komentar za videozapis na YouTubeu ili recenziju pjesme na Playu, pored vaših aktivnosti prikazivat će se vaše ime i slika. Te podatke Google može prikazivati i u oglasima, ovisno o postavci.
Google vaše osobne podatke ne dijeli s tvrtkama, organizacijama ili pojedincima izvan Googlea, osim u sljedećim slučajevima:
1. Uz vaš pristanak;
Google može vaše osobne podatke dijeliti izvan Google-a samo ako ima vaš pristanak. Na primjer, ako od usluge za dijeljenje vožnje zatražite vožnju putem Google Home-a, Google će tražiti vaše dopuštenje prije nego što s tom uslugom podijeli vašu adresu. Nadalje, Google će tražiti vaš izričit pristanak za dijeljenje bilo kojeg osjetljivog osobnog podatka.
2. S administratorima domena;
Ako ste student ili radite za organizaciju koja upotrebljava Google-ove usluge (kao što je G Suite), administrator domene i prodavači koji upravljaju vašim računom imat će pristup vašem Google računu. Bit će im omogućeno sljedeće:
- pristupiti podacima pohranjenim na vašem računu, primjerice vašoj e-pošti, i zadržati te podatke
- pogledati statistiku koja se odnosi na vaš račun, primjerice broj aplikacija koje instalirate
- promijeniti zaporku vašeg računa
- privremeno obustaviti ili trajno ukinuti pristup vašem računu
- primati informacije o vašem računu radi udovoljavanja odredbama primjenjivog zakona, propisa, zaštitu od kršenja prava, vlasništva ili sigurnosti Google-a, naših korisnika ili javnosti kao što to nalaže ili dopušta zakon.
Podatke koji ne otkrivaju identitet Google može dijeliti javno i sa svojim partnerima, primjerice izdavačima, oglašivačima, razvojnim programerima ili vlasnicima prava. Na primjer, Google podatke dijeli javno kako bi prikazao trendove o općenitoj upotrebi Google usluga. Isto tako, određenim partnerima Google dopušta da prikupljaju podatke iz vašeg preglednika ili s uređaja u oglašivačke i mjerne svrhe putem vlastitih kolačića ili sličnih tehnologija.
Google LLC se koristi kolačićima za mnoge namjene. Na primjer, kako bi zapamtili vaše postavke sigurnog pretraživanja, kako bi vam oglasi koje vidite bili relevantniji, kako bi prebrojili posjetitelje pojedine stranice, kako bi vam pomogli registrirati se za pojedine Google usluge, kako bi zaštitili vaše podatke ili zapamtili vaše postavke oglasa.
U nastavku možete vidjeti popis vrsta kolačića koje upotrebljava Google i ujedno doznati kako Google i njegovi partneri upotrebljavaju kolačiće u oglašavanju.
1. Upotreba kolačića ˝Postavke˝
Ti kolačići omogućuju Google web-lokacijama da zapamte informacije koje mijenjaju način ponašanja ili izgled web-lokacije, primjerice odabrani jezik ili područje na kojem se nalazite. Na primjer, kada zapamti na kojem ste području, web-lokacija može ponuditi lokalnu vremensku prognozu ili vijesti o stanju prometa. Ti vam kolačići također mogu pomoći da promijenite veličinu teksta, font i druge dijelove web-stranica koje možete prilagoditi.
Ako se izgube informacije pohranjene u kolačiću postavki, upotreba web-lokacije može izgubiti na funkcionalnosti, ali to ne bi smjelo spriječiti rad web-lokacije.
Primjer:
Većina Google-ovih korisnika u pregledniku ima kolačić postavki koji se zove "NID". Preglednik šalje taj kolačić sa zahtjevima Google-ovim web-lokacijama. Kolačić "NID" sadrži jedinstveni ID koji Google upotrebljava za pohranjivanje vaših postavki i drugih informacija, primjerice, vašeg odabranog jezika (npr., hrvatski), koliko rezultata pretraživanja želite da se prikazuje na stranici (npr., 10 ili 20) te želite li da Google-ov filtar za sigurno pretraživanje bude uključen.
2. Upotreba kolačića ˝Sigurnost˝
Google sigurnosne kolačiće upotrebljava za provjeru autentičnosti korisnika, sprječavanje neovlaštene upotrebe vjerodajnica za prijavu i zaštitu korisničkih podataka od neovlaštenih strana.
Primjer:
Google upotreblja kolačiće "SID" i "HSID" koji sadrže digitalno potpisane i kriptirane zapise ID-a korisnikova Google računa i vrijeme posljednje prijave. Kombinacija tih dvaju kolačića omogućuje Google-u blokiranje mnogih vrsta napada, primjerice, pokušaja krađe sadržaja obrazaca koje ste ispunili na web-strancama.
3. Upotreba kolačića ˝Procesi˝
Kolačići procesa pomažu web-lokacijama u radu i pružanju usluga koje posjetitelji web-lokacije očekuju, na primjer, pomažu pri kretanju po web-stranicama ili pristupanju osiguranim područjima web-lokacije. Bez tih kolačića web-lokacija ne može pravilno funkcionirati.
Primjer:
Google upotrebljava kolačić zvan "lbcs" koji Google dokumentima omogućuje otvaranje više dokumenata u jednom pregledniku. Blokiranje tog kolačića spriječilo bi pravilan rad Google dokumenata.
4. Upotreba kolačića˝Oglašavanje˝
Ova katergorija kolačića Google-u pomažu da oglašavanje postane zanimljivije korisnicima i vrijednije izdavačima i oglašavačima. Kolačići se obično upotrebljavaju za odabir oglasa na temelju njihove relevantnosti korisniku, za poboljšavanje izvješćivanja o uspješnosti kampanje i za izbjegavanje ponovnog prikazivanja istih oglasa pojedinom korisniku.
Primjer:
Kolačići NID i SID, Google koristi radi prilagođavanja oglasa na Googleovim proizvodima kao što je Google pretraživanje. Na primjer, Google upotrebljava te kolačiće kako bi zapamtio vaša posljednja pretraživanja, vaše prethodne interakcije s oglasima ili rezultatima pretraživanja oglašavača i vaše posjete web-lokacijama oglašavača. Potonje omogućuje prikazivanje prilagođenih oglasa na Googleu.
Google upotrebljava i jedan ili više kolačića za oglase koje poslužuje na webu. Jedan od glavnih oglašivačkih kolačića na web-lokacijama koje nisu Googleove zove se "IDE", a u preglednicima se pohranjuje pod domenom doubleclick.net. Drugi istovrsni kolačić se pohranjuje pod domenom google.com i naziva se "ANID".
Google upotrebljava i druge kolačiće kao što su DSID, FLC, AID, TAID i exchange_uid. Ostali Googleovi proizvodi, primjerice YouTube, također mogu upotrebljavati te kolačiće za prikazivanje relevantnijih oglasa.
Ponekad oglašivački kolačići mogu biti postavljeni na domeni web-lokacije koju ste posjetili. U slučaju oglašavanja koje Google poslužuje na cijelom webu, na domenu posjećene web-lokacije mogu se postaviti kolačići "__gads" ili "__gac".
Za razliku od kolačića koji su postavljeni na Googleovim domenama, Google ne može očitati te kolačiće kada ste na web-lokacijama na kojima nisu postavljeni.
Svrha im je mjerenje interakcija s oglasima na toj domeni i sprječavanje pretjeranog prikazivanja istih oglasa korisnicima.
Google, također, upotrebljava kolačiće konverzije čija je glavna svrha pomoći oglašivačima da utvrde koliko puta osobe koje kliknu njihov oglas doista kupe njihove proizvode.
Pomoću tih kolačića Google i oglašivač mogu utvrditi da ste kliknuli oglas i kasnije posjetili web-lokaciju oglašivača. Google ne upotrebljava kolačiće konverzije za prilagođeno ciljanje oglasa, a ti se kolačići zadržavaju samo na ograničeno vrijeme. Za tu je svrhu namijenjen poseban kolačić "Conversion". On je obično postavljen na domeni googleadservices.com ili google.com (popis domena koje upotrebljavamo za oglašivačke kolačiće možete pronaći pri dnu ove stranice). Neki od naših preostalih kolačića mogu se upotrebljavati i za mjerenje događaja konverzije. Na primjer, kolačići DoubleClicka i Google Analyticsa mogu se također upotrebljavati u tu svrhu.
Google upotebljava i kolačiće "AID", "DSID" i "TAID" pomoću kojih povezuje vaše aktivnosti na različitim uređajima ako ste se prethodno prijavili na Google račun na nekom drugom uređaju. Spomenuti kolačići mogu biti postavljeni na domenama google.com/ads, google.com/ads/measurement ili googleadservices.com. Ako ne želite da se oglasi koji vam se prikazuju koordiniraju na više uređaja, u Postavkama oglasa možete isključiti Prilagodbu oglasa.
5. Upotreba kolačića ˝Stanje sesije˝
Web-lokacije često prikupljaju informacije o načinu interakcije korisnika s web-lokacijom. To može uključivati podatke o tome koje stranice korisnici najčešće posjećuju te dobivaju li poruke o pogreškama s određenih stranica. Ti "kolačići stanja sesije" pomažu Google-u da poboljša svoje usluge kako bi korisnicima pružili bolji doživljaj pregledavanja.
Blokiranje ili brisanje tih kolačića neće učiniti web-lokaciju neupotrebljivom.
Spomenuti se kolačići, također, mogu upotrebljavati za anonimno mjerenje učinkovitosti PPC-a (plaćanja po kliku) i udruženog oglašavanja.
Primjer:
Kolačić zvan "recently_watched_video_id_list" koristi se kako bi usluga YouTube zabilježila koje je videozapise određeni preglednik gledao u posljednje vrijeme.
6. Upotreba kolačića ˝Analytics˝
Google Analytics Googleov je alat za analitiku koji pomaže vlasnicima web-lokacija pa i vlasnicima web lokacije www.crikvenica.hr, ali i aplikacija da saznaju kako se njihovi posjetitelji koriste opcijama njihovih web-lokacija i aplikacija. Može se poslužiti skupom kolačića za prikupljanje informacija i izvješćivanje o statistici upotrebe web-lokacije, a da pritom Google-u ne otkrije identitet pojedinačnih korisnika. Glavni je kolačić Google Analyticsa "_ga".
Osim izvješćivanja o statistici upotrebe web-lokacije, Google Analytics može se upotrebljavati, zajedno s nekim prethodno opisanim oglašivačkim kolačićima, i za prikazivanje relevantnijih oglasa na Googleovim proizvodima (npr. na Google pretraživanju) i na webu te za mjerenje interakcija s oglasima koje prikazujemo.
Više saznajte na:
https://developers.google.com/analytics/devguides/collection/analyticsjs/cookie-usage?hl=hr .
Izvoz i brisanje podataka koji se prikupljaju putem kolačića korištenjem Google usluga
U bilo kojem trenutku možete izvesti kopiju svojih podataka ili ih izbrisati sa svojeg Google računa.
Po želji možete izvesti kopiju sadržaja sa svojeg Google računa da biste ga sigurnosno kopirali ili koristili na nekoj usluzi izvan Googlea.
Da biste izbrisali svoje podatke, možete:
- Izbrisati sadržaj s određenih Googleovih usluga
- Potražiti i zatim izbrisati određene stavke s računa putem stranice Moja aktivnost
- Izbrisati određene Googleove proizvode, uključujući podatke koji su s njima povezani
- Izbrisati cijeli Google račun
- Tražiti brisanje vaših podataka.
A.1. Brisanje svih kolačića sa računala:
Ako uklonite kolačiće, odjavit ćete se s web-lokacija, a vaše bi se spremljene postavke mogle izbrisati.
Kako to učiniti:
-
Otvorite Chrome na računalu.
-
U gornjem desnom kutu kliknite Više Više a zatim Postavke.
-
Pri dnu kliknite Napredno.
-
U odjeljku "Privatnost i sigurnost" kliknite Postavke sadržaja.
-
Kliknite stavku Kolačići.
-
Pod stavkom "Svi kolačići i podaci web-lokacije" kliknite Ukloni sve.
-
Potvrdite tako što ćete kliknuti Izbriši sve.
A.2. Brisanje kolačića određene web lokacije:
Kako to učiniti:
-
Otvorite Chrome na računalu.
-
U gornjem desnom kutu kliknite Više Više a zatim Postavke.
-
Pri dnu kliknite Napredno.
-
U odjeljku "Privatnost i sigurnost" kliknite Postavke sadržaja.
-
Kliknite stavku Kolačići.
-
Pod stavkom "Svi kolačići i podaci web-lokacije" potražite naziv web-lokacije.
-
Desno od web-lokacije kliknite Ukloni Uklanjanje.
A.3. Brisanje kolačića određenih razdoblja:
Kako to učiniti:
-
Otvorite Chrome na računalu.
-
U gornjem desnom kutu kliknite Više Više.
-
Kliknite Više alata a zatim Izbriši podatke o pregledavanju.
-
Pri vrhu dodirnite padajući izbornik pored stavke "Izbrišite sljedeće stavke iz".
-
Odaberite razdoblje, na primjer protekli sat ili protekli dan.
-
Stavite kvačicu u okvir opcije "Kolačići i ostali podaci web-lokacije". Uklonite kvačice za sve ostale opcije.
-
Kliknite Izbriši podatke o pregledavanju.
B. Promjena postavki Google kolačića
Kolačiće koje spremaju web-lokacije možete dopustiti ili blokirati.
Napomena: ako ne dopustite spremanje kolačića, većina web-lokacija koje zahtijevaju prijavu neće funkcionirati.
B.1. Dopuštanje ili blokiranje kolačića prema zadanim postavkama
1. Otvorite Chrome na računalu.
2. U gornjem desnom kutu kliknite Više Više a zatim Postavke.
3. Pri dnu kliknite Napredno.
4. U odjeljku "Privatnost i sigurnost" kliknite Postavke sadržaja.
5. Kliknite stavku Kolačići.
6. Uključite ili isključite Dopusti web-lokacijama spremanje i čitanje podataka kolačića.
B.2. Blokiranje kolačića s drugih web-lokacija
Kada posjetite neku web-lokaciju, možete dopustiti kolačiće s te web-lokacije, a blokirati one s ostalih web-lokacija koje posjeduju oglase ili slike na toj web-stranici. Da biste blokirali kolačiće trećih strana, uključite Blokiraj kolačiće trećih strana.
Blokirat će se svi kolačići i podaci web-lokacije s drugih web-lokacija, čak i ako je web-lokacija dopuštena na popisu iznimaka.
B.3. Dopuštanje ili blokiranje kolačića određene web-lokacije
Ako dopustite kolačiće prema zadanim postavkama, još uvijek možete blokirati kolačiće s određene web-lokacije.
1.Otvorite Chrome na računalu.
2. U gornjem desnom kutu kliknite Više Više a zatim Postavke.
3. Pri dnu kliknite Napredno.
4. U odjeljku "Privatnost i sigurnost" kliknite Postavke sadržaja.
5. Kliknite stavku Kolačići.
6. Pored stavki "Blokiraj", "Izbriši pri izlazu" ili "Dopusti" kliknite Dodaj.
7. Unesite web-adresu.
8. Da biste napravili iznimku za cijelu domenu, umetnite [*.] ispred naziva domene. Na primjer, [*.]google.com odnosit će se na drive.google.com i calendar.google.com.
Možete navesti i IP adresu ili web-adresu koja ne počinje s http://.
Kliknite Dodaj.
Da biste uklonili iznimku koju više ne želite, desno od web-lokacije kliknite Više Više a zatim Ukloni.
Napomena: ako Chromebook upotrebljavate na poslu ili u školi, možda nećete moći promijeniti tu postavku. Ako vam je potrebna dodatna pomoć, obratite se administratoru.
B.4. Brisanje kolačića nakon zatvaranja Chromea
Web-lokacijama možete dopustiti da pamte informacije tijekom sesije pregledavanja, ali da automatski izbrišu kolačiće kada zatvorite Chrome.
1.Otvorite Google Chrome na računalu.
2.U gornjem desnom kutu kliknite Više Više a zatim Postavke.
3.Pri dnu kliknite Napredno.
4.U odjeljku "Privatnost i sigurnost" kliknite Postavke sadržaja.
5.Kliknite stavku Kolačići.
6.Uključite Zadrži lokalne podatke samo dok ne napustim preglednik.
Ako imate više pitanja ili postoje određene nejasnoće , možete kontaktirati i Google i njihov ured za zaštitu privatnosti. Možete se obratiti i nadzornom tijelu za zaštitu podataka ako imate pitanja u vezi sa svojim pravima sukladno prisilnim propisima.
Kako možete kontrolirati kolačiće?
Kolačiće možete kontrolirati i/ili izbrisati prilikom svakog posjeta našoj stranici na način da na dnu stranice www.crikvenica.hr kliknete na ikonu u obliku zupčanika, na dnu svake stranice s lijeve strane na kojoj možete urediti odnosno ažurirati svoje postavke vezane uz korištenje kolačića.
Kolačiće koji su već pohranjeni na vašem računalu možete izbrisati preko postavki vašeg preglednika.
Moramo vas upozoriti da je, u slučaju blokiranja kolačića, moguće da ćete pri svakom posjetu ovoj web stranici morati ručno prilagođavati željene postavke, a određene usluge i funkcije možda vam neće biti dostupne.
Kako obrisati kolačiće?
Većina kolačića lako se može obrisati, no napominjemo Vam kako bi brisanje ili blokiranje nekih kolačića moglo imati negativan utjecaj na korištenje stranice.
Odlučite li se ipak obrisati ili onemogućiti kolačiće na svojem računalu potrebno je ažurirati postavke svojeg internetskog preglednika (informacije o načinu brisanja i onemogućavanja kolačića potražite na svojem pregledniku odabirom izbornika za pomoć) ili je potrebno spomenuto učiniti putem posebnih programa kao što je CC Cleaner.
Dodatne informacija oko isključivanja kolačića
Trenutno postoji nekoliko web-stranica za isključivanje pohranjivanja kolačića za različite servise.
Više se možete informirati na sljedećim web adresama:
www.allaboutcookies.org
www.youronlinechoices.com/hr
www.aboutads.info/choices
https://developers.google.com/analytics/devguides/collection/analyticsjs/cookie-usage
http://www.addthis.com/privacy/privacy-policy
Uz navedeno od velike pomoći mogu vam biti i sljedeće web stranice:
- European Interactive Digital Advertising Alliance (EU)
- Internet Advertising Bureau (US)
- Internet Advertising Bureau (EU)
- Google Chrome
- Internet Explorer
- Mozilla Firefox
- Safari (Desktop)
- Safari (Mobile)
- Android Browser
- Opera
- Opera Mobile
Ponovno reguliranje i kontroliranje kolačića
Svakim posjetom naše web stranice možete se odlučiti na ponovno/reguliranje i kontroliranje kolačića te ih u svakom trenutku možete obrisati i/ili izmijeniti.

Question: franje krežme celebrated the 150th anniversary of the birth of

Question: which french composer died on the 150th anniversary of his birth

Masseneta 150 . obljetnica rođenja hrvatskog violinista i skladatelja Franje Krežme 150 . obljetnica rođenja francuskog

Question: who was the german composer who died in 2012

Question: who is the 150th anniversary of the birth of french composer claude debussya

Question: when was the 600th anniversary of the crikvenice published

Question: what anniversary was celebrated in august 2012

Question: who was the 430th anniversary of the death of

Question: who is the 100th anniversary of the death of joseph matasovic

Question: who is the 100th anniversary of the death of croatian composer joseph

Question: the 150th anniversary of the birth of which english composer is celebrated on august 1

Question: who is the 150th anniversary of the birth of frederick delius

Question: which american composer, composer, and philosopher died in june 2012

Question: who died on the 100th anniversary of his birth

Question: who is the 120th anniversary of the death of

Question: what was frederick delius's profession

Anniversary and anniversary of the 600th anniversary of the Crikvenice ( accessed 14 August 2012 ) 500th anniversary of the printing of the first Croatian Cyrillic book of the Dubrovnik Cyrillic prayer 430th anniversary of the death of St. Teresa Avilsk 200th anniversary of the birth of the German composer Friedrich von Flotowa 170th anniversary of the birth and 100th anniversary of the death of the French composer Jules Massenet 150th anniversary of the birth of the Croatian violinist and composer Franje Krežme 150th anniversary of the birth of the French composer Claude Debussya .

150th anniversary of the birth of the English composer Frederick Delius 150th anniversary of the birth of the Croatian composer and composer Nikole Faller 130th anniversary of the birth and 50th anniversary of the death of the Croatian sopranist Maje Strozzi - Pečić 120th anniversary of the birth and 50th anniversary of the death of the Croatian historian and archiver Josip Matasovic 100th anniversary of the birth of the Croatian composer , composer and composer Bojislan Adamić 100th anniversary of the birth and 20th anniversary of the death of the American composer , musical theorist , writer and philosopher John Cage 100th anniversary of the birth and 50th anniversary of the death of the Croatian composer and archiver Joseph Matasovic

Obljetnice i godišnjice 600. godina Crikvenice (pristupljeno 14. kolovoza 2012.) 500. obljetnica tiskanja prve hrvatske ćirilične knjige Dubrovačkog ćirilskog molitvenika 430. obljetnica smrti Svete Terezije Avilske 200. obljetnica rođenja njemačkog skladatelja Friedricha von Flotowa 170. obljetnica rođenja i 100. godišnjica smrti francuskog skladatelja Julesa Masseneta 150. obljetnica rođenja hrvatskog violinista i skladatelja Franje Krežme 150. obljetnica rođenja francuskog skladatelja Claudea Debussya. 150. obljetnica rođenja engleskog skladatelja Fredericka Deliusa 150. obljetnica rođenja hrvatskog dirigenta i skladatelja Nikole Fallera 130. obljetnica rođenja i 50. godišnjica smrti hrvatske sopranistice Maje Strozzi-Pečić 120. obljetnica rođenja i 50. godišnjica smrti hrvatskog povjesničara i arhivista Josipa Matasovića 100. obljetnica rođenja slovenskog skladatelja, dirigenta i aranžera Bojana Adamiča 100. obljetnica rođenja i 20. godišnjica smrti američkog skladatelja, glazbenog teoretičara, pisaca i filozofa Johna Cagea 100. obljetnica rođenja rumunjskog dirigenta Sergiua Celibidachea 100. obljetnica rođenja i 30. godišnjica smrti hrvatske pijanistice i skladateljice Ivane Lang 100. obljetnica rođenja hrvatskog violinista Ivana Pinkave 100. obljetnica rođenja poljskog pijanista Moriza Rosenthala 100. obljetnica rođenja mađarsko-engleskog dirigenta Georga Soltia 90. obljetnica rođenja prvog predsjednika samostalne Republike Hrvatske dr. Franja Tuđmana 80. obljetnica objave Zagrebačkih punktacija 50. godišnjica smrti francusko-švicarskog pijanista i dirigenta Alfreda Cortota 50. godišnjica smrti austrijsko-američkog violinista i skladatelja Fritza Kreislera 50. godišnjica smrti hrvatskog skladatelja i dirigenta Frana Lhotke 50. godišnjica smrti njemačko-austrijskoga dirigenta i skladatelja Bruna Waltera 50. obljetnica prvog zasjedanja Drugog vatikanskog sabora 30. godišnjica smrti hrvatskog skladatelja i dirigenta Jakova Gotovca

Anniversary and anniversary of the 600th anniversary of the Crikvenice (accessed 14 August 2012) 500th anniversary of the printing of the first Croatian Cyrillic book of the Dubrovnik Cyrillic prayer 430th anniversary of the death of St. Teresa Avilsk 200th anniversary of the birth of the German composer Friedrich von Flotowa 170th anniversary of the birth and 100th anniversary of the death of the French composer Jules Massenet 150th anniversary of the birth of the Croatian violinist and composer Franje Krežme 150th anniversary of the birth of the French composer Claude Debussya. 150th anniversary of the birth of the English composer Frederick Delius 150th anniversary of the birth of the Croatian composer and composer Nikole Faller 130th anniversary of the birth and 50th anniversary of the death of the Croatian sopranist Maje Strozzi-Pečić 120th anniversary of the birth and 50th anniversary of the death of the Croatian historian and archiver Josip Matasovic 100th anniversary of the birth of the Croatian composer, composer and composer Bojislan Adamić 100th anniversary of the birth and 20th anniversary of the death of the American composer, musical theorist, writer and philosopher John Cage 100th anniversary of the birth and 50th anniversary of the death of the Croatian composer and archiver Joseph Matasovic

Povijest grada
Na u┼í─çu rje─Źice Dubra─Źine, koje je jo┼í u anti─Źko doba bilo plovno do dana┼ínjeg nogometnog igrali┼íta, ve─ç na po─Źetku nove ere postojalo je naselje Ad Turres. To je bilo jedno od klju─Źnih mjesta na rimskoj cesti iz Italije za Dalmaciju. Ova postaja za izmenu konja sadr┼żavala je i vojnu posadu, koja je osiguravala putni pravac izme─Ĺu obale i susjedne udoline, Vallis vineariae, Vinodola. Jedno vrijeme ovdje je postojala i zna─Źajna lokalna radionica s pe─çima za izradu predmeta od gline.Tijekom jednog du┼żeg mirnog razdoblja, bez ratova, bogati rimljani gradili su svoje vile i gospodarske objekte u dobro za┼íti─çenim morskim uvalama, o ─Źemu svjedo─Źe arheolo┼íki ostaci u Selcu i Jadranovu u uvali Lokvi┼í─ça.
Seoba Vizigota nakon 400. godine natjerala je lokalno stanovni┼ítvo da za┼íititu potra┼żi na vrhovima brda. Tako je stanovni┼ítvo Ad Turresa na┼ílo uto─Źi┼íte unutar zidova prapovijesne gradine Kotor (Kod tor). U 8. stolje─çu ove predjele naseljavaju Hrvati i u Vinodolu organiziraju svoju ┼Żupu koja se sastojala od slobodnih op─çina. U novu domovinu donose i svoju duhovnu i materijalnu kulturu, o ─Źijim dosezima svjedo─Źe izuzetni primjerci nakita i osobne opreme prona─Ĺeni u starohrvatskoj nekropoli Stran─Źe-Gorica nedaleko od Crikvenice. Bavili su se zemljoradnjom, sto─Źarstvom i ribarstvom, a od domicilnog rimskog stanovni┼ítva preuzeli su vje┼ítinu uzgoja vinove loze. I s├óm latinski naziv plodne udoline, Vallis vinearia preveli su u hrvatski Vinodol.
Prestanak ratnih pusto┼íenja omogu─çio je ponovno naseljavanje priobalja. Na lijevoj strani u┼í─ça rje─Źice Dubra─Źine sagra─Ĺena je mala crkvica posve─çena Bla┼żenoj Djevici Mariji. Uz nju, knez Nikola IV Frankopan podi┼że 1412. godine veliku zgradu i daruje ju crkvenom redu pavlina. Ta je samostanska zgrada ozna─Źila po─Źetak stvranja Crikvenice, pa kneza Nikolu Frankopana mo┼żemo smatrati njenim utemeljiteljem, a Bla┼żena Djevica Marija se smatra njenom za┼ítitnicom. Sa─Źuvana darovnica, koju je Nikola IV Frankopan izdao u Modru┼íu 14. kolovoza 1412. ujedno je i najstariji pisani spomen imena Crikvenice, te je ovaj datum u novije vrijeme progla┼íen Danom Grada Crikvenice. Povijest priobalnih naselja koja ─Źine Grad Crikvenicu, Selca, Crikvenice, Dramlja i Jadranova, povezana je i uvjetovana razvojem susjedne plodne udoline Vinodol i njenih utvr─Ĺenih srednjevjekovnih gradova, Drivenika, Gri┼żana i Bribira. Tijekom srednjeg vijeka svaki od tih gradova imao je svoju luku u priobalju, uz koju su nicala i ribarska naselja. Razvio se osebujan na─Źin gradnje kamenih ku─ça, sa svodovima i malenim dvori┼ítima ogra─Ĺenim visokim kamenim zidovima. Izme─Ĺu susjednih zidova vijugale su uske uli─Źice, kale, u kojima je bilo tek toliko mjesta da se dvije osobe mimoi─Ĺu. I danas se jo┼í ponegdje mogu prona─çi sa─Źuvani tragovi rada spretnih primorskih zidara i klesara koji su zahvaljuju─çi svojim vje┼íinama naj─Źe┼í─çe zara─Ĺivali kruh daleko od svoga doma
Stolje─ça austrijske i ma─Ĺarske vlasti ostavila su i danas vidljiv "mitteleuropski" trag, kojeg osobito zamje─çujemo na hotelskoj arhitekturi. U tom duhu gra─Ĺen je prvi crikveni─Źki hotel Nadvojvotkinje Clotilde (dansa ljekarna Jadran), a osobito je izra┼żen na hotelu "Therapia", prvom velikom crikveni─Źkom hotelu sagra─Ĺenom 1895. godine, koji je u prvo vrijeme nosio naziv Hotel Nadvojvode Josipa. Iz sezone u sezonu, Crikvenicu su posje─çivale okrunjene glave, filmske zvijezde, ali i mnogobrojni ostali smrtnici. Mnogi od njih su, kroz kontakte i prijateljstva s doma─çim stanovni┼ítvom, ovdje ostavljali dio sebe, a sa sobom odnosili jedan mali dio Crikvenice. Zato se brojni i danas uzastopno po trideseti ili ─Źetrdeseti put vra─çaju da bi ovdje proveli odmor.
Uz Crikvenicu su vezana mnoga poznata imena.
Knez Nikola IV Frankopan, ban Hrvatske i Dalmacije, dao je sagraditi zgradu pavlinskog samostana i obnoviti crkvu Uznesenja BD Marije (1412.).
Paulus Riedl, pavlinski umjetnik ukrasio je oltare ┼żupne crkve Uznesenja BD Marije (1776.)
Majstor Toma┼í, graditelj brojnih crkvica u Vinodolu i na Krku ro─Ĺen je krajem 15. st. na Kotoru.
Juraj Julije Klovi─ç, najve─çi svjetski sitnoslikar krenuo je na put svjetske slave iz pavlinskog samostana u Crikvenici, gdje je stjecao prva znanja (ro─Ĺen 1498.).
S.H├Âfler i Koloman Rimanozy, austro-ugarski arhitekti projektiraju hotele "Therapia" i "Miramare" te ladanjske vile i parkove (1895.-1905.).
Stjepan Rove┼ínjak, arhitekt, projektant velikog broja crikveni─Źkih vila, hotela i obiteljskih ku─ça po─Źetkom 20. st.
Vladimir Nazor, hrvatski knji┼żevnik, tijekom svojih deset crikveni─Źkih godina napisao je neka od svojih najpoznatijih djela; njemu u spomen podstavljen je spomenik u obliku cvijeta u parku hotela "Ka┼ítel" nekada┼ínjeg Dje─Źjeg doma u kojem je Nazor bio upravitelj u razdoblju 1920.-1931.
Ivan Kostren─Źi─ç, bibliotekar, utemeljitelj Nacionalne i sveu─Źili┼íne biblioteke u Zagrebu, ro─Ĺen u Crikvenici 1844. godine.
Zvonko Car, kipar, u─Źenik velikog Ivana Me┼ítrovi─ça, ostavio je mnogobrojne skulpture diljem ┼Żupanije primorsko-goranske, a medijski je najpoznatija Djevojka s galebom, simbol Opatije.
Ivan Lon─Źari─ç-Papi─ç, samouki slikar, knji┼żevnik i kroni─Źar iz Selca (1870.-1964.).
Radmila Matej─Źi─ç, povjesni─Źar umjetnosti i arheolog, dala je trajan doprinos hrvatskoj arheologiji otkri─çem i istra┼żivanjem starohrvatske nekropole Stran─Źe-Gorica nadomak Crikvenice.
Vinko Anti─ç, publicist, knji┼żevnik i povjesni─Źar, svojem je rodnom Selcu ostavio bogatu arhivsku zbirku.
Hajrudin Kujund┼żi─ç, akademski slikar, osniva─Ź i voditelj galerije "To─Ź" u Selcu.

Unknown date of death May – Vladimir Pfeifer, pioneer of the Croatian natural photography (* 1937) (pronounced May 30, 2012) June – Anja Neidhardt, Croatian-German former swimmer (* 1936) (pronounced June 28, 2012) August – Vladimir Margitić, Croatian architect (* 1939) (pronounced August 21, 2012) October – Vladimir Kos, Croatian cartoonist and illustrator (* 1937) (pronounced October 6, 2012)

Preminuo je Vladimir Kos, karikaturist, skladatelj, humorist, dugogodišnji član ULUPUH-ove Sekcije za ilustraciju, karikaturu, strip, primijenjeno slikarstvo i animirani film te Sekcije za multimediju i intermediju. Posljednji ispraćaj bit će u srijedu, 10. listopada, u 13.20 sati u mrtvačnici na zagrebačkom Mirogoju.
Vladimir Kos rođen je 19. prosinca 1937. u Zagrebu. U svojoj bogatoj i raznorodnoj profesionalnoj biografiji pojavljuje se kao karikaturist, skladatelj, humorist te autor velikog broja TV emisija. Karikature objavljuje u brojnim humorističnim časopisima kao što su Paradox, Kerempuh, Pavliha, u tjednicima VUS, Studio, Vikend i Svijet, u časopisima za kulturu Odjek, Telegram, Republika i 15 dana te u njemačkom magazinu ER. Najplodniju suradnju ostvario je 1978./79. i 1988./89. s Vjesnikom. Njegove su karikature uvrštene u tri ugledne “Pardonove” antologije karikature, zajedno s najvećim svjetskim majstorima (Bonnot, Pasteur i dr.). Izlaže kontinuirano od 1965. godine: samostalno i na brojnim skupnim izložbama u zemlji i inozemstvu (Montreal, Atena, Sofija, Bologna, Istanbul, Tokyo, London, Torino, Ljubljana). Bio je autor nekoliko TV špica (Stranački život, Zemlja na dlanu i dr.), režirao je i brojne videoklipove (zabavna glazba). Bio je član ULUPUH-a i GEMA-e (Munchen, Berlin). Kao dugogodišnji član ULUPUH-ove Sekcije za ilustraciju, karikaturu, strip, primijenjeno slikarstvo i animirani film te Sekcije za multimediju i intermediju, u više je navrata obnašao funkcije člana, odnosno predsjednika umjetničkog savjeta obiju sekcija. Bio je članom Velikog umjetničkog savjeta ULUPUH-a. Mlade je naraštaje autora uvijek podsjećao na važnost uspostavljanja i pridržavanja kriterija struke u profesionalnom djelovanju.
SAMOSTALNE IZLOŽBE: „Komentari“, Galerija grafika Palainovka, 1978.; „HILDENER TAGE JUGOSLAWISCHE KULTUR“, 1979., Hilden; „NAJME, KAJ…“, Muzej seljačkih buna, Gornja Stubica, 1990./91.; „CRTEŽI I KARIKATURE“, Samoborski muzej, 1995., Samobor; „ŽIVOTINJSKI SVIJET“, Galerija ULUPUH, Zagreb, 2002.; „EROS-CHRONOS – THANATOS“, Galerija ULUPUH, Zagreb, 2005.
Željko Sabol primijetio je kako je karikature Vladimira Kosa teško svrstati u neki određeni pravac ili stil, pa čak i žanr, jer njegovi radovi izmiču uobičajenim podjelama između slikarstva, crteža i karikature. To je stoga što on "uvijek želi da karikatura bude nešto više od duhovite (verbalno-grafičke) dosjetke." Iz tradicije nadrealizma preuzeo je tehniku kolaža, kombiniranja gotovih slikovnih elemenata iz tiska u nove, znakovite odnose, a često u istom djelu kombinira različite tehnike (crtež, akvarel, pastel, sepiju i sl.). Pri svemu se crni humor iščitava kao temelj autorova svjetonazora, uz naglašeni intelektualizam koji od promatrača traži angažman u dešifriranju nerijetko hermetičnih poruka. Orwellovski pogled na svijet, karikatura kao "CRNA METAFORA" (Željko Sabol), začinjen je ipak ponegdje erotskim i erotomanskim crtežima iz ciklusa "Samo za odrasle". U svemu se tome Vladimir Kos pokazuje kao autor izuzetne likovne kulture, a njegove karikature i ilustracije, iako primijenjenog karaktera, kao djela nedvojbeno umjetničkih atributa.

Question: who was the pioneer of croatian natural photography

Question: which former swimmer died in june 2012

Question: in what year was vladimir pfeifer born

Question: in what year was anja neidhardt born

Question: when did vladimir margitić die

2012 . ) kolovoz – Vladimir Margitić , hrvatski arhitekt ( * 1939 . ) ( preuzeto 21 . kolovoza 2012 .

Question: when did vladimir kos die

Question: what nationality was anja neidhardt

Question: which former swimmer was born in 1936

Unknown date of death May – Vladimir Pfeifer , pioneer of the Croatian natural photography ( * 1937 ) ( pronounced May 30 , 2012 ) June – Anja Neidhardt , Croatian - German former swimmer ( * 1936 ) ( pronounced June 28 , 2012 ) August – Vladimir Margitić , Croatian architect ( * 1939 ) ( pronounced August 21 , 2012 ) October – Vladimir Kos , Croatian cartoonist and illustrator ( * 1937 ) ( pronounced October 6 , 2012 )

Nepoznat datum smrti svibanj – Vladimir Pfeifer, pionir hrvatske prirodoslovne fotografije (* 1937.) (preuzeto 30. svibnja 2012.) lipanj – Anja Neidhardt, hrvatsko-njemačka bivša plivačica (* 1936.) (preuzeto 28. lipnja 2012.) kolovoz – Vladimir Margitić, hrvatski arhitekt (* 1939.) (preuzeto 21. kolovoza 2012.) listopad – Vladimir Kos, hrvatski karikaturist i ilustrator (* 1937.) (preuzeto 6. listopada 2012.)