mini|desno|300px|Shema hidroelektrane
mini|desno|300px|Niz vodnih turbina u hidroelektrani Los Nihuiles, Mendoza, Argentina
Hidroelektrana   je postrojenje u kojem se potencijalna energija vode najprije pretvara u kinetičku energiju njezinog strujanja, a potom u mehaničku energiju vrtnje vratila turbine te, konačno u električnu energiju u električnom generatoru. Hidroelektranu u širem smislu čine i sve građevine i postrojenja, koje služe za prikupljanje (akumuliranje), dovođenje i odvođenje vode (brana, zahvati, dovodni i odvodni kanali, cjevovodi itd.), pretvorbu energije (vodne turbine, generatori), transformaciju i razvod električne energije (rasklopna postrojenja, dalekovodi) te za smještaj i upravljanje cijelim sustavom (strojarnica i sl).

Iskorištavanje energije vodnog potencijala ekonomski je konkurentno proizvodnji električne energije iz fosilnih i nuklearnog goriva, zato je hidroenergija najznačajniji obnovljivi izvor energije. U zadnjih trideset godina proizvodnja u hidroelektranama je utrostručena, a njen udio povećan je za 50 %, za to je vrijeme proizvodnja u nuklearnim elektranama povećana za 100 puta, a udio oko 80 puta. Ti podatci pokazuju da se proizvodnja u hidroelektranama brzo povećava, ali značajno zaostaje za proizvodnjom u nuklearnim elektranama, ali i termoelektranama. Razlog takvom stanju leži u činjenici da iskorištavanje hidroenergije ima bitna tehnička i prirodna ograničenja. Glavno ograničenje jest zahtjev za postojanjem obilnog izvora vode kroz cijelu godinu, jer je skladištenje električne energije skupo i vrlo štetno za okoliš, osim toga na određenim lokacijama je za poništavanje utjecaja oscilacija vodostaja potrebno izgraditi brane i akumulacije. Njihovom izgradnjom značajno se povećava investicija, utjecaji na okoliš, potrebna je zaštita od potresa, a u zadnje vrijeme postoje i značajne terorističke prijetnje.

Jednom kada je hidroelektrana završena, nije potreban novac za sve skuplje gorivo, ne stvara se opasan otpad (kao kod nuklearnih elektrana) i stvara gotovo zanemarivu količinu stakleničkih plinova, za razliku od termoelektrana. U svijetu je instalirano hidroelektrana sa snagom od 777 GW, koje daju 2998 TWh električne energije, u 2006. To je otprilike 20 % svjetske proizvodnje električne energije svih vrsta, ili 88 % od svih obnovljivih izvora energije.  "Renewables Global Status Report 2006 Update", REN21, 2007.

Povijest

mini|desno|250px|Vodeničko kolo promjera 13 metara
Korištenje hidroenergije je započelo u Mezopotamiji i drevnom Egiptu prije oko 8000 godina, tada se ona koristila za navodnjavanje. Vodeni sat ili klepsidra počeo se koristiti prije oko 4000 godina. Hidroenergija se koristila za kanat ili turpan, a to su vodovodni sustavi, koji su služili za dovod svježe vode, u vrućim i suhim naseljenim područjima, a to su razvili stari Perzijanci i proširili na druge krajeve, od Maroka do Kine.

Vodeničko kolo i vodenica

Hidroenergija se svugdje koristila. U Indiji se koristilo vodeničko kolo i vodenica, kao i u Rimskom Carstvu, za mljevenje žita u brašno. U Kini se vodenice koriste još od dinastije Han.

Hidroenergija se koristila u Rimskom Carstvu i za rudarstvo, a sastojalo se u potkopavanju planine velikim količinama vode, koja je dovođena putem akvedukata s obližnjih planinskih rijeka. Isti akvedukti rabljeni su u ispiranju velikih količina zlata. Ta se metoda koristila u rudnicima Las Médulas u Španjolskoj, Velikoj Britaniji, i ne samo za vađenje zlata, nego i za olovo i kositar. Kasnije se to razvilo u hidraulično rudarenje, što je korištenje mlazova vode visokog tlaka, za ispiranje stijena i sedimenata, posebno prisutno za vrijeme zlatne groznice u SAD u 19. stoljeću.

Kad je započela industrijska revolucija, parni stroj je preuzimao sve više posla, ali je hidroenergija još uvijek koristila, kao za puhanje mjehova za zrak kod visokih peći, za mlinove, prijevoz teglenica, pogon uspinjača itd.

Prve hidroelektrane

Tijekom 1770.-tih francuski inženjer Bernard Forest de Bélidor izdaje knjigu Architecture Hydraulique, koja opisuje hidraulične strojeve s horizontalnom i vertikalnom osi.  "History of Hydropower", publisher=U.S. Department of Energy Krajem 19. stoljeća, razvijeni su prvi električni generatori, što je otvorilo mogućnost izgradnje prvih hidroelektrana. Godine 1881. proradila je prva hidroelektrana koja je proizvodila istosmjernu električnu struju, godine 1895. na slapovima Niagare prva moderna hidrocentrala počela je proizvoditi izmjeničnu električnu struju, što označava veliku pobjedu Teslina sustava izmjenične struje, koji, za razliku od Edisonova, omogućava prijenos velikih količina električne energije na daljinu. "Hydroelectric power - energy from falling water", publisher=Clara.net Dne 28. kolovoza 1895., puštena je u pogon prva hrvatska hidroelektrana Jaruga, koja je druga najstarija hidroelektrana u svijetu i prva u Europi.

Podjela hidroelektrana

mini|desno|250px|Brana HE Peruća
mini|desno|250px|Protočna hidroelektrana Chief Joseph Dam
mini|desno|250px|Cijev Reverzibilne HE Velebit
mini|desno|250px|Elektrana na morske mjene u Francuskoj
mini|desno|250px|2 od 3 morske zmije u luci Peniche, Portugal
mini|desno|250px|Kaplanova turbina i električni generator u isječenom prikazu
mini|desno|250px|HE Itaipu je najveća hidroelektrana u svijetu po proizvodnji električne energije
mini|desno|250px|Mikro hidroelektrana u Vijetnamu
mini|desno|250px|Piko hidroelektrana u Kambodži
mini|desno|250px|Hidroelektrana Dubrava na Dravi u Međimurju spada u velike elektrane
mini|desno|250px|Princip sustava male hidroelektrane
mini|desno|250px|Mala hidroelektrana Roški slap.
mini|desno|250px|Mikro hidroelektrana Mataković, na rijeci Mrežnici.
Hidroelektrane se mogu podijeliti prema njihovom smještaju, padu vodotoka, načinu korištenja vode, volumenu akumulacijskog bazena, smještaju strojarnice, ulozi u elektroenergetskom sustavu, snazi itd.  "Hidroelektrane", Energetika-net.com

Prema načinu korištenja

Prema načinu korištenja vode, odnosno regulacije protoka, hidroelektrane se dijele na:
 akumulacijske, kod kojih se dio vode prikuplja (akumulira) kako bi se mogao koristiti kada je potrebnije
 protočne, kod kojih se snaga vode iskorištava kako ona dotječe
 reverzibilne ili crpno-akumulacijske, kod kojih se dio vode koji nije potreban pomoću viška električne energije u elektroenergetskom sustavu pumpa na veću visinu (u tzv. gornju vodu), odakle se pušta kada je potrebnije.

Akumulacijske hidroelektrane

Potencijalna energija akumulacijskih hidroelektrana dolazi iz akumulacijskog jezera, koje ima branu, i kad je potrebno voda se dovodi do vodne turbine i električnog generatora, da bi se proizvela električna energija. Snaga ovisi o visini vodenog stupca, ili razlici visine između površine vode u akumulacionom jezeru i odvodu vode poslije vodne turbine. Velika cijev koja vodi od akumulacijskog jezera do vodne turbine naziva se tlačni cjevovod.

Protočne hidroelektrane

Protočne hidroelektrane su one čija se uzvodna akumulacija može isprazniti za manje od dva sata rada kod nazivne snage ili takva akumulacija uopće ne postoji. Kinetička energija vode se skoro direktno koristi za pokretanje vodnih turbina. Vrlo su jednostavne za izvođenje, nema dizanja razine vodostaja, imaju vrlo mali utjecaj na okoliš, ali su i vrlo ovisne o trenutno raspoloživom vodenom toku (primjer: Hidroelektrana Rijeka).

Reverzibilne hidroelektrane

Reverzibilnim turbinama voda se iz donjeg akumulacijskog jezera pumpa natrag u gornje akumulacijsko jezero. Taj proces se dešava u satima u kojima nije vršno opterećenje, radi uštede energije i radi raspoloživosti postrojenja u vršnim satima. Principijelno, donja akumulacija služi za punjenje gornje akumulacije. Iako pumpanje vode zahtjeva utrošak energije, korisnost se očituje u tome što hidroelektrana raspolaže s više vodenog potencijala za vrijeme vršnih opterećenja. Osnovna primjena je pokrivanje vršnih opterećenja. Energetski su neučinkovite, ali su praktičnije od dodatne izgradnje termoelektrana za pokrivanje vršnih opterećenja potrošnje. Jedina reverzibilna hidroelektrana u Hrvatskoj je hidroelektrana Velebit.

Prema smještaju samih postrojenja

Prema smještaju samih postrojenja, odnosno prema vodenom toku čiju energiju iskorištavaju, hidroelektrane mogu biti:
"klasične", na kopnenim vodotokovima: rijekama, potocima, kanalima i sl.
na morske valove
na morske mijene: plimu i oseku.

Hidroelektrane na plimu i oseku

Energija plime i oseke spada u oblik hidroenergije koja gibanje mora uzrokovano morskim mijenama ili padom i porastom razine mora, koristi za transformaciju u električnu energiju i druge oblike energije. Za sad još nema većih komercijalnih dosega na eksploataciji te energije, ali potencijal nije mali. Energija plime i oseke ima potencijal za stvarnje električne energije u određenim dijelovima svijeta, odnosno tamo gdje su morske mijene izrazito naglašene. Morske mijene su predvidljivije od energije vjetra i solarne energije. Taj način proizvodnje električne energije ne može pokriti svjetske potrebe, ali može dati veliki doprinos u obnovljivim izvorima energije. Na pojedinim mjestima obale u zapadnoj Francuskoj i u jugozapadnom dijelu Velike Britanije amplituda dostiže i više od 12 m. Za ekonomičnu proizvodnju je potrebna minimalna visina od 7 m. Procjenjuje se da na svijetu postoji oko 40 lokacija pogodnih za instalaciju plimnih elektrana.

Hidroelektrane na valove

Hidroelektrane na valove su elektrane koje koriste energiju valova za proizvodnju električne energije. Energija valova je obnovljivi izvor energije. To je energija uzrokovana najvećim dijelom djelovanjem vjetra o površinu oceana. Snaga valova se razlikuje od dnevnih mijena plime/oseke i stalnih cirkularnih oceanskih struja. Za korištenje energije valova moramo odabrati lokaciju na kojoj su valovi dovoljno česti i dovoljne snage. Ta snaga varira ovisno o zemljopisnom položaju, od 3 kW/m na Mediteranu do 90 kW/m na Sjevernom Atlantiku.

Generiranje snage iz valova trenutno nije široko primijenjena komercijalna tehnologija, iako su postojali pokušaji njenog korištenja još od 1890.

Prema padu vodotoka

Prema padu vodotoka, odnosno visinskoj razlici između zahvata i ispusta vode (klasične) hidroelektrane se mogu podijeliti na:
niskotlačne, s padom do 25 m
srednjotlačne, s padom između 25 i 200 m
visokotlačne, s padom većim od 200 m.

Niskotlačne
Za niske padove (do približno 40 metara) koriste se takozvane Kaplanove turbine koje rade slično kao i Francisove turbine, s tim da je broj lopatica daleko manji.

Srednjotlačne hidroelektrane
Za srednje padove (do 200 metara) koriste se takozvane Francisove turbine, kod kojih provodni dio s lopaticama okružuje kotač. U provodnom dijelu ovih turbina potencijalna se energija vode samo djelomično pretvara u kinetičku, tako da s određenim pretlakom dospijeva u obrtno kolo (kotač) i njemu predaje svoju energiju.

Visokotlačne hidroelektrane

Za visoke padove (preko 200 metara) primjenjuju se takozvane Peltonove turbine kod kojih se potencijalna energija vode u provodnom dijelu potpuno pretvara u kinetičku, i u obliku vodenog mlaza pokreće lopatice turbine pretvarajući kinetičku energiju u mehaničku.

Prema načinu punjenja akumulacijskog bazena

Prema načinu punjenja, odnosno veličini akumulacijskog bazena hidroelektrane mogu biti:
 s dnevnom akumulacijom, kod kojih se akumulacija puni po noći, a prazni po danu
 sa sezonskom akumulacijom, kod kojih se akumulacija puni tijekom kišnog, a prazni tijekom sušnog razdoblja godine
 s godišnjom akumulacijom, kod kojih se akumulacija puni tijekom kišnih, a prazni tijekom sušnih godina.

Prema udaljenosti strojarnice od brane
Prema udaljenosti strojarnice od brane hidroektrane se dijele na:
pribranske, čija je strojarnica smještena neposredno uz branu, najčešće podno nje
derivacijske, čija je strojarnica smještena podalje od brane.

Prema smještaju strojarnice
Prema smještaju strojarnice hidroektrane se dijele na:
nadzemne, kod kojih je strojarnica smještena iznad razine tla
podzemne, kod kojih je strojarnica smještena ispod razine tla.

Prema ulozi u elektroenergetskom sustavu
Prema njihovoj ulozi u elektroenergetskom sustavu hidroelektrane se mogu podijeliti na:
temeljne, koje rade cijelo vrijeme ili većinu vremena
vršne, koje se uključuju kada se za to pokaže potreba, npr. za pokrivanje vršne potrošnje.

Prema instaliranoj snazi
Prema instaliranoj snazi (učinku) hidroelektrane mogu biti:
 velike
 male
 mikro
 piko
Razlika između velikih i malih hidroelektrana, odnosno donji i gornji granični iznosi snage u cijelom svijetu pri tome nisu jednoznačno određeni pa se, na primjer, mogu kretati od 5 kW (u Kini) do 30 MW (SAD-u), dok se kod nas malom smatra HE snage između 50 i 5000 kW. Također valja reći da u nekim zemljama postoji i dodatna podjela hidroelektrana malih snaga na mikro, mini i male hidroelektrane.

Velike hidroelektrane

Velike hidroelektrane su megagrađevine i obično imaju snagu od nekoliko stotina MW do preko 20 GW. Trenutno najveće hidroelektrane u pogonu su: hidroelektrana Tri klanca (Kina)  – 22,5 GW, hidroelektrana Itaipu (Brazil/Paragvaj) – 14 GW i hidroelektrana Guri (Venezuela) – 10,2 GW.
Veliki nedostatak takvih megagrađevina je negativan utjecaj na okoliš. Tako je kod gradnje hidroelektrane Tri klanca poplavljeno 29 milijuna četvornih metara zemlje, dva velika i 116 manjih gradova su se potopila, raseljeno je više od milijun stanovnika (neki spominju i dva milijuna). U umjetnom jezeru završit će sva prljavština potopljenih gradova, tvornica i bolnica i više od tri tisuće industrijskih i rudarskih poduzeća .

Male hidroelektrane

Za male hidroelektrane se smatra da nemaju nikakav štetan utjecaj na okoliš, za razliku od velikih, čija se štetnost opisuje kroz velike promjene ekosustava (gradnja velikih brana), utjecaji na tlo, poplavljivanje, utjecaji na slatkovodni živi svijet, povećana emisija metana i postojanje štetnih emisija u čitavom životnom ciklusu hidroelektrane, koje su uglavnom vezane za period izgradnje elektrane, proizvodnje materijala i transport. Danas se za tehnologiju vezanu za hidroenergiju, koja se smatra obnovljivim izvorom energije, može reći da je tehnički najpoznatija i najrazvijenija na svjetskoj razini, s iznimno visokim stupnjem učinkovitosti. 22% svjetske proizvodnje električne energije dolazi iz malih i velikih hidroelektrana.

Granična snaga koja dijeli hidroelektrane na male hidroelektrane razlikuje se od zemlje do zemlje. Neke zamlje poput Portugala, Španjolske, Irske, Grčke i Belgije su prihvatila 10 MW kao gornju granicu instalirane snage za male hidroelektrane. U Italiji je granica 3 MW, u Švedskoj 1,5 MW, u Francuskoj 8 MW, u Indiji 15 MW, u Kini 25 MW. Međutim u Europi se sve više prihvaća kapacitet od 10 MW instalirane snage kao gornja granica i tu granicu je podržala Europska udruga malih hidroelektrana (ESHA), te Europska komisija. Prema postojećim propisima u Hrvatskoj, mala hidroelektrana, određena je kao postrojenje za iskorištavanje energije vodotokova s izlaznom električnom snagom od 10 kW do 10MW.

Mikro hidroelektrane
One uglavnom imaju snagu do 100 KW, i obično se grade za male odvojene zajednice ili su povezane na dalekovode kao izvor jeftine i obnovljive energije. Najveća prednost je takvih elektrana da nije potrebno gorivo. Vrlo se dobro nadopunjuju sa solarnim fotonaponskim elektranama, jer obično rijeke presuše po ljeti, kada ima najviše Sunčeve energije.

Piko hidroelektrane
One uglavnom imaju snagu ispod 5 kW. Povoljne su za jedno ili nekoliko domaćinstava. Moguće je ugraditi piko vodnu turbine s padom vode od samo 1 metar, da bi dobili 200 do 300 W energije. Postavljaju se uglavnom kao protočne hidroelektrane.  "Energetske transformacije", Enerpedia

Snaga dobivena u hidroelektranama
Ovisno o veličini hidroelektrane, odnosno volumnom protoku rijeke, snaga hidroelektrane se izračunava pomoću jednadžbe:

gdje je:

P - dobivena snaga struje i električna energija (električna snaga), W;

q - raspoloživi volumni protok vode, m3/s;

ρ - gustoća vode (uzima se približna vrijednost 1000 kg/m3);

g - ubrzanje sile teže(gravitacijske sile), 9,81 m/s2;

h - visina vodenog stupca, to jest raspoloživi vodeni pad (m);

k - koeficijent djelovanja hidroelektrane koji poprima vrijednosti između 0 i 1;

Koeficijent k ovisi isključivo o vrsti turbina ugrađenih u hidroelektrane. Što su turbine veće i modernije koeficijent, k se približava vrijednosti 1.

 Dijelovi hidroelektrane
mini|desno|300px|Presjek kroz Hidroelektranu Rijeka i prikaz vodne komore, dovodnog tunela, tlačnog cjevovoda
mini|desno|300px|Vodna komora u Hidroelektrani Rijeka
mini|desno|300px|Tlačni cjevovod na Hidroelektrani Rijeka
mini|desno|300px|Mala hidroelektrana Zeleni vir, puštena u rad 1921., danas je u sastavu HE Vinodol. Na slici se vidi strojarnica s originalnim strojevima starim oko 90 godina.

Dovodni tunel

Dovodni kanali su u pravilu provodnici sa slobodnim vodnim licem, a cjevovodi provodnici s tečenjem pod tlakom. Razlikujemo tunele s tečenjem sa slobodnim vodnim licem i tečenjem pod tlakom. Dovodni tunel hidroelektrana obično je kružnog presjeka, jer je to hidraulički i statički najpovoljniji oblik. Ali pri malim unutrašnjim tlakovima tuneli imaju oblik potkove. Optimalni je oblik D kružnog tunela, jer je zbroj troškova u elektroenergetskom sustavu minimalan. Prosječna brzina vode u dovodnom tunelu je od 3 do 4 m/s. Ulazna brzina ne treba iz hidrauličkih razloga biti veća od 1,2 m/s. Zbog toga, ulaz tunela ima ljevkasti oblik.

Tlačni cjevovod

Tlačni cjevovod (engl. penstock) je čelični cjevovod (dio cijevi može biti i betonski), koji je postavljen koso ili u nekim slučajevima okomito, a služi da se voda provodi do strojarnice, te završava nesimetričnom račvom kojom se voda dijeli pojedinim vodnim turbinama.

Vodna komora

Vodna komora ili vodostan se gradi u slučaju da je dovodni tunel dugačak (može biti i 10 do 20 km), te pri pokretanju hidroelektrane se vodna masa ne može u kratkom roku (10-20 sekundi) pokrenuti i dobiti brzinu da bi se na vodnim turbinama stvorila dovoljna snaga za proizvodnju električne energije. Da bi se umanjilo neželjeno djelovanje tromosti vode, kao i da bi se izbjegli utjecaji koji nastaju zbog njene stišljivosti (vodni udar), u blizini turbine se grade vodne komore. Osnovna zadaća vodne komore je da se pri ulasku turbine u pogon osigura dio vode prije nego što on poteče u dovoljnoj količini kroz dovodni tunel, te da prihvati dio vode koja se kreće dovodnim tunelom pri zaustavljanju turbina. Na taj način se izbjegava nagla promjena brzine u dovodnom tunelu i pojava vodnog udara

Strojarnica

Strojarnica je postrojenje u kojem se potencijalna energija vode najprije pretvara u kinetičku energiju njezinog strujanja,a potom u mehaničku energiju vrtnje vratila vodne turbine te, konačno, u električnu energiju u električnom generatoru. Iskorištavanje energije vodnog potencijala ekonomski je konkurentno proizvodnji električne energije iz fosilnih i nuklearnog goriva, zato je hidroenergija najznačajniji obnovljivi izvori energije. U zadnjih trideset godina proizvodnja u hidroelektranama je utrostručena, a njen udio povećan je za 50 %, za to je vrijeme proizvodnja u nuklearnim elektranama povećana za 100 puta, a udio oko 80 puta.  "Renewables Global Status Report 2006 Update", REN21, objavljeno 2006.

Odvod iz strojarnice

Nadzemne strojarnice nalaze se uz rijeku; iz turbine voda otječe neposredno u korito rijeke ili kanalom, ako je strojarnica udaljena od obale. Kanal se gradi kao u niskotlačnim hidroelektranama, iako ima potpuno obloženih kanala, kada nema poteškoća s podzemnom vodom. Iz podzemnih hidroelektrana voda se odvodi tunelom, koji završava u koritu rijeke ili u odvodnom kanalu. Ako je tunel dug, a protok velik ili se razina vode u koritu znatno mijenja, voda otječe pod tlakom, pa je potrebna donja vodna komora, koja se dimenzionira na istim principima, kao i gornja. Gornji dio donje vodne komore povezan je s atmosferom, i to obično kroz pristupni tunel. Brzine vode u odvodnom tunelu iznose 2 do 3 m/s. Tlačni tuneli su obično obloženi radi smanjenja hrapavosti. Na kraju tunela moraju se predvidjeti vodilice za postavljanje pomoćnih zatvarača i uređaji za njihovo podizanje, da bi se kanal mogao pregledati i popraviti.

 Hidrogenerator

Hidrogenerator je električni generator, redovito trofazni sinkroni, tjeran vodnom turbinom. Sinkrona brzina vrtnje određena je vrstom vodne turbine i ovisi o hidrauličnim prilikama (o količini vode i visini pada). Kod malih padova i velikih snaga često je potrebno, zbog svojstava turbine, graditi hidrogeneratore za male brzine vrtnje, s velikim brojem magnetskih polova. Osovina (vratilo) hidrogeneratora obično je okomita, a vrlo rijetko vodoravna. U takozvanoj cijevnoj izvedbi (za male padove vode) generator i turbina čine cjelinu, jer je generator ugrađen u posebno kućište (takozvano kruška) ispred turbine, koje je u vodoravnom položaju potopljeno u vodotok. Rotor hidrogeneratora uvijek se izvodi s istaknutim magnetskim polovima. Zbog velikih mjera i mase, hidrogeneratori se u tvornicama grade od više dijelova, koji se nakon prijevoza na mjesto ugradnje spajaju i ispituju prije puštanja u pogon. Hlade se zrakom u zatvorenom krugu s vodnim hladnjacima, a postoje i izvedbe s izravnim hlađenjem namota vodom. Velike brzine pobjega vodnih turbina zahtijevaju visok stupanj sigurnosti mehaničke konstrukcije rotora i provjeru mehaničke ispravnosti pokusom vitlanja.

Uloga hidroelektrana u suvremenom svijetu
Električna energija predstavlja jedan od najčišćih oblika energije. Mogućnosti dobivanja električne energije su raznovrsni. Najprihvatljiviji su načini dobivanja iz obnovljivih izvora energije, kao što su hidroelektrane, vjetroelektrane te solarne elektrane.
Od obnovljivih izvora energije hidroelektrane su najraširenije. Njihov udio među obnovljivim izvorima energije je oko 88% (podatak za 2005. godinu). To je posljedica više čimbenika. Za razliku od vjetra ili sunca, čiji intenzitet je nepredvidljiv te ovisi o meteorološkim prilikama, voda, odnosno njen volumni protok, je puno stabilniji i stalniji tokom godine. To znači da je i opskrba električnom energijom pouzdanija.  Također, vrlo zanimljiva skupina hidroelektrana su reverzibilne hidroelektrane, koje omogućavaju dva režima rada, te kao takve su vrlo isplative i poželjne za izgradnju.
Procjenjuje se da je 2005. godine 20% ukupne svjetske potrošnje električne energije bilo opskrbljeno upravo energijom iz hidroelektrana, što je približno 816 GW.

Prednosti hidroelektrana
mini|desno||250px|Hooverova brana.
Smanjena emisija stakleničkih plinova
Ključna prednost obnovljivih izvora energije, pa tako i hidroelektrana, je smanjena ili u potpunosti eliminirana emisija stakleničkih plinova. Emisija stakleničkih plinova je u potpunosti eliminirana, ako se isključivo promatra samo proces proizvodnje električne energije. Isto se ne može reći za cijelu hidroelektranu, kao sustav sačinjen od brane, turbine i električnog generatora, te hidro akumulacijskog jezera. Međutim, zanimljiva je studija koja je provedene u suradnji Paul Scherrer Institut-a i Sveučilišta u Stuttgartu. Ona je pokazala da su, među svim izvorima energije, hidroelektrane najmanji proizvođači stakleničkih plinova. Slijede redom vjetroelektrane, nuklearne elektrane, energija dobivena foto naponskim ćelijama. Važno je napomenuti da je ta studija rađena za klimatske prilike u Europi te se može primijeniti i na područja Sjeverne Amerike i Sjeverne Azije.Technical Report, Version 2 Rabl A.: "Externalities of Energy: Extension of Accounting Framework and Policy Applications", publisher=European Commission, 2005.

Ekonomija
Velika prednost je što ne koriste fosilna goriva kao pokretač turbine, odnosno električnog generatora. Time električna energija nastala u hidroelektranama postaje rentabilnija, te neovisna o cijeni i ponudi fosilnih goriva na tržištu. Hidroelektrane također imaju predviđen dulji životni vijek nego elektrane na fosilna goriva. Ono što je bitno, u razmatranju hidroelektrana s ekonomskog aspekta, jest da današnje, moderne, hidroelektrane zahtijevaju vrlo malen broj osoblja, zbog velikog stupnja automatiziranosti. Nadalje, cijena investicije u izgradnju hidroelektrane se povrati u razdoblju do desetak godina.  "Hydropower – A Way of Becoming Independent of Fossil Energy?", 2010.

Druge funkcije umjetnih jezera
Akumulacijska jezera hidroelektrana mogu osim svoje primarne funkcije imati još nekoliko pozitivnih aspekata. Svojom veličinom mogu privlačiti turiste, te se na njihovoj površini mogu odvijati razni vodeni sportovi. Također velike brane mogu igrati značajnu ulogu u navodnjavanju, te u regulaciji toka rijeka.

Nedostaci hidroelektrana
mini|desno|250px|Brana hidroelektrane Tri klanca
Uništavanje ekosustava i gubitak zemlje
Ključni dio hidroelektrane je njena brana. Urušavanje brane može dovesti do velikih katastrofa za cijeli ekosustav nizvodno od brane. Sama kvaliteta gradnje, konstrukcije i održavanje brane nije dovoljna garancija da je brana osigurana od oštećivanja. Brane su vrlo primamljiv cilj tijekom vojnih operacija, terorističkih činova i tomu sličnih situacija. Također jedan primjer koji svjedoči opasnosti ljudskim životima je hidroelektrana Tri klanca u Kini. Naime, hidroelektrana se nalazi na rijeci Jangce. To je najveće kineska rijeka i shodno tomu je i rijeka najbogatija vodom, što opravdava izgradnju hidroelektrane na njoj. Međutim, vodeni bazen, tj. hidro akumulacijsko jezero te brane, je toliko veliko da svojom težinom opterećuje zemljinu koru. Ako se uzme u obzir da je to područje geološki nestabilno, tj. da se nalazi na spoju litosfernih ploča, jasno je da postoji opravdani rizik od potresa. Dok znanstvenici strahuju od potresa i urušavanja brane, političari tvrde da takav rizik ne postoji.

Nanosi mulja
Rijeka svojim tokom nosi vodeni materijal u obliku pijeska i mulja. To s vremenom dovodi do taloženja toga materijala u vodenom bazenu, a posljedica toga je smanjivanje dubine vodenog bazena. Zahvaljujući tome, vodeni bazen gubi svoju ulogu. Akumulaciju vodene mase tijekom kišnih razdoblja, a korištenja iste tijekom suhih razdoblja godine. To se može izbjeći gradnjom raznoraznih kanala koji imaju ulogu premosnice, te se tako odvodi taj sediment. Rezultat je da svaka hidroelektrana ima svoj životni vijek, nakon kojeg postaje neekonomična.Patrick James, H. Chansen: "Teaching Case Studies in Reservoir Siltation and Catchment Erosion",  , publisher=TEMPUS Publications, 1998. Șentürk Fuat: "Hydraulics of dams and reservoirs", 1994., publisher=Water Resources Publications,

Promjena okoliša
Također uočeni, negativni, aspekt prilikom gradnje brana je nužnost uništavanja gospodarskih, kulturoloških i prirodnih dobara. Prilikom punjenja hidro akumulacijskog jezera dolazi do nužnog potapanja svega onoga što se našlo ispod površine samoga jezera. Fauna toga područja je primorana na preseljenje, također kao i ljudi. Što se flore tiče, situacija je malo drugačija, prvenstveno u tropskim područjima.

Stvaranje ugljikovog dioksida i metana
U tim područjima, gdje je temperatura viša, prilikom truljenja, raspadanja, biljnih ostataka zarobljenih pod vodom, u anaerobnim uvjetima, dolazi do stvaranja stakleničkih plinova. U prvom redu nastaju ugljikov dioksid,(CO2) i metan. Stvaranje ugljikovog dioksida zapravo nije zabrinjavajuće. On je ionako već kružio u atmosferi te ga je bilje tokom svoga rasta, u procesu fotosinteze ugradilo u svoje tkivo. To nije novooslobođeni CO2, kao što nastaje prilikom izgaranja fosilnih goriva. Zanimljivo je kazati da je emisija CO2, oslobođena u hidro akumulacijskim jezerima, veća nego u elektranama u kojima izgara fosilno gorivo, ako prije punjenja bazena vodom šuma nije bila porušena i očišćena. Puno veći problem je stvaranje metana, koji odlazeći u atmosferu pridonosi efektu staklenika.

Preseljenje ljudi
Do 2008. se procjenjuje da je kod gradnji hidroelektrana preseljeno sveukupno izmedu 40 do 80 milijuna ljudi širom svijeta.

Nesreće s branama
Nesreće s branama mogu biti jedne od najvećih katastrofa uopće. Tako je nesreća na brani Banqiao u Kini odnijela 26 000 ljudi izravno i oko 145 000 od epidemije. Nesreća na brani Vajont u Italiji je odnijela oko 2 000 ljudskih života 1963.

Države s najvećom proizvodnjom hidro-električne energije

Kada se promatra količina hidro-energije, tj. električne energije proizvedene u hidroelektranama, tijekom nekog perioda, valja razlikovati dva pojma. Nominalnu snagu koju ta hidroelektrana može ostvariti kada bi cijeli promatrani period radila punim kapacitetom, te stvarnu proizvedenu snagu u promatranom periodu. Omjer godišnje, stvarno proizvedene, snage te instalirane snage je faktor kapacitivnosti. Instalirana snaga je zbroj svih generatora neke države kada bi radili pri nominalnoj snazi tijekom cijele godine. "Hydro Consumption BP.com", 2010.

U tablici se nalaze podaci o godišnjoj proizvodnji električne energije koju je objavio BP Statistical Review –Full Report 2009
DržavaGodišnja proizvodnja hidro-električne energije (TWh)Instalirana snaga (GW)Faktor kapacitivnostiPostotak od ukupne proizvodnje el. energ.Kina585,2171,520,3717,18Kanada369,588,9740,5961,12Brazil363,869,0800,5685,56SAD250,679,5110,425,74Rusija167,045,0000,4217,64Norveška140,527,5280,4998,25Indija115,633,6000,4315,80Venezuela86,8--67,17Japan69,227,2290,377,21Švedska65,516,2090,4644,34Paragvaj (2006.)64,0---Francuska64,425,3350,2511,23

Jedine zemlje koje većinu električne energije osiguravaju pomoću hidroelektrana su Brazil, Paragvaj, Kanada, Norveška, Švicarska i Venecuela. Međutim, Paragvaj ne samo da proizvodi dovoljno električne energije, putem hidroelektrana, za domaće potrebe, već on i izvozi svoju električnu energiju Brazilu i Argentini.

Deset najvećih hidroelektrana u svijetu

    Ime hidroelektrane
  Država
  Godina završetka izgradnje
  Ukupan kapacitet (MW)
  Maksimalna godišnja proizvodnja  električne struje (TWh)
  Umjetno jezero (km2)
   1
  HE Tri klanca  Kina  2008./2012. 26 generatora ugrađeno u listopadu 2008., još 6 je ugrađeno 2012., kada se ostvario puni kapacitet od 22 500 MW  22 500  80,8  632
   2
  HE Itaipu  Brazil/Paragvaj 1984./1991./2003.  14 000  94,7  1 350
   3
  HE Guri  Venezuela  1986.  10 200  53,41  4 250
   4
  HE Tucuruí  Brazil  1984.  8 370 41,43  3 014
   5
  HE Grand Coulee  SAD  1942./1980.  6 809  20"Generation Records Fall at Grand Coulee Dam", publisher = U.S. Bureau of Reclamation,   2006.    6
  HE Sajano Šušenskaja  (popravak)  Rusija  1985./1989. 2009./2014.  6 400  26,8  621
   7
  HE Krasnojarsk  Rusija  1972.  6 000  20,4  2 000
   8
  HE Robert Bourassa  Kanada  1981.  5 616 "Powering Our Future : Annual Report 2008", author=Hydro-Québec, 2009.,      9
  HE Churchill Falls  Kanada  1971.  5 429  35  6 988
   10
  HE Longtan  Kina  2009.  4 900 (6 300 kod završetka) 18,7  Energy.people.com
mini|250px|desno|Hidroelektrana Zakučac je naša najveća hidroelektrana koja u elektroenergetski sustav isporučuje oko trećinu ukupne hidroenergije u Hrvatskoj.

Hidroelektrane u Hrvatskoj

Hidroelektrane u Hrvatskoj čine više od polovice elektrana u strukturi našeg elektroenergetskog sustava. Nazivna snaga svih hidroelektrana u Republici Hrvatskoj 2008. iznosila je 2097 MW, što je 55% ukupne snage svih elektrana na području Republike Hrvatske. Hrvatska zbog toga spada među vodeće zemlje u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora. Hidroelektrane su proizvele 4357 GWh električne energije u 2007., a 5277 GWh u 2008., što čini približno 25%, odnosno 29% električne energije preuzete u elektroenergetski sustav Republike Hrvatske, zato što još uvijek dobar dio električne energije uvozimo. Danas je u Hrvatskoj u pogonu 17 velikih hidroelektrana (više od 10 MW), akumulacijskog i protočnog tipa, oko 20 malih hidroelektrana (od 0,5 do 10 MW) i nekoliko mini (od 0,1 do 0,5 MW) i mikro hidroelektrana (od 5 do 100 kW). Najveća hidroelektrana je HE Zakučac, s ukupnom instaliranom snagom 486 MW, a isporučuje oko trećinu ukupne hidroenergije u Hrvatskoj.

 Izvori

 Poveznice
 Brana
 Male hidroelektrane
 Velike hidroelektrane
 Reverzibilne hidroelektrane
 Hidroenergija
 Francis turbina
 Umjetno jezero

 Vanjske poveznice

 HEP Proizvodnja d.o.o. - Hidroelektrane u Hrvatskoj

During the 1770s, the French engineer Bernard Forest de Bélidor published the book Architecture Hydraulique, which describes hydraulic machines with horizontal and vertical axis.

Question: bernard forest de bélidor published which book in 1770

bernard forest de bélidor published which book in 1770

Question: who wrote the book architecture hydraulique in 1770

who wrote the book architecture hydraulique in 1770

Question: the book architecture hydraulique describes hydraulic machines with which two axis

the book architecture hydraulique describes hydraulic machines with which two axis

Question: when was the book architecture hydraulique published

when was the book architecture hydraulique published

Question: what does architecture hydraulique describe

hydraulic machines with horizontal and vertical axis

hidraulične strojeve s horizontalnom i vertikalnom osi

hydraulic machines with horizontal and vertical axis

what does architecture hydraulique describe

Question: the book architecture hydraulique describes what type of machine

the book architecture hydraulique describes what type of machine

Question: what was the profession of bernard forest de bélidor

what was the profession of bernard forest de bélidor

During the 1770s , the French engineer Bernard Forest de Bélidor published the book Architecture Hydraulique , which describes hydraulic machines with horizontal and vertical axis .

Question: when was the first hydroelectric power plant built in niagara falls

when was the first hydroelectric power plant built in niagara falls

Question: who is the publisher of hidroelektrana

Question: where was the first hydroelectric power plant built

slapovima Niagare prva moderna hidrocentrala počela je proizvoditi izmjeničnu električnu struju , što označava veliku pobjedu Teslina sustava izmjenične struje , koji , za razliku od

where was the first hydroelectric power plant built

Question: when was the first hydroelectric power plant built

when was the first hydroelectric power plant built

Question: what is the name of the system that enables the transfer of large amounts of electricity to

what is the name of the system that enables the transfer of large amounts of electricity to

Question: how many ways does a hydroelectric power plant produce electricity

how many ways does a hydroelectric power plant produce electricity

" History of Hydropower " , publisher = U.S. Department of Energy In the late 19th century , the first electric generators were developed , which opened the possibility of the construction of the first hydroelectric power plants .

In 1881 the first hydroelectric power plant that produced an eight - way electricity was extended , in 1895 the first modern hydroelectric power plant in the Niagara Falls began to produce a variable electricity , which marks the great victory of the Tesla system of variable electricity , which , unlike Edison , enables the transfer of large amounts of electricity to the distance .

"History of Hydropower", publisher=U.S. Department of Energy In the late 19th century, the first electric generators were developed, which opened the possibility of the construction of the first hydroelectric power plants. In 1881 the first hydroelectric power plant that produced an eight-way electricity was extended, in 1895 the first modern hydroelectric power plant in the Niagara Falls began to produce a variable electricity, which marks the great victory of the Tesla system of variable electricity, which, unlike Edison, enables the transfer of large amounts of electricity to the distance.

Micro hydroelectric plant Mataković, on the river Mrežnica.

Naslovna
Energetika
Općenito o energiji i energetici
Što je energija?
Vrste energije
Energetsko tržište u Hrvatskoj
Elektroenergetika
Hrvatska elektroprivreda
Proizvodnja i potrošnja električne energije u Hrvatskoj
Elektrane u Hrvatskoj
Hrvatski elektroenergetski sustav
Nafta
Sustav Jadranskog naftovoda
Benzinske crpke u Hrvatskoj
Nuklearna energija
Nuklarna elektrana Krško
Nuklarna energija u svijetu
Tlačna oprema: pitanja i odgovori
Pitanja i odgovori Seminara o tlačnoj opremi
Plin
Općenito o plinu
Što je plin?
Plinska goriva
Plinsko gospodarstvo
Distributeri plina u Hrvatskoj
Hrvatski plinski sustav
Cijene plina u distribuciji
Plinske instalacije
Plinovodi
Unutarnje ili kućne instalacije
Kućni priključci
Održavanje plinskih instalacija
UNP
Što je UNP?
Spremnici
Boce
Auto plin
Mjere sigurnosti
Sigurnost
Općenito o mjerama sigurnosti
Djelovanje plina na ljudski organizam
Vrste opasnosti od (prirodnog) plina
Što učiniti kada se osjeti miris plina
Plinarski forum: pitanja i odgovori
Pitanja i odgovori s plinarskih foruma
Klimatizacija, grijanje, ventilacija
Grijanje
Sustavi grijanja
Izvori topline
Ogrjevna tijela
Energenti za sustave grijanja
Priprema potrošne tople vode
Klimatizacija i ventilacija
Klimatizacija i ventilacija - Osnove
Kako odabrati klima uređaj

10 zlatnih pravila

Instalacije

Vodovod i kanalizacija

Dimovodni sustavi

Obnovljivi izvori

Sunčeva energija

Osnove primjene Sunčeve energije

Karta osunčanja Hrvatske

Solarni sustavi za grijanje i pripremu potrošne tople vode

Fotonaponski sustavi

Pasivna primjena sunčeve energije

Energija vjetra

Općenito o energiji vjetra

Vjetroturbine i vjetroelektrane

Energija vodenih tokova

Energija vodenih tokova - Osnove

Hidroelektrane

Hidroelektrane u Hrvatskoj

Energija iz biomase

Biomasa

Drvna masa

Nedrvna biomasa

Bioplin

Alkoholna goriva

Biodizel

Energija iz okoliša

Energija okoliša - Općenito

Toplinske crpke

Geotermalna energija

Geotermalna energija u Hrvatskoj

Energija vodika

Vodik

Gorive ćelije

Primjena gorivih ćelija

Ekologija

Nacionalni i parkovi prirode u hrvatskoj

Nacionalni i parkovi prirode u hrvatskoj

Pretraživanje

Marketing

Kontakt

ENERGETIKA-NET / Obnovljivi izvori energije

Kategorije

Javni natječaji

Događanja

Baze podataka

Razgovori

Izdvojeno

Galerije slika

Video galerija

Korisno

Obnovljivi izvori energije

Hidroelektrane

 Hidroelektrane  (HE, eng. hydro power plants, njem. Wasserkraftwerke) su postrojenja u kojima se potencijalna energija vode najprije pretvara u kinetičku energiju njezinog strujanja,a potom u mehaničku energiju vrtnje vratila turbine te, konačno, u električnu energiju u generatoru. Hidroelektranu u širem smislu čine i sve građevine i postrojenja koje služe za prikupljanje (akumuliranje), dovođenje i odvođenje vode (brana, zahvati, dovodni i odvodni kanali, cjevovodi itd), pretvorbu energije (turbine, generatori), transformaciju i razvod električne energije (rasklopna postrojenja, dalekovodi) te za smještaj i upravljanje cijelim sustavom (strojarnica i sl).

 Hidroelektrane se mogu podijeliti prema njihovom smještaju, padu vodotoka, načinu korištenja vode, volumenu akumulacijskog bazena, smještaju strojarnice, ulozi u elektroenergetskom sustavu, snazi itd.

 Prema smještaju samih postrojenja, odnosno prema vodenom toku čiju energiju iskorištavaju, hidroelektrane mogu biti:

"klasične", na kopnenim vodotokovima: rijekama, potocima, kanalima i sl.

na morske valove

na morske mijene: plimu i oseku.

Prema padu vodotoka, odnosno visinskoj razlici između zahvata i ispusta vode (klasične) hidroelektrane se mogu podijeliti na:

niskotlačne, s padom do 25 m

srednjotlačne, s padom između 25 i 200 m

visokotlačne, s padom većim od 200 m.

Prema načinu korištenja vode, odnosno regulacije protoka hidroelektrane se dijele na:

protočne, kod kojih se snaga vode se iskorištava kako ona dotječe

akumulacijske, kod kojih se dio vode prikuplja (akumulira) kako bi se mogao koristiti kada je potrebnije

crpno-akumulacijske ili reverzibilne, kod kojih se dio vode koji nije potreban pomoću viška struje u sustavu crpi na veću visinu, odakle se pušta kada je potrebnije.

Prema načinu punjenja, odnosno veličini akumulacijskog bazena hidroelektrane mogu biti:

s dnevnom akumulacijom, kod kojih se akumulacija puni po noći, a prazni po danu

sa sezonskom akumulacijom, kod kojih se akumulacija puni tijekom kišnog, a prazni tijekom sušnog razdoblja godine

s godišnjom akumulacijom, kod kojih se akumulacija puni tijekom kišnih, a prazni tijekom sušnih godina.

Prema udaljenosti strojarnice od brane hidroektrane se dijele na:

pribranske, čija je strojarnica smještena neposredno uz branu, najčešće podno nje

derivacijske, čija je strojarnica smještena podalje od brane.

Prema smještaju strojarnice hidroektrane se dijele na:

nadzemne, kod kojih je strojarnica smještena iznad razine tla

podzemne, kod kojih je strojarnica smještena ispod razine tla.

Prema njihovoj ulozi u elektroenergetskom sustavu hidroelektrane se mogu podijeliti na:

temeljne, koje rade cijelo vrijeme ili većinu vremena

vršne, koje se uključuju kada se za to pokaže potreba, npr. za pokrivanje vršne potrošnje.

Prema instaliranoj snazi (učinu) hidroelektrane mogu biti:

velike

male.

Razlika između velikih i malih hidroelektrana, odnosno donji i gornji granični iznosi snage u cijelom svijetu pri tome nisu jednoznačno određeni pa se, na primjer, mogu kretati od 5 kW (u Kini) do 30 MW (SAD-u), dok se kod nas malom smatra HE snage između 50 i 5000 kW. Također valja reći da u nekim zemljama postoji i dodatna podjela hidroelektrana malih snaga na mikro, mini i male hidroelektrane.

Osnovni dijelovi hidroelektrane

U osnovne dijelove hidroelektrane ubrajaju se:

brana ili pregrada na vodotoku

zahvat vode

dovod vode

vodostan ili vodena komora

tlačni cjevovod

obilazni cjevovod

turbina

sustav zaštite od hidrauličkog udara

generator

strojarnica

rasklopno postrojenje

odvod vode.

Svi dijelovi koji su pri tome u neposrednom doticaju s vodom, odnosno služe za njezino prikupljanje, dovođenje i odvođenje te pretvorbu njezine energije nazivaju se zajediničkim imenom hidrotehnički sustav.

 Brana  ili pregrada  (eng. dam, njem. Sperre) osnovni je dio hidrotehničkog sustava pa i cijelog postrojenja HE (nerijetko se cijelo hidroenergetsko postrojenje jednostavno naziva ‘branom') i ima trostruku ulogu:

skretanje vode s prirodnog toka prema zahvatu

povišenje razine vode kako bi se povećao pad

ostvarenje akumulacije.

S obzirom na visinu, brane mogu biti visoke i niske, a s obzirom na izradu masivne (npr. betonske) ili nasute (npr. zemljane, kamene). Niske se brane nazivaju i pragovima, što je čest slučaj kod malih vodotokova, odnosno kod malih hidroelektrana. Zahvat vode prima i usmjerava vodu zadržanu u akumulaciji prema dovodu, odnosno turbini. Može se izvesti na površini vode ili ispod nje. Kada je pregrada niska i razina vode gotovo konstantna izvodi se na površini, dok se ispod površine i to na najnižoj mogućoj razini izvodi u slučaju kada se razina vode tijekom godine značajno mijenja. Prolaz vode kroz zahvat se regulira zapornicama.

 Dovod vode je dio hidrotehničkog sustava koji spaja zahvat s vodostanom, odnosno s vodenom komorom. Ovisno o izgledu okolnog tla i pogonskim zahtjevima, može biti:

otvoren (kanal)

zatvoren (tunel), koji može biti gravitacijski ili tlačni.

Gravitacijski tunel nije posve ispunjen vodom pa za promjenu protoka vode valja regulirati zahvat, dok kod tlačnog tunela voda ispunjava cijeli poprečni presjek i za promjenu protoka ne treba utjecati na zahvat. S gledišta elastičnosti pogona (mogućnosti odgovaranja na promjene u elektroenergetskom sustavu) tlačni su kanali povoljniji jer bolje mogu pratiti promjenu opterećenja.

 Vodostan  ili vodena komora  predstavlja zadnji dio dovoda, a služi za odgovaranje na promjene opterećenja. Kada je dovod izveden kao gravitacijski tunel, mora imati odgovarajući volumen kako se u njemu mogle pohraniti veće količine vode, a kada je tunel tlačni, njegove dimenzije moraju biti takve da tlak u dovodu ne poraste preko dopuštene granice ili da razina vode ne padne ispod visine ulaza u tlačni cjevovod.

 Tlačni cjevovod dovodi vodu od vodostana do turbina. Izrađuje se o čelika ili betona (kod manjih padova), a prema smještaju može biti na površini ili u tunelu. Na ulazu u njega obvezno se nalazi zaporni organ kojim se sprječava daljnje protjecanje vode u slučaju pucanja cijevi. Ispred glavnog zapornog organa redovito se postavlja i pomoćni, koji omogućava bilo kakve radove na glavnom bez potrebe za pražnjenjem sustava. Obilazni cjevovod je smješten na početku tlačnog i služi za njegovo postupno punjenje te za izjednačavanje tlaka ispred i iza zapornog organa.

 Vodene turbine  ili hidroturbine  predstavljaju središnji dio sustava jer služe za pretvaranje kinetičke energije strujanja vode u mehaničku energiju vrtnje vratila turbine, odnosno generatora. Ovisno o načinu prijenosa energije vodotoka na njih turbine mogu biti:

impulsne

reakcijske koje mogu biti radijalne i aksijalne.

Turbine se često dijele i prema izvedbi, u pravilu prema imenu konstruktora ili proizvođača pa postoje Francisove, Peltonove, Kaplanove, Bankijeve, Ossbergerove itd.

 Sustav zaštite od hidrauličkog udara  služi za sprječavanje povećanja tlaka preko dopuštene granice, odnosno vodenog (hidrauličkog) udara u tlačnom cjevovodu. Visina tlaka pri tome ovisi o vremenu potrebnom za zatvaranje zapora na dnu cjevovoda.

 Generator je uređaj u kojem se mehanička energija vrtnje vratila pretvara u električnu. Može biti postavljen okomito (kod velikih hidroelektrana) ili vodoravno (kod manjih ili kada su dvije turbine spojene na jedan generator). Kod crpno-akumulacijskih hidroelektrana uz turbinu i generator se na istom vratilu nalazi i crpka pa generator može raditi i kao motor.

 Strojarnica je građevina u kojoj su smještene turbine, vratila, generatori te svi ppotrebni upravljački i razni pomoćni uređaji. Može biti izgrađena na otvorenom, kao samostojeća zgrada ili ukopana, u tunelu.

 Rasklopno postrojenje  predstavlja vezu hidroelektrane i elektroenergetskog sustava. Izvodi se u neposrednoj blizini strojarnice, a tek iznimno (ako je to uvjetovano okolnim tlom) dalje od nje.

 Odvod vode  je završni dio hidrotehničkog sustava, a može biti izveden kao kanal ili kao tunel. Služi za vraćanje vode iskorištene u turbini natrag u korito vodotoka ili za dovod vode do zahvata sljedeće elektrane.

Želim znati više:

Energija vodenih tokova - Osnove

Hidroelektrane u Hrvatskoj

<object classid="clsid:D27CDB6E-AE6D-11cf-96B8-444553540000" codebase="http://download.macromedia.com/pub/shockwave/cabs/flash/swflash.cab#version=6,0,29,0" width="250" height="125"> <param name="movie" value="http://www.energetika-net.com/media/banners/bosch250125.swf"> <param name="quality" value="high"> <embed src="http://www.energetika-net.com/media/banners/bosch250125.swf" quality="high" pluginspage="http://www.macromedia.com/go/getflashplayer" type="application/x-shockwave-flash" width="250" height="125" /> </object>

<object classid="clsid:D27CDB6E-AE6D-11cf-96B8-444553540000" codebase="http://download.macromedia.com/pub/shockwave/cabs/flash/swflash.cab#version=6,0,29,0" width="250" height="125"> <param name="movie" value="http://www.energetika-net.com/media/banners/itm250125.swf"> <param name="quality" value="high"> <embed src="http://www.energetika-net.com/media/banners/itm250125.swf" quality="high" pluginspage="http://www.macromedia.com/go/getflashplayer" type="application/x-shockwave-flash" width="250" height="125" /> </object>

Izvođenje radova na rekonstrukciji centralnog grijanja u OŠ Visoka u Splitu

OŠ KUSTOŠIJA, izgradnja nove plinske kotlovnice

Izvođenje radova na instalaciji centralnog grijanja prostorija u zajedničkoj...

izrada instalacije solarnog sustava za grijanje sanitarne vode

GIMNAZIJA TITUŠA BREZOVAČKOGA, zamjena plinskih fasadnih bojlera kotlovima

Nabava instalacije grijanja, hlađenja i ventilacije za zgradu dječjeg vrtića

© 2011 Energetika Marketing

Question: the world's largest hydroelectric power plant is in which country

Micro hydroelectric plant Mataković, on the river Mrežnica.

the world's largest hydroelectric power plant is in which country

Question: what is the world's largest hydroelectric power plant after electricity production

what is the world's largest hydroelectric power plant after electricity production

Question: what is the name of the hydroelectric power plant on the river mrež

what is the name of the hydroelectric power plant on the river mrež

Question: the hydroelectric power plant helebit is in which european country

the hydroelectric power plant helebit is in which european country

Question: what is the name of the small hydroelectric power plant on the river mre�

Princip sustava male hidroelektrane Mala hidroelektrana Roški slap

what is the name of the small hydroelectric power plant on the river mre�

Question: in which european country is the world's largest hydroelectric power plant

in which european country is the world's largest hydroelectric power plant

Question: what is the world's largest hydroelectric power plant

Caplan turbine and electric generator in the exhausted display of HE Itaip

Kaplanova turbina i električni generator u isječenom prikazu HE Itaipu

Caplan turbine and electric generator in the exhausted display of HE Itaip

what is the world's largest hydroelectric power plant

Reversible HE Velebit Electric on the sea in France 2 of 3 sea serpents in the lake of Peniche , Portugal Caplan turbine and electric generator in the exhausted display of HE Itaip is the world 's largest hydroelectric power plant after electricity production Micro hydroelectric power plant in Vietnam Piko hydroelectric power plant in Cambodia Hydroelectric power plant Dubrava on the Dravi in Middle East falls into large power plant Principle of small hydroelectric system Small hydroelectric power plant Pink waterfall .

Micro hydroelectric plant Mataković , on the river Mrežnica .

Hydroelectrines can be divided according to their location , the fall of the water , the way of water use , the volume of the accumulation pool , the location of machinery , the role in the electrical system , the power , etc .

Reverzibilne HE Velebit Elektrana na morske mjene u Francuskoj 2 od 3 morske zmije u luci Peniche, Portugal Kaplanova turbina i električni generator u isječenom prikazu HE Itaipu je najveća hidroelektrana u svijetu po proizvodnji električne energije Mikro hidroelektrana u Vijetnamu Piko hidroelektrana u Kambodži Hidroelektrana Dubrava na Dravi u Međimurju spada u velike elektrane Princip sustava male hidroelektrane Mala hidroelektrana Roški slap. Mikro hidroelektrana Mataković, na rijeci Mrežnici. Hidroelektrane se mogu podijeliti prema njihovom smještaju, padu vodotoka, načinu korištenja vode, volumenu akumulacijskog bazena, smještaju strojarnice, ulozi u elektroenergetskom sustavu, snazi itd.

Mikro hidroelektrana Mataković, na rijeci Mrežnici.

Reversible HE Velebit Electric on the sea in France 2 of 3 sea serpents in the lake of Peniche, Portugal Caplan turbine and electric generator in the exhausted display of HE Itaip is the world's largest hydroelectric power plant after electricity production Micro hydroelectric power plant in Vietnam Piko hydroelectric power plant in Cambodia Hydroelectric power plant Dubrava on the Dravi in Middle East falls into large power plant Principle of small hydroelectric system Small hydroelectric power plant Pink waterfall. Micro hydroelectric plant Mataković, on the river Mrežnica. Hydroelectrines can be divided according to their location, the fall of the water, the way of water use, the volume of the accumulation pool, the location of machinery, the role in the electrical system, the power, etc.

Micro hydroelectric plant Mataković, on the river Mrežnica.

It is suitable for one or more households.

Question: how many households can hidroelektrana be used for

It is suitable for one or more households.

how many households can hidroelektrana be used for

Question: what type of energy system is used in hidroelektrana

what type of energy system is used in hidroelektrana

Question: how much water is in a pico water turbine

how much water is in a pico water turbine

Question: how much energy is generated by a pico water turbine

how much energy is generated by a pico water turbine

Question: what is the main source of energy in hidroelektrana

what is the main source of energy in hidroelektrana

Question: what type of water turbine is used in hidroelektrana

what type of water turbine is used in hidroelektrana

It is suitable for one or more households .

It is possible to install a pico water turbine with a drop of water of just 1 meter , to get 200 to 300 W of energy .

Povoljne su za jedno ili nekoliko domaćinstava.

It is suitable for one or more households. It is possible to install a pico water turbine with a drop of water of just 1 meter, to get 200 to 300 W of energy.

It is suitable for one or more households.

The use of the river mules in its course carries water material in the form of sand and mules.

Question: what animal carries water in the form of sand and mules

The use of the river mules in its course carries water material in the form of sand and mules.

what animal carries water in the form of sand and mules

Question: what is the water material in hidroelektrana river

what is the water material in hidroelektrana river

Question: what is the water material in hidroelektrana

what is the water material in hidroelektrana

Question: what effect does the use of river mules have on the water

what effect does the use of river mules have on the water

Question: what effect does the use of river mules have on the depth of the water pool

what effect does the use of river mules have on the depth of the water pool

Question: what effect does the use of river mules lead to

what effect does the use of river mules lead to

Question: where does the water come from in hidroelektrana

where does the water come from in hidroelektrana

The use of the river mules in its course carries water material in the form of sand and mules .

This over time leads to the extinction of this material in the water pool , and as a result , the depth of the water pool is reduced .

Nanosi mulja Rijeka svojim tokom nosi vodeni materijal u obliku pijeska i mulja.

The use of the river mules in its course carries water material in the form of sand and mules. This over time leads to the extinction of this material in the water pool, and as a result, the depth of the water pool is reduced.

The use of the river mules in its course carries water material in the form of sand and mules.

Maximum annual electricity production (TWh) !

Artificial lake (km2) <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk>

Maksimalna godišnja proizvodnja električne struje (TWh) ! Umjetno jezero (km2) |- | 1 | HE Tri klanca Kina 2008./2012. 26 generatora ugrađeno u listopadu 2008., još 6 je ugrađeno 2012., kada se ostvario puni kapacitet od 22 500 MW 22 500 80,8 632 |- | 2 | HE Itaipu 1984./1991./2003.

Maksimalna godišnja proizvodnja električne struje (TWh) !

Maximum annual electricity production (TWh) ! Artificial lake (km2) <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk>

Maximum annual electricity production (TWh) !

Artificial lake (km2) <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk>

<unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk>

6 809 20"Generation Records Fall at Grand Coulee Dam", publisher = U.S. Bureau of Reclamation, 2006. |- | 6 | HE Sajano Šušenskaja (popravak) Rusija 1985./1989. 2009./2014. 6 400 26,8 621 |- | 7 | HE Krasnojarsk Rusija 1972.

6 809 20"Generation Records Fall at Grand Coulee Dam", publisher = U.S. Bureau of Reclamation, 2006. <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk>

<unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk> <unk>

5 429 35 6 988 <unk>- <unk> 10 <unk> HE Longtan China 2009.

Question: which canadian hydro-electric power company is responsible for the construction of the world's

5 429 35 6 988 <unk>- <unk> 10 <unk> HE Longtan China 2009.

which canadian hydro-electric power company is responsible for the construction of the world's

Question: what does hidroelektrana mean in english

what does hidroelektrana mean in english

Question: when was the last time hidroelektrana was used

when was the last time hidroelektrana was used

Question: when did the first hidroelektrana come out

when did the first hidroelektrana come out

Question: when was the hidroelektrana annual report released

when was the hidroelektrana annual report released

Question: where does the hidroelektrana come from

Question: what is the meaning of hidroelektrana in english

what is the meaning of hidroelektrana in english

Our Future : Annual Report 2008 " , author = Hydro - Québec , 2009 . , < unk>- < unk > 9 < unk > HE Churchill Falls Canada 1971 .

Our Future : Annual Report 2008", author=Hydro-Québec, 2009., |- | 9 | HE Churchill Falls Kanada 1971. 5 429 35 6 988 |- | 10 | HE Longtan Kina 2009.

Our Future : Annual Report 2008", author=Hydro-Québec, 2009., <unk>- <unk> 9 <unk> HE Churchill Falls Canada 1971. 5 429 35 6 988 <unk>- <unk> 10 <unk> HE Longtan China 2009.