Hrvatska (službeni naziv: Republika Hrvatska) je europska država, u geopolitičkom smislu srednjoeuropska i sredozemna država, a zemljopisno smještena u južnom dijelu Srednje Europe te u sjevernom dijelu Sredozemlja. Na sjeveru graniči sa Slovenijom i Mađarskom, na istoku sa Srbijom i Bosnom i Hercegovinom, na jugu s Crnom Gorom, dok na zapadu s Italijom ima morsku granicu. Kopnena površina iznosi 56.594 km², a površina obalnog mora 31.067 km² što Hrvatsku svrstava među srednje velike europske zemlje. Glavni grad je Zagreb, koji je političko, kulturno, znanstveno i gospodarsko središte Republike Hrvatske. Tijekom hrvatske povijesti najznačajniji kulturološki utjecaji dolazili su iz srednjoeuropskog i sredozemnog kulturnog kruga.

Temelji hrvatske države nalaze se u razdoblju ranog srednjeg vijeka kada su Hrvati osnovali svoje dvije kneževine, Panonsku i Primorsku Hrvatsku. Potom, pod vladarskom dinastijom Trpimirović Hrvatska postaje jedinstvena kneževina, a 7. lipnja 876. godine za vrijeme vladavine kneza Branimira po prvi puta i nezavisna država. Godine 925. pod vodstvom kralja Tomislava Hrvatska postaje kraljevina. Posljednji hrvatski kralj bio je Petar Snačić, a nakon njega Hrvatska stupa u personalnu uniju s Ugarskom na temelju ugovora poznatog kao Pacta conventa sklopljenog 1102. godine. Tim je ugovorom Hrvatska zadržala sve značajke države, jedino je kralj bio zajednički. Godine 1527., zbog Osmanlijskog napada na Hrvatsku, na hrvatsko prijestolje dolazi dinastija Habsburg. Kroz cijelo vrijeme Habsburške vladavine, Hrvatska je također zadržala sve državnopravne značajke što se najviše ogleda kroz Pragmatičku sankciju iz 1712. godine te Hrvatsko-ugarsku nagodbu iz 1868. godine.

Pri kraju Prvoga svjetskog rata, 1918. godine Hrvatska raskida veze s Austro-Ugarskom te sudjeluje u osnivanju Države SHS. Nedugo zatim, Hrvatska je (u sklopu Države SHS) uključena u Kraljevstvo SHS (kasnije Kraljevina Jugoslavija), iako Hrvatski sabor tu odluku nije nikada ratificirao. Nakon Drugoga svjetskog rata, godine 1945. režim srpskog kralja zamijenio je komunistički režim. U tom vremenu, Hrvatska je bila socijalistička republika i kao federalna jedinica tvorila SFR Jugoslaviju. Godine 1990. provedeni su prvi demokratski višestranački izbori nakon 45 godina jednostranačkog sustava, a 30. svibnja iste godine konstituiran je demokratski izabrani višestranački državni sabor u Hrvatskoj. Dana 25. lipnja 1991. godine, Republika Hrvatska je ustavnom odlukom državnog sabora postala samostalna i nezavisna država.

U Hrvatskoj se službeno koristi hrvatski jezik i latinično pismo.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, Hrvatska ima 4.284.889 stanovnika. Hrvati čine 90,42 % stanovništva, a najbrojnija nacionalna manjina su Srbi koji čine 4,36 % stanovništva, dok svaka od ostalih nacionalnih manjina čini manje od 1 % stanovništva. Najveći dio stanovništva (91,36 %) je kršćanske vjere, dok je među kršćanima najviše vjernika katoličke vjeroispovijesti (86,28 %).

Prema političkom ustroju Hrvatska je parlamentarna demokracija, a u ekonomskom smislu okrenuta je tržišnom gospodarstvom. Članica je Ujedinjenih naroda od 22. svibnja 1992. godine Hrvatska je članica Vijeća Europe, Svjetske trgovinske organizacije, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora i Europske unije.

Republika Hrvatska, spada među zemlje visokog dohotka, ali ipak znatno zaostaje za najrazvijenijim zemljama svijeta. Prema izračunu ljudskog razvojnog indeksa (kompozitni indeks koji uvažava podatke o očekivanoj životnoj dobi stanovništva, kvaliteti obrazovanja i nacionalnog dohotka) kod Ujedinjenih naroda, 2015. godine je Hrvatska bila 45. od promatranih 188 zemalja; tu valja opaziti da većina članica Europske unije iskazuje nešto bolje rezultate od Hrvatske - ali su europske zemlje koje nisu članice EU u pravilu rangirane niže od Hrvatske.

 Povijest

 Kameno doba

Na prostoru Hrvatske je otkriveno pedesetak nalazišta čovjeka kamenog doba. U pećini Šandalja I u blizini Pule pronađeni su najstariji predmeti oblikovani rukom na tlu Hrvatske. Izrađeni su od kamena, a obrađeni okresivanjem. Najvažnije nalazište otkrio je Dragutin Gorjanović Kramberger 1899. godine u spilji na Hušnjakovom brdu kraj Krapine gdje je našao ostatke neandertalskog čovjeka i njegovog oruđa. Nalazišta krapinskog pračovjeka jedno je od najvažnijih u Europi. Živio je oko 130 tisuća godina prije Krista.

Ljudi mlađeg kamenog doba na prostoru Hrvatske su živjeli u plodnim nizinama rijeka i uz Jadransko more. Prema prostoru najvažnijih nalazišta razlikujemo četiri kulture. Starčevačka kultura se prostirala dijelom sjeverne Hrvatske, a nositelji su ratari i stočari koji su živjeli u sojenicama i proizvodili keramiku koju su bojali crvenom bojom. Sopotska kultura prostirala se na prostoru Slavonije. Danilska kultura se prostirala uz obale Jadrana. Hvarska kultura se prostirala južnim dalmatinskim otocima. Danilska i Hvarska kultura pripadaju krugu impresso keramike koja se odlikuje posudama crveno smeđe boje ukrašenima otiscima školjaka, morskim puževa i zarezima učinjenim oštrim predmetima.

 Metalno doba
mini|120px|lijevo|Vučedolska golubica

Na prijelazu iz mlađeg kamenog u metalno doba na prostoru Srijema i Slavonije prostirala se Vučedolska kultura. Na prostoru kraj Dunava pronađena su kuće pravokutnog oblika, oružje od glačanog kamena te kalupi za lijevanje bakrenih sjekira. Glasovit je nalaz posude u obliku ptice poznat pod nazivom Vučedolska golubica. Najvažnija kultura ranog brončanog doba na tlu kontinentalne Hrvatske je vinkovačka kultura, a na tlu južne Hrvatske cetinska kultura. Obje od njih, na različit način i u različitom obimu nastavljaju tradiciju vučedolske kulture. Ostala važnija nalazišta su Nezakcij u Istri, Donja Dolina na Savi i Ripač na Uni. U kasnom brončanom dobu proširila se sjevernom Hrvatskom kultura polja sa žarama, nazvana prema glinenim posudama u koje se polagao pepeo pokojnika, s nalazištima kraj Virovitice, Zagreba i Velike Gorice.

U željeznom dobu pojavili su se prvi poznati narodi na hrvatskom tlu. Keltski narodi pojavili su se u IV. stoljeću prije Krista, a živjeli su na području sjeverno od Save i Kupe. Sa sobom su donijeli lončarsko kolo i umijeće kovanja novca. Od keltskih plemena na panonskom tlu treba spomenuti Skordiske i Tauriske. Iliri su živjeli na prostoru južno od Save, a najvažniji narodi su Histri, Liburni, Japodi, Delmati i Ardijejci. Oni su gradili kamene utvrde koje se nazivaju gradine. Stanovnici priobalja su bili poznati po brodograditeljskom i pomorskom umijeću. Poznati po gradnji brodova i gusarenju bili su Liburni. Male i brze lađe kojima su plovili zvale su se lembi. Rimljani su po liburnskome uzoru izgrađivali vlastite ratne brodove koje su prozvali liburne.

 Grci, Iliri i Rimljani
mini|desno|Amfiteatar u Puli
mini|195px|desno|Rimske provincije u 4. st.

Grci svoje kolonije na istočnim jadranskim obalama osnivaju krajem VI. stoljeća prije Krista. Prva naseobina je bila Korkira Melajna na Korčuli koji su osnovali stanovnici otoka Krfa. Sirakuški tiranin Dionizije Stariji osnovao je koloniju Issu na otoku Visu. U blizini Lumbarde na Korčuli je osnovana kolonija o čijem osnivanju svjedoči zapis Lumbardska psefizma. Stanovnici otoka Para osnovali su Far u Starom Gradu na Hvaru, a važne kolonije su i Tragurij u Trogiru i Epetij u Stobreču. Između kolonija i matičnog polisa razvijale su se snažne kulturne i trgovačke veze.

Gusarenje ilirskih naroda dovelo ih je u sukob s Rimljanima koji su od kraljice Teute tražili da svojim podanicima zabrani gusarenje, no ona je to odbila. Rimljani pokreću tri ilirska rata kojima uništavaju Ilirsko kraljevstvo koje je 167. godine prije Krista podijeljeno na tri oblasti pod vrhovnom rimskom vlašću. Konačno osvajanje završeno tek početkom prvog stoljeća.

Tada je uspostavljena granica na Dunavu, a jedinstveni Ilirik je podijeljen na dvije rimske provincije Panoniju i Dalmaciju. Ilirske provincije zbog zemljopisnog položaja i prirodnih bogatstava ubrajale su se u važnije pokrajine Carstva. Najstarije kolonije u Dalmaciji bile su Salona, sjedište rimskog namjesnika i gospodarsko središte, Narona kao trgovačko i lučko središte te Jadera i Pola. U Panonija najvažnije su bile Siscija i Sirmij. Jedan od najvažnijih rimskih spomenika uopće je palača cara Dioklecijana podignuta nedaleko Salone. Pulski amfiteatar bio je jedan od najvećih u Carstvu.

 Dolazak Hrvata

mini|200px|lijevo|Oton Iveković, Dolazak Hrvata
Hrvati su narod koji je doselio u područje današnje Hrvatske tijekom sedmog stoljeća. Pitanje etnogeneze Hrvata je još otvoreno, a najpopularnije teorije o podrijetlu Hrvata su slavenska, iranska i gotska teorija. Tijekom seobe Hrvati su se dijelili na nekoliko plemena. Nakon dolaska i dugotrajnih borbi Hrvati su pobijedili Avare i zavladali njihovom zemljom. Prostor koji su naselili nalazio se između rijeke Drave i obala Jadranskog mora. Starosjedilačko romansko stanovništvo preseljava u priobalne utvrđene gradove pod bizantskom vlašću i u nepristupačne planinke krajeve Dinarida. To stanovništvo će se tijekom stoljeća pojaviti u nizinama pod imenom Vlasi. Kad su došli u novu domovinu Hrvati su bili mnogobošci. U dodiru s kršćanskim starosjediocima polako prihvaćaju kršćanstvo. Ulogu u pokrštavanju imali su Bizantski i franački misionari te benediktinci koji donose zapadne kulturne utjecaje.

Na području Hrvatske Slaveni organiziraju nekoliko malih državnih zajednica - sklavinija, od kojih su najvažnije kneževina Hrvatska u priobalju i Donja Panonija. Prvi vladar koji je u svoj vladarski naslov stavio hrvatsko ime i koji sebe u darovnici iz 852. godine sebe naziva milošću Božjom knez Hrvata je Trpimir osnivač narodne dinastije Trpimirovića. Knez Branimir o svom dolasku na vlast u pismu obavještava papu Ivana VIII. U uzvratnom pismu od 21. svibnja 879. godine papa obavještava Branimira da je blagoslovio njega, njegov narod i državu, što je ustvari prvo međunarodno priznanje neovisnosti Hrvatske. Kameni ulomak iz šopota kraj Benkovca spominje Branimira kao kneza Hrvata, i to je najstariji kameni zapis hrvatskog imena.

 Hrvatsko kraljevstvo

mini|150px|desno|Kralj Tomislav
Nakon razdoblja vladanja hrvatskih knezova prvi kralj Hrvatske postaje Tomislav iz loze Trpimirovića oko 925. godine. Tomislav, koji je vojno porazio Mađare i kao bizantski saveznik potukao bugarsku vojsku, ujedinio je Posavsku i Primorsku Hrvatsku i stvorio državu znatne veličine. Na upravu je dobio i bizantsku Dalmaciju. Po podacima iz zapisa bizantskog cara Konstantina Porfirogeneta koji su očito pretjerani saznajemo da je hrvatska vojna moć u X. stoljeću zasigurno bila velika. Stjepan Držislav postaje prvi hrvatski okrunjeni kralj s titulom kralj Hrvatske i Dalmacije.

Srednjovjekovno hrvatsko kraljevstvo doseglo je vrhunac pod kraljevima Petrom Krešimirom IV. (1058. – 1074.) i Dmitrom Zvonimirom (1075. – 1089.). Petar Krešimir pod svoju je upravu stavio dalmatinske gradove, Slavoniju te pripojio Neretvansku kneževinu i dijelove Bosne. Zvonimir je od legata tadašnjeg pape Grgura VII. Gebizona 1075. godine u crkvi u Solinu okrunjen za kralja Hrvatske i Dalmacije. Iz tog vremena potječe Bašćanska ploča prvi dokument zapisan na hrvatskom jeziku na glagoljici.

 Personalna unija s Ugarskom

mini|120px|left|Vinodolski zakonik
Hrvati su 1102. godine Pactom Conventom izabrali ugarskoga kralja Kolomana Arpadovića za kralja Hrvatske. Otada su Hrvatska i Ugarska bile povezane osobom vladara sve do 1918. godine. Takvu vrstu državne zajednice nazivamo personalna unija. Kralj Ladislav je 1094. godine osnovao biskupiju u Zagrebu, a prvi biskup je bio češki redovnik Duh. Tijekom stoljeća vode se obrambeni ratovi s Venecijom koja pokušava zavladati hrvatskom obalom Jadrana. Uz pomoć križarske vojske 1202. osvojen je Zadar. Slabljenjem središnje kraljeve vlasti, kralj Andrija II. prisiljen je 1222. godine sazvati državni sabor i donijeti Zlatnu bulu, dokument kojim ograničava svoju vlast u korist plemstva. Započinje uspon velikaških obitelji od kojih su najvažniji Frankapani i Šubići. Vrhunac moći Šubići doživljavaju oko 1300. godine kada Pavao I. nosi naslov ban Hrvata i gospodar Bosne.

Vinodolski zakonik iz 1288. godine najstariji je sačuvani zakonik napisan na hrvatskom jeziku. Osnivaju se brojni slobodni kraljevski gradovi koji od kralja dobivaju samoupravu, najrazvijeniji je Gradec kraj biskupskog Zagreba. Krunidbom Karla Roberta na prijestolje stupa nova dinastija Anžuvinaca. Ludovik I. uspostavlja jaku kraljevsku vlast slamanjem moći velikaša i provođenjem brojnih gospodarskih, poreznih i vojnih reformi. U savezništvu s Genovom poražena je Mletačka Republika te se mirom u Zadru 1358. godine mletački dužd odriče svakog prava na Dalmaciju. Dubrovnik priznaje vlast hrvatsko-ugarskog kralja te se ubrzo počinje nazivati Republikom. U dinastičkim borbama na prijestolje dolazi Žigmund Luksemburški. Godine 1409. drugi pretendent na prijestolje Ladislav Napuljski prodaje mletačkom duždu za 100.000 dukata svoja kraljevska prava na Dalmaciju ("tj. Zadar s utvrdom i zadarskim kotarom, otok Pag, dvije utvrde u hrvatskom zaleđu, Novigrad i Vranu, ali i sva prava na cijelu Dalmaciju, što znači i one njezine dijelove koji su u tom času priznavali Sigismundovu vlast.").Povijest Hrvata: prva knjiga: Srednji vijek, gl. ur. Franjo Šanjek, Školska knjiga, Zagreb, 2003.,  (cjelina ), str. 332.

 Ratovi s Osmanlijama

mini|150px|desno|Petar Berislavić
Tijekom Žigmundove vladavine po prvi puta Hrvatskoj prijeti osmanska opasnost. Organizira se obrambeni sustav osnivanjem hrvatskog, slavonskog i usorskog tabora koji se nakon Žigmundove smrti pokazuje neuspješnim. Padom Bosne 1463. godine pod Osmansku vlast Matija Korvin osniva Srebreničku i Jajačku banovinu. Osmanlije su 1493. godine teško porazile hrvatsku plemićku vojsku na Krbavskom polju. Hrvatski ban i biskup Petar Berislavić uspješno brani Hrvatsku. Knez Bernardin Frankapan na njemačkom državnom saboru u Nürnbergu poziva na pomoć Hrvatskoj nazivajući je štitom kršćanstva. Bernardinov sin Krsto spada među najznačajnije hrvatske srednjovjekovne vojskovođe. Porazom na Mohačkom polju 1526. godine od osmanskog sultana Sulejmana I. ugasila se srednjovjekovna hrvatsko-ugarska država.

 Habsburška Monarhija

mini|120px|lijevo|Nikola Šubić Zrinski
Na saboru u Cetingradu 1527. godine hrvatsko je plemstvo izabralo Ferdinanda Habsburškog za hrvatskog kralja. Time je Hrvatska ušla u personalnu uniju sa zemljama gdje su vladali Habsburgovci. Time je čuvana svijest o zasebnosti Hrvatskog kraljevstva. Junaštvom se proslavio Nikola Jurišić koji je obranio Kiseg od premoćne osmanske vojske i tako obranio Beč od osvajanja. Osmanlije su krenule u novi pohod na Beč 1566. godine predvođeni Sulejmanom Veličanstvenim i velikim vezirom Mehmed-pašom Sokolovićem. U bitki kod Sigeta nakon junačkog otpora, braneći grad od 100.000 osmanskih vojnika, pogiba Nikola Šubić Zrinski jedan od najvećih velikana u hrvatskoj povijesti. Kardinal Richelieu bitku kod Sigeta je nazvao bitkom koja je spasila civilizaciju. Godine 1592. pada važna utvrda Bihać, a nekada slavno Hrvatsko Kraljevstvo je svedeno na ostatke ostataka, a hrvatske zemlje su pogođene snažnim iseljavanjem stanovništva. Godine 1558. Hrvatski i Slavonski sabor spojili su se u jedinstveni Hrvatski sabor.

Osmanlije 1593. godine doživljavaju poraz u bitki kod Siska. Osniva se Vojna Krajina, sustav obrambenih utvrda pod zapovjedništvom Dvorskog ratnog vijeća. Najvažnija utvrda je Karlovac. Na opustošenu zemlju naseljava se vlaško stanovništvo. Zbog zasluga u obrani Hrvatske pripadnici starih hrvatskih obitelji Zrinski i Frankapani nazivaju se skrbnicima i zaštitnicima Hrvatske. Nikola Zrinski pali veliki most kod Osijeka kojim su Osmanlije prodirale u Europu. Zbog sjajnih pobjeda odlikovali su ga i nagradili španjolski kralj Filip IV. i francuski kralj Luj XIV. Nezadovoljni centralističkom politikom bečkog dvora hrvatski i ugarski plemići pružaju otpor želeći samo otjerati Osmanlije uz pomoć zapadnoeuropskih sila, ponajprije Francuske. Vođe pobune Petar Zrinski i Fran Krsto Frankapan pogubljeni su u Bečkom Novom Mjestu 30. travnja 1671. godine. Time je skršen otpor hrvatskog plemstva, a posjedi Zrinskih i Frankapana došli su pod vlast Dvorske komore.

Na osvojenim područjima provodi se islamizacija iako Osmanlije prihvaćaju činjenicu da dio pokorenih naroda pripada kršćanskoj vjeri. Pri tome su tolerantniji bili prema pravoslavnim crkvama nego prema katolicima jer je Katolička crkva često poticala zapadne države protiv Osmanlija. Jedino su franjevci mogli slobodno djelovati na području Osmanskog Carstva. Kršćani su morali plaćati visoke poreze tako da mnogi iseljavaju. Organizira se otpor koji pružaju hajduci i uskoci.
mini|200px|desno|Kula Minčeta na sjevernom rubu dubrovačkih zidina
Jedini dio hrvatskoga prostora koji se samostalno razvijao bila je Dubrovačka Republika koja je s 200 brodova imala jednu od najvećih trgovačkih mornarica u Europi. Isusovac Bartol Kašić piše 1604. godine prvu gramatiku hrvatskog jezika. Isusovci osnivaju 1607. godine gimnaziju u Zagrebu. Kralj Leopold I. dodijelio joj je naslov akademije čime je osnovano Sveučilište u Zagrebu, najstarije sveučilište s neprekinutim djelovanjem u Jugoistočnoj Europi. Najvažniji hrvatski barokni književnik Ivan Gundulić djeluje u Dubrovniku, a povjesničar Ivan Lučić spada u sam vrh europske povijesne znanosti sedamnaestog stoljeća.

 Oslobađanje Hrvatske

Nakon pobjede nad Osmanlijama kod Beča 1683. godine organizira se Sveta liga, savez Habsburške Monarhije, Mletačke Republike i Poljske. Oslobađanje Slavonije organizira franjevac Luka Ibrišimović, a u Lici otpor organizira Marko Mesić. Mirom u Srijemskim Karlovcima 1699. godine velik dio hrvatskog prostora je oslobođen vlasti Osmanlija. Ipak oslobođeni prostor je postao dio Vojne Krajne. Mir u Požarevcu 1718. godine označio je kraj vojne opasnosti od Osmanskog Carstva. Hrvatski sabor 1712. godine prihvaća Pragmatičku sankciju. Provodi se plansko naseljavanje s kojim u Hrvatsku dolaze Nijemci, Česi, Slovaci i Srbi.

Marija Terezija provodi brojne upravne, porezne i vojne reforme. Osniva se Hrvatsko kraljevsko vijeće 1767. godine, prva moderna vlada. Za vrijeme cara Josipa II. provodi se snažna germanizacija pa se hrvatsko plemstvo okreće suradnji s ugarskim. Na zajedničkom Ugarskom saboru 1790. godine od hrvatske je strane predložena veća financijska ovisnost te podvrgnost Ugarskom kraljevskom vijeću što su Mađari oduševljeno prihvatili. U to vrijeme nastaje ideja o jedinstvenoj mađarskoj nacionalnoj državi od Karpata do Jadrana kao odgovor na germanizaciju Beča u kojoj bi mađarski jezik postao službeni za sve. Hrvatski izaslanici na Saboru odlučno odbijaju uvođenje mađarskog jezika kao službenog. Po prvi puta izbio je spor oko jezika koji će se u sljedećem stoljeću smatrati glavnim obilježjem nacije. Požunskim mirom 1805. godine hrvatska obala dolazi pod francusku vlast te su organizirane Ilirske pokrajine. Na Bečkom kongresu 1815. godine Dalmacija i Istra dolaze pod austrijsku vlast ali nisu sjedinjene s ostatkom Hrvatske.

 Hrvatski narodni preporod

mini|120px|lijevo|Josip Jelačić

Razjedinjenost hrvatskih zemalja pokazao je osnovni cilj hrvatske politike u 19. stoljeću - ujedinjenje hrvatskih krajeva u jedinstvenu cjelinu. Zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac pomaže pretpreporodne napore. Ljudevit Gaj stvara krug građanskih intelektualaca koji postaje jezgra kulturnog i nacionalnog preporoda Hrvatske. Pripadnici tog pokreta nazivaju se ilircima, a pokret se naziva Ilirskim pokretom. Grof Janko Drašković piše Disertaciju, prvi hrvatski politički program. U Zagrebu 1835. godine počinju izlaziti Novine horvatske. Objavljena je pjesma Horvatska domovina Antuna Mihanovića koja će poslije postati hrvatska himna. Matica ilirska osnovana je 1842. godine. Ivan Kukuljević Sakcinski održava 1843. godine u Hrvatskom saboru prvi zastupnički govor na hrvatskom jeziku. Srpanjske žrtve svečano su pokopane 1845. godine. Hrvatski sabor jednoglasno je 1847. godine proglasio hrvatski jezik službenim.

Revolucionarne 1848. godine formulirana su Zahtijevanja naroda. Hrvatskim banom postaje Josip Jelačić. U Hrvatskoj je 25. travnja 1848. godine ukinuto kmetstvo. Osnovano je Bansko vijeće te je sazvan prvi zastupnički Sabor u hrvatskoj povijesti. Jelačić je s hrvatskom vojskom prešao Dravu i zaratio s Mađarima. Nakon revolucije 1849. godine Franjo Josip proglašava oktroirani Ustav. Započeta je snažna germanizacija. Na Saboru 1861. godine grupiraju se političke stranke: Narodna stranka, Stranka prava i Unionistička stranka.

 Hrvatsko ugarska nagodba
mini|150px|desno|Hrvatsko-ugarska nagodba

Hrvatsko-ugarska nagodba sklopljena je 1868. godine kojom su uređena zajednička pitanja, a prevagnuli su mađarski interesi. Ugarska je priznala Kraljevini Hrvatskoj položaj političkog naroda i teritorijalnu cjelokupnost. Hrvatska je slala zastupnike u Ugarski sabor te je bila financijski oštećena i podređena Ugarskoj. Riječkom krpicom Rijeka dolazi pod mađarsku vlast. Propala je Kvaternikova Rakovička buna. U ovom razdoblju djeluje Ante Starčević, otac domovine. U Dalmaciji se vodi politička borba narodnjaka i autonomaša. U Istri djeluje Juraj Dobrila. Banom postaje Ivan Mažuranić koji provodi modernizaciju zemlje. Godine 1874. godine utemeljeno je moderno Sveučilište u Zagrebu. Godine 1881. Vojna Krajina je sjedinjena s ostatkom Hrvatske. Dolaskom na vlast bana Khuen-Hédervárya 1883. godine sljedećih dvadeset godina provodi se jaka mađarizacija. Srpska manjina dobiva privilegirani položaj. Održani su veliki protumađarski prosvjedi 1903. godine.

 Prva Jugoslavija

Nakon Prvog svjetskog rata i raspada Austro-Ugarske, Hrvatska je ušla u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. Istra, Rijeka i Zadar potpali su pod talijansku vlast. Kraljevina SHS je 1929. godine preimenovana u Kraljevinu Jugoslaviju. Godine 1939. osniva se samoupravna banovina Hrvatska.

 Nezavisna Država Hrvatska
thumb|Nezavisna Država Hrvatska

Za vrijeme Drugoga svjetskog rata dio današnjega područja Republike Hrvatske bio je unutar granica Nezavisne Države Hrvatske (1941. – 1945.). Hrvatski narod isprva je podržavao ustašku vlast, no došlo je do progona Srba koje Hrvati kao katolici nisu mogli prihvatiti. Talijanski poglavar Mussolini želio se domoći jadranske obale, zbog čega je prisilio poglavnika Antu Pavelića da mu je preda. Stoga su 18. svibnja potpisani Rimski ugovori kojima je Italija prisvojila većinu Jadrana, no Pavelić je uspio ograničiti njezine zahtjeve i spasiti dio hrvatske obale.Narod.hr: 18. svibnja 1941. Rimski ugovori - povijesni pogled na prodaju hrvatske obale Talijanima U to su doba Istra, Zadar, Cres, Lošinj, Lastovo i Rijeka nastavili biti dio Kraljevine Italije kojoj su pripali Rapalskim ugovorom nakon I. svjetskog rata; a vlasti NDH - koja je nastala upravo zauzimanjem Italije nakon raspada Kraljevine Jugoslavije u travnju 1941. godine - morale su Italiji prepustiti skoro sve hrvatske otoke, Split, Šibenik, Trogir i dio dalmatinskog zaleđa (5.380 četvornih kilometara ozemlja s oko 380.000 stanovnika te pretežni dio hrvatskog teritorijalnog mora). Međimurje i Baranju je sebi pripojila Kraljevina Mađarska; NDH nije priznala pripojenje Međimurja, ali nije imala ni načina da Mađarskoj oduzme to područje. NDH je ubrzo došla u loše odnose s Italijom, koja je u pojasu od linije Karlovac - Mostar praktično suspendirala vlast NDH i zabranila lociranje njenih oružanih snaga (na početku teg skromnog broja i snage), nastojeći kontrolirati to područje u suradnji s četnicima.

Nakon kapitulacije Italije u rujnu 1943. godine su vlasti NDH u tim krajevima imale veću ulogu, ali samo onoliko koliko je to odgovaralo Njemačkoj, koja je privolila vodstvo NDH da dopusti novačenje hrvatskih vojnih obveznika u Wehrmacht i SS (pri čemu se iz proračuna NDH plaćalo troškove njemačkih postrojbi) te čak uspostavu Njemačke policije u Hrvatskoj, izravno odgovorne vlastima u Berlinu. Povijesno pravo hrvatskoga naroda na punu državnu suverenost izraženo Ustavom Republike Hrvatske temelji se među ostalim i na odlukama ZAVNOH-a izraženim nasuprot proglašenju NDH.Ustav Republike Hrvatske

 Druga Jugoslavija

Snažan partizanski pokret i paralelna narodna vlast na oslobođenim područjima te oslobađanje vlastitim snagama dovode do toga da je nakon rata Hrvatska postala dio nove, socijalističke Jugoslavije.

Krajem 1960-ih godina javljaju se zahtjevi za razvlaštenje federalne vlasti, jačanje tržišne privrede te se kritiziraju unitarističke i centralističke tendencije u Jugoslaviji. Višegodišnja kretanja prerastaju u pravi nacionalni pokret čija su središta Matica hrvatska, studenti te mlađi komunistički političari u Centralnom komitetu KPH od kojih su najpoznatiji Miko Tripalo i Savka Dabčević-Kučar. Pokret se posebno proširio do proljeća 1971. godine pa je i nazvan Hrvatsko proljeće. Širenje pokreta izaziva kritike u drugim jugoslavenskim republikama te Josip Broz Tito smjenjuje hrvatski politički vrh. Ipak ustavnim promjenama, a osobito donošenjem Ustava 1974. godine snažno je ojačan republički individualitet.

Titovom smrću 1980. godine nestaje element koji je svojom karizmom i autoritetom osiguravao koheziju visoko složenog sustava prepunog različitosti unutar Jugoslavije. Početak teške političke kriza prati gospodarska kriza, nastala sudarom tržišnih elemenata i elemenata planske privrede te afirmacija nacionalnih interesa. Radikalizacija zahtjeva u Srbiji koja na političko vodstvo dovodi Slobodana Miloševića dovodi do raspada SKJ. Krajem osamdesetih godina počinju se osnivati političke stranke te se priznaje višestranački sustav.

 Neovisna Hrvatska
thumb|lijevo|Vječni plamen i 938 bijelih mramornih križeva na memorijalnom groblju u Vukovaru na simbolički način komemoriraju žrtve zločina velikosrpske agresije na Vukovar, jednog od prijelomnih događaja u Domovinskom ratu .

Na prvim demokratskim izborima 1990. godine premoćnu pobjedu ostvaruje HDZ predvođen dr. Franjom Tuđmanom te se 30. svibnja konstituira višestranački Sabor. Novi Ustav Republike Hrvatske od 22. prosinca 1990. godine više nije ustav jedne komunističke države, a iz naziva se izbacuje naznaka "Socijalistička": od sada ime države glasi: Republika Hrvatska. Na Referendumu o hrvatskoj samostalnosti održanom 19. svibnja 1991. godine većina od 93.24 % birača opredjeljuje se za samostalnu i neovisnu državu. Slijedom te odluke Sabor RH je 25. lipnja 1991. godine donio Ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske kojim se Hrvatska uspostavlja kao neovisna država. Neuspjehom u rješavanju jugoslavenske krize 8. listopada 1991. godine raskida sve državnopravne sveze s dosadašnjom SFRJ.

Oružanom pobunom dijela srpskog stanovništva počinje Domovinski rat, koji je završio 1995. godine hrvatskom pobjedom u operaciji Oluja. Hrvatska je 22. svibnja 1992. godine primljena u Ujedinjene narode kao punopravni član. Drugu polovicu devedesetih karakterizira loša gospodarska situacija uzrokovana prelaskom na tržišno gospodarstvo, netransparentnom privatizacijom i posljedicama rata. Na parlamentarnim izborima 2000. godine pobjeđuje koalicija šest stranaka u koju su uključeni SDP, HSLS, HSS, HNS, LS i IDS. Premijer je Ivica Račan. Stjepan Mesić je izabran za predsjednika 2000. godine, a reizabran 2005. godine. Na vlast 2003. godine dolazi reformirani HDZ predvođen dr. Ivom Sanaderom koji osvaja drugi mandat kao premijer nakon pobjede na izborima 2007. godine. Razdoblje nakon 2000. godine karakterizira razvoj i rast gospodarstva, mnogobrojne reforme kao i problemi poput visoke nezaposlenosti, korupcije i tromosti javne uprave i pravosuđa.

Još od svog osamostaljenja glavni vanjskopolitički ciljevi Republike Hrvatske su ulazak u euroatlantske integracije, prije svega ulazak u Europsku uniju i NATO. Od 1. travnja 2009. godine članica je NATO-a, dok je 3. listopada 2005. godine Hrvatska je započela pregovore o pristupanju Europskoj uniji. Hrvatska je postala 28. članica Europske unije 1. srpnja 2013. godine.

Dana 11. siječnja 2015. godine Kolinda Grabar-Kitarović izabrana je za prvu predsjednicu Republike Hrvatske.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović prva hrvatska predsjednica!, vecernji.hr, pristupljeno 11. siječnja 2015.

 Zemljopis

desno|350px|Karta Hrvatske

Hrvatska ima:
 jezera i brežuljke na kontinentalnom sjeveru i sjeveroistoku (središnja Hrvatska i Slavonija kao dio Panonske nizine);
 pošumljene planine u Lici i Gorskom Kotaru, što spada u Dinaride;
 kamenitu obalu na Jadranskom moru (Istra, Sjeverno Primorje i Dalmacija).

Površina obalnog mora: 33 200 km²
Površina kopna i mora: 89 810 km²
Ukupna gospodarska površina: 113 680 km²
Dužina kopnenih granica: 2028 km - detaljnije

Dužina obale: 5835 kmDužina obale kopnenog dijela: 1777 kmDužina obale na otocima: 4058 km

Broj otoka: 1246 (67 naseljenih)

Najviša točka: Dinara (Sinjal) 1.831 metar.

mini|lijevo|220px|Hrvatska iz svemira

Važniji gradovi u Hrvatskoj su Zagreb (glavni grad), Split, Dubrovnik, Rijeka, Osijek, Zadar, Karlovac, Pula, Sisak, Knin, Gospić (sjedište najveće hrvatske županije) Šibenik, Slavonski Brod, Mali Lošinj (najveći i najrazvijeniji otočni grad) i Vukovar (najveća riječna luka u Hrvatskoj). (vidi i: Dodatak:Popis gradova u Hrvatskoj)

 Klima

Klima je u unutrašnjosti Hrvatske umjereno kontinentalna, u gorskoj Hrvatskoj pretplaninska i planinska, u primorskom dijelu mediteranska (sa suhim i toplim ljetima te vlažnim i blagim zimama), a u zaleđu submediteranska (s nešto hladnijim zimama i toplijim ljetima). Na klimu Hrvatske utječe položaj u sjevernom umjerenom pojasu.

Prosječna temperatura u unutrašnjosti: siječanj 0 do 2 °C, kolovoz 19 do 23 °C dok je prosječna temperatura u primorju: siječanj 6 do 11 °C, kolovoz 21 do 27 °C.

S prosječno 2.600 sunčanih sati u godini jadranska je obala jedna od najsunčanijih u Sredozemlju, a prosječna temperatura mora ljeti je od 25 °C do 27 °C.

 Zaštićena mjesta
mini|150px|Plitvička jezera
mini|150px|Mljet

 Svjetska baština
 Nacionalni park Plitvička jezera (1979.)
 Dioklecijanova palača (1979.)
 Gradska jezgra Dubrovnika (1979.)
 Eufrazijeva bazilika (1997.)
 Gradska jezgra Trogira (1997.)
 Šibenska katedrala (2000.)
 Starogradsko polje na Hvaru (2008.)
 stećci (2016.)
 Mletačke utvrde od 15. do 17. stoljeća: Stato da Terra i zapadni Stato da Mar u Šibeniku i Zadru (2017.)
 Bukove prašume u Karpatima i drugim područjima Europe (2017.)

 Nacionalni parkovi
 Brijuni
 Kornati
 Krka
 Mljet
 Paklenica
 Plitvička jezera
 Risnjak
 Sjeverni Velebit

 Politika

mini|200px|Hrvatski sabor
mini|200px|Banski dvori
mini|200px|Vrhovni sud Republike Hrvatske
mini|desno|200px|Ustavni sud Republike Hrvatske

Od usvajanja novog Ustava 1990. godine, Hrvatska je parlamentarna demokracija. U Republici Hrvatskoj državna je vlast ustrojena na načelu trodiobe vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu.

 Zakonodavna vlast
Hrvatski sabor je jednodomno zakonodavno tijelo s najmanje 100, a najviše 160 zastupnika, bira se općim izborima na mandat od četiri godine. Sabor svake godine zasjeda tijekom dva razdoblja: od 15. siječnja do 15. srpnja i od 15. rujna do 15. prosinca.

 Izvršna vlast
Predsjednik Republike je poglavar države, a bira se na neposrednim izborima svakih pet godina. Osim što je vrhovni zapovjednik Oružanih snaga, predsjednik države imenuje mandatara za sastav Vlade (predsjednika Vlade), koji mora za sebe i svoje ministre dobiti potvrdu (povjerenje) Sabora.

Vlada Republike Hrvatske, kao izvršna vlast, za svoj rad odgovara Saboru. Predlaže zakone i proračun, provodi zakone te vodi inozemnu i domaću politiku zemlje.
Na čelu hrvatske Vlade nalazi se predsjednik Vlade. Vlada ima jednog ili više potpredsjednika i uobičajeno oko 15 ministara zaduženih za određena područja upravljanja. Mandat hrvatske Vlade traje 4 godine.

 Sudbena vlast
Hrvatska ima složen sustav sudstva. Sudbenu vlast obavljaju sudovi. Sudbena vlast je samostalna i neovisna, a sudovi sude na temelju Ustava i zakona. Sudovi sude i na osnovi međunarodnih ugovora koji su dio pravnog poretka Republike Hrvatske. U Hrvatskoj sudbenu vlast obavlja 110 prekršajnih sudova, 108 općinskih sudova i 13 trgovačkih sudova koji sude kao sudovi prvog stupnja. Upravni sud Republike Hrvatske odlučuje o tužbama protiv konačnih upravnih akata, odnosno u upravnim sporovima. Visoki trgovački sud Republike Hrvatske, Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske te 21 županijski sud su, u pravilu, sudovi drugog stupnja. Vrhovni sud Republike Hrvatske, kao najviši sud, osigurava jedinstvenu primjenu zakona i ravnopravnost građana. U Hrvatskoj djeluje ukupno 256 sudova, a sudi ukupno 1.482 suca i 433 prekršajna suca.

Sudovi opće nadležnosti:
 Vrhovni sud Republike Hrvatske
 županijski sudovi
 općinski sudovi

Sudovi posebne nadležnosti:
 Upravni sud Republike Hrvatske
 Visoki trgovački sud Republike Hrvatske
 trgovački sudovi
 Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske
 prekršajni sudovi

 Ustavni sud
Ustavni sud Republike Hrvatske, koji nije dio sudbene vlasti, donosi odluke o pitanjima suglasnosti zakona s Ustavom, o suglasnosti drugih propisa s Ustavom i zakonima, donosi odluke povodom ustavnih tužbi te odlučuje o drugim pitanjima određenim Ustavom. S obzirom na to kako Ustavni sud nije dio trodiobe vlasti, smatra se četvrtom polugom cjelokupnog ustroja Hrvatske države.

Vidi još i: Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji

 Upravna podjela

U Hrvatskoj su općine i gradovi prema Ustavu, jedinice lokalne samouprave. Teritorij Hrvatske administrativno je podijeljen na 128 gradova i 428 općina. Općine i gradovi u Hrvatskoj čine najnižu razinu samouprave. Hrvatska je podijeljena na dvadeset županija i Grad Zagreb koji ima status županije. Županija obuhvaća više prostorno povezanih općina i gradova na svom području. Površinom je najveća županija Ličko-senjska, a najmanja Međimurska županija. Županije s najviše stanovnika su Grad Zagreb, Splitsko-dalmatinska, Zagrebačka, Primorsko-goranska i Osječko-baranjska.

desno|mini|300px| Hrvatske županije
  Županija  Sjedište  Površina (km2) Stanovništvo(Popis 2011.) border|23px Bjelovarsko-bilogorska  Bjelovar 2652119 743 border|23px Brodsko-posavska  Slavonski Brod 2043158 559 border|23px Dubrovačko-neretvanska  Dubrovnik 1783122 783 border|23px Istarska  Pazin 2820208 440 border|23px Karlovačka  Karlovac 3 622128 749 border|23px Koprivničko-križevačka  Koprivnica 1746115 582 border|23px Krapinsko-zagorska  Krapina 1224133 064 border|23px Ličko-senjska  Gospić 535051 022 border|23px Međimurska  Čakovec 730114 414 border|23px Osječko-baranjska  Osijek 4152304 899 border|23px Požeško-slavonska  Požega 184578 031 border|23px Primorsko-goranska  Rijeka 3582310 195 border|23px Sisačko-moslavačka  Sisak 4463172 977 border|23px Splitsko-dalmatinska  Split 4534455 242 border|23px Šibensko-kninska  Šibenik 2939109 320 border|23px Varaždinska  Varaždin 1261176 046 border|23px Virovitičko-podravska  Virovitica 206884 586 border|23px Vukovarsko-srijemska  Vukovar 2448180 117 border|23px Zadarska  Zadar 3642170 398 border|23px Zagrebačka  Zagreb 3078317 642 border|23px Grad Zagreb  Zagreb 641792 875

 Vidi još
 Dodatak:Popis gradova u Hrvatskoj
 Dodatak:Popis gradova u Hrvatskoj po županijama
 Dodatak:Popis općina u Hrvatskoj

 Gospodarstvo
mini|desno|220px|Dubrovnik, turizam je iznimno važan za hrvatsko gospodarstvo

mini|desno|220px|Rijeka, najveća hrvatska luka
Po MMF-u bruto domaći proizvod je 2008. godine iznosio 54,950 milijarde USD ili 12 374 USD po stanovniku, a po paritetu kupovne moći ukupni BDP iznosio je 74,419 milijardi USD ili 16 758 USD po stanovniku. Prema Eurostatu, statističkom uredu EU, hrvatski BDP po stanovniku iskazan prema standardima kupovne moći iznosi 63 % prosjeka Europske unije.
Po podatcima Državnog zavoda za statistiku prosječna neto plaća za ožujak 2009. godine iznosila je 5367 kuna, dok je prosječna bruto plaća iznosila 7816 kuna. Dvije trećine zaposlenih u pravnim osobama u ožujku 2009. godine primilo je prosječnu neto plaću manju od državnog prosjeka.
Hrvatska kućanstva su u 2008. godini imala nešto više od 89 000 kuna raspoloživih sredstava, dok im je potrošnja premašila 93 000 kuna. Najveći udio imali su raspoloživi dohoci s 89 % udjela.

Na svjetskoj ljestvici ekonomskih sloboda, koju objavljuje The Heritage Foundation u suradnji s The Wall Street Journalom, u 2016. godini Hrvatska se nalazi na 103. mjestu.'Hrvatska 103. prema Indeksu ekonomskih sloboda, evo tko je među prvih 5 zemalja!', vecernji.hr, 1. veljače 2016., pristupljeno 19. siječnja 2018. Deficit platne bilance 2007. godine iznosio je 3,2 milijarde eura ili oko 8,5 % BDP-a. Prosječna godišnja stopa inflacije iznosila je 2,9 % u 2007., a 6,1 % u 2008. što je bila najviša stopa inflacije od 2000. godine.
Na kraju 2008. godine devizne pričuve iznosile su 9,1 milijardu eura, inozemni dug 39,1 milijardu eura, a dug opće države (javni dug) 29,1 % BDP-a. Prema studiji revizorske kuće KPMG Hrvatska je druga najoporezovanija zemlja na svijetu sa stopom oporezivanja od 53,5 %. Kad se u tu brojku uključi krizni porez Hrvatska postaje zemlja s najvećom stopom poreznog opterećenja.

Hrvatska je u prvih šest mjeseci 2010. izvezla roba u vrijednosti nešto većoj od 30,5 milijardi kuna, dok je istodobno uvoz iznosio 52,2 milijardu kuna, pa je robni deficit premašio iznos od 21,6 milijarde kuna i bio je 24,9 posto manji nego u istom razdoblju lani. Pokrivenost uvoza izvozom od 58,4 posto. Najveći hrvatski izvozni partneri su Italija, BiH i Njemačka, a najveći uvozni partneri Italija, Njemačka i Rusija. Izravna strana ulaganja u Hrvatsku, prema podacima HNB-a, u razdoblju od 1993. do lipnja 2005. godine iznose 11,2 milijarde eura. Najveća hrvatska tvrtka prema prihodu u 2008. godini je INA s 26,7 milijarde kuna, slijedi Konzum s 12,7 milijardi kuna te HEP s 11,4 milijarde kuna.

Broj prijavljenih na Državnom zavodu za zapošljavanje u srpnju 2009. godine bio je 248.586, pa se stopa nezaposlenosti popela na 14 %, pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku.'Nema promjena u broju nezaposlenih' , jutarnji.hr, 21. kolovoza 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018. Na kraju 2008. godine bilo je ukupno 1.543.878 zaposlenih osoba, najviše u prerađivačkoj industriji, trgovini i građevinarstvu.'Najmanje zaposlenih u poljoprivredi' , jutarnji.hr, 18. travnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018. U uslužnim djelatnostima radi 64,1 % zaposlenih, u industriji i graditeljstvu 30,9 %, a 4,8 % u poljoprivredi. Stopa anketne nezaposlenosti je u prvom tromjesečju 2009. godine iznosila 9,4 %, odnosno 167.000 nezaposlenih.'Pad anketne nezaposlenosti' , jutarnji.hr, 27. srpnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018. Pri tome je u Hrvatskoj ukupno zaposleno 1.638.000 osoba, od čega 911.000 muškaraca i 727.000 žena.'Nezaposlenost u Hrvatskoj pala na 7,9%', business.hr, 17. studenoga 2008., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 24. prosinca 2008.), pristupljeno 13. siječnja 2018. U državnim i javnim službama zaposleno je oko 260.000 ljudi, u javnim službama, kao što su obrazovanje i zdravstvo, 180.000, a u državnoj upravi 65.000 zaposlenika.O. I. Novokmet, 'Za skupu državu kriva je vlast', tportal.hr, 23. ožujka 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

desno|mini|220px|Poljoprivredni nasadi u Neretvanskoj dolini

Poljoprivreda stvara 7,4 % nacionalnog dohotka, a zapošljava 14,2 % radne snage. Od 2,7 milijuna hektara poljoprivrednih površina obrađuje se oko 1,1 milijun. Ostatak je neobrađen ili u vlasništvu države. Prosječna veličina imanja je 1,9 hektara. Industrija ostvaruje oko petine BDP-a, a zapošljava oko četvrtine radne snage. Brodogradnja je značajna privredna grana, a najveća brodogradilišta su: Brodosplit, Uljanik i 3. Maj. Trgovina je najutjecajnija gospodarska grana, zapošljava oko 23,1 % ukupnog broja zaposlenih te ostvaruje prihod od 37,7 %.'Trgovci su hrvatsko gospodarstvo' , jutarnji.hr, 11. ožujka, 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

Turizam je iznimno važan za Hrvatsku. Broj turista u 2007. godini je premašio 11,16 milijuna, a ostvareno je 53 milijuna noćenja. Najviše turista dolazi iz Njemačke, Italije, Slovenije i Austrije. Dvije županije, Istarska i Primorsko-goranska, ugošćuju 44 % turista. Prihod od turizma u prvih devet mjeseci 2008. dosegnuo je 6,8 milijardi eura,'Bajs: Turistička 2008. bila je najbolja dosad, a dobra će biti i 2009.' a udjel turizma u BDP-u iznosi 22 % što turizam označava strateškom granom gospodarstva i jednom od najkonkurentnijih djelatnosti.'U 2009. borba za svakog gosta', jutarnji.hr, 14. siječnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

Krajem 2009. godine Hrvatska je imala 679 tisuća zaposlenih u privatnim, 114 tisuća zaposlenih u državnim, a isti broj osoba je bio zaposlen u tvrtkama koje se nalaze u mješovitom vlasništvu. Pored njih Hrvatska ima i 240.000 zaposlenih u javnom sektoru.Edita Vlahović Žuvela, Tko zapravo radi u Hrvatskoj i tko će sve to platiti, banka.hr, 26. ožujka 2010., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 13. kolovoza 2011.), pristupljeno 13. siječnja 2018.

 Promet

mini|lijevo|220px|Airbus Croatia Airlinesa

Hrvatska ima vrlo razvijenu mrežu autocesta. Hrvatska je u prometnom smislu bila diskriminirana za vrijeme Jugoslavije jer su se gradile autoceste koje nisu bile u skladu s hrvatskim nacionalnim interesom. Značajni infrastrukturni projekti na gradnji autocesta započeli su 2000. godine kada započinje intenzivna gradnja i povezivanje Hrvatske. U Hrvatskoj ukupno ima preko 1400 kilometara autocesta koje povezuju Zagreb s drugim većim gradovima.

Sredinom 2005. godine je u promet puštena autocesta A1 koja povezuje dva najveća grada Zagreb i Split. Autocesta A2 ide od slovenske granice prema Zagrebu. Autocesta A3 prolazi Panonskom Hrvatskom od Bregane do Lipovca. A4 ide od Goričana na mađarskoj granici prema Zagrebu. Autocesta A5, tzv. Slavonika povezuje Slavoniju, tj. Osijek i Baranju sa Zagrebom i Jadranom. Autocesta A6 povezuje Zagreb i Rijeku. Autoceste A8 i A9 čine Istarski ipsilon.

mini|desno|220px|Autocesta A1 povezuje Split i Zagreb

Rijeka je najveća luka na Jadranu s više od 13 milijuna tona tereta u 2007. godini, dok je Zračna luka „Franjo Tuđman” najveća zračna luka u državi s najvećim brojem prevezenih putnika i jedinica tereta. Hrvatska ima sedam zračnih luka za međunarodni promet i to u: Zagrebu, Zadru, Splitu, Dubrovniku, Rijeci, Osijeku i Puli. Croatia Airlines je nacionalni zrakoplovni prijevoznik. Jadrolinija je najveći i nacionalni brodarski prijevoznik sa sjedištem u Rijeci gdje se nalazi najveća lučka kapetanija u državi.Najveća lučka kapetanija po broju ispostava , mppi.hr Hrvatska ima donekle razvijen sustav željeznica ali zbog političkih razloga u prošlosti neki dijelovi Hrvatske nisu povezani, poput Istre i Dubrovnika. Hrvatske željeznice su državna željeznička tvrtka.

U Hrvatskoj je u 2008. godini registrirano 88.217 novih automobila što je najveći broj u povijesti i predstavlja povećanje od 6,7 % u odnosu na godinu lani. Najprodavanija marka je Opel, slijede Renault, Volkswagen, Peugeot i Škoda.'Rekordna prodaja automobila u Hrvatskoj' U prva dva mjeseca 2009. godine u odnosu na isto prošlogodišnje razdoblje u Hrvatskoj registrirano 40,9 % manje novih automobila kao posljedica svjetske gospodarske krize.'Hrvatska: i u veljači pad prodaje automobila za 39 posto' , monitor.hr, 5. ožujka 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018. U Hrvatskoj na 1000 stanovnika dolazi 300 automobila.Igor Vukić, 'Lukoil predložio Ini suradnju u proizvodnji ekološkog goriva', privredni.hr, 23. ožujka 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

 Komunikacije

Hrvatska se po uporabi informatičke i komunikacijske tehnologije nalazi na 49. mjestu od ukupno 134 zemlje obuhvaćene u istraživanju Svjetskog ekonomskog foruma.'Hrvatska i dalje među top 50 IT zemalja', jutarnji.hr, 26. ožujka 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018. Svaki treći Hrvat koristi računalo svaki dan, a domaće tržište tehnologija i telekomunikacija je godišnje vrijedno milijardu dolara.'Svaki treći Hrvat koristi računalo svaki dan' , jutarnji.hr, 27. ožujka 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018. Oko 37 % hrvatskih kućanstava posjeduje osobno računalo.'Hrvati troše 4.300 kune više nego što zarade', HINA, tportal.hr, 6. srpnja 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018.

U 2008. godini 47 % stanovnika starijih od petnaest godina koristi internet što je porast od 8 % u odnosu na 2007. godinu. Ukupan broj korisnika je 2,24 milijuna. Od toga broja 56 % koristi internet svaki dan.'U Hrvatskoj 47% korisnika interneta', net.hr, (u međumrežnoj pismohrani archive.org 9. ožujka 2012.), pristupljeno 13. siječnja 2018. Broj širokopojasnih priključaka internetu iznosi 722.110 čime je dostignuta razina gustoće širokopojasnih priključaka internetu od 16,28 %.'Širokopojasni internet u 2009. godini', limun.hr, 18. lipnja 2009., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 23. srpnja 2011.), pristupljeno 13. siječnja 2018. Uslugu internet bankarstva u prvom kvartalu 2009. koristilo je 597.866 građana te 155.721 poslovnih subjekata, što je povećanje od 32,06 % korištenja od strane građana, odnosno 15,32 % od strane poslovnih subjekata u odnosu na godinu lani.Luka Capar,
 'Više od pola milijuna Hrvata koristi internet bankarstvo', vecernji.hr, 1. srpnja 2009., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 5. lipnja 2010.), pristupljeno 12. siječnja 2018. Stopa softverskog piratstva na osobnim računalima trenutno iznosi 54 %.'Piratstvo u Hrvatskoj stagnira', jutarnji.hr, 12. svibnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

Oko 79 % hrvatskih građana posjeduje mobilni telefon, a 12 % građana ima više od jednog mobitela.'Hrvatska ne vodi po broju mobitela, ali zato vodi po broju poslanih poruka', mobil.hr, 11. veljače 2009., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 18. veljače 2009.), pristupljeno 12. siječnja 2018. Vodeći pružatelji usluga mobilne telefonije su Hrvatski Telekom, A1 i Telemach. U pokretnim mrežama krajem prošle godine tri komercijalna operatera imala su ukupno više od 5,87 milijuna korisnika, čime je dostignuta penetracija od 132,55 %. Devet komercijalnih operatera nepokretne mreže krajem 2008. imalo je nešto više od 1,85 milijuna korisnika, čime je gustoća od 41,73 % neznatno 'pala' u odnosu na 2007. godinu.'Tržište elektroničkih komunikacija u 2008. vrijedno 15 milijardi kuna'

Tržište elektroničkih komunikacija u 2008. godini je vrijedilo 15 milijardi kuna, od toga je najveći dio ili oko 8,5 milijardi kuna ostvaren u pokretnim mrežama, dok je prihod u nepokretnim mrežama bio nešto malo viši od 5 milijardi kuna. Prihod od prijenosa podataka premašio je milijardu kuna, dok se ostatak ukupnog prihoda odnosi na najam vodova i kabelsku televiziju. Od ukupnog prihoda od nepokretnih mreža 83,01 % je ostvario T-HT, dok se oko 17 % tog prihoda odnosi na tzv. nove operatere.

 Stanovništvo

200px|desno|mini|300px|
Stanovništvo po narodnostima u RH 2001.:

thumb|300px|Stanovništvo koje se izjašnjava religioznim nasuprot onom ireligioznom po županijama (popis 2011.)

U Hrvatskoj je po popisu stanovništva iz 2011. godine živjelo 4.284.889 stanovnika od čega 2,218.554 žene i 2,066.335 muškaraca. Prosječna starost stanovništva bila je 41,2 godine (42,9 godina za žene i 39,4 godine za muškarce).
Očekivano trajanje života pri rođenju je 2017. godine bilo 80,9 godina za žene i 74,9 godina za muškarce.

U 2019. godini u Hrvatskoj je rođeno 36.296 djece, od toga 36.135 živorođene, a umrlo je 51.794 osoba, što čini negativan prirodni prirast od 15.659 osoba. Stopa nataliteta iznosila je 8,9‰, stopa mortaliteta 12,7‰, a prirodni prirast bio je -3,9‰. Sklopljeno je 19.761 brakova a razvedeno je 5.936 brakova.

U drugom desetljeću 21. stoljeća Hrvatska bilježi negativan migracijski saldo, tj. broj odseljenih iz Hrvatske je veći od broja doseljenih. Tako se 2018. u inozemstvo odselilo 39.515 osoba a iz inozemstva se doselilo 26.029 osoba, što daje negativni saldo od -13.486 osoba. Među iseljenim osobama bilo je 92,2 % hrvatskih državljana i 7,8 % stranaca, a najviše osoba odselilo se u Njemačku (55,0 %). Među doseljenim osobama bilo je 33,1 % hrvatskih državljana i 66,9 % stranaca, a najviše osoba doselilo se iz Bosne i Hercegovine (39,8 %).

Veliku većinu stanovništva Hrvatske čine Hrvati (90,42 %). Glavna nacionalna manjina su Srbi (4,36 %), dok od ostalih dvadesetak nacionalnih manjina svaka čini manje od 1 % stanovništva.

Po hrvatskom demografu prof. dr. Stjepanu Štercu, Hrvatska bilježi demografske gubitke u svakom od popisa stanovništva nakon 1910. godine te jedina od zemalja u svojem okruženju bilježi pad stanovništva u svim popisima stanovništva nakon svjetskih ratova u 20. stoljeću. Ukupni demografski gubitak od početka 20. stoljeća do 2011. godine procjenjuju na 2.434.000 stanovnika ili čak na oko 57 % današnje hrvatske populacije. Šterc pripisuje te događaje teškim posljedicama ratova, izloženosti stranim dominacijama u višenacionalnim državama tijekom 20. stoljeća te neprikladnim državnim politikama u ekonomskim i demografskim pitanjima. "Ovakvi bi procesi i s tim intenzitetom razorili svaku populaciju, bez obzira na razinu njezine gospodarske razvijenosti i zato je danas Hrvatska praktički u demografskom slomu", ocjenjuje Šterc."Dr. Šterc: Ova Vlada ima anacionalni koncept i ne čini apsolutno ništa za popravak svoje demografske baze", (intervju s prof. dr. Stjepanom Štercom), narod.hr 16. lipnja 2015.

 Vjeroispovijest

Po popisu stanovništva iz 2011. godine najzastupljenija vjeroispovijest je katolička (86,28 %) (v. katoličanstvo u Hrvata i katoličanstvo u Republici Hrvatskoj). Druge zastupljenije vjeroispovijesti su pravoslavna (4,44 %) i islamska (1,47 %).

 Jezici

U Hrvatskoj je službeni jezik hrvatski, koji je materinski za 95,60 % stanovnika,
s latiničnim pismom, a na području Istarske županije službeni je i talijanski jezik
koji je materinski za 18.573 stanovnika. Manjinski jezici u Hrvatskoj zaštićeni su međunarodnim sporazumima i ugovorima, ustavom, ustavnim zakonom i drugim zakonima.

U Hrvatskoj je autohtoni jezik hrvatski jezik te jezik predmletačkih autohtonih romanskih stanovnika poluotoka Istre (istriotski).Fluminensia, god. 21 (2009.) br. 1 Nina Spicijarić: Romanizmi u nazivlju kuhinjskih predmeta u govoru Dubašnice na Krku, str. 9.

Ostali su jezici doseljenih naroda: albanski, bošnjački, bugarski, crnogorski, češki, hebrejski, mađarski, makedonski, njemački, poljski, romski, rumunjski, ruski, rusinski, slovački, slovenski, srpski, talijanski, turski, ukrajinski i vlaški.

 Obrazovanje
lijevo|mini|200px|Zgrada Opće gimnazije u Splitu

U Hrvatskoj je 2008. godine radilo 645 dječjih vrtića koji su ostvarivali programe predškolskog odgoja i naobrazbe. Udio privatnih vrtića je 33,9 %, dok ostatak čine vrtići u gradskom, općinskom i županijskom vlasništvu. Ukupan broj djece koja su obuhvaćena nekim programom je 149.300 ili 56,6 % djece u dobi od šest mjeseci do šest godina. U privatnim vrtićima je smješteno 12,9 % djece. Djeca s teškoćama u razvoju čine 3,6 % vrtićke populacije dok je udio darovite djece 1,1 %. Na 18 djece dolazi jedan odgojitelj, ako ubrajamo i kraće programe, a na 11 djece dolazi jedan odgojitelj u cjelodnevnom programu.'Predškolski odgoj i naobrazba u Republici Hrvatskoj', mzos.hr, (u međumrežnoj pismohrani archive.org 17. svibnja 2012.), pristupljeno 13. siječnja 2018.

Prije kretanja u osnovnu školu, sva djeca u Hrvatskoj obavezno pohađaju tzv. predškolu, u trajanju od godine dana. U predškoli djeca usvajaju osnovne pojmove o vremenskim i prostornim odnosima, razvijaju predčitalačke vještine, stvoraju radne navike i socijaliziraju se u odgojnoj skupini.

Osnovno obrazovanje započinje s navršenih 7 godina, a redovito traje 8 godina. U prva četiri razreda djecu obrazuje jedan učitelj, a u druga četiri razreda djeca dobivaju učitelja iz svakog predmeta. Udio žena u učiteljskoj populaciji je 78,9 %. Pismeno je 98,8 % stanovnika starih 10 i više godina.
Sredinom 2006. godine u Hrvatskoj je bilo je 839 osnovnih škola, koje su u svom sastavu imale 1246 područnih škola, s ukupno 384.634 učenika. Odnos broja učitelja i učenika u redovitom obrazovanju bio je 1:13, a u obrazovanju za djecu i mladež s teškoćama u razvoju 1:2,9. U 2057 škola nastava se izvodila samo na jednom jeziku, od čega u 2015 na hrvatskom, u 19 na srpskome, u 11 na talijanskome, u sedam na češkome, u pet na mađarskome. Osim na hrvatskom jeziku 28 škola nastavu izvodi na jezicima nacionalnih manjina. Prvi put u školske klupe sjelo je 43.286 prvašića.Ksenija Puškarić, 'U Hrvatskoj 2085 osnovnih škola' , poslovni.hr, 21. siječnja 2008., pristupljeno 13. siječnja 2018. Učenici u uzrastu do 15 godina stječu znanja i vještine potrebne za daljnje obrazovanje.

U hrvatskim srednjim školama obrazovanje traje tri ili četiri godine. Srednje se škole dijele na gimnazije, strukovne škole i umjetničke škole. U prve razrede srednjih škola 2007. godine su upisana 51.384 učenika. Od toga se u gimnazije upisalo 12.635 učenika, u umjetničke škole 1509, u četverogodišnje škole 21.784, u trogodišnje škole 14.938, u programe niže stručne spreme 52 te u škole s posebnim i prilagođenim programima 466 učenika.'U srednje škole upisana oko 51 tisuća učenika', javno.com, 8. siječnja 2008., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 5. lipnja 2009.), pristupljeno 13. siječnja 2018. Trogodišnje strukovne škole pripremaju učenike za rad u gospodarstvu, pri čemu učenici znatan dio tzv. praktične nastave provode kod obrtnika ili u trgovačkim društvima, radom u onoj struci za koju se školuju. Dio programa u strukovnim školama traje 4 ili 5 godina, a učenici se osim za rad u struci pripremaju i za nastavak obrazovanja na visokoškolskim ustanovama; kojemu mogu pristupiti ako su na završetku srednje škole položili državnu maturu. U strukovnim srednjim školama postoje i programi za učenike s teškoćama u razvoju te programi stjecanja tzv. niže razine srednjeg obrazovanja, gdje se osnovne kompetencije za rad stječu u skraćenom vremenu. Dio učenika pohađa gimnazije koje u pravilu traju 4 godine, i koje pripremaju učenike za daljnje obrazovanje, podukom kroz općeobrazovne predmete poput matematike, materinjeg jezika, stranih jezika i prirodnoznanstvenih predmeta. Postoji višejedna sportska (u Zagrebu) i više umjetničkih gimnazija, gdje su nastavni programi usklađeni s bavljenjem sportom, odnosno programima umjetničkog obrazovanja. Umjetničko obrazovanje izvodi se u mreži od stotinjak osnovnih glazbenih i plesnih škola u svim većim i srednjim gradovima u Hrvatskoj, koje učenici pohađaju paralelno s pohađanjem "običnih" osnovnih škola. Srednje umjetničke škole se mogu pohađati bio paralelno s pohađanjem drugih srednjih škola (strukovnih ili gimnazija), ili uklopljeno u programe umjetničkih gimnazija.Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta Republike Hrvatske, op. cit. Neke srednje strukovne škole također imaju programe obrazovanja za umjetničke struke, poput fotografa, grafičkih dizajnera i dizajnera obuće.
desno|mini|180px|Zgrada rektorata Sveučilišta u Zagrebu

Nakon srednjoškolskog daljnje obrazovanje je dostupno na veleučilištima i sveučilištima. Hrvatska ima sedam sveučilišta: Sveučilište u Zagrebu, Sveučilište u Rijeci, Sveučilište u Splitu, Sveučilište u Osijeku, Sveučilište u Zadru, Sveučilište u Dubrovniku i Sveučilište u Puli. Sveučilište u Zadru je najstarije hrvatsko sveučilište osnovano 1396. godine, dok je najstarije sveučilište s neprekinutim djelovanjem u Jugoistočnoj Europi Sveučilište u Zagrebu osnovano 1669. godine. U Hrvatskoj djeluje i dvanaest javnih i dva privatna veleučilišta. Djeluje i devetnaest visokih škola, od kojih je sedamnaest privatnih. Od uvođenja Bolonjskog procesa 2003. godine, u pravilu nakon tri godine studija se stječe titula prvostupnika, nakon daljnje dvije godine postaje se magistar, a poslijediplomskim studijem od tri godine stječe se titula doktora.

Visokoškolsko obrazovanje u Republici Hrvatskoj usklađeno je s europskim tzv. Bolonjskim sustavom, a nastava se izvodi na sveučilišnim i tzv. veleučilišnim obrazovnim ustanovama. Nastavnici na fakultetima, koji su uključeni u sveučilišta, moraju se baviti znanstvenim radom, a studenti pohađaju najprije dodiplomski (u principu, trogodišnji) studij, a mnogi od njih potom i diplomski (najčešće dvogodišnji) studij. Neki studijski programi su integrirani na način da se odmah upisuje 5-godišnji (tako je npr. sa studijem prava) ili 6-godišnji (medicina) studij. Manji broj studenata nakon završetka studija upisuje postdiplomske, studije, koje mogu biti znanstvene tj. doktorske, ili nešto manje zahtjevnije postdiplomske stručne studije. Na visokim školama nastavnici ne moraju biti znanstvenici, ali moraju imati visoke kompetencije iz struke koju predaju; stručni naslovi studenata koji dovrše takve studije se razlikuju od onih koje daju sveučilišne ustanove: na sveučilišnim ustanovama se stječe naslove "sveučilišni prvostupnik/prvostupnica (kratica: bacc. od lat. baccalaureus/baccalaurea), uz naznaku određene struke (nakon 3 godine), odnosno "sveučilišni magistar/magistra" (kratica: bacc. od lat. mag.), uz naznaku struke; na veleučilištima se nakon okončanja tzv. kratkih stručnih studija, koji traju manje od 3 godine dobiva naslov "stručni pristupnik/pristupnica" (kratica "pristup.", npr. "pristup. oec."), nakon završetka (češćih) trogodišnjih studija naslov "stručni prvostupnik/prvostupnica" (kratica: bacc., jednako kao i kod trogodišnjih sveučilišnih studija), a nakon još godinu do dvije godine daljnjeg obrazovanja na tzv. specijalističkom stručnom studiju naslov "stručni specijalist/specijalistica" (kratica "struč. spec.").

Pismenost u Hrvatskoj je visoka: 2011. je u zemlji bilo samo 0,8 posto nepismenih. Sredinom 20. stoljeća je nepismenost bila viša te je 1953. godine 16,3 posto ukupnog stanovništva Hrvatske starijeg od 10 godina bilo nepismeno. Među nepismenima se danas bilježi znatno veći udio nepismenih žena, u prvom redu stoga što u R Hrvatskoj žene u prosjeku žive čak 7 godina dulje od muškaraca, a u starijih naraštaja je nepismenost raširenija.

Po popisu stanovništva iz 2001. godine fakultetski obrazovane osobe činile su 7,82 % stanovništva. U taj broj bili su uključeni su i magistri i doktori znanosti. Građani s višom školom činili su tada 4,08 %. Oko 40 % građana je samo sa završenom osnovnom, nezavršenom osnovnom ili bez ikakve škole, a od 47 % građana sa srednjom školom tri petine njih završilo trogodišnju strukovnu školu.Gordan Pandža, 'Obrazovna struktura Hrvata prema posljednjem popisu stanovništva' , monitor.hr, 19. lipnja 2002., pristupljeno 13. siječnja 2018. U dobi između 25 i 64 godine broj osoba s fakultetskom diplomom iznosi 18 %.Ivana Kalogjera-Brkić, 'Koliko ima zapravo visokoobrazovanih u Hrvatskoj?' , hap.bloger.index.hr, 6. studenoga 2008., pristupljeno 13. siječnja 2018. Na visokim učilištima 2006. diplomiralo je 19.566 studenata, što je za 7,4 % više nego 2005. godine. Od ukupnog broja diplomiranih 64 % su redoviti studenti, a udio žena je 59,3 %.'Lani je diplomiralo 19.566 studenata', dalje.com, 2. srpnja 2007., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 22. svibnja 2011.), pristupljeno 13. siječnja 2018. U Hrvatskoj trenutačno studira oko 170.000 studenata.Petar Dorić, 'Hrvatska po rastu broja studenata prva u Europi', slobodnadalmacija.hr, 7. rujna 2008., pristupljeno 13. siječnja 2018. Sukladno europskim trendovima, zadnjih desetljeća visokoškolski sustav upisuje veći udio mladih te je u 2019. godine visokoškolski studij završilo 33.704 studenata, među kojima čak 20.286 studentica. Generacije koje danas u Hrvatskoj završavaju visoke škole, broje oko 50 tisuća, pa proizlazi da s neke od njih diplomira oko pola momaka, i čak oko 4/5 djevojaka.

Prema Indeksu ljudskog kapitala (Human Capital Index) kojega sačinjava svake godine Svjetska banka, gdje se mjeri uspješnost zemalja u mobiliziranju ekonomskih i profesionalnih potencijala svojih građana (indeks iskazuje koliko kapitala pojedina država izgubi: tako bi zemlja koja u potpunosti iskoristi potencijale svojega stanovništva imala index 1; u stvarnosti su tu najuspješniji Singapur s 0,88 i Južna Koreja s indeksom 0,84) - obrazovanje kod formiranja toga indeksa daje odlučan doprinos - Hrvatska je s indeksom 0,71 svrstana u gornju četvrtinu, približno gdje i susjedne Mađarska (0,69) i Austrija (0,74).

Prema rangiranju Education index Ujedinjenih naroda, Hrvatska je 2015. bila po kvaliteti obrazovnog sustava na 41. od promatranih 188 zemalja; tu valja opaziti da većina članica Europske unije iskazuje nešto bolje rezultate od Hrvatske.

 Zdravstvo
lijevo|mini|300px|KBC Zagreb lokacija na Rebru, najveća zdravstvena ustanova u Hrvatskoj

U Hrvatskoj postoji 69 bolničkih ustanova i lječilišta i to 5 kliničkih bolničkih centara, 3 kliničke bolnice i 4 klinike, 22 opće bolnice, 27 specijalnih bolnica, 3 lječilišta, 46 domova zdravlja, 7 zavoda i 3 privatne bolnice.'Adresar ustanova', mzss.hr Osim toga u manjim je mjestima radilo još 9 općih stacionara i 6 izvanbolničkih rodilišta. Broj se bolničkih kreveta u razdoblju od 1990. do 2000. smanjio za oko 24 %. U 2004. je bilo 24.549 bolničkih kreveta. U bolnicama se iste godine liječilo 726.320 osoba.Branimir Tomić, 'Rad bolnica u Hrvatskoj', hcjz.hr, (u međumrežnoj pismohrani archive.org 21. srpnja 2011.), pristupljeno 13. siječnja 2018.

Hrvatska je s 276 liječnika na 100.000 stanovnika ispod prosjeka tranzicijskih zemalja i zemalja Europske unije. Manjak liječnika bi za Hrvatsku mogao biti dugoročan problem, na što upozorava sve manji interes mladih za studij medicine, jer se 1990. godine za jedno upisno mjesto natjecalo sedam, a danas svega 2,2 kandidata. To prati i negativna selekcija, odnosno niže prosječne upisne ocjene. U hrvatskim bolnicama radi oko 7.000 liječnika, a samo u četiri osnovne grane medicine, internoj, kirurgiji, ginekologiji i pedijatriji, nedostaje 925 specijalista.'U Hrvatskoj nedostaje liječnika', dalje.com, 16. ožujka 2008., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 22. svibnja 2011.), pristupljeno 13. siječnja 2018. U Hrvatskoj ima ukupno 16.956 liječnika, od kojih 12.149 radi u zdravstvenim ustanovama, a 3992 liječnika radi u farmaciji i drugim djelatnostima.Ljerka Bratonja Martinović, 'Hrvatska liječnike specijalizira za EU', glas-slavonije.hr, 2. ožujka 2009., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 22. svibnja 2011.), pristupljeno 13. siječnja 2018.

Po podacima HZZO-a visoki krvni tlak, dijabetes, zloćudne bolesti, osteoporoza, metabolički sindrom, povišene masnoće u krvi i bolesti organa za kretanje najčešći su razlozi zbog kojih hrvatski građani traže liječničku pomoć. Svaki zaposleni u prosjeku godišnje koristi desetak dana bolovanja. U 2008. godini umrlo je 52.367 osoba, i to nešto više muškaraca nego žena. Od toga broja, 26.506 osoba umrlo je od bolesti srca i krvnih žila, a njih 12.853 od raka. Ostali češći uzroci smrti su ozljede i trovanja, bolesti dišnih putova te probavnih organa. Danas rođeno dijete u Hrvatskoj ima velike šanse doživjeti 79 godina ako je žena i 72 ako je muškarac.'Živimo čak četiri godine manje nego Austrijanci' , jutarnji.hr, 6. travnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018. U Hrvatskoj je 2014. godine sakupljeno 145.125 doza krvi, odnosno 3,39 davanja krvi na stotinu stanovnika.Smanjene zalihe krvi svih krvnih grupa, iz Petrove 3 mole darivatelje da se odazovu, objavljeno 15. travnja 2015., pristupljeno 19. travnja 2015. U Hrvatskoj je od 1983. do 2007. godine obavljeno 736.196 pobačaja.'Od 1983. u Hrvatskoj je izvršeno 736.196 pobačaja', tportal.hr, 23. srpnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

 Kultura

Hrvatska se kultura zasniva na dugoj, burnoj i raznolikoj povijesti iz koje su očuvani mnogi spomenici, umjetnička i znanstvena djela. Hrvatska ima sedam spomenika svjetske baštine i osam nacionalnih parkova. Kravata, popularan odjevni predmet, potječe upravo iz Hrvatske. Hrvatska je svjetskoj baštini dala mnoge velikane: od književnika, glazbenika, slikara, kipara, arhitekata, znanstvenika, filozofa i ratnika. Kao najvažniji mogu se spomenuti tri dobitnika Nobelove nagrade: Ivo Andrić za književnost, Vladimir Prelog i Lavoslav Ružička za kemiju.

 Književnost
mini|lijevo|150px|Misal po zakonu rimskog dvora

Počeci Hrvatske pismenosti sežu u srednji vijek. Hrvati pišu na glagoljici, bosančici i latinici. Simbol početka hrvatske književnosti je Bašćanska ploča. Važan je i glagoljički Zapis popa Martinca. U 14. stoljeću razvija se i lirsko pjesništvo većinom vjerskog karaktera. Nositelji književnog života su većinom svećenici i glagoljaši. Najstarija je božićna pjesma U se vrime godišća prevedena s latinskog. Jedan od najstarijih zapisa na latinici je pobožna Šibenska molitva nastala oko 1347. godine. Hrvojev misal je najljepši i najbogatije ilustrirani glagoljski rukopis hrvatskoga srednjovjekovlja. Misal po zakonu rimskog dvora tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima.Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., nsk.hr, pristupljeno 19. siječnja 2018.

Humanizam se najjače očitovao u priobalnim gradovima. Najvažniji hrvatski humanisti su Ivan Česmički, Juraj Šižgorić, Antun Vrančić i Ilija Crijević. Bogatstvo hrvatske renesansne književnosti može se uočiti po brojnosti i raznolikosti književnih oblika. Marko Marulić se naziva ocem hrvatske književnosti s najvažnijim djelima Judita na hrvatskom i Davidijada na latinskom jeziku. Petar Hektorović piše putopisni spjev Ribanje i ribarsko prigovaranje, a Petar Zoranić prvi hrvatski roman Planine. Najznačajniji pjesnici su Šiško Menčetić, Džore Držić, Mavro Vetranović, Brne Karnarutić i Hanibal Lucić s pjesmom. Najvažniji renesansni komediograf je Marin Držić, a najpoznatije komedije su mu Dundo Maroje, Novela od Stanca i Skup.

U baroku uvjetovano turskim osvajanjima i rascjepkanošću zemlje djeluju četiri regionalna književna kruga. Glavni i najplodonosniji je onaj iz Dubrovnika. Najvažniji predstavnik je Ivan Gundulić s djelima Suze sina razmetnog, Dubravka i Osman. Ostali predstavnici su Ivan Bunić Vučić, Junije Palmotić i Ignjat Đurđević. Slijedi dalmatinski književni krug te književnost Banske Hrvatske i Slavonije. Nikola Zrinski, Fran Krsto Frankapan, Katarina Zrinska, Juraj Habdelić i Antun Kanižlić najvažniji su predstavnici. Hrvatskom književnosti 18. stoljeća dominira barok, prosvjetiteljstvo i klasicizam, a javljaju se i neke značajke predromantizma. Iznimno veliku popularnost postiže Razgovor ugodni naroda slovinskog Andrije Kačića Miošića. Iz tog razdoblja valja spomenuti Matiju Petra Katančića, Matiju Antuna Reljkovića i Tituša Brezovačkog.

mini|desno|180px|Miroslav Krleža

Romantizam se javlja za vrijeme hrvatskog književnog preporoda koji traje od 1813. do 1860. godine, a karakterizira ga nacionalno buđenje. Ljudevit Gaj postaje predvodnikom preporodnih nastojanja, a ostali predstavnici su Pavao Štoos, Stanko Vraz, Dimitrija Demeter, Ivan Mažuranić i Petar Preradović. Protorealizam se još naziva i Šenoinim dobom po najvažnijoj osobi tog razdoblja Augustu Šenoi. Njegova pojava simbolizira prodor hrvatske umjetnosti riječi u šire čitalačke mase. Hrvatski realizam traje od 1881. do 1890., a najvažniji predstavnici su pravaši Eugen Kumičić i Ante Kovačić te Ksaver Šandor Gjalski, Josip Kozarac, Vjenceslav Novak i Silvije Strahimir Kranjčević.

Hrvatska moderna traje od 1892. do 1916. godine. Najznačajniji književnici tog razdoblja su Antun Gustav Matoš, Ivo Vojnović, Dinko Šimunović, Fran Galović, Dragutin Domjanić, Vladimir Vidrić, Ivan Kozarac i Vladimir Nazor. U Zagrebu se 1900. osniva Društvo hrvatskih književnika. Najvažniji predstavnici hrvatske književnosti u razdoblju 1914. do 1929. godine su Ivo Andrić i Antun Branko Šimić. Najvažniji književnik 20. stoljeća je Miroslav Krleža. Predstavnici nove generacije su Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić. Najvažniji predstavnici druge moderne su književnici okupljeni oko časopisa Krug nazvani krugovaši poput Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić i Vlade Gotovca, a priklonili su im se i Jure Kaštelan i Vesna Parun. U postmoderni djeluju Ivo Brešan, Ivan Aralica i Pavao Pavličić. U anketi iz 2009. godine među građanima Hrvatske najpoznatijim hrvatskim pjesnikom proglašen je Tin Ujević, a slijede Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Dragutin Tadijanović i Antun Branko Šimić.'Po anketi najpoznatiji hrvatski pjesnik Tin Ujević' , monitor.hr, 5. svibnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

 Znanost
mini|desno|120px|Andrija Mohorovičić

Mnogo značajnih znanstvenika i izumitelja potječe iz Hrvatske. Slavoljub Eduard Penkala je izumitelj mehaničke olovke, a Nikola Tesla je izumio generator izmjenične struje, transformator i okretno magnetsko polje. Tesla je često nazivan čovjek koji je izumio dvadeseto stoljeće. Faust Vrančić izumio je padobran, a Ivana Lupis-Vukić izumitelj je torpeda. Ivan Vučetić izumitelj je daktiloskopije, sustava identifikacije pomoću otisaka prstiju. Antun Lučić je zaslužan za izum prve naftne bušotine. Najznačajniji znanstvenici su Ruđer Bošković, Dragutin Gorjanović-Kramberger, Andrija Mohorovičić i Milutin Milanković. Ivan Lučić se naziva ocem hrvatske historiografije, a ostali važni povjesničari su Juraj Rattkay, Ivan Kukuljević Sakcinski, Franjo Rački, Tadija Smičiklas, Vjekoslav Klaić i Ferdo Šišić.

 Umjetnost

Hrvatska je dala značajne kipare poput Jurja Dalmatinca i Ivana Meštrovića, slikare Vlaha Bukovca, Mata Celestina Medovića, Ivana Generalića, Julija Klovića, Joze Kljakovića, Ede Murtića, Krste Hegedušića, Ivana Rabuzina, književnice Marije Jurić Zagorke i mnogih drugih.

 Šport

mini|desno|100px|Ivano Balić
mini|desno|100px|Blanka Vlašić
mini|desno|100px|Janica Kostelić

Hrvatska ima mnoge vrhunske športaše. Posebno dobre rezultate i veliku popularnost imaju loptački športovi poput nogometa, rukometa, košarke i vaterpola. Najveći uspjeh hrvatskog nogometa postigla je nogometna reprezentacija osvajanjem srebrne medalje na Svjetskom prvenstvu u Rusiji. Luka Modrić osvojio je Zlatnu loptu kao najbolji igrač.

NK Dinamo je jedini hrvatski klub koji uspio osvojiti neki europski trofej, Kup velesajamskih gradova 1967. godine, preteču Kupa UEFA i Europske lige. Drugi najpopularniji nogometni klub je splitski Hajduk koji je od hrvatskih klubova najuspješniji u najelitnijim nogometnom natjecanju ligi prvaka gdje je došao do 1/4 finala. Hrvatska rukometna reprezentacija je dvostruki olimpijski pobjednik u Atalanti i Ateni. Kauboji su bili svjetski prvaci 2003. godine, a osvojili su i tri svjetska srebra na Islandu, Tunisu i Hrvatskoj. Tome valja pridodati europsko srebro i broncu. Ivano Balić je smatran najboljim rukometašem svoje generacije. RK Zagreb je dvostruki, a Bjelovar jednostruki prvak Europe.

Hrvatska košarkaška reprezentacija je igrala finale sa Sjedinjenim Državama čija je reprezentacija nazvana Dream team na olimpijskim igrama u Barceloni. Dražen Petrović se smatra najvećim europskim košarkašem svih vremena koji je Europljanima otvorio put u NBA. Ostali veliki košarkaši su Krešimir Ćosić, Toni Kukoč, Dino Rađa i trener Mirko Novosel član Košarkaške Kuće slavnih. Hrvatski klubovi su bili pet puta prvaci Europe, Split tri puta, a Cibona dva puta. Cibona je dva puta bila pobjednik Kupa pobjednika kupova. Split je dva puta osvojio Kup Radivoja Koraća, a Cibona jedan. Treći popularni klub je KK Zadar. Zadar je naziva gradom košarke zbog popularnosti športa u tom gradu i fanatičnošću navijača. Hrvatska vaterpolska reprezentacija je trenutačni svjetski prvak. Barakude su uz to osvojile i olimpijsku broncu te dva europska srebra. Mladost je sedmerostruki europski prvak te je od LEN-a proglašena Najboljim klubom dvadesetog stoljeća. Trofej europskog prvaka osvojila su još tri hrvatska kluba: triput Jug iz Dubrovnika te dvaput Jadran odnosno jedanput POŠK iz Splita.

Sandra Perković je peterostruka Europska prvakinja u bacanju diska, ali je i dvostruka olimpijska prvakinja, dvostruka svjetska prvakinja u bacanju diska i Sandra je čak šest puta osvojila naslov Dijamantne lige.
Hrvatska teniska reprezentacija je bila pobjednik Davisova kupa 2005. godine. Goran Ivanišević je osvojio Wimbledon 2001. godine. Ostali poznati tenisači su Ivan Ljubičić, Mario Ančić i Iva Majoli. Skijašica Janica Kostelić je najbolja hrvatska športašica. Jedina je skijašica koja je osvojila četiri zlatne olimpijske medalje ukupno i tri zlatne medalje na jednoj Olimpijadi. Ukupno je s četiri zlata i dva srebra najuspješnija skijašica u povijesti Olimpijade. Trostruka je pobjednica Svjetskog skijaškog kupa te osvajačica pet svjetskih zlatnih medalja. Ivica Kostelić postigao je zapažene rezultate. Visašica Blanka Vlašić je najbolja hrvatska atletičarka i aktualna svjetska prvakinja. Najbolji plivači su Duje Draganja, Sanja Jovanović i Đurđica Bjedov. Željko Mavrović i Mate Parlov najbolji su boksači. Branko Cikatić i Mirko Filipović su najpoznatiji borci u mješovitim borilačkim vještinama. Tamara Boroš je najbolja stolnotenisačica.

Hrvatska nogometna reprezentacija ostvarila je jedan od najvećih uspjeha u povijesti hrvatskog sporta; osvojila je brončanu (1998.) i srebrnu medalju (2018.).

 Državni blagdani

{| class=wikitable
|+ Državni blagdani u Republici Hrvatskoj
|- bgcolor="#efefef"
! Datum !! Blagdan
|-
| 1. siječnja || Nova godina
|-
| 6. siječnja || Sveta tri kralja
|-
| 40 dana od Pepelnice izuzev nedjelja || Uskrs
|-
| dan nakon Uskrsa || Uskrsni ponedjeljak
|-
| 1. svibnja || Praznik rada
|-
| 60 dana nakon Uskrsa || Tijelovo
|-
| 30. svibnja || Dan državnosti
|-
| 22. lipnja || Dan antifašističke borbe
|-
| 5. kolovoza || Dan pobjede i domovinske zahvalnosti, Dan hrvatskih branitelja
|-
| 15. kolovoza || Velika Gospa
|-
| 1. studenoga || Svi sveti
|-
| 18. studenoga || Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtvu Vukovara i Škabrnje
|-
| 25. prosinca || Božić
|-
| 26. prosinca || Sv. Stjepan
|}

 Zanimljivosti
 Hrvatski nacionalni cvijet je perunika. Na prijedlog HAZU 2000. godine na izložbi cvijeća Japan Flora promoviran je kao hrvatski nacionalni cvijet, glede činjenice da u Hrvatskoj raste dvanaest samoniklih vrsta perunike: hrvatska perunika (Iris croatica), patuljasta jadranska perunika (Iris adriatica), ilirska perunika (Iris illyrica), jadranska perunika (Iris pseudopallida'') i druge.(administrator): Zanimljivosti :: Iris - Perunika - Hrvatski nacionalni cvijet, cvijet.info, 7. siječnja 2008., pristupljeno 13. siječnja 2018.

 Izvori

 Vanjske poveznice

 Početna stranica HR
 Hrvatski web-katalog
 Hrvatska: zemlja i ljudi

 Enciklopedije

 Hrvatska enciklopedija
 Opća i nacionalna enciklopedija

 Leksikoni

 Hrvatski biografski leksikon
 Portal znanja

Ostali projekti
 Popis osnovnih hrvatskih tema

Kategorija:Države članice Europske unije
Kategorija:Države članice NATO-a

Croatia (official name: Republic of Croatia) is a European state, in geopolitical sense a Central European and Mediterranean state, and geographically located in the southern part of Central Europe and in the northern part of the Mediterranean.

HRVATSKA
Službeni naziv: Republika Hrvatska
Glavni grad Hrvatske - Zagreb
Karta Hrvatske
Karta Zagreba
Površina: 56 594 km2
Stanovništvo (2001): 4 437 500 (78 st./km2); 58% gradsko
Glavni grad: Zagreb, 691 700 st. (gradsko područje, 978 200; 2001)
Upravna podjela: 20 županija i područje gl. grada
Službeni jezik: hrvatski
Valuta: kuna = 100 lipa
Hrvatska je smještena u južnom dijelu srednje Europe. Zemljopisnim položajem ona je srednjoeuropska i sredozemna, odnosno, panonsko - jadranska zemlja.
Graniči sa Slovenijom na sjeverozapadu, Mađarskom na sjeveroistoku, Srbijom na istoku te Bosnom i Hercegovinom na jugoistoku, a južno je uska granica s Crnom Gorom. Na moru graniči s Italijom.
Hrvatska se u obliku luka pruža od Dunava na sjeveroistoku do Boke kotorske na krajnjem jugu i dijeli se na tri velike zemljopisne regije:
1. Mediteranska ili primorska regija obuhvaća otoke, kopneno primorje i nisko zalede (zagora). Prema unutrašnjosti omeđena je nizom vapnenačkih planina. Hrvatska je obala najrazvedenija u Europi s više od tisuću otoka, otočića i hridi. Klima je u ovoj regiji mediteranska s toplim i suhim ljetima te blagim i vlažnim zimama. Veće rijeke su Mirna i Raša u Istri, Zrmanja, Krka i Cetina u Dalmaciji te mnoge ponornice u zaleđu. Od jezera ističu se Vransko (Cres), Vransko (Biograd) i Prokljansko jezero.
2. Gorsko planinska regija najslabije je naseljeni dio Hrvatske. Sastoji se od Like i Gorskoga kotara, a karakterizira je visoki krški pojas s krškim poljima i riječnim dolinama. Planinski lanci Velebita, Kapele i Plješevice dijele ovu regiju od primorske i panonske regije. Klima je svježa planinska. Veće rijeke su Dobra, Gacka, Lika, Kupa, a od jezera su najznačajnija Plitvička jezera.
3. Panonska regija je najveća i najgušće naseljena. To je poljoprivredno najvažniji dio Hrvatske. Bitna je i uloga Zagreba kao glavnoga grada. Klima je umjereno kontinentalna.

Question: which european country is known as the republic of hrvatska

Croatia (official name: Republic of Croatia) is a European state, in geopolitical sense a Central European and Mediterranean state, and geographically located in the southern part of Central Europe and in the northern part of the Mediterranean.

which european country is known as the republic of hrvatska

Question: in which part of central europe is croatia located

in which part of central europe is croatia located

Question: what is the official name of croatia

Question: where is croatia located in central europe

where is croatia located in central europe

Question: where is croatia located on a map

Question: what type of state is croatia

Croatia ( official name : Republic of Croatia ) is a European state , in geopolitical sense a Central European and Mediterranean state , and geographically located in the southern part of Central Europe and in the northern part of the Mediterranean .

Hrvatska (službeni naziv: Republika Hrvatska) je europska država, u geopolitičkom smislu srednjoeuropska i sredozemna država, a zemljopisno smještena u južnom dijelu Srednje Europe te u sjevernom dijelu Sredozemlja.

Hrvatska (službeni naziv: Republika Hrvatska) je europska država, u geopolitičkom smislu srednjoeuropska i sredozemna država, a zemljopisno smještena u južnom dijelu Srednje Europe te u sjevernom dijelu Sredozemlja.

Croatia (official name: Republic of Croatia) is a European state, in geopolitical sense a Central European and Mediterranean state, and geographically located in the southern part of Central Europe and in the northern part of the Mediterranean.

Croatia (official name: Republic of Croatia) is a European state, in geopolitical sense a Central European and Mediterranean state, and geographically located in the southern part of Central Europe and in the northern part of the Mediterranean.

According to the 2011 population list, Croatia has 4,284,889 inhabitants.

U kolovozu 7,7% više dolazaka i 5,1% više noćenja turista nego u kolovozu 2021.Turisti iz Njemačke su najbrojniji 10.10.2022.
Započeo treći val istraživanja Turistička aktivnost stanovništva Republike HrvatskePrikupljaju se podaci o putovanjima s kojih su se stanovnici vratili u srpnju, kolovozu i rujnu 2022. 10.10.2022.
U fokusu
Vizualizacije podatakaPodaci prikazani kroz infografike, kratke tekstove i interaktivne vizualizacijske alate kako bi se statistika približila korisnicima. 06.07.2021.
Statističko natjecanjeESC je jedinstveno natjecanje koje promiče statističku pismenost, a organizira ga Eurostat u suradnji s brojnim nacionalnim statističkim uredima. 06.03.2020.
StedyStatistički edukacijski portal koji će vam u nekoliko koraka pojasniti statističke pojmove koji se katkad čine tako komplicirani. S druge strane, ako ste oduvijek bili simpatizeri statistike, ovo je pravo mjesto da proširite, obnovite ili testirate svoje znanje! 06.03.2020.
Izdvojeno
Aktualno
- Indeksi cijena stambenih objekata za drugo tromjesečje 2022.
-
- Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom – privremeni podaci od siječnja do srpnja 2022. i od siječnja do kolovoza 2022.
-
- Indeks cijena građevnog materijala pri proizvođačima u 2022.
-
- Kružna putovanja stranih brodova u Republici Hrvatskoj u 2022.
-
- Indeks proizvođačkih cijena industrije u 2022.
-
- Ekonomski računi za poljoprivredu u 2021.
-
- Prva procjena važnijih kasnih usjeva u 2022.
-
- Proizvodnja i prodaja industrijskih proizvoda (PRODCOM) u 2021. – privremeni podaci, rujan 2022.
-
- Pogledaj više
Kontakt
Državni zavod za statistiku
Ilica 3, 10 000 Zagreb
Tel: (+385 1) 48 06 111
Informacije i korisnički zahtjevi
Tel: (+385 1) 48 06 138, 48 06 154,
48 06 115
Elektronička pošta: stat.info@dzs.hr
Obrazac za korisničke zahtjeve
Novinarski upiti
Elektronička pošta: press@dzs.hr
Registar poslovnih subjekata
Branimirova 19, 10 000 Zagreb
Telefon: (+385 1) 48 93 501
Elektronička pošta: registar@dzs.hr
Ilica 3, 10 000 Zagreb
Tel: (+385 1) 48 06 111
Informacije i korisnički zahtjevi
Tel: (+385 1) 48 06 138, 48 06 154,
48 06 115
Elektronička pošta: stat.info@dzs.hr
Obrazac za korisničke zahtjeve
Novinarski upiti
Elektronička pošta: press@dzs.hr
Registar poslovnih subjekata
Branimirova 19, 10 000 Zagreb
Telefon: (+385 1) 48 93 501
Elektronička pošta: registar@dzs.hr

Question: what is the population of croatia in 2011

According to the 2011 population list, Croatia has 4,284,889 inhabitants.

what is the population of croatia in 2011

Question: when did croatia have a population of 4,284,889

when did croatia have a population of 4,284,889

Question: hrvatska is the capital of which country

hrvatska is the capital of which country

Question: when did croatia have 4,284,889 inhabitants

when did croatia have 4,284,889 inhabitants

Question: how many people live in hrvatska croatia

how many people live in hrvatska croatia

According to the 2011 population list , Croatia has 4,284,889 inhabitants .

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, Hrvatska ima 4.284.889 stanovnika.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, Hrvatska ima 4.284.889 stanovnika.

According to the 2011 population list, Croatia has 4,284,889 inhabitants.

According to the 2011 population list, Croatia has 4,284,889 inhabitants.

According to the political structure, Croatia is a parliamentary democracy, and in the economic sense it is turned to a market economy.

Question: what type of political structure does croatia have

According to the political structure, Croatia is a parliamentary democracy, and in the economic sense it is turned to a market economy.

what type of political structure does croatia have

Question: what kind of economic system does croatia have

what kind of economic system does croatia have

Question: hrvatska is the capital of which european country

hrvatska is the capital of which european country

Question: what type of democracy does croatia have

what type of democracy does croatia have

Question: what type of economy does croatia have

Question: what type of government does croatia have

what type of government does croatia have

According to the political structure , Croatia is a parliamentary democracy , and in the economic sense it is turned to a market economy .

Prema političkom ustroju Hrvatska je parlamentarna demokracija, a u ekonomskom smislu okrenuta je tržišnom gospodarstvom.

Prema političkom ustroju Hrvatska je parlamentarna demokracija, a u ekonomskom smislu okrenuta je tržišnom gospodarstvom.

According to the political structure, Croatia is a parliamentary democracy, and in the economic sense it is turned to a market economy.

According to the political structure, Croatia is a parliamentary democracy, and in the economic sense it is turned to a market economy.

During the Second World War, part of today’s territory of the Republic of Croatia was within the borders of the Independent State of Croatia (1941. – 1945.

Question: during what war was hrvatska part of croatia

During the Second World War, part of today’s territory of the Republic of Croatia was within the borders of the Independent State of Croatia (1941. – 1945.

during what war was hrvatska part of croatia

Question: when was the independent state of croatia formed

when was the independent state of croatia formed

Question: when did hrvatska become part of croatia

when did hrvatska become part of croatia

Question: when was hrvatska part of croatia

Question: hrvatska was part of which country during world war ii

Republike Hrvatske bio je unutar granica Nezavisne

hrvatska was part of which country during world war ii

Question: during world war ii the republic of croatia was part of what

during world war ii the republic of croatia was part of what

Question: what was the name of the state that controlled hrvatska during ww

what was the name of the state that controlled hrvatska during ww

During the Second World War , part of today ’s territory of the Republic of Croatia was within the borders of the Independent State of Croatia ( 1941 . – 1945 .

Nezavisna Država Hrvatska Nezavisna Država Hrvatska Za vrijeme Drugoga svjetskog rata dio današnjega područja Republike Hrvatske bio je unutar granica Nezavisne Države Hrvatske (1941. – 1945.).

Nezavisna Država Hrvatska Nezavisna Država Hrvatska Za vrijeme Drugoga svjetskog rata dio današnjega područja Republike Hrvatske bio je unutar granica Nezavisne Države Hrvatske (1941. – 1945.).

During the Second World War, part of today’s territory of the Republic of Croatia was within the borders of the Independent State of Croatia (1941. – 1945.

During the Second World War, part of today’s territory of the Republic of Croatia was within the borders of the Independent State of Croatia (1941. – 1945.

On January 11, 2015, Kolinda Grabar-Kitarović was elected as the first president of the Republic of Croatia.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović first Croatia president!, večernji.hr, accessed on January 11, 2015.

U 19 sati zatvorena su birališta u Hrvatskoj u drugom krugu predsjedničkih izbora. Birači su danas birali između Ive Josipovića i Kolinde Grabar Kitarović.
Rezultati DIP-a u 5.00 sati: Ivo Josipović dobio je 49,26 posto (1,082.430 glasova), a Kolinda Grabar Kitarović 50,74 posto (1,114.865 glasova).
Prema rezultatu izlazne ankete za Novu TV, RTL i HRT, Kolinda Grabar Kitarović dobila je 51,20 posto, a Ivo Josipović 48,80 posto.
Drugi krug izbora obilježila je velika izlaznost birača. DIP je izvijestio da je do 11.30 sati glasovalo 21,92 posto birača, odnosno njih 778.175. U prvom krugu do 11.30 sati odazvalo se 13,19 posto, odnosno 452.350 birača, a u drugom krugu izbora 2010. godine do 11 sati odazvalo se 12,62 posto, odnosno 491.255 birača.
Do 16.30 sati na birališta je izašlo 48,23 posto birača, što je za čak 11,87 posto više nego u prvom krugu predsjedničkih izbora. Ukupno je u Hrvatskoj glasovalo 1,707.976 birača.
Prema podacima od 5.00 sati, glasovanju je pristupilo 2,258.801 (59,06 posto), a prema glasačkim listićima glasovalo je 2,258.023 birača (59,04 posto).
>>Odaziv do 16.30 sati 48,23 posto! Glasovalo je 1.707.976 birača
>>U Mostaru bilo i verbalnih sukoba, intervenirali specijalci

Question: when was kolinda Grabar kitarovic elected president of croatia

On January 11, 2015, Kolinda Grabar-Kitarović was elected as the first president of the Republic of Croatia.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović first Croatia president!, večernji.hr, accessed on January 11, 2015.

when was kolinda Grabar kitarovic elected president of croatia

Question: who was elected president of croatia in january 2015

Kolinda Grabar - Kitarović izabrana je za prvu predsjednicu Republike Hrvatske.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović

who was elected president of croatia in january 2015

Question: kolinda Grabar-kitarovic was elected in january 2015 to what

kolinda Grabar-kitarovic was elected in january 2015 to what

Question: kolinda Grabar kitarovic was elected president of which country in january

kolinda Grabar kitarovic was elected president of which country in january

Question: in january 2015, kolinda grabar-kitarovic became the first

in january 2015, kolinda grabar-kitarovic became the first

Question: what website is the republic of croatia website

what website is the republic of croatia website

On January 11 , 2015 , Kolinda Grabar - Kitarović was elected as the first president of the Republic of Croatia.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović first Croatia president ! , večernji.hr , accessed on January 11 , 2015 .

Dana 11. siječnja 2015. godine Kolinda Grabar-Kitarović izabrana je za prvu predsjednicu Republike Hrvatske.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović prva hrvatska predsjednica!, vecernji.hr, pristupljeno 11. siječnja 2015.

Dana 11. siječnja 2015. godine Kolinda Grabar-Kitarović izabrana je za prvu predsjednicu Republike Hrvatske.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović prva hrvatska predsjednica!, vecernji.hr, pristupljeno 11. siječnja 2015.

On January 11, 2015, Kolinda Grabar-Kitarović was elected as the first president of the Republic of Croatia.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović first Croatia president!, večernji.hr, accessed on January 11, 2015.

On January 11, 2015, Kolinda Grabar-Kitarović was elected as the first president of the Republic of Croatia.Večernji.hr – Kolinda Grabar Kitarović first Croatia president!, večernji.hr, accessed on January 11, 2015.

Economy Dubrovnik, tourism is extremely important for the Croatian economy of Rijeka, the largest Croatian port According to the IMF, the gross domestic product in 2008 amounted to USD 54,950 billion or USD 12,374 per capita, and according to the parity of purchasing power the total GDP amounted to USD 74,419 billion or USD 16,758 per capita.

Question: what is extremely important to the croatian economy

Economy Dubrovnik, tourism is extremely important for the Croatian economy of Rijeka, the largest Croatian port According to the IMF, the gross domestic product in 2008 amounted to USD 54,950 billion or USD 12,374 per capita, and according to the parity of purchasing power the total GDP amounted to USD 74,419 billion or USD 16,758 per capita.

what is extremely important to the croatian economy

Question: what was the gdp of rijeka in 2008

Question: what is the largest croatian port

Question: what was the gdp of hrvatska in 2008

Economy Dubrovnik , tourism is extremely important for the Croatian economy of Rijeka , the largest Croatian port According to the IMF , the gross domestic product in 2008 amounted to USD 54,950 billion or USD 12,374 per capita , and according to the parity of purchasing power the total GDP amounted to USD 74,419 billion or USD 16,758 per capita .

Gospodarstvo Dubrovnik, turizam je iznimno važan za hrvatsko gospodarstvo Rijeka, najveća hrvatska luka Po MMF-u bruto domaći proizvod je 2008. godine iznosio 54,950 milijarde USD ili 12 374 USD po stanovniku, a po paritetu kupovne moći ukupni BDP iznosio je 74,419 milijardi USD ili 16 758 USD po stanovniku.

Gospodarstvo Dubrovnik, turizam je iznimno važan za hrvatsko gospodarstvo Rijeka, najveća hrvatska luka Po MMF-u bruto domaći proizvod je 2008. godine iznosio 54,950 milijarde USD ili 12 374 USD po stanovniku, a po paritetu kupovne moći ukupni BDP iznosio je 74,419 milijardi USD ili 16 758 USD po stanovniku.

Economy Dubrovnik, tourism is extremely important for the Croatian economy of Rijeka, the largest Croatian port According to the IMF, the gross domestic product in 2008 amounted to USD 54,950 billion or USD 12,374 per capita, and according to the parity of purchasing power the total GDP amounted to USD 74,419 billion or USD 16,758 per capita.

Economy Dubrovnik, tourism is extremely important for the Croatian economy of Rijeka, the largest Croatian port According to the IMF, the gross domestic product in 2008 amounted to USD 54,950 billion or USD 12,374 per capita, and according to the parity of purchasing power the total GDP amounted to USD 74,419 billion or USD 16,758 per capita.

According to Eurostat, the statistical office of the EU, the Croatian GDP per capita demonstrated according to the standards of purchasing power is 63 % of the average of the European Union.

Question: according to the standards of purchasing power, what is the croatian gdp per

According to Eurostat, the statistical office of the EU, the Croatian GDP per capita demonstrated according to the standards of purchasing power is 63 % of the average of the European Union.

according to the standards of purchasing power, what is the croatian gdp per

Question: what is the largest port in croatia

Question: what was the gdp of croatia in 2008

According to Eurostat , the statistical office of the EU , the Croatian GDP per capita demonstrated according to the standards of purchasing power is 63 % of the average of the European Union .

Gospodarstvo Dubrovnik, turizam je iznimno važan za hrvatsko gospodarstvo Rijeka, najveća hrvatska luka Po MMF-u bruto domaći proizvod je 2008. godine iznosio 54,950 milijarde USD ili 12 374 USD po stanovniku, a po paritetu kupovne moći ukupni BDP iznosio je 74,419 milijardi USD ili 16 758 USD po stanovniku. Prema Eurostatu, statističkom uredu EU, hrvatski BDP po stanovniku iskazan prema standardima kupovne moći iznosi 63 % prosjeka Europske unije.

Prema Eurostatu, statističkom uredu EU, hrvatski BDP po stanovniku iskazan prema standardima kupovne moći iznosi 63 % prosjeka Europske unije.

Economy Dubrovnik, tourism is extremely important for the Croatian economy of Rijeka, the largest Croatian port According to the IMF, the gross domestic product in 2008 amounted to USD 54,950 billion or USD 12,374 per capita, and according to the parity of purchasing power the total GDP amounted to USD 74,419 billion or USD 16,758 per capita. According to Eurostat, the statistical office of the EU, the Croatian GDP per capita demonstrated according to the standards of purchasing power is 63 % of the average of the European Union.

According to Eurostat, the statistical office of the EU, the Croatian GDP per capita demonstrated according to the standards of purchasing power is 63 % of the average of the European Union.

According to the State Department of Statistics, the average net wage for March 2009 was 5367 kuna, while the average gross wage was 7816 kuna.

OŽUJAK 2009.
Prosječna plaća porasla na 5.367 kuna
plaća
Izvor: Guliver/Getty Images / Autor: -
Na mjesečnoj razini, u odnosu na prosjek za veljaču, prosječna je neto plaća za ožujak bila veća za 137 kuna ili nominalno za 2,6 posto.
Na godišnjoj razini, u odnosu na prosječnu mjesečnu neto plaću za ožujak 2008. godine, prosječna neto plaća po zaposlenom u pravnim osobama za treći mjesec ove godine bila je veća za 325 kuna ili nominalno za 6,4 posto.
Po prvim podacima DZS-a, prosječna mjesečna bruto plaća po zaposlenom u pravnim osobama u Hrvatskoj za ožujak 2009. iznosila je 7.816 kuna. U odnosu na prethodni mjesec to predstavlja povećanje od 219 kuna ili nominalno za 2,9 posto.
U odnosu na ožujak lani pak prosječna je bruto plaća za treći ovogodišnji mjesec bila veća za 412 kuna, odnosno nominalno za 5,5 posto.
DELL G15 | Alienware AW2521H12 rata bez kamata
Ryzen 7, 16/512GB, GeForce RTX 3060 6GB | 25" IPS, nVidia G-Sync.
KUPI SADA
HUAWEI nova 10Novo!
Ultra tanak dizajn, Ultra Wide prednja kamera od 60 MP te AI trostruka stražnja, super brzo punjenje.
KUPI SADA
ASUS ROG Cetra True WirelessBesplatna dostava
Bežična veza niske latencije, ANC, baterija do 27 sati s kućištem za bežično punjenje, otpornost na vodu IPX4.
KUPI SADA
HyperX Cloud II WirelessBesplatna dostava
Odvojivi mikrofon za uklanjanje buke, 2,4 GHz, bežične, do 2,3h trajanje baterije.
KUPI SADA
BYTEZONEBesplatna dostava
Racer PRO i Winner modeli olakšat će cjelodnevno sjedenje!
KUPI SADA
NINTENDO SWITCHBesplatna dostava
NFC, HD zvuk, IR Motion Camera, roditeljski nadzor.
KUPI SADA

Question: according to the standards of purchasing power what percentage of the eu does croatia

According to the State Department of Statistics, the average net wage for March 2009 was 5367 kuna, while the average gross wage was 7816 kuna.

according to the standards of purchasing power what percentage of the eu does croatia

Question: what was the average gross wage in hrvatska in march 2009

what was the average gross wage in hrvatska in march 2009

Question: what was the average net wage in hrvatska in march 2009

what was the average net wage in hrvatska in march 2009

Question: who publishes the statistics for hrvatska

zavoda za statistiku prosječna neto plaća za ožujak 2009 . godine iznosila je 5367 kuna ,

who publishes the statistics for hrvatska

Question: who is the statistical office of the eu

Question: what percentage of the european union's gdp does croatia's g

what percentage of the european union's gdp does croatia's g

According to the State Department of Statistics , the average net wage for March 2009 was 5367 kuna , while the average gross wage was 7816 kuna .

Prema Eurostatu, statističkom uredu EU, hrvatski BDP po stanovniku iskazan prema standardima kupovne moći iznosi 63 % prosjeka Europske unije. Po podatcima Državnog zavoda za statistiku prosječna neto plaća za ožujak 2009. godine iznosila je 5367 kuna, dok je prosječna bruto plaća iznosila 7816 kuna.

Po podatcima Državnog zavoda za statistiku prosječna neto plaća za ožujak 2009. godine iznosila je 5367 kuna, dok je prosječna bruto plaća iznosila 7816 kuna.

According to Eurostat, the statistical office of the EU, the Croatian GDP per capita demonstrated according to the standards of purchasing power is 63 % of the average of the European Union. According to the State Department of Statistics, the average net wage for March 2009 was 5367 kuna, while the average gross wage was 7816 kuna.

According to the State Department of Statistics, the average net wage for March 2009 was 5367 kuna, while the average gross wage was 7816 kuna.

Two-thirds of legal employees in March 2009 received an average net wage below the national average.

Question: what percentage of legal employees were below the national average in march 2009

Dvije trećine zaposlenih u pravnim osobama u ožujku 2009 . godine primilo je prosječnu neto plaću manju od državnog prosjeka

Two-thirds of legal employees in March 2009 received an average net wage below the national average.

what percentage of legal employees were below the national average in march 2009

Question: what is the average gross wage in hrvatska

what is the average gross wage in hrvatska

Question: what was the average wage in hrvatska in march 2009

what was the average wage in hrvatska in march 2009

Question: where does the data for hrvatska come from

zavoda za statistiku prosječna neto plaća za ožujak 2009 . godine iznosila je 5367 kuna ,

where does the data for hrvatska come from

Question: who reported the wages of legal employees in hrvatska in 2009

zavoda za statistiku prosječna neto plaća za ožujak 2009 . godine iznosila je 5367 kuna ,

who reported the wages of legal employees in hrvatska in 2009

Question: how many legal employees were below the national average in 2009

Dvije trećine zaposlenih u pravnim osobama u ožujku 2009 . godine primilo je prosječnu neto plaću manju od državnog prosjeka

how many legal employees were below the national average in 2009

Two - thirds of legal employees in March 2009 received an average net wage below the national average .

Po podatcima Državnog zavoda za statistiku prosječna neto plaća za ožujak 2009. godine iznosila je 5367 kuna, dok je prosječna bruto plaća iznosila 7816 kuna. Dvije trećine zaposlenih u pravnim osobama u ožujku 2009. godine primilo je prosječnu neto plaću manju od državnog prosjeka.

Dvije trećine zaposlenih u pravnim osobama u ožujku 2009. godine primilo je prosječnu neto plaću manju od državnog prosjeka.

According to the State Department of Statistics, the average net wage for March 2009 was 5367 kuna, while the average gross wage was 7816 kuna. Two-thirds of legal employees in March 2009 received an average net wage below the national average.

Two-thirds of legal employees in March 2009 received an average net wage below the national average.

In 2008, the Croatian households had somewhat more than 89,000 kuna of available resources, while their consumption exceeded 93,000 kuna.

POTROŠNJA KUĆANSTAVA
Hrvati troše 4.300 kuna više nego što zarade
šoping, trgovina, trgovački centar
Izvor: Cropix / Autor: CROPIX / Nenad Dugi
Statistički, ukupno raspoloživa sredstva kućanstava u prošloj su godini iznosila 89.078 kuna, a u strukturi tih sredstava zamjećuje se rast udjela podignutih kredita i štednih uloga.
Najveći udio u raspoloživim sredstvima imali su raspoloživi dohoci (od nesamostalnog rada, samostalne djelatnosti, mirovine, transferi) i s iznosom od 79.274 kune njihov je udio 88,99 posto.
No, statistika pokazuje da je unatoč rastu u apsolutnim iznosima za 1,8 tisuća kuna u odnosu na 2007. godinu, udio dohotka u ukupno raspoloživim sredstvima kućanstava manji (2007. udio je bio 89,52 posto).
Rast udjela pak zamjetan je kod podignutih kredita i štednih uloga - kućanstva su prošle godine podignula 7.191 kunu kredita, ili 777 kuna više nego godinu prije, dok su prosječni iznosi podignute štednje porasli za oko 300 kuna, na 1.642 kune.
U ukupnoj strukturi raspoloživih sredstava udio podignutih kredita tako je premašio 8 posto, a udio podignutih štednih uloga bio je 1,84 posto.
Statistika iz ankete o potrošnji pokazuje i da su hrvatska kućanstva u prošloj godini za otplate kredita s kamatama izdvojila 5.374 kune, što je u ukupnoj potrošnji od preko 93 tisuće kuna udio od 5,75 posto.
Za štednju (klasična štednja, životno osiguranje i dobrovoljno mirovinsko osiguranje) prosječno su izdvojila 2.284 kune.
U ukupno upotrijebljenim sredstvima najveći udio, gotovo 80 posto, što je više od 74,5 tisuća kuna odnosi se na izdatke za potrošnju, od čega se gotovo trećina (23,9 tisuća kuna) trošila na hranu i bezalkoholna pića, a četvrtina na stanovanje (10,3 tisuće kuna) i prijevoz (gotovo 9 tisuća kuna).
Izdaci kućanstava za potrošnju u odnosu na godinu prije povećani su za nešto više od 500 kuna, ali je znatno više, oko 2,7 tisuća kuna, na ukupno 10.662 kune, povećan iznos za investicije u kuću, stan i imovinu.
Statistika o opremljenosti kućanstava pokazuju da je u prošloj godini 98 posto hrvatskih kućanstava imalo hladnjak, 97,4 posto TV u boji, 93,4 posto stroj za pranje rublja, 74 posto zamrzivač, a 58,1 posto automobil.
U odnosu na 2007. najviše je povećan broj kućanstava koja su opremljena DVD-ima (s 35,3 na 41,8 posto), osobnim računalima (s 34,5 na 37 posto), mikrovalnim pećnicama (s 27,1 na 33,2 posto) i klima uređajima (sa 19,8 na 23,5 posto).
Statistika o utrošenim količinama nekih prehrambenih proizvoda pokazuje da je svaki član kućanstva u prošloj godini u prosjeku pojeo 73 kilograma kruha, popio 74,8 litara mlijeka, pojeo 144 komada jaja, 41,2 kilograma krumpira.
Najčešće se pak od mesa jelo meso peradi, po članu 17 kilograma, svinjetine 15,5 kilograma, govedine 9,1, a teletine svega 2 kilograma.
To je otprilike kao i godinu prije, a pad statistika bilježi kod potrošnje pića, primjerice mineralne i izvorske vode (sa 32 na 28,5 litara), vina (sa 10,8 na 9 litara), piva (sa 20 na 17 litara).
DELL G15 | Alienware AW2521H12 rata bez kamata
Ryzen 7, 16/512GB, GeForce RTX 3060 6GB | 25" IPS, nVidia G-Sync.
KUPI SADA
HUAWEI nova 10Novo!
Ultra tanak dizajn, Ultra Wide prednja kamera od 60 MP te AI trostruka stražnja, super brzo punjenje.
KUPI SADA
ASUS ROG Cetra True WirelessBesplatna dostava
Bežična veza niske latencije, ANC, baterija do 27 sati s kućištem za bežično punjenje, otpornost na vodu IPX4.
KUPI SADA
HyperX Cloud II WirelessBesplatna dostava
Odvojivi mikrofon za uklanjanje buke, 2,4 GHz, bežične, do 2,3h trajanje baterije.
KUPI SADA
BYTEZONEBesplatna dostava
Racer PRO i Winner modeli olakšat će cjelodnevno sjedenje!
KUPI SADA
NINTENDO SWITCHBesplatna dostava
NFC, HD zvuk, IR Motion Camera, roditeljski nadzor.
KUPI SADA

Question: how many kuna of available resources did croatian households have in 2008

In 2008, the Croatian households had somewhat more than 89,000 kuna of available resources, while their consumption exceeded 93,000 kuna.

how many kuna of available resources did croatian households have in 2008

Question: how many kuna of available resources did croatian households consume in 2008

how many kuna of available resources did croatian households consume in 2008

Question: how much resources did croatian households have in 2008

how much resources did croatian households have in 2008

Question: who received an average net wage below the national average

Dvije trećine zaposlenih u pravnim osobama u ožujku 2009 . godine primilo je prosječnu neto plaću manju od državnog prosjeka

who received an average net wage below the national average

Question: what is the average wage in hrvatska

In 2008 , the Croatian households had somewhat more than 89,000 kuna of available resources , while their consumption exceeded 93,000 kuna .

Dvije trećine zaposlenih u pravnim osobama u ožujku 2009. godine primilo je prosječnu neto plaću manju od državnog prosjeka. Hrvatska kućanstva su u 2008. godini imala nešto više od 89 000 kuna raspoloživih sredstava, dok im je potrošnja premašila 93 000 kuna.

Hrvatska kućanstva su u 2008. godini imala nešto više od 89 000 kuna raspoloživih sredstava, dok im je potrošnja premašila 93 000 kuna.

Two-thirds of legal employees in March 2009 received an average net wage below the national average. In 2008, the Croatian households had somewhat more than 89,000 kuna of available resources, while their consumption exceeded 93,000 kuna.

In 2008, the Croatian households had somewhat more than 89,000 kuna of available resources, while their consumption exceeded 93,000 kuna.

In the World List of Economic Freedoms, published by The Heritage Foundation in collaboration with The Wall Street Journal, in 2016 Croatia is ranked 103th.

Na rang-ljestvici 178 zemalja prema Indeksu ekonomskih sloboda za 2016. godinu Hrvatska je na 103. mjestu, objavio je The Heritage Foundation u suradnji s The Wall Street Journalom.
Za Hrvatsku se u izvješću navodi da je gospodarstvo zemlje u recesiji te da se i dalje suočava s birokracijskim poteškoćama u investicijskom okruženju.
– Poduzeto je nekoliko značajnih koraka kako bi se smanjila ili kontrolirala državna potrošnja, a veliki javni sektor narušava dinamičnost privatnog što, uz nedostatak reformi, produžuje ekonomsku krizu.
Hrvatska bilježi pad od 2,4 boda te ih sada ima 59,1, a s tim rezultatom je na 38. mjestu u Europi.
Na prvih pet mjesta su Hong Kong (88,6 bodova), Singapur (87,8 bodova), Novi Zeland (81,6 bodova), Švicarska (81 bod) i Australija (80,3 bodova).
Ekonomska sloboda u pojedinoj zemlji mjeri se na temelju 10 kvantitativnih i kvalitativnih faktora grupiranih u četiri šire kategorije: vladavina prava (prava vlasništva, sloboda od korupcije); veličina države (fiskalna sloboda, potrošnja države), regulatorna učinkovitost (sloboda poslovanja, sloboda rada, monetarna sloboda) i otvoreno tržište (sloboda trgovanja, investiranja i financija).
Hrvatska je prema tim kategorijama ocijenjena ovako:
Vladavina prava: vlasnička prava 35 bodova, sloboda od korupcije 48 bodova
Veličina države: fiskalna sloboda 70,8 bodova, potrošnja države 33,7 bodova
Regulatorna učinkovitost: sloboda poslovanja 60,3 bodova, sloboda rada 42,2 bodova i monetarna sloboda 78,7 bodova
Otvorenost tržišta: sloboda trgovine 87,4 bodova, sloboda ulaganja 75 bodova i financijska sloboda 60 bodova
Indeks ekonomskih sloboda 2016.
>> Hrvatska se prvi put ubraja u manje korumpirane zemlje
>> Hrvatsko zdravstvo na 16. mjestu u Europi

Question: where does croatia rank in the world list of economic freedoms

In the World List of Economic Freedoms, published by The Heritage Foundation in collaboration with The Wall Street Journal, in 2016 Croatia is ranked 103th.

where does croatia rank in the world list of economic freedoms

Question: who publishes the world list of economic freedoms

who publishes the world list of economic freedoms

Question: who collaborated with the heritage foundation on the world list of economic freedoms

svjetskoj ljestvici ekonomskih sloboda , koju objavljuje The Heritage Foundation u suradnji s The Wall Street Journalom

who collaborated with the heritage foundation on the world list of economic freedoms

Question: which country is ranked 103rd in the world list of economic freedoms

which country is ranked 103rd in the world list of economic freedoms

Question: hrvatska is ranked 103rd in the world list of what

ekonomskih sloboda , koju objavljuje The Heritage Foundation u suradnji s The Wall Street Journalom

hrvatska is ranked 103rd in the world list of what

Question: when was croatia ranked 103rd in the world list of economic freedoms

when was croatia ranked 103rd in the world list of economic freedoms

In the World List of Economic Freedoms , published by The Heritage Foundation in collaboration with The Wall Street Journal , in 2016 Croatia is ranked 103th .

Na svjetskoj ljestvici ekonomskih sloboda, koju objavljuje The Heritage Foundation u suradnji s The Wall Street Journalom, u 2016. godini Hrvatska se nalazi na 103. mjestu.'Hrvatska 103.

Na svjetskoj ljestvici ekonomskih sloboda, koju objavljuje The Heritage Foundation u suradnji s The Wall Street Journalom, u 2016. godini Hrvatska se nalazi na 103. mjestu.'Hrvatska 103.

In the World List of Economic Freedoms, published by The Heritage Foundation in collaboration with The Wall Street Journal, in 2016 Croatia is ranked 103th.

In the World List of Economic Freedoms, published by The Heritage Foundation in collaboration with The Wall Street Journal, in 2016 Croatia is ranked 103th.

According to the Index of Economic Freedoms, here’s who is among the first 5 countries!’, vecernji.hr, 1 February 2016, accessed on 19 January 2018.

In 2007, the salary deficit amounted to EUR 3.2 billion, or approximately 8.5% of GDP.

Question: how much was the salary deficit in 2007

According to the Index of Economic Freedoms, here’s who is among the first 5 countries!’, vecernji.hr, 1 February 2016, accessed on 19 January 2018.

In 2007, the salary deficit amounted to EUR 3.2 billion, or approximately 8.5% of GDP.

Question: when is the index of economic freedoms accessed

when is the index of economic freedoms accessed

Question: what was the gdp of hrvatska in 2007

Question: what was the salary deficit in 2007

Question: what does the acronym hrvatska stand for

what does the acronym hrvatska stand for

Question: who publishes the list of the first 5 countries in europe

who publishes the list of the first 5 countries in europe

Question: when was the index of economic freedoms published

when was the index of economic freedoms published

According to the Index of Economic Freedoms , here ’s who is among the first 5 countries ! ’ , vecernji.hr , 1 February 2016 , accessed on 19 January 2018 .

In 2007 , the salary deficit amounted to EUR 3.2 billion , or approximately 8.5 % of GDP .

prema Indeksu ekonomskih sloboda, evo tko je među prvih 5 zemalja!', vecernji.hr, 1. veljače 2016., pristupljeno 19. siječnja 2018. Deficit platne bilance 2007. godine iznosio je 3,2 milijarde eura ili oko 8,5 % BDP-a.

prema Indeksu ekonomskih sloboda, evo tko je među prvih 5 zemalja!', vecernji.hr, 1. veljače 2016., pristupljeno 19. siječnja 2018.

Deficit platne bilance 2007. godine iznosio je 3,2 milijarde eura ili oko 8,5 % BDP-a.

According to the Index of Economic Freedoms, here’s who is among the first 5 countries!’, vecernji.hr, 1 February 2016, accessed on 19 January 2018. In 2007, the salary deficit amounted to EUR 3.2 billion, or approximately 8.5% of GDP.

According to the Index of Economic Freedoms, here’s who is among the first 5 countries!’, vecernji.hr, 1 February 2016, accessed on 19 January 2018.

In 2007, the salary deficit amounted to EUR 3.2 billion, or approximately 8.5% of GDP.

The average annual inflation rate was 2.9 % in 2007 and 6.1 % in 2008, which was the highest inflation rate since 2000.

Question: what was the average annual inflation rate in 2007

The average annual inflation rate was 2.9 % in 2007 and 6.1 % in 2008, which was the highest inflation rate since 2000.

what was the average annual inflation rate in 2007

Question: what was the inflation rate in 2008

Question: what is the gdp of hrvatska in 2007

Question: when was the last time hrvatska had a high inflation rate

when was the last time hrvatska had a high inflation rate

Question: when was the salary deficit in hrvatska

Question: what percentage of gdp was the salary deficit in 2007

what percentage of gdp was the salary deficit in 2007

The average annual inflation rate was 2.9 % in 2007 and 6.1 % in 2008 , which was the highest inflation rate since 2000 .

Deficit platne bilance 2007. godine iznosio je 3,2 milijarde eura ili oko 8,5 % BDP-a. Prosječna godišnja stopa inflacije iznosila je 2,9 % u 2007., a 6,1 % u 2008. što je bila najviša stopa inflacije od 2000. godine.

Prosječna godišnja stopa inflacije iznosila je 2,9 % u 2007., a 6,1 % u 2008. što je bila najviša stopa inflacije od 2000. godine.

In 2007, the salary deficit amounted to EUR 3.2 billion, or approximately 8.5% of GDP. The average annual inflation rate was 2.9 % in 2007 and 6.1 % in 2008, which was the highest inflation rate since 2000.

The average annual inflation rate was 2.9 % in 2007 and 6.1 % in 2008, which was the highest inflation rate since 2000.

At the end of 2008, exchange reserves amounted to €9.1 billion, foreign debt €39.1 billion, and state debt (public debt) was €29.1 percent of GDP.

According to a study by the audit house KPMG, Croatia is the second most taxed country in the world with a tax rate of 53.5%.

Question: what is croatia's tax rate

At the end of 2008, exchange reserves amounted to €9.1 billion, foreign debt €39.1 billion, and state debt (public debt) was €29.1 percent of GDP.

According to a study by the audit house KPMG, Croatia is the second most taxed country in the world with a tax rate of 53.5%.

Question: how much was croatia's foreign reserves at the end of 2008

how much was croatia's foreign reserves at the end of 2008

Question: which country is the second most taxed country in the world

which country is the second most taxed country in the world

Question: how much was croatia's foreign debt at the end of 2008

how much was croatia's foreign debt at the end of 2008

Question: who conducted a study on croatia in 2008

who conducted a study on croatia in 2008

Question: what was croatia's public debt at the end of 2008

eura , a dug opće države ( javni dug ) 29,1 %

what was croatia's public debt at the end of 2008

Question: what percent of gdp was state debt at the end of 2008

eura , a dug opće države ( javni dug ) 29,1

what percent of gdp was state debt at the end of 2008

Question: who published a study on croatia in 2008

who published a study on croatia in 2008

At the end of 2008 , exchange reserves amounted to € 9.1 billion , foreign debt € 39.1 billion , and state debt ( public debt ) was € 29.1 percent of GDP .

According to a study by the audit house KPMG , Croatia is the second most taxed country in the world with a tax rate of 53.5 % .

Na kraju 2008. godine devizne pričuve iznosile su 9,1 milijardu eura, inozemni dug 39,1 milijardu eura, a dug opće države (javni dug) 29,1 % BDP-a. Prema studiji revizorske kuće KPMG Hrvatska je druga najoporezovanija zemlja na svijetu sa stopom oporezivanja od 53,5 %.

Na kraju 2008. godine devizne pričuve iznosile su 9,1 milijardu eura, inozemni dug 39,1 milijardu eura, a dug opće države (javni dug) 29,1 % BDP-a.

Prema studiji revizorske kuće KPMG Hrvatska je druga najoporezovanija zemlja na svijetu sa stopom oporezivanja od 53,5 %.

At the end of 2008, exchange reserves amounted to €9.1 billion, foreign debt €39.1 billion, and state debt (public debt) was €29.1 percent of GDP. According to a study by the audit house KPMG, Croatia is the second most taxed country in the world with a tax rate of 53.5%.

At the end of 2008, exchange reserves amounted to €9.1 billion, foreign debt €39.1 billion, and state debt (public debt) was €29.1 percent of GDP.

According to a study by the audit house KPMG, Croatia is the second most taxed country in the world with a tax rate of 53.5%.

In the first six months of 2010, Croatia exported goods worth somewhat more than 30,5 billion kuna, while at the same time imports amounted to 52.2 billion kuna, so the goods deficit exceeded the amount of 21.6 billion kuna and was 24.9 percent less than in the same period last year.

Hrvatski izvoz porastao je 10,1 posto, odnosno 2,81 milijardu kuna na 30,57 milijardi kuna u prvoj polovici ove godine, u odnosu na isto lanjsko razdoblje, pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku. Istodobno je uvoz pao 7,7 posto, 4,35 milijardi kuna, na 52,2 milijarde kuna. Velikom porastu izvoza najviše je doprinijela brodogradnja, a slijede otpadni derivati, kemikalije i naftni derivati.
Deficit u robnoj razmjeni s inozemstvom tako je iznosio 21,6 milijardi kuna i bio je 24,9 posto manji nego u istom razdoblju lani. Pokrivenost uvoza izvozom u hrvatskoj robnoj razmjeni s inozemstvom u prvih šest mjeseca ove godine bila je 58,6 posto.

Question: how much less was croatia's goods deficit in the first six months of 2010

In the first six months of 2010, Croatia exported goods worth somewhat more than 30,5 billion kuna, while at the same time imports amounted to 52.2 billion kuna, so the goods deficit exceeded the amount of 21.6 billion kuna and was 24.9 percent less than in the same period last year.

how much less was croatia's goods deficit in the first six months of 2010

Question: how much did croatia import in the first six months of 2010

how much did croatia import in the first six months of 2010

Question: how much did croatia export in the first six months of 2010

how much did croatia export in the first six months of 2010

Question: how much was croatia's goods deficit in the first six months of 2010

how much was croatia's goods deficit in the first six months of 2010

Question: which country exported goods worth more than 30 billion kuna in the first six months of

which country exported goods worth more than 30 billion kuna in the first six months of

Question: in what year did croatia export goods worth more than 30 billion kuna

in what year did croatia export goods worth more than 30 billion kuna

In the first six months of 2010 , Croatia exported goods worth somewhat more than 30,5 billion kuna , while at the same time imports amounted to 52.2 billion kuna , so the goods deficit exceeded the amount of 21.6 billion kuna and was 24.9 percent less than in the same period last year .

Hrvatska je u prvih šest mjeseci 2010. izvezla roba u vrijednosti nešto većoj od 30,5 milijardi kuna, dok je istodobno uvoz iznosio 52,2 milijardu kuna, pa je robni deficit premašio iznos od 21,6 milijarde kuna i bio je 24,9 posto manji nego u istom razdoblju lani.

Hrvatska je u prvih šest mjeseci 2010. izvezla roba u vrijednosti nešto većoj od 30,5 milijardi kuna, dok je istodobno uvoz iznosio 52,2 milijardu kuna, pa je robni deficit premašio iznos od 21,6 milijarde kuna i bio je 24,9 posto manji nego u istom razdoblju lani.

In the first six months of 2010, Croatia exported goods worth somewhat more than 30,5 billion kuna, while at the same time imports amounted to 52.2 billion kuna, so the goods deficit exceeded the amount of 21.6 billion kuna and was 24.9 percent less than in the same period last year.

In the first six months of 2010, Croatia exported goods worth somewhat more than 30,5 billion kuna, while at the same time imports amounted to 52.2 billion kuna, so the goods deficit exceeded the amount of 21.6 billion kuna and was 24.9 percent less than in the same period last year.

The direct side of investments in Croatia, according to the HNB’s data, in the period from 1993 to June 2005 amounted to 11.2 billion euros.

The largest Croatian company in terms of income in 2008 is INA with 26.7 billion kuna, followed by Consum with 12.7 billion kuna and HEP with 11.4 billion kuna.

Question: who is the largest croatian company in 2008

The direct side of investments in Croatia, according to the HNB’s data, in the period from 1993 to June 2005 amounted to 11.2 billion euros.

The largest Croatian company in terms of income in 2008 is INA with 26.7 billion kuna, followed by Consum with 12.7 billion kuna and HEP with 11.4 billion kuna.

who is the largest croatian company in 2008

Question: how much did hrvatska invest in croatia between 1993 and 2005

how much did hrvatska invest in croatia between 1993 and 2005

Question: how much did hep earn in 2008

Question: how much did ina earn in 2008

Question: hrvatska is the largest company in which european country

hrvatska is the largest company in which european country

Question: when did hrvatska invest in croatia

Question: how much did consum earn in 2008

The direct side of investments in Croatia , according to the HNB ’s data , in the period from 1993 to June 2005 amounted to 11.2 billion euros .

The largest Croatian company in terms of income in 2008 is INA with 26.7 billion kuna , followed by Consum with 12.7 billion kuna and HEP with 11.4 billion kuna .

Izravna strana ulaganja u Hrvatsku, prema podacima HNB-a, u razdoblju od 1993. do lipnja 2005. godine iznose 11,2 milijarde eura. Najveća hrvatska tvrtka prema prihodu u 2008. godini je INA s 26,7 milijarde kuna, slijedi Konzum s 12,7 milijardi kuna te HEP s 11,4 milijarde kuna.

Izravna strana ulaganja u Hrvatsku, prema podacima HNB-a, u razdoblju od 1993. do lipnja 2005. godine iznose 11,2 milijarde eura.

Najveća hrvatska tvrtka prema prihodu u 2008. godini je INA s 26,7 milijarde kuna, slijedi Konzum s 12,7 milijardi kuna te HEP s 11,4 milijarde kuna.

The direct side of investments in Croatia, according to the HNB’s data, in the period from 1993 to June 2005 amounted to 11.2 billion euros. The largest Croatian company in terms of income in 2008 is INA with 26.7 billion kuna, followed by Consum with 12.7 billion kuna and HEP with 11.4 billion kuna.

The direct side of investments in Croatia, according to the HNB’s data, in the period from 1993 to June 2005 amounted to 11.2 billion euros.

The largest Croatian company in terms of income in 2008 is INA with 26.7 billion kuna, followed by Consum with 12.7 billion kuna and HEP with 11.4 billion kuna.

The number of registered in the State Department of Employment in July 2009 was 248.586, so the unemployment rate rose to 14%, showing the data of the State Department of Statistics.'No change in the number of unemployed' , jutarnji.hr, 21 August 2009, accessed 13 January 2018.

To je ista stopa registrirane nezaposlenosti kao za lipanj
ove godine, dok se na godišnjoj razini i dalje bilježi viša stopa nego u istom
mjesecu lani. Naime, stopa registrirane nezaposlenosti za srpanj prošle godine
iznosila je 12,4 posto, pa je stopa za ovogodišnji srpanj viša za 1,6 postotnih
bodova. Prema nedavno objavljenim podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje,
krajem srpnja u evidenciji Zavoda bilo je 248.586 nezaposlenih.
Tako je krajem srpnja u evidenciji Zavoda bilo 1.439 osoba
ili 0,6 posto više nego u krajem lipnja, a 28.839 osoba ili 13,1 posto više
nego u srpnju prošle godine. Iz HZZ-a su napomenuli kako je povećanju
nezaposlenosti u srpnju doprinijela i evidenciju osoba koje po završetku
srednje škole traže posao. U srpnju se u evidenciju nezaposlenih prijavilo
25.306 osoba, što je 63,9 posto više nego prethodnoga mjeseca, a 42,6 posto
više nego u srpnju 2008.
Iz evidentirane nezaposlenosti u srpnju je otišlo 23.867
osoba, što je 2,8 posto manje nego prethodnog mjeseca i 17,6 posto više nego u
srpnju 2008. Zbog zapošljavanja, evidenciju su napustile 13.484 osobe, a 10.383
su brisane iz drugih razloga, podaci su HZZ-a o nezaposlenosti u srpnju.

Question: what was the unemployment rate in hrvatska in 2009

The number of registered in the State Department of Employment in July 2009 was 248.586, so the unemployment rate rose to 14%, showing the data of the State Department of Statistics.'No change in the number of unemployed' , jutarnji.hr, 21 August 2009, accessed 13 January 2018.

what was the unemployment rate in hrvatska in 2009

Question: what was the number of registered unemployed in july 2009

what was the number of registered unemployed in july 2009

Question: when does the state department of statistics publish the unemployment rate

when does the state department of statistics publish the unemployment rate

Question: when was there no change in the number of unemployed

when was there no change in the number of unemployed

Question: where is the information about the number of unemployed

where is the information about the number of unemployed

Question: where does the data for unemployment come from

zavoda za statistiku . 'Nema promjena u broju

where does the data for unemployment come from

Question: where is the information about unemployed in hrvatska

where is the information about unemployed in hrvatska

Question: how many people were registered in the state department of employment in july 2009

how many people were registered in the state department of employment in july 2009

The number of registered in the State Department of Employment in July 2009 was 248.586 , so the unemployment rate rose to 14 % , showing the data of the State Department of Statistics . 'No change in the number of unemployed ' , jutarnji.hr , 21 August 2009 , accessed 13 January 2018 .

Broj prijavljenih na Državnom zavodu za zapošljavanje u srpnju 2009. godine bio je 248.586, pa se stopa nezaposlenosti popela na 14 %, pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku.'Nema promjena u broju nezaposlenih' , jutarnji.hr, 21. kolovoza 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

Broj prijavljenih na Državnom zavodu za zapošljavanje u srpnju 2009. godine bio je 248.586, pa se stopa nezaposlenosti popela na 14 %, pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku.'Nema promjena u broju nezaposlenih' , jutarnji.hr, 21. kolovoza 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

The number of registered in the State Department of Employment in July 2009 was 248.586, so the unemployment rate rose to 14%, showing the data of the State Department of Statistics.'No change in the number of unemployed' , jutarnji.hr, 21 August 2009, accessed 13 January 2018.

The number of registered in the State Department of Employment in July 2009 was 248.586, so the unemployment rate rose to 14%, showing the data of the State Department of Statistics.'No change in the number of unemployed' , jutarnji.hr, 21 August 2009, accessed 13 January 2018.

At the end of 2008 there were a total of 1,543,878 employees, the highest in the processing industry, trade and construction.'Less employees in agriculture' , jutarnji.hr, 18 April 2009, accessed 13 January 2018.

In service activities 64.1 % of employees, 30.9 % in industry and construction, and 4.8 % in agriculture.

|
|
|
||
|
|
Novac | Karijere
|
Dvije trećine radnika u uslužnom sektoru
Piše: G. Galović
U posljednjih pet godina u industriji se broj zaposlenih povećao za samo 16 tisuća
ZAGREB - Unatoč krizi i gašenju radnih mjesta broj zaposlenih lani je povećan za 37,9 tisuća osoba, pokazuje analiza Hrvatske gospodarske komore.
Tako je prosječan broj zaposlenih u državi povećan devetu godinu zaredom, ali s nešto skromnijim rastom nego prethodne dvije godine. Pritom je zabilježen najniži porast zapošljavanja u prerađivačkoj industriji u posljednje dvije godine. Struktura zaposlenih, ističu u HGK, i dalje se usmjeruje na rast uslužnih djelatnosti, istiskujući poljoprivredne djelatnosti i industriju.
Višegodišnji trend
- Prisutan je trend sve slabijeg zapošljavanja u industriji. U posljednjih pet godina broj zaposlenih u tom sektoru povećao se za samo 16 tisuća - upozoravaju u HGK.
Istovremeno se, primjerice, broj zaposlenih u trgovini povećao za 43 tisuće, a u poslovanju nekretninama i poslovnim uslugama za 39 tisuća.
U uslužnim djelatnostima tako trenutno rade gotovo dvije trećine zaposlenih u privatnom sektoru. Naime, uz 64,1 posto zaposlenih u tom sektoru, samo 30,9 posto radi u industriji i graditeljstvu te 4,8 posto u poljoprovrednim djelatnostima.
Broj zaposlenih u poljoprivredi u proteklih se desetak godina u ukupnoj strukturi zaposlenih prepolovio. Od udjela od 57,4 posto zaposlenih u uslužnim djelatnostima 1998. godine taj se pak udio lani povećao na 64,1 posto.
Nastavak istog trenda očekuje se i ove godine koja će, prema procjenama stručnjaka, ipak imati znatno veći pad u novom zapošljavanju.
Statistički u plusu
Negativan trend otkaza počeo je u drugom dijelu prošle godine, međutim cijela 2008. statistički je ipak ostala u plusu i kada je riječ o zapošljavanju i o padu broja nezaposlenih.
Prema analizi HGK, 2008. godina je bila šesta zaredom u kojoj je pala stopa nezaposlenosti.
|
||
|

Question: how many hrvatska employees were there at the end of 2008

At the end of 2008 there were a total of 1,543,878 employees, the highest in the processing industry, trade and construction.'Less employees in agriculture' , jutarnji.hr, 18 April 2009, accessed 13 January 2018.

In service activities 64.1 % of employees, 30.9 % in industry and construction, and 4.8 % in agriculture.

how many hrvatska employees were there at the end of 2008

Question: what percentage of hrvatska employees are employed in agriculture

what percentage of hrvatska employees are employed in agriculture

Question: what percentage of hrvatska employees are employed in service

what percentage of hrvatska employees are employed in service

Question: where are less employees in hrvatska

Question: when did hrvatska have more employees in agriculture

when did hrvatska have more employees in agriculture

Question: how many employees are there in hrvatska

'Najmanje zaposlenih u poljoprivredi ' , jutarnji.hr , 18 . travnja 2009 . , pristupljeno 13 . siječnja 2018 .

how many employees are there in hrvatska

Question: how many employees were there in hrvatska at the end of 2008

how many employees were there in hrvatska at the end of 2008

Question: what percentage of hrvatska employees are employed in industry

what percentage of hrvatska employees are employed in industry

At the end of 2008 there were a total of 1,543,878 employees , the highest in the processing industry , trade and construction . 'Less employees in agriculture ' , jutarnji.hr , 18 April 2009 , accessed 13 January 2018 .

In service activities 64.1 % of employees , 30.9 % in industry and construction , and 4.8 % in agriculture .

Na kraju 2008. godine bilo je ukupno 1.543.878 zaposlenih osoba, najviše u prerađivačkoj industriji, trgovini i građevinarstvu.'Najmanje zaposlenih u poljoprivredi' , jutarnji.hr, 18. travnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018. U uslužnim djelatnostima radi 64,1 % zaposlenih, u industriji i graditeljstvu 30,9 %, a 4,8 % u poljoprivredi.

Na kraju 2008. godine bilo je ukupno 1.543.878 zaposlenih osoba, najviše u prerađivačkoj industriji, trgovini i građevinarstvu.'Najmanje zaposlenih u poljoprivredi' , jutarnji.hr, 18. travnja 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

U uslužnim djelatnostima radi 64,1 % zaposlenih, u industriji i graditeljstvu 30,9 %, a 4,8 % u poljoprivredi.

At the end of 2008 there were a total of 1,543,878 employees, the highest in the processing industry, trade and construction.'Less employees in agriculture' , jutarnji.hr, 18 April 2009, accessed 13 January 2018. In service activities 64.1 % of employees, 30.9 % in industry and construction, and 4.8 % in agriculture.

At the end of 2008 there were a total of 1,543,878 employees, the highest in the processing industry, trade and construction.'Less employees in agriculture' , jutarnji.hr, 18 April 2009, accessed 13 January 2018.

In service activities 64.1 % of employees, 30.9 % in industry and construction, and 4.8 % in agriculture.

|Vijesti|
|Komentari i analize|
|Rezultati poslovanja|
|Iz novina|
|Dobre vijesti|
|Gazele 2008|
|Nekretnine|
|Osiguranje|
|Konferencije|
|INVESTOR|
|Pretplatnici|
|Newsletter|
|Kontakt|
|Karijere|
|MojPosao|
Letite s Business.hr-om...
|Dobitnici||52.17%|
|Nema promjene||8.70%|
|Gubitnici||39.13%|
|EUR||7.2331||0.11%|
|USD||5.1698||0.47%|
|CHF||4.7499||0.91%|
|Dobitnici||%||Cijena|
|AC Rusija||2.94||39.44|
|POBA ICO Equity||1.84||5069.79|
|Fond HB||1.36||574.81|
|OTP indeksni||1.27||35.93|
|KD Nova Europa||1.07||4.26|
|Gubitnici||%||Cijena|
|MP-Bric HR||-2.62||206.67|
|Ilirika Azijski||-1.69||51.76|
|Prospectus Worl||-1.26||53.29|
|ICF Balanced||-1.07||182.26|
|ZB aktiv||-0.81||87.74|
BISER DANA "Što se ja tu imam pravdati za događaje od prije 4 godine. Bila sam susjeda Dijane Čuljak Šelebaj, a poslije toga je nisam vidjela." Glavna urednica Informativnog programa HTV-a Hloverka Novak Srzić o prijateljstvu s Irenom Nakić Cirkveni, vlasnicom agencije Moire
"Što se ja tu imam pravdati za događaje od prije 4 godine. Bila sam susjeda Dijane Čuljak Šelebaj, a poslije toga je nisam vidjela."
Glavna urednica Informativnog programa HTV-a Hloverka Novak Srzić o prijateljstvu s Irenom Nakić Cirkveni, vlasnicom agencije Moire(10)

At the same time, there were 1,638,000 people employed in Croatia, of which 911,000 men and 727,000 women.'Unemployment in Croatia fell to 7.9%', business.hr, 17 November 2008, (in the archive.org network on 24 December 2008), accessed on 13 January 2018.

In state and public services employed about 260,000 people, in public services such as education and health, 180,000, and in state administration 65,000 employees.O. I. Novokmet, 'For the sum of the state is the fault of power', tportal.hr, March 23, 2009, accessed January 13, 2018.

PRORAČUNSKI BLUES
Za skupu državu kriva je vlast
proračun štednja kasica
Izvor: Guliver/Getty Images / Autor: -
Nakon što su izblijedjele optimistične najave o dobrom punjenju proračuna i otopio se čvrst stav Vlade da, bez obzira na krizu, neće biti smanjivanja plaća, na rashodovnoj se strani ukazao glomazni javni sektor. No je li on zaista prevelik i tko je odgovoran što nemali broj ljudi živi, kako im krizom ozlojeđena javnost s druge strane poručuje, na državnoj grbači?
Broj zaposlenih u državnim i javnim službama, dakle onih koji primaju plaću iz proračuna, iznosi oko 250.000. Od toga u javnim službama, kao što su obrazovanje i zdravstvo, radi 180.000 ljudi, dok državna uprava broji 65.000 zaposlenika. U širem smislu na proračun su oslonjeni umirovljenici, mnoga javna poduzeća i lokalna uprava.
Za Damira Novotnyja nema dileme: javni sektor, i u užem i širom smislu, neprimjeren je veličini hrvatske ekonomije i to zato što je privatni sektor oslabio u procesu privatizacije, te se nije pojavio kao poželjan poslodavac.
'Dijelom je to zbog pridruživanja EU-u, ali dijelom i zbog politike koje su dosad vodile sve vlade. Država se pojavljuje kao veliki poslodavac, pri čemu su političke stranke zapošljavale velik broj svojih klijenata', kaže ekonomski analitičar Novotny.
Tog problema ne bi bilo da je privatni sektor 'usisao' više radne snage, ali nije. I to zbog dva razloga. 'Kao prvo, država je vodila razarajuću politiku privatizacije u kojoj je bio prisutan klijentelizam, a kao drugo, vertikalna integracija domaćih poduzeća s velikim međunarodnim grupacijama raskida horizontalne poslovne veze unutar domaće ekonomije i teži optimizaciji radnih mjesta, a ne povećavanju.'
Drugim riječima, nakon očajne privatizacije došli su stranci, koji su domaće kompanije prilagodili svojim potrebama. Radna mjesta nisu povećavali, već smanjivali, što bi se stručno reklo – 'optimizirali'.
No ima onih koji misle drukčije, barem kada je u pitanju veličina javnog sektora. Goran Bakula, gospodarski savjetnik Nezavisnih hrvatskih sindikata, smatra da broj ljudi koji ovise o proračunu nije dramatičan. Situaciju u Hrvatskoj uspoređuje s Italijom, Kanadom ili skandinavskim zemljama, koje također imaju glomazan državni aparat. 'Nijedna politička garnitura u tim zemljama nije se usudila ništa radikalno poduzeti po pitanju mirovine i administracije, jer su se bojali donositi politički nepopularne poteze', kaže Bakula.
Španjolska, Velika Britanija i Njemačka imaju oko 15 posto zaposlenih u javnom sektoru, Hrvatska oko 17 posto, dok 'zemlje blagostanja' Švedska i Norveška imaju uglavnom preko 30 posto zaposlenih u javnom sektoru.
'Mogli bismo reći da je svaki udio koji se kreće od 15-20 posto prihvatljiv, ali sve preko toga mogu podnijeti samo stabilne i uravnotežene ekonomije kao što su skandinavske države blagostanja', objašnjava Bakula i dodaje da se javni rashodi većine zemalja kreću oko 45 posto BDP-a, u čemu ni Hrvatska nije izuzetak.
Iako misli da zbog pristupanja EU-u ministarstva čak imaju potrebu za novim ljudima, upozorava da se prilikom restrukturiranja državne uprave nije iskoristio prirodni odljev kadrova: 'Neracionalnost je u tome što je broj ljudi novim zapošljavanjem ostao isti, a možda se umjesto toga preraspodjelom poslova moglo postići kvalitetnije restrukturiranje.'
Pozitivnim smatra primjer Francuske u kojoj se barem svako treće radno mjesto koje se gasi umirovljenjem ne nadomješta novim, čime se postupno smanjuje administrativni aparat. I Bakula drži da je u određenoj mjeri državna uprava zlorabljena kao oblik stranačke sinekure za 'svoje ljude'.
Ivona Mendeš s Fakulteta političkih znanosti upozorava da je, što se tiče zaposlenih u državnoj upravi i javnim službama, problem što nema točnih i preciznih podataka o njihovom broju, pa su brojke kojima se barata samo procjena stvarnog stanja:
'Ako se uzme da taj broj iznosi oko 250.000, ne radi se o prevelikom broju u odnosu na broj stanovnika jer, primjerice, u Irskoj koja nam je slična po broju stanovnika, gotovo 25 posto radnika zaposleno je u javnoj upravi.' Mendeš kao problematične vidi razinu obrazovanja, kvalitetu rada i razmještaj ljudi koji su zaposleni u upravi. Naime, neke službe pate od nedostatka kvalificirane radne snage, a u nekima postoji višak zaposlenih.
A ovisnost velikog broja građana o državi objašnjava time što su, s jedne strane, građani naviknuti na socijalnu državu iz nasljeđa komunizma gdje je sve potrebe stanovništva zadovoljavala država, stoga očekuju državnu pomoć i onda kada je ona objektivno ne može dati. S druge pak strane stoji država kojoj nedostaje vizija razvoja gospodarstva. Ukratko, onemogućuje se razvoj malog i srednjeg poduzetništva kao motora gospodarstva, a propadaju nerentabilni sektori koji gutaju proračunska sredstva
I ne samo to. Mendeš smatra da se proračunski prioriteti određuju loše pa se 'svake godine za proračun tvrdi da je razvojno-socijalni, a ustvari nije ni jedno ni drugo'. Drži da vlast ne bi trebala nekritički prihvaćati naputke međunarodnih organizacija, poput MMF-a, Svjetske banke i EU-a, čiji kontekst ne odgovora hrvatskim okolnostima. Tako je vlast provela brzu privatizaciju i kasnije zdušno prionula množenju novih agencija i ureda u javnom sektoru, tamo gdje to i nije potrebno.
Bujanje javnog sektora, koji vladajući uvijek iznova doživljavaju legitimnim plijenom izbornog pobjednika i namještaju ga svojim ljudima, moglo bi im se sada vratiti poput bumeranga. Rupa u proračunu je poprilična i rezovi su nužni. Smanjivanje rashodovne strane proračuna, koje uključuje i rezanje plaća, vrlo će brzo postati neminovno. Udarac po novčaniku i reduciranje socijalnih prava nikad na glasačkim mjestima nije bilo cijenjeno. A onda bi neugodan zadatak čišćenja nereda mogao dopasti u ruke nekom drugom.
DELL G15 | Alienware AW2521H12 rata bez kamata
Ryzen 7, 16/512GB, GeForce RTX 3060 6GB | 25" IPS, nVidia G-Sync.
KUPI SADA
HUAWEI nova 10Novo!
Ultra tanak dizajn, Ultra Wide prednja kamera od 60 MP te AI trostruka stražnja, super brzo punjenje.
KUPI SADA
ASUS ROG Cetra True WirelessBesplatna dostava
Bežična veza niske latencije, ANC, baterija do 27 sati s kućištem za bežično punjenje, otpornost na vodu IPX4.
KUPI SADA
HyperX Cloud II WirelessBesplatna dostava
Odvojivi mikrofon za uklanjanje buke, 2,4 GHz, bežične, do 2,3h trajanje baterije.
KUPI SADA
BYTEZONEBesplatna dostava
Racer PRO i Winner modeli olakšat će cjelodnevno sjedenje!
KUPI SADA
NINTENDO SWITCHBesplatna dostava
NFC, HD zvuk, IR Motion Camera, roditeljski nadzor.
KUPI SADA

Question: how many people were employed in croatia in 2008

At the same time, there were 1,638,000 people employed in Croatia, of which 911,000 men and 727,000 women.'Unemployment in Croatia fell to 7.9%', business.hr, 17 November 2008, (in the archive.org network on 24 December 2008), accessed on 13 January 2018.

In state and public services employed about 260,000 people, in public services such as education and health, 180,000, and in state administration 65,000 employees.O. I. Novokmet, 'For the sum of the state is the fault of power', tportal.hr, March 23, 2009, accessed January 13, 2018.

how many people were employed in croatia in 2008

Question: how many women were employed in croatia in 2008

how many women were employed in croatia in 2008

Question: how many men were employed in croatia in 2008

how many men were employed in croatia in 2008

Question: what was the unemployment rate in croatia in 2008

% ' , business.hr , 17 . studenoga 2008 . , ( u međumrežnoj pismohrani archive.org 24 . prosinca 2008 . ) , pristupljeno 13 . siječnja 2018 .

what was the unemployment rate in croatia in 2008

Question: how many people worked in hrvatska in 2008

how many people worked in hrvatska in 2008

Question: how many employees are employed in the state administration

how many employees are employed in the state administration

Question: when can hrvatska be accessed

At the same time , there were 1,638,000 people employed in Croatia , of which 911,000 men and 727,000 women . 'Unemployment in Croatia fell to 7.9 % ' , business.hr , 17 November 2008 , ( in the archive.org network on 24 December 2008 ) , accessed on 13 January 2018 .

In state and public services employed about 260,000 people , in public services such as education and health , 180,000 , and in state administration 65,000 employees . O. I. Novokmet , ' For the sum of the state is the fault of power ' , tportal.hr , March 23 , 2009 , accessed January 13 , 2018 .

Pri tome je u Hrvatskoj ukupno zaposleno 1.638.000 osoba, od čega 911.000 muškaraca i 727.000 žena.'Nezaposlenost u Hrvatskoj pala na 7,9%', business.hr, 17. studenoga 2008., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 24. prosinca 2008.), pristupljeno 13. siječnja 2018.

U državnim i javnim službama zaposleno je oko 260.000 ljudi, u javnim službama, kao što su obrazovanje i zdravstvo, 180.000, a u državnoj upravi 65.000 zaposlenika.O. I. Novokmet, 'Za skupu državu kriva je vlast', tportal.hr, 23. ožujka 2009., pristupljeno 13. siječnja 2018.

At the same time, there were 1,638,000 people employed in Croatia, of which 911,000 men and 727,000 women.'Unemployment in Croatia fell to 7.9%', business.hr, 17 November 2008, (in the archive.org network on 24 December 2008), accessed on 13 January 2018. In state and public services employed about 260,000 people, in public services such as education and health, 180,000, and in state administration 65,000 employees.O. I. Novokmet, 'For the sum of the state is the fault of power', tportal.hr, March 23, 2009, accessed January 13, 2018.

At the same time, there were 1,638,000 people employed in Croatia, of which 911,000 men and 727,000 women.'Unemployment in Croatia fell to 7.9%', business.hr, 17 November 2008, (in the archive.org network on 24 December 2008), accessed on 13 January 2018.

In state and public services employed about 260,000 people, in public services such as education and health, 180,000, and in state administration 65,000 employees.O. I. Novokmet, 'For the sum of the state is the fault of power', tportal.hr, March 23, 2009, accessed January 13, 2018.

Agriculture generates 7.4 % of the national income and employs 14.2 % of the labour force.

|
|
|
||
|
|
Novac | Vijesti
|
'Imate više od milijun hektara zemlje koja je neobrađena, hitno je iznajmite! '
Piše: Adriano Milovan
Prosječna veličina imanja u nas je 1,9 hektara, a samo jedan posto obiteljskih gazdinstava veće je od 20 hektara
ZAGREB - Hrvatski poljoprivredni sektor prevelik je i neučinkovit u odnosu na druge europske zemlje, upozorava se u najnovijem izvješću Svjetske banke o našoj zemlji.
Udio poljoprivrednika u ukupnom broju zaposlenih u Hrvatskoj je među najvećima u Europi jer poljoprivreda u nas zapošljava čak 14,2 posto radne snage. S druge strane, poljoprivreda stvara 7,4 posto nacionalnog dohotka, što je razmjerno malo ako se u obzir uzme broj zaposlenih, ali znatno više nego u Europskoj Uniji. Među članicama EU veći postotak poljoprivrednog stanovništva od Hrvatske imaju samo Poljska (15,8 posto) i Rumunjska (30,6 posto), a poljoprivreda više sudjeluje u nacionalnom dohotku jedino u Rumunjskoj (10,5 posto) i Bugarskoj (8,5 posto).
No, učinkovitost hrvatske poljoprivrede daleko je od one u novim članicama EU, a još više zaostajemo ako se usporedimo sa starim članicama koje, iako imaju visoko razvijen poljoprivredni sektor, u poljoprivredi zapošljavaju čak četiri puta manje ukupnog broja zaposlenih. Tako, primjerice, u poljoprivrednom sektoru Velike Britanije radi samo 1,4 posto zaposlenih, koji obrađuju znatno veće poljoprivredne površine od onih u Hrvatskoj.
Koliko su slabi rezultati poljoprivrednog sektora u nas, vidi se i iz podataka prema kojima dodana vrijednost po poljoprivrednom radniku u Hrvatskoj iznosi samo 10.929 američkih dolara.
Istodobno je prosječni poljoprivrednik u starim članicama EU ostvario gotovo trostruko veću dodanu vrijednost od prosječnog hrvatskog poljoprivrednika, čak 29.275 dolara.
Analiza Svjetske banke dolazi u trenutku kad seljaci svako malo prosvjeduju i blokiraju prometnice te se žale na nedovoljnu potporu države. Stručnjaci ih, s druge strane, upozoravaju da pokušaju otkloniti vlastite nedostatke te da se okrenu proizvodnji drugih kultura, a ne samo pšenice.
Razlozi slabih poljoprivrednih rezultata u Hrvatskoj su prije svega usitnjenost zemljišta, ali i neiskorištenost velikog dijela površina. Prosječna veličina imanja u nas je 1,9 hektara, a samo jedan posto obiteljskih gazdinstava veće je od 20 hektara.
Glavni razlog fragmentiranosti zemljišta u Hrvatskoj su, smatraju u Svjetskoj banci, zakoni o nasljeđivanju, koji dopuštaju daljnju podjelu poljoprivrednih parcela čak i kada one postanu tako male da su gospodarski neodržive.
Dodatni problem za poljoprivredu proizlazi iz činjenice da je trećina od ukupno 2,7 milijuna hektara poljoprivrednih površina u vlasništvu države. U privatnom je vlasništvu preostalih 1,8 milijuna hektara, no čak 41 posto tih površina, ili više od 0,75 milijuna hektara, leži neobrađeno i predstavlja mrtvi kapital.
Hrvatska agrarna struktura, s visokim stupnjem fragmentiranosti zemljišta i prosječno malom veličinom poljoprivrednih gospodarstava, nije prikladna za današnju globaliziranu međunarodnu ekonomiju.
U Svjetskoj banci Hrvatskoj stoga preporučuju da se ugleda na Slovačku gdje se više od 90 posto poljoprivrednog zemljišta koristi na temelju sporazuma o najmu.
Iznajmljivanje poljoprivrednog zemljšta omogućava obrađivanje zemljišta na velikim i objedinjenim parcelama. Korist od toga imaju i država i vlasnici parcela koji ih ne obrađuju, a njihovim bi iznajmljivanjem mogli zaraditi.
|Hrvat ima 6 puta manje traktora od Rumunja |
Male parcele su jedan od glavnih razloga slabog voznog parka seljaka. Hrvatski seljak ima samo 29 traktora na 100 četvornih kilometara obradive zemlje, a rumunjski 180, dok bugarski raspolaže s 95 traktora, tvrde u Svjetskoj banci. Rumunjska i Bugarska po tome drže samo dno ljestvice EU.
|Grivičić: Kažnjavati one koji ne obrađuju svoje zemljište|
- Protiv problema nekorištenja poljoprivrednog zemljišta država bi se, kao u Francuskoj ili Švedskoj, trebala boriti kaznama. One bi natjerale ljude da iznajme poljoprivredno zemljište ili da ga sami počnu obrađivati - rekao je Darko Grivičić, član Hrvatskog seljačkog saveza. Rješenje za hrvatsku poljoprivredu on vidi i u boljoj politici poticaja, također prema uzoru na EU.
Tamo su, kaže, uz izravne poticaje koji postoje u Hrvatskoj, uobičajeni i dodatni poticaji koji se ne iskazuju kao poljoprivredni, ali koje uglavnom koriste poljoprivrednici.
Državno uplitanje
Grivičić je i protiv toga da država seljacima propisuje koja mineralna gnojiva i sjeme moraju koristiti jer je ta mjera namijenjena zaštiti neučinkovitih i skupih domaćih tvrtki, poput Petrokemije. Posljedica toga su i skuplji poljoprivredni proizvodi.
I druge kulture
- U našoj poljoprivredi dominira proizvodnja pšenice, a druge kulture su zapostavljene. Zato se u Hrvatskoj i gomila višak pšenice s kojom ne znamo što ćemo - napomenuo je Zdeslav Šantić, analitičar Raiffeisena.
Hrvatskoj je, prema njegovu mišljenju, nužno uvođenje tržišnih odnosa u poljoprivredni sektor. Nadalje, nemamo sagrađen sustav navodnjavanja. Prevelika je uloga sive ekonomije u agraru jer se mnogi tom djelatnošću bave kao sporednom, nakon što drugdje odrade radno vrijeme.
|
||
|
|
|
|
|
|
Tečajna lista
|
|
|
|
||EUR
||7,348836|
|
||USD
||5,143362|
|
||GBP
||8,333903|
|
||CHF
||4,847837|
|
||AUD
||4,317258
|
';document.write(script);
|
Prognoza vremena
|
|
|
|
Odaberite grad:
|
|
|
12°C
16°C
12°C
23°C
12°C
12°C
23°C
12°C
16°C
11°C
22°C
11°C
20°C
12°C
20°C
21°C
18°C
21°C
12°C
12°C
14°C
18°C
20°C
18°C
22°C
12°C
12°C
23°C
20°C
11°C
12°C
12°C
24°C
12°C
20°C
13°C
12°C
12°C
12°C
10°C
15°C
12°C
15°C
|Opširnije >>
|
';document.write(script);
';document.write(script);
|
||
';document.write(script);
';document.write(script);
';document.write(script);
|

Question: what percentage of the labour force is employed by agriculture

Agriculture generates 7.4 % of the national income and employs 14.2 % of the labour force.

what percentage of the labour force is employed by agriculture

Question: how much of the national income does agriculture generate

how much of the national income does agriculture generate

Question: what is the main source of income in hrvatska

what is the main source of income in hrvatska

Question: how much does agriculture generate in hrvatska

7,4 % nacionalnog dohotka , a zapošljava 14,2 % radne

how much does agriculture generate in hrvatska

Question: what percentage of the population is employed by agriculture

what percentage of the population is employed by agriculture

Agriculture generates 7.4 % of the national income and employs 14.2 % of the labour force .

Poljoprivreda stvara 7,4 % nacionalnog dohotka, a zapošljava 14,2 % radne snage.

Poljoprivreda stvara 7,4 % nacionalnog dohotka, a zapošljava 14,2 % radne snage.

Agriculture generates 7.4 % of the national income and employs 14.2 % of the labour force.

Agriculture generates 7.4 % of the national income and employs 14.2 % of the labour force.

The industry accounts for about a fifth of its GDP and employs about a quarter of the workforce.

The shipbuilding is a significant passage area, and the largest shipbuilding sites are: Brodosplit, Uljanik and 3 May.

The .

Question: how much of gdp does hrvatska have

The industry accounts for about a fifth of its GDP and employs about a quarter of the workforce.

The shipbuilding is a significant passage area, and the largest shipbuilding sites are: Brodosplit, Uljanik and 3 May.

The .

Question: brodosplit, uljanik and 3 may are two of the largest sites

The .

brodosplit, uljanik and 3 may are two of the largest sites

Question: how much of hrvatska's workforce is employed by shipbuilding

The .

how much of hrvatska's workforce is employed by shipbuilding

Question: what are the largest shipbuilding sites in hrvatska

The .

what are the largest shipbuilding sites in hrvatska

Question: when does hrvatska open for business

The .

Question: what is a significant passage area in hrvatska

The .

what is a significant passage area in hrvatska

The industry accounts for about a fifth of its GDP and employs about a quarter of the workforce .

The shipbuilding is a significant passage area , and the largest shipbuilding sites are : Brodosplit , Uljanik and 3 May.

Industrija ostvaruje oko petine BDP-a, a zapošljava oko četvrtine radne snage. Brodogradnja je značajna privredna grana, a najveća brodogradilišta su: Brodosplit, Uljanik i 3. Maj.

Industrija ostvaruje oko petine BDP-a, a zapošljava oko četvrtine radne snage.

Brodogradnja je značajna privredna grana, a najveća brodogradilišta su: Brodosplit, Uljanik i 3. Maj

The industry accounts for about a fifth of its GDP and employs about a quarter of the workforce. The shipbuilding is a significant passage area, and the largest shipbuilding sites are: Brodosplit, Uljanik and 3 May. The .

The industry accounts for about a fifth of its GDP and employs about a quarter of the workforce.

The shipbuilding is a significant passage area, and the largest shipbuilding sites are: Brodosplit, Uljanik and 3 May.

Tourism is very important for Croatia.

Question: what is very important for croatia

Tourism is very important for Croatia.

Question: what is the importance of tourism in croatia

Tourism is very important for Croatia.

what is the importance of tourism in croatia

Question: how important is tourism to croatia

Tourism is very important for Croatia.

Question: where does tourism come from in croatia

Tourism is very important for Croatia.

Tourism is very important for Croatia.

The number of tourists in 2007 exceeded 11.16 million, and 53 million nights were made.

Question: how many nights were made in hrvatska in 2007

Tourism is very important for Croatia.

The number of tourists in 2007 exceeded 11.16 million, and 53 million nights were made.

how many nights were made in hrvatska in 2007

Question: how many tourists visited hrvatska in 2007

Tourism is very important for Croatia.

how many tourists visited hrvatska in 2007

Question: how many million nights were made in 2007

Tourism is very important for Croatia.

how many million nights were made in 2007

Question: when did the number of tourists reach 11.16 million

Tourism is very important for Croatia.

when did the number of tourists reach 11.16 million

The number of tourists in 2007 exceeded 11.16 million , and 53 million nights were made .

Turizam je iznimno važan za Hrvatsku. Broj turista u 2007. godini je premašio 11,16 milijuna, a ostvareno je 53 milijuna noćenja.

Broj turista u 2007. godini je premašio 11,16 milijuna, a ostvareno je 53 milijuna noćenja.

Tourism is very important for Croatia. The number of tourists in 2007 exceeded 11.16 million, and 53 million nights were made.

The number of tourists in 2007 exceeded 11.16 million, and 53 million nights were made.

At the end of 2009, Croatia had 679 thousand employees in private, 114 thousand employees in state, and the same number of people was employed in companies that are in mixed ownership.

Novinar Nove TV Mislav Bago u središnjoj informativnoj emisiji te televizijske kuće izjavio je 25. ožujka da oni koji rade moraju financirati državni aparat i umirovljenike. Potom je bio još precizniji pa je, stojeći pred brojčanim podacima koji bi trebali oslikati hrvatsko gospodarstvo, rekao: "Privatni sektor praktički bi morao sve to isfinancirati".
Iza njega je bila prikazana tablica u kojoj je pisalo slijedeće: U privatnim tvrtkama radi 679.000 radnika koji primaju prosječnu plaću od 4251 kunu i ostvaruju ukupni profit od 19,8 milijardi kuna.
U državnim tvrtkama radi 114.000 radnika, prosječna plaća je 5.878 kuna, a ukupni profit državnih tvrtki je 484 milijuna kuna.
I napokon, u mješovitim poduzećima radi također 114.000 radnika koji primaju prosječnu plaću od 4.973 kune, a ukupan profit je 1,4 milijardi kuna.
Nova TV sugerira dakle kako 679 tisuća zaposlenih financira one u javnom sektoru, državnim tvrtkama, umirovljenike i naravno nezaposlene.
Kako bi bilo posve jasno o čemu je riječ mora se znati i kontekst u kojem su prezentirani navedeni podaci i njihovo tumačenje. Tog su se dana sastali predstavnici Vlade i sindikata javnih i državnih službi na kojem je Vlada predložila da se 240.000 zaposlenih u javnom sektoru odrekne regresa, božićnice i dara za djecu za 2010. godinu, čime bi državni proračun uštedio 1,7 milijardi kuna.
Ne ulazeći ovom prilikom u rasprave sindikata i Vlade, zadržat ćemo se samo na tezi prema kojoj samo oni koji su zaposleni u privatnim poduzećima rade i uzdržavaju sve ostale: zaposlene u javnom sektoru, državnoj upravi pa čak i one u javnim poduzećima.
Varijaciju iste ove teze ne zagovaraju samo mediji (Nova TV u tome nije usamljena), nego i pojedini sindikati i poslodavci, kako već kome u kojoj prilici odgovara. Tako je Ivica Mudrinić prema pisanju Business.hr od 23. veljače ove godine na pitanje novinara znači li to da poduzetnici više nemaju novca za uzdržavanje ovako skupe države odgovorio kako je to ispravna ocjena.
"Sve je upitnije kako će preostalih 90.000 (?!) zaposlenih u gospodarstvu održati sustav u kojem o njima ovise i zaposleni u javnom sketoru i umirovljenici i nezaposleni", citirao je Poslovni dnevnik 1. prosinca Ivana Tomca, potpredsjednika Saveza samostalnih sindikata Hrvatske.
|
|
|Danijel Nestić
|
"Nitko mi ne može objasniti zašto ne obračunati dodanu vrijednost koju stvara profesor u školi, svejedno radi li on u privatnoj ili javnoj. U čemu je razlika? Posve je pogrešno tvrditi da radnici u privatnom sektoru financiraju državu", komenitra za www.banka.hr
Danijel Nestić s Ekonomskog instituta.
Drugim riječima, nije riječ o uzdržavanju, nego se profesoru u školi plaća njegov rad, a tako i liječniku, medicinskoj sestri, cariniku...
Korijene takvog razmišljanja Nestić vidi u socijalizmu gdje se pod proizvodnjom uvijek smatralo stvaranje nekog opipljivog proizvoda, dok usluge nisu ni bile tretirane kao one koje stvaraju dodanu vrijednost. Tako ni pri službenom računanju društvenog proizvoda uopće nisu računane vrijednosti koje stvaraju javne usluge.
Neki smatraju da ni trgovina i financije ne stvaraju dodanu vrijednost nego samo premještaju proizvode s jednog mjesta na drugo.
Prema Nestićevom tumačenju nekadašnja suprotstavljenost materijalne proizvodnje i državne adiministracije sada se prelila u sukobljenost privatnog i javnog sektora.
"U tržišnoj ekonomiji takva je dihotomija posve izgubljena, a dodane vrijednosti koje generiraju javni i privatni sektor jednako se tretiraju", tumači Nestić i dodaje da suprotstavljenost ta dva sektora postoji, ali u ponašanju.
Pri tome Nestić misli na efikasnost, politiku plaća i zapošljavanje, "pa nije pitanje trebaju li nam liječnik ili profesor, već kakvi oni moraju biti".
Predmet rasprave mogu, dakle, biti kvaliteta neke usluge i cijena koju za nju plaćamo: jesu li javna služba i državna administracija efikasni i propisuju li svoju cijenu odoka.
Drugo je pitanje radnih prava, pa zaposleni u javnom sektoru zaista moraju pogledati - primjećuje Nestić - kretanje zaposlenosti i plaća u privatnom sektoru.

Question: how many employees does croatia have in state

At the end of 2009, Croatia had 679 thousand employees in private, 114 thousand employees in state, and the same number of people was employed in companies that are in mixed ownership.

how many employees does croatia have in state

Question: how many thousand people were employed in croatia at the end of 2009

how many thousand people were employed in croatia at the end of 2009

Question: how many employees does croatia have in private companies

how many employees does croatia have in private companies

Question: where does croatia have the most employees

where does croatia have the most employees

Question: in what year did croatia have 679 thousand employees in private and 114 thousand

in what year did croatia have 679 thousand employees in private and 114 thousand

Question: what type of companies does croatia have

what type of companies does croatia have

Question: what type of ownership does croatia have

what type of ownership does croatia have

At the end of 2009 , Croatia had 679 thousand employees in private , 114 thousand employees in state , and the same number of people was employed in companies that are in mixed ownership .

Krajem 2009. godine Hrvatska je imala 679 tisuća zaposlenih u privatnim, 114 tisuća zaposlenih u državnim, a isti broj osoba je bio zaposlen u tvrtkama koje se nalaze u mješovitom vlasništvu.

Krajem 2009. godine Hrvatska je imala 679 tisuća zaposlenih u privatnim, 114 tisuća zaposlenih u državnim, a isti broj osoba je bio zaposlen u tvrtkama koje se nalaze u mješovitom vlasništvu.

At the end of 2009, Croatia had 679 thousand employees in private, 114 thousand employees in state, and the same number of people was employed in companies that are in mixed ownership.

At the end of 2009, Croatia had 679 thousand employees in private, 114 thousand employees in state, and the same number of people was employed in companies that are in mixed ownership.

The river is the largest airport in the Adriatic region with more than 13 million tons of cargo in 2007, while the Aeroport “Franjo Tuđman” is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo units.

Question: what is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo units

The river is the largest airport in the Adriatic region with more than 13 million tons of cargo in 2007, while the Aeroport “Franjo Tuđman” is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo units.

what is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo units

Question: where is the largest airport in the adriatic region

where is the largest airport in the adriatic region

Question: which airport has the largest number of passengers and cargo units

Zračna luka „ Franjo Tuđman ” najveća zračna luka u državi s najvećim brojem prevezenih putnika i jedinica tereta .

which airport has the largest number of passengers and cargo units

Question: what is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo

„ Franjo Tuđman ” najveća zračna luka u državi s najvećim brojem prevezenih putnika i jedinica tereta .

what is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo

Question: how many tons of cargo did hrvatska have in 2007

how many tons of cargo did hrvatska have in 2007

Question: in what year did the airport in hrvatska handle more than 13 million tons

in what year did the airport in hrvatska handle more than 13 million tons

Question: which airport has the largest number of passengers and cargo units in the country

which airport has the largest number of passengers and cargo units in the country

The river is the largest airport in the Adriatic region with more than 13 million tons of cargo in 2007 , while the Aeroport “ Franjo Tuđman ” is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo units .

Rijeka je najveća luka na Jadranu s više od 13 milijuna tona tereta u 2007. godini, dok je Zračna luka „Franjo Tuđman” najveća zračna luka u državi s najvećim brojem prevezenih putnika i jedinica tereta.

Rijeka je najveća luka na Jadranu s više od 13 milijuna tona tereta u 2007. godini, dok je Zračna luka „Franjo Tuđman” najveća zračna luka u državi s najvećim brojem prevezenih putnika i jedinica tereta.

The river is the largest airport in the Adriatic region with more than 13 million tons of cargo in 2007, while the Aeroport “Franjo Tuđman” is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo units.

The river is the largest airport in the Adriatic region with more than 13 million tons of cargo in 2007, while the Aeroport “Franjo Tuđman” is the largest airport in the country with the largest number of passengers and cargo units.

In Croatia, 88,217 new cars were registered in 2008, which is the largest number in history and represents an increase of 6.7% compared to the previous year.

Visok pad prodaje zabilježen je i u siječnju, pa je u prva dva mjeseca ove godine u odnosu na isto prošlogodišnje razdoblje u Hrvatskoj registrirano 40,9 posto manje novih automobila.
Prema podacima agencije Promocija Plus, tijekom veljače u Hrvatskoj je registriran 4.231 novi automobil, odnosno 2.721 vozilo manje nego u veljači prošle godine.
Podaci za siječanj i veljaču pokazuju da su u ta dva mjeseca registirana 8.394 nova automobila, ili 5.804 manje nego u istom razdoblju lani.
U usporedbi sa siječnjem, broj registracija u veljači povećan je za 1,63 posto ili za 68 automobila.
Po markama, prvo mjesto u prodaji tijekom siječnja i veljače pripada Opelu koji s 1.094 primjerka zauzima 13 posto tržišta.
Na drugom mjestu je Volkswagen sa 773 vozila ili 9,2 posto tržišta, a na trećem Renault sa 770 vozila ili 9,2 tržišta.
Četvrti je Peugeot, Škoda je peta, a slijede Ford, Suzuki, Citroën, Toyota i Hyundai.
Među 43 marke čija su vozila registrirana u prva dva mjeseca u Hrvatskoj, rast registracija u odnosu na isto prošlogodišnje razdoblje ostvarilo je pet proizvođača: Smart, Lancia, Dacia, Jeep i Nissan.
Najprodavaniji modeli u Hrvatskoj na početku godine bili su Opel Astra, VW Golf, Renault Megane, Suzuki SX4, Škoda Octavia i Ford Focus.
U prva dva mjeseca s benzinskim motorom registrirano je 5.825 vozila ili 69,4 posto od ukupnog broja registracija, dok je s dizel motorom njih 2.569 ili 30,6 posto.
Prva dva mjeseca obilježena su i padom registracija rabljenih vozila za 34,9 posto kao i novih lakih dostavnih vozila gdje je pad iznosio 47,6 pri čemu ih je registrirano 834. Među njima, najviše je bilo Citroëna, Peugeota i Fiata. (H)
Automobili, Gospodarstvo, Hrvatska
Četvrtak, 05.03.2009.
Hrvatska: i u veljači pad prodaje automobila za 39 posto
Trend pada prodaje automobila u Hrvatskoj je nastavljen i u veljači u kojoj je registrirano 39,1 posto manje novih automobila u odnosu na isti mjesec prošle godine, podaci su agencije Promocija Plus.

Question: how many new cars were registered in croatia in 2008

In Croatia, 88,217 new cars were registered in 2008, which is the largest number in history and represents an increase of 6.7% compared to the previous year.

how many new cars were registered in croatia in 2008

Question: how many cars were registered in croatia in 2008

how many cars were registered in croatia in 2008

Question: when was the last car made in croatia

Question: how many cars in croatia in 2008

Question: what was the increase in new cars registered in croatia in 2008

what was the increase in new cars registered in croatia in 2008

Question: how many cars were registered in hrvatska in 2008

Hrvatskoj je u 2008 . godini registrirano 88.217 novih automobila što je najveći broj u povijesti i predstavlja povećanje od 6,7 % u odnosu na godinu lani .

how many cars were registered in hrvatska in 2008

In Croatia , 88,217 new cars were registered in 2008 , which is the largest number in history and represents an increase of 6.7 % compared to the previous year .

U Hrvatskoj je u 2008. godini registrirano 88.217 novih automobila što je najveći broj u povijesti i predstavlja povećanje od 6,7 % u odnosu na godinu lani.

U Hrvatskoj je u 2008. godini registrirano 88.217 novih automobila što je najveći broj u povijesti i predstavlja povećanje od 6,7 % u odnosu na godinu lani.

In Croatia, 88,217 new cars were registered in 2008, which is the largest number in history and represents an increase of 6.7% compared to the previous year.

In Croatia, 88,217 new cars were registered in 2008, which is the largest number in history and represents an increase of 6.7% compared to the previous year.

According to the use of information and communication technologies, Croatia is ranked 49th of a total of 134 countries included in the World Economic Forum's survey."Croatia remains among the top 50 IT countries", jutarnji.hr, March 26, 2009, accessed January 12, 2018.

Question: how does croatia rank among 134 countries in the world economic forum survey

According to the use of information and communication technologies, Croatia is ranked 49th of a total of 134 countries included in the World Economic Forum's survey."Croatia remains among the top 50 IT countries", jutarnji.hr, March 26, 2009, accessed January 12, 2018.

how does croatia rank among 134 countries in the world economic forum survey

Question: how many countries were included in the world economic forum's survey

how many countries were included in the world economic forum's survey

Question: when did jutarnji.hr publish the article

when did jutarnji.hr publish the article

Question: when was jutarnji.hr published

26 . ožujka 2009 . , pristupljeno 12 . siječnja 2018 .

Question: croatia ranked 49th of a total of 134 countries in the world economic forum

information and communication technologies

informatičke i komunikacijske tehnologije

information and communication technologies

croatia ranked 49th of a total of 134 countries in the world economic forum

Question: how did croatia rank in the world economic forum survey

. mjestu od ukupno 134 zemlje obuhvaćene u istraživanju Svjetskog ekonomskog

how did croatia rank in the world economic forum survey

Question: where was this article published

jutarnji.hr , 26 . ožujka 2009 . , pristupljeno 12 . siječnja 2018 .

Question: how many countries were included in the world economic forum survey

how many countries were included in the world economic forum survey

According to the use of information and communication technologies , Croatia is ranked 49th of a total of 134 countries included in the World Economic Forum 's survey . "Croatia remains among the top 50 IT countries " , jutarnji.hr , March 26 , 2009 , accessed January 12 , 2018 .

Hrvatska se po uporabi informatičke i komunikacijske tehnologije nalazi na 49. mjestu od ukupno 134 zemlje obuhvaćene u istraživanju Svjetskog ekonomskog foruma.'Hrvatska i dalje među top 50 IT zemalja', jutarnji.hr, 26. ožujka 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018.

Hrvatska se po uporabi informatičke i komunikacijske tehnologije nalazi na 49. mjestu od ukupno 134 zemlje obuhvaćene u istraživanju Svjetskog ekonomskog foruma.'Hrvatska i dalje među top 50 IT zemalja', jutarnji.hr, 26. ožujka 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018.

According to the use of information and communication technologies, Croatia is ranked 49th of a total of 134 countries included in the World Economic Forum's survey."Croatia remains among the top 50 IT countries", jutarnji.hr, March 26, 2009, accessed January 12, 2018.

According to the use of information and communication technologies, Croatia is ranked 49th of a total of 134 countries included in the World Economic Forum's survey."Croatia remains among the top 50 IT countries", jutarnji.hr, March 26, 2009, accessed January 12, 2018.

Each third of the Croats uses a computer every day, and the domestic market of technology and telecommunications is worth a billion dollars a year.'Every third of the Croats uses a computer every day' , jutarnji.hr, 27 March 2009, accessed 12 January 2018.

Question: how does croatia rank among 134 countries in the world economic forum's survey

Each third of the Croats uses a computer every day, and the domestic market of technology and telecommunications is worth a billion dollars a year.'Every third of the Croats uses a computer every day' , jutarnji.hr, 27 March 2009, accessed 12 January 2018.

how does croatia rank among 134 countries in the world economic forum's survey

Question: when did jutarnji.hr publish the information on croatia

when did jutarnji.hr publish the information on croatia

Question: how much is the domestic market of technology and telecommunications worth each year

how much is the domestic market of technology and telecommunications worth each year

Question: what was croatia ranked in the world economic forum survey

. mjestu od ukupno 134 zemlje obuhvaćene u istraživanju Svjetskog ekonomskog

what was croatia ranked in the world economic forum survey

Question: how much is the domestic market of technology and telecommunications worth

how much is the domestic market of technology and telecommunications worth

Each third of the Croats uses a computer every day , and the domestic market of technology and telecommunications is worth a billion dollars a year . 'Every third of the Croats uses a computer every day ' , jutarnji.hr , 27 March 2009 , accessed 12 January 2018 .

Svaki treći Hrvat koristi računalo svaki dan, a domaće tržište tehnologija i telekomunikacija je godišnje vrijedno milijardu dolara.'Svaki treći Hrvat koristi računalo svaki dan' , jutarnji.hr, 27. ožujka 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018.

According to the use of information and communication technologies, Croatia is ranked 49th of a total of 134 countries included in the World Economic Forum's survey."Croatia remains among the top 50 IT countries", jutarnji.hr, March 26, 2009, accessed January 12, 2018. Each third of the Croats uses a computer every day, and the domestic market of technology and telecommunications is worth a billion dollars a year.'Every third of the Croats uses a computer every day' , jutarnji.hr, 27 March 2009, accessed 12 January 2018.

Each third of the Croats uses a computer every day, and the domestic market of technology and telecommunications is worth a billion dollars a year.'Every third of the Croats uses a computer every day' , jutarnji.hr, 27 March 2009, accessed 12 January 2018.

About 37% of the Croatian households own a personal computer."Croats spend 4,300 pounds more than they earn," HINA, tportal.hr, July 6, 2009, accessed January 12, 2018.

Question: what percentage of croats own a personal computer

About 37% of the Croatian households own a personal computer."Croats spend 4,300 pounds more than they earn," HINA, tportal.hr, July 6, 2009, accessed January 12, 2018.

what percentage of croats own a personal computer

Question: how many croats use a computer every day

how many croats use a computer every day

Question: how much more do croats spend than they earn

how much more do croats spend than they earn

Question: what is the domestic market worth a billion dollars a year

tehnologija i telekomunikacija je godišnje vrijedno milijardu dolara . 'Svaki

what is the domestic market worth a billion dollars a year

Question: when was hina published

About 37 % of the Croatian households own a personal computer . "Croats spend 4,300 pounds more than they earn , " HINA , tportal.hr , July 6 , 2009 , accessed January 12 , 2018 .

Svaki treći Hrvat koristi računalo svaki dan, a domaće tržište tehnologija i telekomunikacija je godišnje vrijedno milijardu dolara.'Svaki treći Hrvat koristi računalo svaki dan' , jutarnji.hr, 27. ožujka 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018. Oko 37 % hrvatskih kućanstava posjeduje osobno računalo.'Hrvati troše 4.300 kune više nego što zarade', HINA, tportal.hr, 6. srpnja 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018.

Oko 37 % hrvatskih kućanstava posjeduje osobno računalo.'Hrvati troše 4.300 kune više nego što zarade', HINA, tportal.hr, 6. srpnja 2009., pristupljeno 12. siječnja 2018.

Each third of the Croats uses a computer every day, and the domestic market of technology and telecommunications is worth a billion dollars a year.'Every third of the Croats uses a computer every day' , jutarnji.hr, 27 March 2009, accessed 12 January 2018. About 37% of the Croatian households own a personal computer."Croats spend 4,300 pounds more than they earn," HINA, tportal.hr, July 6, 2009, accessed January 12, 2018.

About 37% of the Croatian households own a personal computer."Croats spend 4,300 pounds more than they earn," HINA, tportal.hr, July 6, 2009, accessed January 12, 2018.

In 2008, 47% of the population over the age of fifteen years of age used the internet, which is an increase of 8% compared to 2007.

Zaključno s 31. ožujkom u Republici Hrvatskoj je zabilježen broj od ukupno 722.110 širokopojasnih priključaka internetu te ostvarena gustoća od 16,28 posto. Tako je u usporedbi s istim razdobljem prošle godine ostvaren rast od 57,6 posto. Riječ je o nastavku trenda rasta ovog važnog pokazatelja razvoja informacijskog društva, stoji u priopćenju.
Prema podacima Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije u Republici Hrvatskoj je 31. ožujka o.g. zabilježen broj od ukupno 722.110 širokopojasnih priključka internetu i ostvarena gustoća od 16,28 posto. Tako je u usporedbi s istim razdoblje prošle godine, u kojem je zabilježen ukupan broj od 416.000 širokopojasnih priključaka internetu, ostvaren rast od 57,6 posto. Riječ je o nastavku trenda rasta broja širokopojasnih priključaka internetu, započetog 2003. godine koji iz godine u godinu bilježi sve bolje rezultate.
''Najnoviji podaci o stanju širokopojasnog interneta u Hrvatskoj ukazuju kako je u razdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka o.g. zabilježno 38.903 novih priključaka. Jednostavnom računicom dolazimo do podatka kako su svaki dan u posljednja tri mjeseca registrirana po 432 nova priključka. Ovi podaci, prije svega, potvrđuju kako je Vlada Republike Hrvatske Strategijom razvoja širokopojasnog interneta još 2006. godine vrlo jasno definirala viziju dugoročnog razvoja te informacijske autoceste koju danas pretvara u zbilju'', komentirao je podatke o stanju širokopojasnog interneta u Hrvatskoj državni tajnik Središnjeg državnog ureda za e-Hrvatsku, Igor Lučić, zaključuje se u priopćenju.

Question: what percentage of the population in hrvatska used the internet in 2008

In 2008, 47% of the population over the age of fifteen years of age used the internet, which is an increase of 8% compared to 2007.

what percentage of the population in hrvatska used the internet in 2008

Question: how much did the internet increase in 2008

how much did the internet increase in 2008

Question: in 2008, 47% of the population over the age of fifteen used what

in 2008, 47% of the population over the age of fifteen used what

Question: in 2008, what percentage of the population over the age of fifteen used the internet

in 2008, what percentage of the population over the age of fifteen used the internet

Question: what is the age of the internet in hrvatska

what is the age of the internet in hrvatska

Question: in what year did 47% of the population over 15 years use the internet

in what year did 47% of the population over 15 years use the internet

In 2008 , 47 % of the population over the age of fifteen years of age used the internet , which is an increase of 8 % compared to 2007 .

U 2008. godini 47 % stanovnika starijih od petnaest godina koristi internet što je porast od 8 % u odnosu na 2007. godinu.

U 2008. godini 47 % stanovnika starijih od petnaest godina koristi internet što je porast od 8 % u odnosu na 2007. godinu.

In 2008, 47% of the population over the age of fifteen years of age used the internet, which is an increase of 8% compared to 2007.

In 2008, 47% of the population over the age of fifteen years of age used the internet, which is an increase of 8% compared to 2007.

Informatizacija
Više od pola milijuna Hrvata koristi internet bankarstvo
Prema podacima za prvi kvartal 2009. godine, uslugu internet bankarstva u Hrvatskoj koristilo je 597.866 građana te 155.721 poslovnih subjekata
Gužve u bankama mogle bi uskoro postati prošlost. Najnovije analize pokazuju kako sve više građana u svijetu, ali i u Hrvatskoj koristi usluge internet bankarstva.
Porast od 32 posto
Prema podacima Hrvatske narodne banke u prvom kvartalu 2009. godine uslugu internet bankarstva u Republici Hrvatskoj koristilo je 597.866 građana te 155.721 poslovnih subjekata. Imajući u vidu kako je u istom razdoblju prošle godine ovu uslugu koristilo 452.736 građana, odnosno 135.035 poslovnih subjekata, riječ je o povećanju broja korisnika od 32,06 posto u segmentu korištenja od strane građane, odnosno 15,32 posto u segmentu korištenja od strane poslovnih subjekata.
Brža i jeftinija usluga
''Budući da je riječ o pristupu bankarskim uslugama na ugodniji, brži i jednostavniji način - iz kućnog naslonjača ili ureda - neovisno o radnom vremenu banke, sve veći broj korisnika internet bankarstva ne predstavlja iznenađenje. Ovakav način poslovanja štedi nam vrijeme, ali i novac, budući da su naknade banaka za njegovo korištenje niže u odnosu na one koje plaćamo prilikom korištenja usluga u samim bankama. Stoga je sasvim izgledno da će broj korisnika usluga internet bankarstva u budućnosti bilježiti nastavak rasta'', komentirao je najnovije podatke o broju korisnika internet bankarstva državni tajnik Središnjeg državnog ureda za e-Hrvatsku, Igor Lučić.
- Vanzemaljci hodali Zagrebom, jedan ušao u...
- Prijave za srednje škole 28. i 29. lipnja,...
- David Pajčin ipak mora platiti 27,7 milijuna...

The total number of users is 2.24 million.

Question: how many people use the internet in hrvatska

The total number of users is 2.24 million.

how many people use the internet in hrvatska

Question: how much did the internet increase in hrvatska in 2008

how much did the internet increase in hrvatska in 2008

Question: what percentage of the population over fifteen years of age used the internet in 2008

what percentage of the population over fifteen years of age used the internet in 2008

Question: what is the age of the internet users in russia

what is the age of the internet users in russia

Question: what year did 47% of the population over the age of fifteen use the internet

what year did 47% of the population over the age of fifteen use the internet

Question: how much did the internet increase in russia in 2008

how much did the internet increase in russia in 2008

The total number of users is 2.24 million .

U 2008. godini 47 % stanovnika starijih od petnaest godina koristi internet što je porast od 8 % u odnosu na 2007. godinu. Ukupan broj korisnika je 2,24 milijuna.

In 2008, 47% of the population over the age of fifteen years of age used the internet, which is an increase of 8% compared to 2007. The total number of users is 2.24 million.

The total number of users is 2.24 million.

About 79 % of the Croatian citizens own a mobile phone, and 12 % of the citizens have more than one mobile."Croatia does not lead by the number of mobile phones, but therefore lead by the number of messages sent," mobil.hr, 11 February 2009, (in the internet archive.org, 18 February 2009), accessed on 12 January 2018.

The leading providers of mobile phone services are Telekom, A1 and Telemach.

Mobitel je postao jedan od proizvoda koji je gotovo obavezan osobni rekvizit svakog modernog čovjeka. Istraživanje provedeno u 17 zemalja centralne i istočne Europe pokazuje da su lideri posjedovanja baltičke zemlje, pa Slovenija, Češka i Austrija (svaka zemlja preko 85%). Hrvatska se nalazi na trinaestom mjestu, odnosno, 79% naših građana posjeduje taj mali uređaja za osobnu komunikaciju.
Naravno kako se tržište mobilne telefonije širi tako se povećava i broj ljudi koji koriste više od jednog mobilnog telefona. Građani Litve najviše koriste više od jednog mobitela (28%) a nakon njih slijede građani Rumunjske (27%). U ostalim zemljama taj broj varira od 5 do 14%. U Hrvatskoj 12% građana ima više od jednog mobitela. Iako Hrvatska ne spada u vodeće zemlje po posjedovanju mobilnih telefona ipak vodi u jednom segmentu. Naime, Hrvatska je zajedno sa Srbijom vodeća po dnevnom slanju SMS poruka. Naime u Srbiji 80% posjednika mobitela dnevno šalje barem jednu poruku, u Hrvatskoj je takvih 76%, slijedi Češka s 74%, a na suprotnom su polu Estonija (19%) te Rumunjska i Bugarska (po 26%). Zemlje koje su značajnije smanjile slanje SMS poruka u 2008. prema prethodnoj 2007. godini su: Slovenija , pad sa 79 na 58%, Ukrajina, pad sa 65 na 46% te Rumunjska, pad od 46 na 26%. Po prosječnom broju dnevno poslanih poruka prva je Litva s 15,7 poruka po danu, zatim slijedi Srbija s 8,1 porukom, te Hrvatska s 6,5 poruka dnevno. Po dnevnom slanju MMS poruka nalazimo se na sedmom mjestu jer tek oko 7% nas šalje takve poruke na dnevnoj bazi. Vodeće zemlje su Slovačka, Češka te Ukrajina i Slovenija. U odnosu na prethodnu, 2007. godinu najveći pad slanja MMS-a je kod Slovenaca (s 24 na 9%), Ukrajinaca (s 16 na 9%) te Rumunja (s 12 na 2%). (BK)

Question: what percentage of croatians own a mobile phone

About 79 % of the Croatian citizens own a mobile phone, and 12 % of the citizens have more than one mobile."Croatia does not lead by the number of mobile phones, but therefore lead by the number of messages sent," mobil.hr, 11 February 2009, (in the internet archive.org, 18 February 2009), accessed on 12 January 2018.

The leading providers of mobile phone services are Telekom, A1 and Telemach.

what percentage of croatians own a mobile phone

Question: what percentage of croatians have more than one mobile phone

what percentage of croatians have more than one mobile phone

Question: who are the leading providers of mobile phone services

who are the leading providers of mobile phone services

Question: when can mobile phones be accessed in croatia

when can mobile phones be accessed in croatia

Question: who is the leading mobile phone provider in croatia

who is the leading mobile phone provider in croatia

Question: what is the leading mobile phone provider in croatia

what is the leading mobile phone provider in croatia

Question: when was mobil.hr created

About 79 % of the Croatian citizens own a mobile phone , and 12 % of the citizens have more than one mobile . "Croatia does not lead by the number of mobile phones , but therefore lead by the number of messages sent , " mobil.hr , 11 February 2009 , ( in the internet archive.org , 18 February 2009 ) , accessed on 12 January 2018 .

The leading providers of mobile phone services are Telekom , A1 and Telemach .

Oko 79 % hrvatskih građana posjeduje mobilni telefon, a 12 % građana ima više od jednog mobitela.'Hrvatska ne vodi po broju mobitela, ali zato vodi po broju poslanih poruka', mobil.hr, 11. veljače 2009., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 18. veljače 2009.), pristupljeno 12. siječnja 2018. Vodeći pružatelji usluga mobilne telefonije su Hrvatski Telekom, A1 i Telemach.

Oko 79 % hrvatskih građana posjeduje mobilni telefon, a 12 % građana ima više od jednog mobitela.'Hrvatska ne vodi po broju mobitela, ali zato vodi po broju poslanih poruka', mobil.hr, 11. veljače 2009., (u međumrežnoj pismohrani archive.org 18. veljače 2009.), pristupljeno 12. siječnja 2018.

Vodeći pružatelji usluga mobilne telefonije su Hrvatski Telekom, A1 i Telemach.

About 79 % of the Croatian citizens own a mobile phone, and 12 % of the citizens have more than one mobile."Croatia does not lead by the number of mobile phones, but therefore lead by the number of messages sent," mobil.hr, 11 February 2009, (in the internet archive.org, 18 February 2009), accessed on 12 January 2018. The leading providers of mobile phone services are Telekom, A1 and Telemach.

About 79 % of the Croatian citizens own a mobile phone, and 12 % of the citizens have more than one mobile."Croatia does not lead by the number of mobile phones, but therefore lead by the number of messages sent," mobil.hr, 11 February 2009, (in the internet archive.org, 18 February 2009), accessed on 12 January 2018.

The leading providers of mobile phone services are Telekom, A1 and Telemach.

In mobile networks at the end of last year, three commercial operators had a total of more than 5.87 million users, which achieved a penetration of 132,55%.

Question: what was the penetration rate of commercial operators at the end of last year

In mobile networks at the end of last year, three commercial operators had a total of more than 5.87 million users, which achieved a penetration of 132,55%.

what was the penetration rate of commercial operators at the end of last year

Question: how many mobile phone users are there in hrvatska

how many mobile phone users are there in hrvatska

Question: what are the leading providers of mobile phone services

what are the leading providers of mobile phone services

Question: how many commercial operators were in mobile networks at the end of last year

how many commercial operators were in mobile networks at the end of last year

Question: who is the leading provider of mobile phone services

who is the leading provider of mobile phone services

Question: what is the leading mobile phone provider in russia

what is the leading mobile phone provider in russia

In mobile networks at the end of last year , three commercial operators had a total of more than 5.87 million users , which achieved a penetration of 132,55 % .

Vodeći pružatelji usluga mobilne telefonije su Hrvatski Telekom, A1 i Telemach. U pokretnim mrežama krajem prošle godine tri komercijalna operatera imala su ukupno više od 5,87 milijuna korisnika, čime je dostignuta penetracija od 132,55 %.

U pokretnim mrežama krajem prošle godine tri komercijalna operatera imala su ukupno više od 5,87 milijuna korisnika, čime je dostignuta penetracija od 132,55 %.

The leading providers of mobile phone services are Telekom, A1 and Telemach. In mobile networks at the end of last year, three commercial operators had a total of more than 5.87 million users, which achieved a penetration of 132,55%.

In mobile networks at the end of last year, three commercial operators had a total of more than 5.87 million users, which achieved a penetration of 132,55%.

In Croatia, according to the 2011 population list, lived 4,284,889 inhabitants, of which 2,218,554 women and 2,066,335 men.

Question: how many people lived in hrvatska in 2011

In Croatia, according to the 2011 population list, lived 4,284,889 inhabitants, of which 2,218,554 women and 2,066,335 men.

how many people lived in hrvatska in 2011

Question: how many women lived in hrvatska in 2011

how many women lived in hrvatska in 2011

Question: how many men lived in hrvatska in 2011

Question: when was the last time croatia had a population of hrvatska

when was the last time croatia had a population of hrvatska

In Croatia , according to the 2011 population list , lived 4,284,889 inhabitants , of which 2,218,554 women and 2,066,335 men .

U Hrvatskoj je po popisu stanovništva iz 2011. godine živjelo 4.284.889 stanovnika od čega 2,218.554 žene i 2,066.335 muškaraca.

U Hrvatskoj je po popisu stanovništva iz 2011. godine živjelo 4.284.889 stanovnika od čega 2,218.554 žene i 2,066.335 muškaraca.

In Croatia, according to the 2011 population list, lived 4,284,889 inhabitants, of which 2,218,554 women and 2,066,335 men.

In Croatia, according to the 2011 population list, lived 4,284,889 inhabitants, of which 2,218,554 women and 2,066,335 men.

In 2019, 36,296 children were born in Croatia, of which 36,135 lively born, and 51,794 people died, which makes a negative natural nature of 15,659 people.

Question: how many people died in hrvatska in 2019

In 2019, 36,296 children were born in Croatia, of which 36,135 lively born, and 51,794 people died, which makes a negative natural nature of 15,659 people.

how many people died in hrvatska in 2019

Question: how many children were born in croatia in 2019

how many children were born in croatia in 2019

Question: where are the children born in hrvatska

Question: when was the last time croatia had a refugee crisis

when was the last time croatia had a refugee crisis

Question: how many people died in hrvatska in 2018

how many people died in hrvatska in 2018

In 2019 , 36,296 children were born in Croatia , of which 36,135 lively born , and 51,794 people died , which makes a negative natural nature of 15,659 people .

U 2019. godini u Hrvatskoj je rođeno 36.296 djece, od toga 36.135 živorođene, a umrlo je 51.794 osoba, što čini negativan prirodni prirast od 15.659 osoba.

U 2019. godini u Hrvatskoj je rođeno 36.296 djece, od toga 36.135 živorođene, a umrlo je 51.794 osoba, što čini negativan prirodni prirast od 15.659 osoba.

In 2019, 36,296 children were born in Croatia, of which 36,135 lively born, and 51,794 people died, which makes a negative natural nature of 15,659 people.

In 2019, 36,296 children were born in Croatia, of which 36,135 lively born, and 51,794 people died, which makes a negative natural nature of 15,659 people.

In the second decade of the 21st century, Croatia recorded a negative migration balance, i.e. the number of displaced from Croatia is greater than the number of displaced.

Question: what did croatia have in the second decade of the 21st century

In the second decade of the 21st century, Croatia recorded a negative migration balance, i.e. the number of displaced from Croatia is greater than the number of displaced.

what did croatia have in the second decade of the 21st century

Question: is the number of displaced from croatia greater or lesser than the amount of displaced

is the number of displaced from croatia greater or lesser than the amount of displaced

Question: what kind of migration balance did croatia have in the second decade of the 21

what kind of migration balance did croatia have in the second decade of the 21

Question: when did croatia have a negative migration balance

drugom desetljeću 21 . stoljeća Hrvatska bilježi negativan migracijski saldo , tj . broj odseljenih iz Hrvatske je veći od

when did croatia have a negative migration balance

Question: when did croatia experience a negative migration balance

drugom desetljeću 21 . stoljeća Hrvatska bilježi negativan migracijski saldo , tj . broj odseljenih iz Hrvatske je veći od

when did croatia experience a negative migration balance

Question: which country had a negative migration balance in the second decade of the 21st century

which country had a negative migration balance in the second decade of the 21st century

Question: in which decade of the 21st century did croatia have a negative migration balance

in which decade of the 21st century did croatia have a negative migration balance

In the second decade of the 21st century , Croatia recorded a negative migration balance , i.e. the number of displaced from Croatia is greater than the number of displaced .

U drugom desetljeću 21. stoljeća Hrvatska bilježi negativan migracijski saldo, tj. broj odseljenih iz Hrvatske je veći od broja doseljenih.

U drugom desetljeću 21. stoljeća Hrvatska bilježi negativan migracijski saldo, tj. broj odseljenih iz Hrvatske je veći od broja doseljenih.

In the second decade of the 21st century, Croatia recorded a negative migration balance, i.e. the number of displaced from Croatia is greater than the number of displaced.

In the second decade of the 21st century, Croatia recorded a negative migration balance, i.e. the number of displaced from Croatia is greater than the number of displaced.

According to the Croatian demographer Prof. Dr. Stjepanu Štercu, Croatia records demographic losses in each of the population lists after 1910 and the only country in its environment records a decrease in the population lists in all of the population lists after the world wars in the 20th century.

Question: after what year did croatia record demographic losses

According to the Croatian demographer Prof. Dr. Stjepanu Štercu, Croatia records demographic losses in each of the population lists after 1910 and the only country in its environment records a decrease in the population lists in all of the population lists after the world wars in the 20th century.

after what year did croatia record demographic losses

Question: who is dr stjepanu Štercu

Question: what nationality is dr stjepanu Štercu

Question: when did croatia record demographic losses

when did croatia record demographic losses

Question: what does croatia record in each of its population lists after 1910

what does croatia record in each of its population lists after 1910

Question: which country is the only country in its environment to have a decrease in population lists after

which country is the only country in its environment to have a decrease in population lists after

Question: when did croatia see a decrease in population

when did croatia see a decrease in population

According to the Croatian demographer Prof. Dr. Stjepanu Štercu , Croatia records demographic losses in each of the population lists after 1910 and the only country in its environment records a decrease in the population lists in all of the population lists after the world wars in the 20th century .

Po hrvatskom demografu prof. dr. Stjepanu Štercu, Hrvatska bilježi demografske gubitke u svakom od popisa stanovništva nakon 1910. godine te jedina od zemalja u svojem okruženju bilježi pad stanovništva u svim popisima stanovništva nakon svjetskih ratova u 20. stoljeću.

Po hrvatskom demografu prof. dr. Stjepanu Štercu, Hrvatska bilježi demografske gubitke u svakom od popisa stanovništva nakon 1910. godine te jedina od zemalja u svojem okruženju bilježi pad stanovništva u svim popisima stanovništva nakon svjetskih ratova u 20. stoljeću.

According to the Croatian demographer Prof. Dr. Stjepanu Štercu, Croatia records demographic losses in each of the population lists after 1910 and the only country in its environment records a decrease in the population lists in all of the population lists after the world wars in the 20th century.

According to the Croatian demographer Prof. Dr. Stjepanu Štercu, Croatia records demographic losses in each of the population lists after 1910 and the only country in its environment records a decrease in the population lists in all of the population lists after the world wars in the 20th century.

According to the 2011 population list, the most represented religion is Catholic (86.28%) (in Catholicism in the Croats and Catholicism in the Republic of Croatia).

Question: what is the most popular religion in croatia

According to the 2011 population list, the most represented religion is Catholic (86.28%) (in Catholicism in the Croats and Catholicism in the Republic of Croatia).

what is the most popular religion in croatia

Question: when was the most represented religion in croatia

when was the most represented religion in croatia

Question: in which country is catholicism the most common religion

in which country is catholicism the most common religion

Question: what is the most common religion in hrvatska

what is the most common religion in hrvatska

According to the 2011 population list , the most represented religion is Catholic ( 86.28 % ) ( in Catholicism in the Croats and Catholicism in the Republic of Croatia ) .

Vjeroispovijest Po popisu stanovništva iz 2011. godine najzastupljenija vjeroispovijest je katolička (86,28 %) (v. katoličanstvo u Hrvata i katoličanstvo u Republici Hrvatskoj).

Vjeroispovijest Po popisu stanovništva iz 2011. godine najzastupljenija vjeroispovijest je katolička (86,28 %) (v. katoličanstvo u Hrvata i katoličanstvo u Republici Hrvatskoj).

According to the 2011 population list, the most represented religion is Catholic (86.28%) (in Catholicism in the Croats and Catholicism in the Republic of Croatia).

According to the 2011 population list, the most represented religion is Catholic (86.28%) (in Catholicism in the Croats and Catholicism in the Republic of Croatia).

In Croatia, the official language is the Croatian, which is the mother tongue for 95.60% of the population, with the Latin letter, and in the region of the Istria council, the official language is the Italian, which is the mother tongue for 18.573 inhabitants.

Minority languages in Croatia are protected by international agreements and treaties, the constitution, the constitutional law and other laws.

Question: what is the official language of croatia

In Croatia, the official language is the Croatian, which is the mother tongue for 95.60% of the population, with the Latin letter, and in the region of the Istria council, the official language is the Italian, which is the mother tongue for 18.573 inhabitants.

Minority languages in Croatia are protected by international agreements and treaties, the constitution, the constitutional law and other laws.

what is the official language of croatia

Question: what percentage of croatians speak croatian

what percentage of croatians speak croatian

Question: how many people in croatia speak italian

how many people in croatia speak italian

Question: what protects minority languages in croatia

međunarodnim sporazumima i ugovorima , ustavom , ustavnim zakonom i drugim zakonima

what protects minority languages in croatia

Question: which country has the latin alphabet as its official language

which country has the latin alphabet as its official language

In Croatia , the official language is the Croatian , which is the mother tongue for 95.60 % of the population , with the Latin letter , and in the region of the Istria council , the official language is the Italian , which is the mother tongue for 18.573 inhabitants .

Minority languages in Croatia are protected by international agreements and treaties , the constitution , the constitutional law and other laws .

U Hrvatskoj je službeni jezik hrvatski, koji je materinski za 95,60 % stanovnika, s latiničnim pismom, a na području Istarske županije službeni je i talijanski jezik koji je materinski za 18.573 stanovnika. Manjinski jezici u Hrvatskoj zaštićeni su međunarodnim sporazumima i ugovorima, ustavom, ustavnim zakonom i drugim zakonima.

U Hrvatskoj je službeni jezik hrvatski, koji je materinski za 95,60 % stanovnika, s latiničnim pismom, a na području Istarske županije službeni je i talijanski jezik koji je materinski za 18.573 stanovnika.

Manjinski jezici u Hrvatskoj zaštićeni su međunarodnim sporazumima i ugovorima, ustavom, ustavnim zakonom i drugim zakonima.

In Croatia, the official language is the Croatian, which is the mother tongue for 95.60% of the population, with the Latin letter, and in the region of the Istria council, the official language is the Italian, which is the mother tongue for 18.573 inhabitants. Minority languages in Croatia are protected by international agreements and treaties, the constitution, the constitutional law and other laws.

In Croatia, the official language is the Croatian, which is the mother tongue for 95.60% of the population, with the Latin letter, and in the region of the Istria council, the official language is the Italian, which is the mother tongue for 18.573 inhabitants.

Minority languages in Croatia are protected by international agreements and treaties, the constitution, the constitutional law and other laws.

SKUPŠTINA ISTARSKE ŽUPANIJE
polazeći od toga da je
ISTRA povijesna pokrajina čija se posebnost i osobitost očitovala kroz čitavu njezinu povijest, a posebice kao:
- područje koje nastanjuju Histri u antičko doba,
- X. regija "Venetia et Histria" za vrijeme Rimskog carstva (I.-V. stoljeće),
- Grofovija za vrijeme Franaka (788 g. – 952. g.),
- Markgrofovija za vrijeme Franaka (788. g. –952.g.),
- Markgrofovija od XI. st. pod raznim laičkim i crkvenim dinastijama, od početka XIII. st. pod Akvilejskim patrijarsima,
- Grofovija Pazin pod Goričkim grofovima i Habsburgovcima (XII. st. – XVIII. st.)
- područje visoke samouprave istarskih primorskih gradova za vrijeme Venecije, (X. st. – XVIII. st.)
- Pokrajina za vrijeme Austrije (1797. g.-1805. g.)
- Istarski departman u Kraljevini Italiji (1806.g. – 1809. g.) i Ilirska provincija (1809.g.-1813.g.) za vrijeme Napoleona,
- Istarski Okrug u sastavu oblasti "Austrijsko primorje" za vrijeme Austrije (1813.g.-1825.g.)
- Istarski Okrug u vrijeme Austro-Ugarske (1825.g.-1860.g.)
- Pokrajina Istra sa zemaljskim Istarskim saborom sa sjedištem u Poreču (1861.g.-1918.) za vrijeme Austro-Ugarske,
- Provincija Pula za vrijeme Kraljevine Italije (1918.g.-1943.g.),
- područje djelovanja Pokrajinske narodne skupštine kao Istarskog sabora i Pokrajinskog NOO za Istru (1943.g.-1945.g.),
- Kotara Pula, dio Kotara Rijeka, dio Slobodnog teritorija Trsta te drugim oblicima samouprave u Hrvatskoj za vrijeme Jugoslavije (1945.g.-1992.g.)
- Istarska županija u Republici Hrvatskoj (1993.g.).
ISTRA, višeetnička, višekulturna i višejezična zajednica u kojoj se priznaje i štiti slobodno izjašnjavanje građana i čuva dostojanstvo pojedinca,
ISTRA, područje gdje svaki građanin ili zajednica uživa puno pravo izražavanja, poštovanja, osiguranja i razvoja društvene, etničke, vjerske, kulturne, političke i jezične slobode i samosvijesti,
ISTRA, područje čiji su građani i prije II. svjetskog rata pružili otpor fašizmu te se masovno svrstali uz antifašističku koaliciju, protiv sila koje su prijetile da pogaze principe slobode, jednakosti i ravnopravnosti naroda i građana,
ISTRA, područje iz kojeg su egzodusi autohtonog stanovništva poticani pritiscima izvana prijetili gubitku njenog identiteta,
ISTRA, područje u kojem građani koji pripadaju različitim društvenim, etničkim i vjerskim zajednicama imaju pravo sudjelovati u regionalnim i lokalnim poslovima,
ISTRA, područje koje štujući jedinstvo i nedjeljivost Republike Hrvatske, a posebice nepovredivost njezinih granica, teži regionalnoj samoupravi i prekograničnoj suradnji.
Na temelju Ustava Republike Hrvatske, Europske povelje o lokalnoj samoupravi, Ustavnog zakona o ljudskim pravima i slobodama i o pravima etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u Republici Hrvatskoj, čl. 35. st. 1. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, Skupština Istarske županije na sjednici održanoj dana 5. listopada 2009. godine, donosi:
STATUT ISTARSKE ŽUPANIJE
POGLAVLJE I.
UREĐENJE ISTARSKE ŽUPANIJE
Članak 1.
Područje Istarske županije je jedinica područne (regionalne) samouprave u okviru jedinstvene i nedjeljive, demokratske i socijalne Republike Hrvatske.
Članak 2.
Istarsku županiju čine jedinice lokalne samouprave i to područja gradova: Buje-Buie, Buzet, Labin, Novigrad-Cittanova, Pazin, Poreč - Parenzo, Pula -Pola, Rovinj-Rovigno, Umag-Umago i Vodnjan - Dignano, te područja općina Bale-Valle, Barban, Brtonigla-Verteneglio, Cerovlje, Fažana-Fasana, Funtana - Fontane, Gračišće, Grožnjan-Grisignana, Karojba, Kanfanar, Kaštelir-Labinci - Castelliere-S.Domenica, Kršan, Lanišće, Ližnjan - Lisignano, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun-Montona, Oprtalj-Portole, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar Vabriga - Torre Abrega, Tinjan, Višnjan-Visignano, Vižinada- Visinada, Vrsar - Orsera i Žminj.
Članak 3.
Istarska županija je pravna osoba.
Naziv Istarske županije ispisuje se dvojezično i glasi: Istarska županija - Regione Istriana.
Tekst "ISTARSKA ŽUPANIJA - REGIONE ISTRIANA" ispisuje se na pečatu, žigu, natpisnoj ploči predstavničkog, izvršnog i upravnih tijela Županije, kao i pravnih osoba koje imaju javne ovlasti, te zaglavlju akata.
Istarska županija ima grb, zastavu, himnu i dan.
Izgled i uporaba grba i zastave te himna Istarske županije i njezino izvođenje, uređuje se posebnim odlukama Skupštine Istarske županije.
Dan Istarske županije uređuje se posebnom odlukom.
Članak 4.
Sjedište Skupštine Istarske županije (u daljnjem tekstu: Skupština) je u Pazinu.
Sjedište Župana Istarske županije je u Puli.
Svečane sjednice Skupštine, u pravilu, se održavaju u Istarskoj sabornici - Dieta Istriana u Poreču.
Članak 5.
Istarska županija je jedinica područne (regionalne) samouprave svih njenih građana/građanki.
Članak 6.
U Istarskoj županiji hrvatski i talijanski jezik su u ravnopravnoj službenoj uporabi u radu županijskih tijela u samoupravnom djelokrugu.
Način ostvarivanja dvojezičnosti utvrđuje se ovim Statutom i drugim propisima.
Autohtone etničke i kulturne, te druge osobitosti Istre zaštićene su sukladno odredbama ovog Statuta i drugim propisima.
Članak 7.
Skupština može proglasiti počasnim građaninom/građankom osobe koje su se istakle naročitim zaslugama. Počasnom/noj građaninu/građanki dodjeljuje se posebna Povelja Istarske županije.
Članak 8.
Skupština može dodjeljivati nagrade i druga javna priznanja građanima/građankama i pravnim osobama za naročite uspjehe na svim područjima gospodarskog i društvenog života od značaja za Istarsku županiju.
Članak 9.
Istarska županija, ostvarujući zajednički interes u unapređivanju društvenog razvoja, uspostavlja suradnju s drugim regionalnim i lokalnim jedinicama i njihovim udruženjima.
Istarska županija može pristupiti međunarodnim organizacijama i udruženjima regionalnih i lokalnih jedinica.
Skupština može donijeti odluku o uspostavljanju dugoročne i trajne suradnje s drugim regionalnim i lokalnim jedinicama i njihovim udruženjima.
Članak 10.
Istarska županija posebno potiče prekograničnu suradnju s područjima Istre u Republici Sloveniji i Republici Italiji.
Članak 11.
Istarska županija može, u postupku pripremanja i donošenja propisa na razini Republike Hrvatske, davati inicijative, mišljenja i prijedloge nadležnim tijelima.
POGLAVLJE II.
SAMOUPRAVNI DJELOKRUG I POSLOVI DRŽAVNE UPRAVE
GLAVA 1. - SAMOUPRAVNI DJELOKRUG
Članak 12.
Istarska županija je samostalna u odlučivanju o poslovima iz samoupravnog djelokruga.
Članak 13.
Županija u svom samoupravnom djelokrugu obavlja poslove od područnog (regionalnog) značaja, a posebno poslove koji se odnose na :
- obrazovanje,
- zdravstvo,
- prostorno i urbanističko planiranje,
- gospodarski razvoj,
- promet i premetnu infrastrukturu,
- održavanja javnih cesta,
- planiranje i razvoj mreže obrazovnih, zdravstvenih, socijalnih i kulturnih ustanova,
- izdavanje građevinskih i lokacijskih dozvola, drugih akata vezanih za gradnju te provedbu dokumenata prostornog uređenja, za područje Županije izvan područja Grada Pule i Pazina, te gradova koji su dobili suglasnost samostalno obavljati navedene poslove,
- obavlja poslove u cilju očuvanja prirode i zaštite okoliša, kako bi se zaštitilo ljudsko zdravlje,
- te ostale poslove sukladno posebnim zakonima.
Članak 14.
U postupku donošenja propisa i drugih akata tijela, Županija se redovito savjetuje s nadležnim tijelima općina i gradova.
U slučajevima od izuzetnog značaja za pojedinu općinu ili grad, tijela Županije obavezna su pribaviti prethodno mišljenje općinskog ili gradskog vijeća.
Istarska županija potiče djelotvorno sudjelovanje građana/građanki u stvaranju propisa od općeg interesa i jamči pravo sudjelovanja svim zainteresiranim subjektima.
Istarska županija djeluje na načelima decentralizacije i supsidijarnosti, jednostavnosti postupka i javnosti rada.
Članak 15.
Područje i sjedište Istarske županije može se mijenjati.
Inicijativu za promjenu područja Istarske županije može dati Skupština po prethodno pribavljenom mišljenju predstavničkih tijela općina i gradova ili građana Istre.
GLAVA 2. – POSLOVI DRŽAVNE UPRAVE
Članak 16.
Poslovi državne uprave koji se obavljaju u Županiji uređuju se Zakonom.
Troškovi obavljanja poslova državne uprave koji su preneseni na tijela Županije podmiruju se iz državnog proračuna.
Članak 17.
Tijela središnje državne uprave mogu u obavljanju poslova iz svog djelokruga, osim poslova kojima se sukladno zakonu provode javne ovlasti, koristiti županijska tijela na način propisan zakonom.
POGLAVLJE III.
ZAŠTITA AUTOHTONIH, ETNIČKIH I KULTURNIH OSOBITOSTI
Članak 18.
Istarska županija promiče društvene, prostorne, prirodne, etničke, kulturne i druge osobitosti Istre.
Istarska županija promiče istarske narodne običaje, obilježavanje narodnih blagdana, zaštitu izvornih toponima te očuvanje lokalnih govora (čakavski, cakavski, cokavski, cekavski, kajkavski, istriotski, istrovenetski, istrorumunjski i dr.) kroz zavičajnu nastavu i druge sadržaje.
Istarska županija potiče izradu i proizvodnju izvornih istarskih proizvoda i usluga i promiče ih na domaćem i svjetskom tržištu te ih štiti posebnim županijskim zaštitnim znakom.
Skupština određuje zaštitni znak i propisuje uporabu istog u skladu s posebnim propisima.
Članak 19.
Istarska županija štiti od svake djelatnosti koja može ugroziti plurikulturalne i plurietničke osobitosti Istre.
Članak 20.
Istarska županija njeguje istrijanstvo kao tradicionalni izraz regionalne pripadnosti istarskog plurietnosa.
Članak 21.
U Istarskoj županiji ravnopravna službena upotreba hrvatskog i talijanskog jezika ostvaruje se:
- u radu svih tijela županije u samoupravnom djelokrugu,
- u postupku pred upravnim tijelima.
Tijela iz stavka 1. ovog članka omogućit će korištenje i priznati valjanost privatnih pravnih isprava i kada su sastavljene na talijanskom jeziku.
Članak 22.
U Istarskoj županiji rad Skupštine odvija se na hrvatskom i talijanskom jeziku.
U Istarskoj županiji osigurava se dvojezično:
- ispisivanje teksta pečata i žigova istom veličinom slova,
- ispisivanje natpisnih ploča predstavničkog, izvršnog i upravnih tijela Županije, kao i pravnih osoba koje imaju ovlasti istom veličinom slova,
- ispisivanje zaglavlja akata istom veličinom slova.
Vijećniku/vijećnici Skupštine ili građaninu/građanki osigurava se dvojezično:
- dostava materijala za sjednicu Županijske skupštine,
- izrada zapisnika i objava zaključaka,
- objavljivanje službenih obavijesti i poziva predstavničkog, izvršnog i upravnih tijela Županije.
Članak 23.
Na dijelu ili cijelom području općina i gradova u Istarskoj županiji, gdje prebivaju pripadnici/pripadnice talijanske nacionalne zajednice, sukladno njihovim statutima, hrvatski i talijanski jezik su u ravnopravnoj službenoj uporabi.
Članak 24.
Pripadnicima/pripadnicama talijanske nacionalne zajednice zajamčuje se pravo na javnu uporabu njihovog jezika i pisma, pravo očuvanja nacionalnog i kulturnog identiteta, a u tu svrhu mogu osnivati kulturna i druga društva koja su autonomna, pravo na slobodno organiziranje informativne i izdavačke djelatnosti, pravo na odgoj i osnovno, srednje i sveučilišno obrazovanje na vlastitom jeziku prema posebnim programima u kojima je primjereno sadržana njihova povijest, kultura i znanost i pravo na isticanje nacionalnih obilježja.
U ostvarivanju tog prava pripadnici/pripadnice talijanske nacionalne zajednice i njihove institucije mogu se povezivati s institucijama u zemlji i inozemstvu.
Na zgradama sjedišta Istarske županije ističe se uz zastavu Republike Hrvatske, Istarske županije i zastava talijanske nacionalne zajednice, a ističe se i u svečanim prigodama i za vrijeme zasjedanja predstavničkog tijela,
Članak 25.
Radi ostvarivanja ravnopravnosti hrvatskog i talijanskog jezika, Županija zapošljava odgovarajući broj službenika/službenica koji se podjednako aktivno služe hrvatskim i talijanskim jezikom.
Pripadnici/pripadnice talijanske nacionalne zajednice imaju u postupku prvog i drugog stupnja pred upravnim tijelima Županije ista prava kao i u postupku pred tijelima državne uprave prvog stupnja.
Pravne osobe koje imaju javne ovlasti za obavljanje poslova za pripadnike/pripadnice talijanske nacionalne zajednice u međusobnim neposrednim odnosima mogu koristiti samo talijanski jezik.
Članak 26.
Istarska županija osigurava građanima dvojezično izdavanje javnih isprava i obrazaca koji se koriste u službene svrhe.
Članak 27.
U općinama i gradovima, gdje je statutom propisana dvojezičnost, učenicima/učenicama školske ustanove s nastavom na hrvatskom jeziku, osigurat će se i posebno poticati učenje talijanskog jezika kao jezika društvene sredine.
Članak 28.
U pitanjima iz samoupravnog djelokruga Županije koji su od posebnog interesa za pripadnike/pripadnice talijanske nacionalne zajednice jamči se pravo na konsenzus Komisije za pitanja i zaštitu prava autohtone talijanske nacionalne zajednice, kao stalnog radnog tijela Skupštine.
Komisija iz stavka 1. ovog članka ima predsjednika/predsjednicu i četiri člana/članice od kojih su većina vijećnici/vijećnice iz redova talijanske nacionalne zajednice.
Pravo inicijative i konsenzusa Komisije iz st. 1. ovog članka ima učinak jednokratnog skidanja točke s dnevnog reda na rok od 90 dana.
Pravo na konsenzus može koristiti i trećina članova/članica Skupštine u slučaju kada smatraju da propis može štetiti višekulturnim i višeetničkim osobitostima Istre.
Primjena konsenzusa utvrđuje se poslovnikom i drugim aktima Skupštine.
Članak 29.
Istarska županija priznaje status i značaj Unione Italiana - Talijanske unije, kao jedinog predstavnika pripadnika talijanske nacionalne zajednice.
Za rad Unione Italiana - Talijanske unije i njezinih institucija, Istarska županija osigurava sredstva u okviru svojih mogućnosti u svom proračunu.
Članak 30.
Istarska županija potiče uvjete za ostvarivanje slobodnog povrata i stjecanje punopravnog statusa svih istarskih iseljenika/iseljenica te promiče njihove veze s rodnim krajem.
Članak 31.
S ciljem unapređivanja, očuvanja i zaštite položaja nacionalnih manjina, pripadnici/pripadnice nacionalnih manjina biraju svoje predstavnike/predstavnice nacionalnih manjina u vijeće nacionalnih manjina i predstavnike/predstavnice nacionalnih manjina.
Istarska županija osigurava financijska sredstva za rad vijećima nacionalnih manjina i predstavnicima/predstavnicama nacionalnih manjina, uključujući i sredstva za obavljanje administrativnih poslova, a može osigurati i financijska sredstva za provođenje određenih aktivnosti utvrđenih programima rada vijeća nacionalnih manjina i predstavnika/predstavnica nacionalnih manjina u skladu s mogućnostima županijskog proračuna.
Financijski plan i završni račun vijeća nacionalnih manjina i predstavnika/predstavnica nacionalnih manjina objavljuje se u "Službenim novinama Istarske županije".
Članak 32.
U postupku donošenja propisa i drugih akata, radna tijela Skupštine Županije se redovito savjetuju s vijećima nacionalnih manjina o pitanjima koja se tiču položaja pripadnika/pripadnica nacionalnih manjina.
Istarska županija potiče djelotvorno sudjelovanje vijeća nacionalnih manjina i predstavnika/predstavnica nacionalnih manjina u predlaganju mjera za unapređenje položaja manjina, donošenja općih akata koji se tiču položaja manjina i dr.
Način, rokovi i postupak ostvarivanja prava iz prethodnog stavka, detaljnije će se urediti Poslovnikom Županijske skupštine Istarske županije.
Članak 33.
Župan/Županica Istarske županije dužan/dužna je u pripremi prijedloga općeg akta od vijeća nacionalnih manjina i predstavnika/predstavnica nacionalnih manjina osnovanih za njeno područje, zatražiti mišljenje i prijedloge o odredbama kojima se uređuju prava i slobode nacionalnih manjina.
Članak 34.
Ako vijeće nacionalne manjine ili predstavnik/predstavnica nacionalne manjine smatra da je opći akt koje je donijelo predstavničko tijelo jedinice područne (regionalne) samouprave ili neka njegova odredba protivna Ustavu ili Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina, dužna je o tome odmah, a najkasnije u roku od 8 dana od dana objave akta izvijestiti ministarstvo nadležno za opću upravu i Župana/Županicu Istarske županije.
POGLAVLJE IV.
NEPOSREDNO SUDJELOVANJE GRAĐANA U ODLUČIVANJU
Članak 35.
Građani/građanke mogu neposredno sudjelovati u odlučivanju o lokalnim poslovima.
Članak 36.
Donošenje, opozivanje ili djelomično opozivanje propisa iz samoupravnog djelokruga Istarske županije može se podvrgnuti referendumu.
Referendum, na temelju odredbi zakona i Statuta, raspisuje Skupština na prijedlog jedne trećine njezinih članova/članica ili Župana/Županice.
Odluka o raspisivanju referenduma sadrži naziv akta o kojem se odlučuje na referendumu, odnosno naznaku pitanja o kojem će birači odlučivati, referendumsko pitanje ili pitanja o kojima će birači odlučivati, te dan održavanja referenduma, tijela za provedbu referenduma i dr.
Referendum se provodi u skladu s posebnim Zakonom.
Postupak provedbe referenduma i odluke donijete na referendumu podliježu nadzoru zakonitosti nadležnih državnih tijela.
Članak 37.
Građani/građanke imaju pravo predstavničkom tijelu predlagati donošenje određenog akta ili rješenje određenog pitanja iz njegovog djelokruga.
O prijedlogu iz stavka 1. ovog članka, Skupština mora raspraviti ako ga potpisom podrži najmanje deset posto birača upisanih u popis birača Županije, te dati odgovor podnositeljima najkasnije u roku od tri mjeseca od prijema prijedloga.
Članak 38.
Referendum se može raspisati radi razrješenja Župana/Županice i njegovih/njezinih zamjenika/zamjenica u slučajevima i na način propisan zakonom.
Predstavničko tijelo može raspisati referendum o razrješenju Župana/Županice i njegovih/njezinih zamjenika/zamjenica u slučaju:
- kada krše ili ne izvršavaju odluke predstavničkog tijela,
- kada svojim radom prouzroče Županiji znatnu materijalnu štetu.
Pod pojmom materijalne štete iz prethodnog stavka smatra se šteta u iznosu od 1% proračuna Županije u tekućoj godini , a ako 1% proračuna iznosi preko 500.000,00 (petstotisuća) kuna, pod znatnom materijalnom štetom smatra se šteta u iznosu od 500.000,00 kuna.
Prijedlog za raspisivanje referenduma o razrješenju Župana/Županice i njegovih/njezinih zamjenika/zamjenica može podnijeti najmanje jedna trećina članova/članica Skupštine u pisanom obliku.
Ako na referendumu bude donesena odluka o razrješenju Župana/Županice i njegovih/njezinih zamjenika/zamjenica, mandat im prestaje danom objave rezultata referenduma , a Vlada Republike Hrvatske imenovat će povjerenika/povjerenicu Vlade Republike Hrvatske za obavljanje poslova iz nadležnosti Župana/Županice.
Predstavničko tijelo ne smije raspisati referendum o razrješenju Župana/Županice i njihovog/njezinih zamjenika/zamjenica prije proteka roka od 6 mjeseci od početaka mandata Župana/Županice i njegovog/njezinih zamjenika/zamjenica, niti prije proteka roka od 12 mjeseci od ranije održanog referenduma o istom pitanju.
Na referendum iz stavka 2. adekvatno se primjenjuju odredbe Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Članak 39.
Birači upisani u popis birača imaju pravo predstavničkom tijelu predložiti raspisivanje referenduma o razrješenju Župana/Županice i njegovih/njezinih zamjenika/zamjenica .
Odluku o raspisivanju referenduma predstavničko tijelo mora donijeti u roku od 30 dana od dana prijema prijedloga.
Referendum iz stavka 1. ovog Članka ne smije se raspisati prije proteka roka od 12 mjeseci od ranije održanog referenduma o istom pitanju.
Na referendum iz stavka 1. adekvatno se primjenjuju odredbe Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Članak 40.
Upravna tijela dužna su u službenim prostorijama omogućiti podnošenje predstavki i pritužbi na rad tijela u pismenom i usmenom obliku.
Na podnesene predstavke, čelnik/čelnica upravnog tijela ili Župan/Županica dužni su građanima/građankama dati odgovor u roku od 30 dana od dana podnošenja predstavke, odnosno pritužbe.
POGLAVLJE V.
TIJELA I USTROJSTVO ISTARSKE ŽUPANIJE
GLAVA 1. - TIJELA ISTARSKE ŽUPANIJE
Članak 41.
Tijela Istarske županije su: Skupština Istarske županije i Župan/Županica Istarske županije
GLAVA 2. - SKUPŠTINA ISTARSKE ŽUPANIJE
1. Osnovne odredbe
Članak 42.
Skupština Istarske županije je predstavničko tijelo građana/građanki Istarske županije.
Skupština Istarske županije može u svečanim prigodama koristiti ime Istarski sabor-Dieta Istriana.
Članak 43.
Skupština:
- donosi Statut Istarske županije i Poslovnik o radu Skupštine,
- donosi odluke i druge opće akte kojima uređuje pitanja iz samoupravnog djelokruga Istarske županije,
- bira i razrješava predsjednika/predsjednicu i potpredsjednike/potpredsjednice Skupštine,
- osniva i bira članove/članice radnih tijela Skupštine, te imenuje i razrješuje druge osobe određene zakonom, drugim propisom ili Statutom.
- donosi Proračun, odluku o privremenom financiranju i odluku o izvršenju Proračuna,
- donosi polugodišnje i godišnje izvješće o izvršenju proračuna,
- uređuje ustrojstvo i djelokrug upravnih tijela ,
- osniva javne ustanove, ustanove, trgovačka društva i druge pravne osobe za obavljanje gospodarskih, društvenih, komunalnih i drugih djelatnosti od interesa za Županiju,
- daje prethodne suglasnosti na statute ustanova kojih je osnivač, ukoliko zakonom ili odlukom o osnivanju nije drugačije propisan i rješava o statusnim pitanjima,
- donosi odluku o uvjetima, načinu i postupku gospodarenja nekretninama u vlasništvu Istarske županije,
- donosi odluku o raspisivanju referenduma,
- donosi odluku o načinu i postupku za dodjelu javnih priznanja i dodjeljuje javna priznanja,
- odlučuje o stjecanju, opterećenju i otuđenju pokretnina i nekretnina, uključivo o dodjeli jamstva čija ukupna vrijednost prelazi 0,5% iznosa prihoda bez primitaka ostvarenih u godini koja prethodi godini u kojoj se odlučuje o stjecanju, opterećenju i otuđenju pokretnina i nekretnina, odnosno čija je pojedinačna vrijednost veća od 1.000.000,00 kuna,
- odlučuje o stjecanju,opterećenju, otuđenju, raspolaganju ili ostvarivanju prava prvokupa na nekretninama koje se nalaze unutar zaštićenih područja prirode, bez obzira na njihovu vrijednost,
- daje prethodnu suglasnosti na odluku o stjecanju, opterećenju ili otuđenju pokretnina, sklapanju ugovora o izvođenju radova ili nabavci opreme ustanova zdravstvene i socijalne skrbi kojih je osnivač u vrijednosti većoj od 1.000.000,00 kuna, uključivo jamstva,
- daje prethodnu suglasnost na jamstva, stjecanje, opterećenje ili otuđenje nekretnina zdravstvenih i socijalnih ustanova kojih je osnivač, bez obzira na vrijednost,
- daje prethodnu suglasnost na odluku o stjecanju, opterećenju ili otuđenju pokretnina, sklapanju ugovora o izvođenju radova ili nabavci opreme škola kojih je osnivač u vrijednosti većoj od 1.000.000,00 kuna.
- daje prethodnu suglasnost na stjecanje, opterećenje ili otuđenje nekretnina škola kojih je osnivač, bez obzira na vrijednost,
- daje prethodnu suglasnost na promjenu djelatnosti škola,
- na prijedlog Župana/Županice, odlučuje o kupnji i prodaji dionica i udjela u trgovačkim društvima,
- imenuje članove skupština trgovačkih društava u vlasništvu Županije,
- imenuje članove nadzornih odbora odnosno upravnih vijeća ako je Županija osnivač trgovačkog društva odnosno ustanove,
- daje koncesije u zakonom određenom postupku, kada je za to zakonom ili drugim propisom utvrđena nadležnost Skupštine,
- odlučuje o prijenosu i preuzimanju osnivačkih prava, u skladu sa zakonom,
- utvrđuje prijedlog projekata po modelu javno privatnog partnerstva (JPP), sukladno odredbama posebnog zakona,
- obavlja i druge poslove koji su zakonom ili drugim propisom stavljeni u nadležnost predstavničkog tijela,
- donosi odluku o kriterijima za ocjenjivanje službenika/službenica i načinu provođenja ocjenjivanja.
- razmatra i druga pitanja od interesa za predstavničko tijelo Istarske županije.
Članak 44.
Poslovnikom o radu Skupštine Istarske županije uređuje se pobliže način konstituiranja, sazivanje, rad i tijek sjednice, glasovanje i vođenje zapisnika, kao i održavanje reda na sjednici.
2. Ustrojstvo
Članak 45.
Skupštinu čini 41 član od kojih su najmanje 4 člana pripadnici/pripadnice talijanske nacionalne zajednice.
Članak 46.
Skupština ima predsjednika/predsjednicu i dva potpredsjednika/potpredsjednice.
Predsjednik/Predsjednica ili jedan7jedna od potpredsjednika/potpredsjednice pripadnik/pripadnica je talijanske nacionalne zajednice.
Prijedlog za izbor predsjednika/predsjednice i potpredsjednika/potpredsjednice daje najmanje deset (10) članova/članica Skupštine u pismenom obliku, a potvrđuju ga svojim potpisom.
Članak 47.
Predsjednik/predsjednica i potpredsjednici/potpredsjednice Skupštine biraju se tajnim glasovanjem.
Za predsjednika/predsjednicu i potpredsjednika/potpredsjednicu Skupštine izabran je kandidat za kojeg je glasovala većina svih članova/članica Skupštine.
Kada je predloženo više kandidata/kandidatkinja za predsjednika/predsjednicu i potpredsjednika/potpredsjednicu Skupštine, a niti jedan/jedna od kandidata/kandidatkinja ne dobije većinu glasova ukupnog broja članova/članica, glasovanje se ponavlja za dva/dvije kandidata/kandidatkinje koji/koje su dobili/dobile najveći broj glasova u prvom krugu glasovanja. Ako su dva/dvije ili više kandidata/kandidatkinja dobili/dobile isti najveći broj glasova, glasovanje se ponavlja, prema abecednom redu.
U ponovljenom glasovanju izabran je kandidat/kandidatkinja koji/koja je dobio većinu glasova svih članova/članica.
Ako u ponovljenom glasovanju kandidat/kandidatkinja ne dobije većinu glasova svih članova/članica, ponavlja se kandidacijski postupak.
Članak 48.
Predsjednik/Predsjednica Skupštine predsjedava sjednicama Skupštine.
Skupštinu zastupa njezin predsjednik/predsjednica.
Prava i dužnosti predsjednika/predsjednice i potpredsjednika/potpredsjednice Skupštine utvrđuju se Poslovnikom o radu Skupštine Istarske županije.
3. Prava i dužnosti članova/članica Skupštine
Članak 49.
Članovi/članice Skupštine su vijećnici/vijećnice koji/koje se biraju na vrijeme od četiri (4) godine, koliko im traje mandat.
Članak 50.
Funkcija članova/članica Skupštine je počasna.
Članovi/članice nemaju obvezujući mandat i nisu opozivi/opozive.
Članovi/članice imaju sva prava i dužnosti od dana konstituiranja do isteka mandata saziva Skupštine.
Članu/članici Skupštine može prestati mandat prije isteka vremena na koji je izabran/izabrana ako se ispune uvjeti utvrđeni zakonom. U tom slučaju zamjenik/zamjenica člana/članice Skupštine preuzima njegovu/njezinu dužnost.
Članak 51.
Članovi/članice Skupštine daju svečanu prisegu na hrvatskom ili talijanskom jeziku koja glasi:
"Prisežem da ću prava i obveze člana Skupštine Istarske županije obavljati savjesno i odgovorno, radi gospodarskog, kulturnog i socijalnog probitka Istarske županije i da ću se u obavljanju dužnosti člana/članice Skupštine Istarske županije pridržavati Statuta Istarske županije te da ću štititi i promicati regionalne osobitosti Istre."
«Giuro che svolgerò coscienziosamente e con responsabilità l'incarico derivatomi dai diritti e doveri di membro dell'Assemblea regionale, per lo sviluppo economico, culturale e sociale della Regione Istriana, che mi atterrò allo Statuto della Regione Istriana nell'espletamento dei miei doveri di membro, e che tutelerò e affermerò le peculiarità dell'Istria.»
Predsjedavajući/Predsjedavajuća Skupštine čita tekst prisege, a svaki član/članica nakon pojedinačnog prozivanja izgovara "prisežem" odnosno "lo giuro", te nakon toga potpisuje tekst svečane prisege.
Članak 52.
Vijećnik/vijećnica ne može biti pozvan/pozvana na kaznenu i prekršajnu odgovornost za izgovorene riječi, niti za glasovanje u radu Županijske skupštine.
Članak 53.
Članovi/članice Skupštine imaju prava i dužnosti:
- sudjelovati, raspravljati i glasovati na sjednicama Skupštine,
- podnositi prijedloge propisa, amandmane i postavljati pitanja,
- prihvatiti izbor za člana/članicu, sudjelovati u radu i glasovati u radnom tijelu,
- tražiti i dobiti podatke potrebne za obavljanje dužnosti vijećnika/vijećnice od upravnih odjela i službi, te u svezi s time koristiti njihove stručne i tehničke usluge,
- imaju pravo na naknadu troškova u skladu s odlukom Skupštine.
Vijećnik/vijećnica je dužan/dužna čuvati tajnost podataka koji su kao tajna određeni pozitivnim propisima, za koje sazna za vrijeme obnašanja dužnosti vijećnika/vijećnice.
4. Predlaganje i donošenje akata Skupštine
Članak 54.
Skupština donosi u samoupravnom djelokrugu propise.
Akte potpisuje predsjednik/predsjednica Skupštine.
Akti Skupštine objavljuju se u "Službenim novinama Istarske županije" na hrvatskom i talijanskom jeziku.
Članak 55.
Pravo predlaganja akata koje donosi Skupština imaju njezini članovi/članice, radna tijela Skupštine, gradska i općinska vijeća, njihovo izvršno tijelo i deset posto birača.
5. Način rada Skupštine
Članak 56.
Skupština radi na sjednicama ukoliko je nazočna većina svih članova/članica. Skupština u pravilu donosi odluke većinom glasova nazočnih članova/članica, osim u slučajevima kada je propisana druga većina.
Većinom glasova svih članova/članica Skupštine odlučuje se o:
- Statutu i Poslovniku,
- Godišnjem proračunu Istarske županije ili o privremenom financiranju,
- Završnom računu,
- izboru predsjednika/predsjednice i potpredsjednika/potpredsjednice Skupštine,
- o donošenju odluke o raspisivanju referenduma o razrješenju Župana/Županice i njegovih/njezinih zamjenika/zamjenica,
- drugim pitanjima kada je to propisano zakonom, Statutom ili Poslovnikom o radu Skupštine.
Članak 57.
Poslovnikom Županijske skupštine detaljnije će se urediti način konstituiranja, sazivanja, rad i tijek sjednice, ostvarivanje prava obveza i odgovornosti vijećnika/vijećnica, ostvarivanje prava i dužnosti predsjednika/predsjednice Županijske skupštine, djelokrug, sastav i način rada radnih tijela, način i postupak donošenja akta u Županijskoj skupštini, postupak izbora i razrješenja, sudjelovanje građana/građanki na sjednicama, te druga pitanja od značaja za rad Županijske skupštine.
Županijska skupština može posebnim kodeksom urediti načela i standarde dobrog ponašanja predsjednika/predsjednice, potpredsjednika/potpredsjednice i članova/članica Županijske skupštine, te predsjednika/predsjednice i članova radnih tijela Županijske skupštine u obnašanju njihovih dužnosti.
Članak 58.
Sjednicu Skupštine saziva njezin predsjednik/predsjednica, a u slučaju njegove spriječenosti jedan/jedna od potpredsjednika/potpredsjednica u skladu s Poslovnikom.
Članak 59.
Predsjednik/predsjednica predstavničkog tijela saziva sjednicu predstavničkog tijela prema potrebi, a najmanje jednom u tri mjeseca.
Predsjednik/predsjednica je dužan/dužna sazvati sjednicu predstavničkog tijela na obrazloženi zahtjev najmanje jedne trećine članova/članica predstavničkog tijela u roku od 15 dana od primitka zahtjeva.
Ukoliko predsjednik/predsjednica predstavničkog tijela ne sazove sjednicu u roku od 15 dana, sjednicu će sazvati Župan/Županica u roku od 15 dana.
Nakon proteka roka iz prethodnog stavka, na zahtjev jedne trećine članova/članica predstavničkog tijela, sjednicu može sazvati čelnik/čelnica središnjeg tijela državne uprave nadležan za poslove lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Ostala prava i obveze predsjednika/predsjednice utvrđuju se Poslovnikom.
Članak 60.
Sjednice Skupštine su javne.
Nazočnost javnosti može se isključiti samo iznimno, u slučaju predviđenom zakonima i općim aktom jedinice.
Na sjednici Skupštine glasuje se javno, ako Skupština ne odluči da se, u skladu s poslovnikom ili drugim općima aktom o nekom pitanju glasuje tajno.
Sjednice Skupštine mogu se sazvati i elektroničkim putem, te se iznimno mogu održavati putem videoveze (videokonferencija).
Poslovnikom o radu Skupštine Istarske županije uredit će se praćenje rasprave i sudjelovanje u radu i odlučivanju.
6. Radna tijela Skupštine
Članak 61.
Skupština osniva stalna radna tijela: odbore, komisije, te povremena i druga radna tijela kao što su povjerenstva, savjeti, vijeća i dr.
Stalna radna tijela Skupštine osnivaju se Poslovnikom o radu Skupštine, a ostala radna tijela posebnom odlukom ili drugim propisom.
U stalna radna tijela imenuju se vijećnici/vijećnice Skupštine.
Poslovnikom o radu Skupštine, posebnom odlukom ili drugim propisom uredit će se sastav, broj članova/članica i djelokrug rada pojedinog radnog tijela iz stavka 1. ovog članka.
Članak 62.
Iznimno se u cilju ostvarivanja prava, obveza, zadaća i ciljeva iz područja zdravstvene zaštite na svom području Skupština Istarske županije, ovim Statutom osniva Savjet za zdravlje.
Djelokrug rada, broj i sastav Savjeta definirati će se posebnom Odlukom.
GLAVA 3. - ŽUPAN/ŽUPANICA ISTARSKE ŽUPANIJE
Članak 63.
Župan/Županica Istarske županije nositelj/nositeljica je županijske izvršne vlasti.
Županija ima dva/dvije zamjenika/zamjenice župana/županice. Župan/Županica ili jedan/jedna zamjenik/zamjenica Župana/Županice je pripadnik/pripadnica talijanske nacionalne zajednice.
Župana/Županicu, u slučaju njegove/njezine spriječenosti, zamjenjuje zamjenik/zamjenica Župana/Županice kojeg/koju odredi Župan/Županica.
Članak 64.
Župan/Županica i zamjenici/zamjenice Župana/Županice biraju se na neposrednim izborima sukladno posebnom zakonu.
Članak 65.
Župan/Županica Istarske županije:
- zastupa Istarsku županiju,
- priprema prijedloge općih akata, podnosi amandmane i daje mišljenja na opće akte koje podnose drugi ovlašteni predlagatelji/predlagateljice,
- podnosi Skupštini na usvajanje proračun, izmjene i dopune proračuna, te polugodišnja izvješća o izvršenju proračuna,
- podnosi Skupštini mandatni program, a s polugodišnjim izvješćima o izvršenju proračuna i izvješće o ostvarivanju mandatnog programa,
- izvršava i osigurava izvršavanje općih akata Skupštine, izdaje pojedinačne naredbe za provedbu propisa i drugih akata Skupštine,
- imenuje i razrješava pročelnike/pročelnice upravnih tijela, upravlja, koordinira i nadzire rad županijskih tijela,
- redovno se savjetuje u ostvarivanju lokalne samouprave s načelnicima/načelnicama i gradonačelnicima/gradonačelnicama općina i gradova na području Županije,
- upravlja nekretninama, pokretninama i imovinskim pravima u vlasništvu Istarske županije u skladu sa zakonom, ovim Statutom i općim aktom Županijske skupštine,
- odlučuje o stjecanju i otuđenju pokretnina i nekretnina čija pojedinačna vrijednost ne prelazi 0,5% iznosa prihoda bez primitaka ostvarenih u godini koja prethodi godini u kojoj se odlučuje o stjecanju i otuđenju pokretnina i nekretnina, a najviše do 1.000.000,00 kuna, ako je stjecanje i otuđenje planirano u proračunu i provedeno u skladu sa zakonskim propisima,
- upravlja prihodima i rashodima Županije,
- donosi odluku o izboru banke,
- upravlja raspoloživim sredstvima na računu proračuna Županije,
- odlučuje o davanju suglasnosti za zaduživanje pravnim osobama u većinskom izravnom ili neizravnom vlasništvu Županije i o davanju suglasnosti za zaduživanje ustanova kojih je osnivač Županija,
- odlučuje o davanju jamstva pravnoj osobi u većinskom izravnom ili neizravnom vlasništvu Županije i ustanove čiji je osnivač za ispunjenje obveza pravne osobe i ustanove,
- daje suglasnosti na nabavu pravnim osobama u izravnom ili neizravnom vlasništvu Županije kada je to propisano njihovim aktima,
- daje prethodnu suglasnost na odluku o stjecanju, opterećenju ili otuđenju pokretnina, sklapanju ugovora o izvođenju radova ili nabavci opreme zdravstvenim ustanova i ustanovama socijalne skrbi kojih je osnivač u vrijednosti većoj od visine utvrđene statutom ustanove, a manjoj od 1.000.000,00 kuna,
- daje prethodnu suglasnost na odluku o stjecanju, opterećenju ili otuđenju pokretnina, sklapanju ugovora o izvođenju radova ili nabavci opreme školskim ustanovama kojih je osnivač u vrijednosti većoj od visine utvrđene statutom ustanove, a manjoj od 1.000.000,00 kuna,
- odobrava jamstvo jedinicama lokalne samouprave,
- daje prethodnu suglasnost proračunskom korisniku na stjecanje imovine bez naknade,
- donosi Pravilnike o unutarnjem redu upravnih tijela,
- donosi odluku o ostvarivanju prava prvokupa nekretnina i pokretnina čija pojedinačna vrijednost ne prelazi 0,5% iznosa prihoda bez primitaka ostvarenih u godini koja prethodi godini u kojoj se odlučuje o ostvarivanju prava prvokupa, a najviše do 1.000.000,00 kuna, ako je stjecanje planirano u proračunu, odnosno o odricanju od prava prvokupa ukoliko stjecanje nije planirano proračunom bez obzira na vrijednost dobara,
- utvrđuje plan prijema u službu u upravna tijela Županije,
- usmjerava djelovanje, te nadzire rad upravnih tijela i službi Županije u obavljanju poslova u samoupravnom djelokrugu, odnosno poslova državne uprave ako su preneseni na Županiju,
- izvršava ostale poslove u njegovoj nadležnosti određene propisima i ovim Statutom.
Članak 66.
Župan/Županica je odgovoran/odgovorna za :
- planiranje i izvršavanje proračuna, te Mandatnog programa,
- prikupljanje prihoda i rashoda proračuna,
- preuzimanje obveza, verifikaciju obveza, izdavanje naloga za plaćanje na teret proračunskih sredstava i utvrđivanja prava naplate, te za izdavanje naloga za naplatu u korist proračunskih sredstava,
- zakonitost, svrhovitost, učinkovitost i za ekonomično raspolaganje proračunskim sredstvima,
- zakonitost, učinkovitost i ekonomičnost rada upravnih odjela, službi te tijela koje svojom odlukom osniva Župan/Županica.
Župan/Županica može posebnom odlukom ovlastiti načelnika/načelnicu uprave za obavljanje poslova iz stavka 1. ovog članka. Prenošenjem ovlasti, ne prenosi se i odgovornost, čime se ne isključuje odgovornost Župana/Županice. Prijenos ovlasti iz stavka 2. ovog Članka, Župan/Županica mora obaviti poštujući načelo razdvajanja dužnosti.
Članak 67.
Župan/Županica je dužan/dužna primiti na razgovor svakog građanina/građanku sa prebivalištem na području Županije u roku od 60 dana od dana postavljanja takvog zahtjeva.
Župan/Županica može ovlastiti zamjenika/zamjenicu Župana/županice ili službenika/službenice za prijem građana/građanke. Pročelnik/pročelnica upravnog tijela za područje svoje nadležnosti dužan je primiti na razgovor svakog građanina/građanku sa prebivalištem na području Istarske županije u roku od 30 dana.
Članak 68.
Župan/Županica u obavljanju poslova iz samoupravnog djelokruga Županije ima pravo obustaviti od primjene opći akt predstavničkog tijela ako ocijeni da je tim aktom povrijeđen zakon ili drugi propis te zatražiti od predstavničkog tijela da u roku od petnaest dana otkloni uočene nedostatke. Ako predstavničko tijelo to ne učini, Župan/Županica je dužan/dužna u roku od osam dana o tome izvijestiti predstojnika/predstojnicu ureda državne uprave u Županiji te čelnika/čelnicu središnjeg tijela državne uprave ovlaštenog/ovlaštenu za nadzor nad zakonitošću rada tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Župan/Županica obavlja poslove utvrđene statutom Županije u skladu sa zakonom.
Članak 69.
Župan/Županica dva puta godišnje podnosi polugodišnje izvješće o svom radu.
Članak 70.
Župana/Županicu u slučaju duže odsutnosti ili drugih razloga spriječenosti u obavljanju dužnosti zamjenjuje zamjenik/zamjenica.
Župan/Županica, u skladu s ovim Statutom, može obavljanje određenih poslova iz svog djelokruga povjeriti zamjeniku/zamjenici. Pri obavljanju poslova zamjenik/zamjenica je dužan/dužna pridržavati se uputa Župana/Županice. Povjeravanjem poslova iz svog djelokruga zamjeniku/zamjenici, ne prestaje odgovornost Župana/Županice za njegovo/njezino obavljanje.
GLAVA 4. - UPRAVA ISTARSKE ŽUPANIJE
Članak 71.
Upravni odjeli, službe i Kabinet župana (u daljnjem tekstu: upravna tijela) izvršavaju propise i odgovorni su za stanje u oblastima za koje su osnovani.
Upravna tijela su dužna svojim radom omogućiti ostvarivanje prava i potreba građana/građanki i pravnih osoba.
Župan/Županica može posebno ovlastiti načelnika/načelnicu uprave, kao odgovornu osobu za obavljanje poslova iz čl. 66. stavka 1. ovog Statuta, da u njegovo/njezino ime koordinira poslove na pripremi prijedloga općih akata, usmjerava djelovanje upravnih tijela, te izvršava ili osigurava izvršavanje općih akata predstavničkog tijela i akata Župana/Županice.
Prenošenjem ovlasti iz prethodnog stavka ne prenosi se i odgovornost, čime se ne isključuje odgovornost Župana/Županice.
Načelniku/načelnici uprave ovlast prestaje opozivom od strane Župana/Županice ili istekom mandata Župana/Županice.
Članak 72.
Upravna tijela su samostalna u okviru svog djelokruga.
Upravna tijela su odgovorna Skupštini i Županu/Županici za zakonito i pravovremeno obavljanje poslova iz svoje nadležnosti.
Pripadnici/pripadnice, koji sukladno odredbi čl. 20. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina ("Narodne novine", broj 155/02), imaju pravo na razmjernu zastupljenost u Županijskoj skupštini, ostvaruju pravo i na zastupljenost u upravnim tijelima Županije.
Župan/Županica će planom prijema u službu, utvrditi popunjenost upravnih tijela Istarske županije i plana zapošljavanja potrebnog broja pripadnika/pripadnica nacionalnih manjina radi ostvarivanja zastupljenosti, sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina iz prethodnog stavka, te će provoditi politiku upošljavanja sukladno navedenom.
Kada pripadnici/pripadnice nacionalnih manjina iz stavka 1. ovog članka podnose prijavu na natječaj za prijem u službu, imaju se pravo pozvati na ostvarivanje prava koja im pripadaju sukladno odredbama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina.
Sredstva za vršenje djelatnosti upravnih tijela osiguravaju se u županijskom proračunu i iz drugih izvora.
Članak 73.
Upravnim tijelima upravljaju pročelnici/pročelnice koje na temelju javnog natječaja imenuje Župan/Županica.
Župan/Županica može razriješiti pročelnika/pročelnicu iz stavka 1. ovog članka:
- ako pročelnik/pročelnica sam zatraži razrješenje,
- ako nastanu takvi razlozi koji po posebnim propisima kojima se uređuju radni odnosi dovodi do prestanka radnog odnosa,
- ako pročelnik/pročelnica ne postupa po propisima ili općima aktima Županije, neopravdano ne izvršava odluke tijela ili postupa protivno njima.
- ako pročelnik/pročelnica svojim nesavjesnim ili nepravilnim radom prouzroči Županiji veću štetu, ili ako zanemaruje ili nesavjesno obavlja svoje dužnosti koje mogu štetiti interesima službe u obavljanju poslova jedinice područne (regionalne) samouprave.
Pročelnik/pročelnica koji/koja bude razriješen/razrješena sukladno stavku 2. ovog članka rasporedit će se na drugo slobodno radno mjesto u jedno od upravnih tijela Županije, za koje ispunjava stručne uvjete.
Na prava i odgovornosti, kao i druga pitanja u svezi s radom pročelnika/pročelnice primjenjuju se odredbe Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i zakona kojim se uređuju radni odnosi službenika/službenica i namještenika/namještenica u tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Članak 74.
Službenici/službenice u Istarskoj županiji poticat će se na trajno stručno osposobljavanje i usavršavanje putem tečajeva, seminara i školovanja, na osnovi strategije i plana trajnog osposobljavanja i usavršavanja, koje će, na temelju zajedničkog prijedloga nacionalnih saveza jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove lokalne i područne (regionalne) samouprave, donijeti Vlada Republike Hrvatske.
Članak 75.
Sjedišta upravnih tijela određuju se propisima Skupštine koji jamče zastupljenost gradovima i općinama na području Istarske županije.
Pravilnik o unutarnjem redu upravnih tijela donosi Župan/Županica.
Članak 76.
Za obavljanje poslova državne uprave mogu se u Županiji osnivati posebni uredi.
Ustrojstvo i djelokrug tih ureda utvrđuje se posebnim propisom.
Sredstva za rad, uvjeti rada i troškovi obavljanja poslova iz stavka 1. ovog članka osiguravaju se i podmiruju iz državnog proračuna.
POGLAVLJE VI. - IMOVINA I FINANCIRANJE ISTARSKE ŽUPANIJE
1. Imovina Istarske županije
Članak 77.
Sve pokretne i nepokretne stvari, te imovinska prava koje pripadaju Istarskoj županiji, čine njezinu imovinu.
Istarska županija mora upravljati, koristiti se i raspolagati svojom imovinom pažnjom dobrog domaćina.
Članak 78.
Pojedinačni akti o kupnji, prodaji, davanju na korištenje, zakupu, podzakupu nekretnina, pokretnina, vrijednosnih papira i udjela donosi Skupština.
Župan/Županica je dužan/dužna za svaku kupnju ili prodaju nekretnine u vrijednosti većoj od 1.000.000,00 kuna pribaviti suglasnost Skupštine.
Pojedinačni akt o osnivanju trgovačkih društava, javnih ustanova, kao i o prestanku rada, spajanju ili pripajanju dijela trgovačkog društava ili javnih ustanova donosi Skupština.
Skupština usvaja godišnje planove razvoja trgovačkih društava u kojima je vlasnik.
2. Financiranje Istarske županije
Članak 79.
Istarska županija ima prihode kojima samostalno raspolaže.
Prihod Županije mora biti razmjeran s poslovima koje obavlja.
Prihodi Županije su osobito:
- županijski porezi, naknade, doprinosi i pristojbe,
- prihodi od stvari u njezinom vlasništvu i imovinskih prava,
- prihodi od trgovačkih društava i drugih pravnih osoba u njezinom vlasništvu, odnosno u kojima ima udio ili dionice,
- prihodi od naknada za koncesiju koje daje Skupština Istarske županije,
- novčane kazne i oduzeta imovinska korist za prekršaje koje sama propiše u skladu s zakonom,
- udio u zajedničkim porezima s Republikom Hrvatskom,
- sredstva pomoći i dotacija Republike Hrvatske predviđena u državnom proračunu
- drugi prihodi određeni zakonom.
Članak 80.
Godišnji proračun Istarske županije se donosi za kalendarsku godinu i vrijedi za godinu za koju je donesen.
Proračun se donosi prije početka godine na koju se odnosi.
Ako Proračun ne bude donesen prije početka godine, Skupština Istarske županije donosi Odluku o privremenom financiranju, i to najduže za razdoblje od tri mjeseca.
Nakon proteka godine za koju je Proračun donesen, Skupština donosi godišnji obračun Proračuna.
Članak 81.
Godišnji proračun Istarske županije dostavlja se Ministarstvu financija u roku od 15 dana od dana njegova donošenja.
Članak 82.
Ukupno materijalno i financijsko poslovanje Županije nadzire Skupština Istarske županije.
Članak 83.
Ministarstvo financija, odnosno drugo za to zakonom određeno tijelo, nadzire zakonitost materijalnog i financijskog poslovanja Istarske županije.
POGLAVLJE VII. - AKTI ISTARSKE ŽUPANIJE
1. Opći akti
Članak 84.
Skupština Istarske županije na temelju prava i ovlaštenja utvrđena propisima i ovim Statutom donosi: Statut, odluke, Proračun, Završni račun Proračuna, preporuke, rješenja, zaključke, upute, naputke, deklaracije, rezolucije, povelje, zahvalnice te daje autentična tumačenja akata koje donosi.
Prije nego stupi na snagu, opći akt obavezno se objavljuje u službenom glasilu Županije.
Opći akt stupa na snagu najranije osmi dan od dana njegove objave. Iznimno, općim se aktom može iz osobito opravdanih razloga odrediti da stupa na snagu danom objave.
Opći akt ne može imati povratno djelovanje.
Članak 85.
Župan/Županica u poslovima iz svog samoupravnog djelokruga donosi odluke, zaključke, pravilnike i dr. opće akte, te pojedinačne akte kada je za to ovlašten/ovlaštena zakonom ili općim aktom Skupštine.
Članak 86.
Župan/Županica osigurava izvršavanje općih akata Skupštine na način i u postupku propisanom Statutom, te obavlja nadzor nad zakonitošću rada upravnih tijela koji obavljaju poslove iz samoupravnog djelokruga.
Članak 87.
Upravna tijela, osnovana za obavljanje poslova iz samoupravnog djelokruga Županije, neposredno izvršavaju i nadziru provođenje općih akata Skupštine i Župana/Županice Istarske županije.
U provođenju nadzora iz stavka 1. ovog članka upravna tijela mogu u slučaju neprovođenja općeg akta poduzimati mjere propisane tim aktom i zakonom.
Članak 88.
U postupku prije donošenja pojedinih odluka koje donosi Skupština, može se o istima provesti javna rasprava.
Prijedlog Odluke o upućivanju u javnu raspravu utvrđuje Župan/Županica, a samu javnu raspravu provodi nadležni upravni odjel, u suradnji s odjelima u općinama i gradovima Istarske županije.
O rezultatima javne rasprave nadležni upravni odjel mora sačiniti izvješće, koje čini dio prijedloga odluke, koja se dostavlja Županu/Županici i Skupštini.
Javna rasprava u pravilu traje 15 dana, a prigovori i primjedbe na prijedlog odluke dostavljaju se nadležnom odjelu općine ili grada u roku od 30 dana od početka javne rasprave.
Obavijest o početku javne rasprave obvezatno se objavljuje u tisku, radiju i na TV postajama.
Članak 89.
Radna tijela Skupštine donose zaključke, preporuke i rješenja.
Članak 90.
Župan/Županica osigurava izvršenje općih akata Skupštine iz čl. 84. ovog Statuta na način i u postupku propisanim ovim Statutom te obavlja nadzor nad zakonitošću rada upravnih tijela koja obavljaju poslove iz samoupravnog djelokruga Županije.
Članak 91.
Upravna tijela osnovana za obavljanje poslova iz samoupravnog djelokruga Županije neposredno izvršavaju i nadziru provođenje općih akata Skupštine.
U provođenju nadzora iz stavka 1. ovog Članka upravna tijela mogu u slučaju neprovođenja općeg akta poduzimati mjere propisane tim aktom.
Članak 92.
Upravna tijela u izvršavanju općih akata donose pojedinačne akte kojima rješavaju o pravima, obvezama i pravnim interesima fizičkih i pravnih osoba.
Protiv pojedinačnih akata iz stavka 1. ovog Članka, jamči se pravo na žalbu i sudsku zaštitu.
1. Pojedinačni akti
Članak 93.
Protiv pojedinačnih akata koje donose općinska i gradska upravna tijela, kao i upravna tijela velikog grada rješavaju upravna tijela Županije.
Protiv pojedinačnih akata koja u prvom stupnju donose upravna tijela Istarske županije može se izjaviti žalba nadležnom ministarstvu.
Članak 94.
Protiv pojedinačnih akata Skupštine i Župana kojima se rješava o pravima, obvezama i pravnim interesima fizičkih i pravnih osoba, ako posebnim zakonom nije drugačije propisano, ne može se izjaviti žalba, već se može pokrenuti upravni spor.
Članak 95.
Rješenja o obvezi razreza županijskih poreza, doprinosa i naknada donose se u skraćenom upravnom postupku.
POGLAVLJE VIII. - PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 96.
Izmjene i dopune Statuta Istarske županije donose se na način i po postupku predviđenom za njegovo donošenje.
U slučaju kada se izmjenama i dopunama Statuta mijenjaju članci kojima se reguliraju prava talijanske nacionalne zajednice i druge autohtone, etničke ili kulturne osobitosti Istarske županije, izmjene i dopune Statuta donose se dvotrećinskom većinom vijećnika/vijećnica Skupštine Istarske županije.
Članak 97.
Ovim Statutom stavlja se izvan snage Statut Istarske županije ("Službene novine Istarske županije", broj 2/01, 12/01, 6/03 - pročišćeni tekst, 10/04, 13/05,4/06, 9/06 - drugi pročišćeni tekst i 14/06).
Članak 98.
Statut Istarske županije stupa na snagu 8 dana od dana objave u „Službenim novinama Istarske županije“.
KLASA: 012-03/09-01/14
URBROJ: 2163/1-01/4-09-7
Pazin, 5. listopada 2009.
REPUBLIKA HRVATSKA
ISTARSKA ŽUPANIJA
ŽUPANIJSKA SKUPŠTINA
Predsjednik Županijske skupštine
Istarske županije
Dino Kozlevac

In Croatia, the indigenous language is the indigenous language of the Croatian language and the language of the indigenous Roman inhabitants of the Istre Peninsula.

Question: hrvatska is the native language of which country

In Croatia, the indigenous language is the indigenous language of the Croatian language and the language of the indigenous Roman inhabitants of the Istre Peninsula.

hrvatska is the native language of which country

Question: hrvatska is the native language of which ancient people

hrvatska is the native language of which ancient people

Question: what peninsula in croatia is spoken by roman speakers

what peninsula in croatia is spoken by roman speakers

Question: what language does hrvatska belong to

Question: hrvatska is the indigenous language of which country

hrvatska is the indigenous language of which country

Question: who speaks hrvatska in croatia

In Croatia , the indigenous language is the indigenous language of the Croatian language and the language of the indigenous Roman inhabitants of the Istre Peninsula .

U Hrvatskoj je autohtoni jezik hrvatski jezik te jezik predmletačkih autohtonih romanskih stanovnika poluotoka Istre (istriotski).Fluminensia, god.

U Hrvatskoj je autohtoni jezik hrvatski jezik te jezik predmletačkih autohtonih romanskih stanovnika poluotoka Istre (istriotski).Fluminensia, god.

In Croatia, the indigenous language is the indigenous language of the Croatian language and the language of the indigenous Roman inhabitants of the Istre Peninsula.

In Croatia, the indigenous language is the indigenous language of the Croatian language and the language of the indigenous Roman inhabitants of the Istre Peninsula.

Children with developmental difficulties account for 3.6 % of the gardening population, while the share of donating children is 1.1 %.

On 18 children comes one educator, if we collect even shorter programs, and on 11 children comes one educator in the full-day program.'Pre-school education and education in the Republic of Croatia', mzos.hr, (in the internet archive.org on 17 May 2012), accessed on 13 January 2018.

Predškolski odgoj i naobrazba te skrb o djeci dio je sustava odgoja i obrazovanja Republike Hrvatske, a namijenjen je djeci u dobi od šest mjeseci do polaska u osnovnu školu. Republika Hrvatska je potpisnica Konvencije o radnicima s obiteljskim obvezama, broj 156, a u članku 5. točki B stoji da je država dužna i obvezna skrbiti se o djeci predškolske dobi.
Predškolska djelatnost je uređena kao podsustav odgoja i obrazovanja Republike Hrvatske od 1997. godine (Zakon o predškolskom odgoju i naobrazbi, Narodne novine, broj 10/97. i 107/07.). U 2009./10. pedagoškoj godini ukupna obuhvatnost djece predškolske dobi u redovitim programima (petosatnim i desetosatnim programima) iznosi 58% djece predškolske dobi. Obuhvatnost djece kraćim programima je oko 28%. U godini dana prije polaska u školu obuhvaćeno je programima predškolskog odgoja 99,60% djece, što u redovitim vrtićnim programima što u programima predškole.
UKUPAN BROJ VRTIĆA: 673 dječja vrtića (ukupan broj objekata je 1.598). Privatnih vrtića ima 238 (35,40%) (175 osnivači fizičke osobe, 50 osnivači vjerske zajednice i 13 osnivači udruge), gradskih/općinskih/županijskih dječjih vrtića ima 435 (64,60%).
UKUPAN BROJ DJECE: 151.514 (58,00%). U privatnim vrtićima je smješteno 29.320 djece (19,40%), a u gradskim/općinskim/županijskim 122.194 djece (80,60%).
UKLJUČENOST DJECE PO PROGRAMIMA:
- u redovitim cjelodnevnim programima uključeno je 112.346 djece (74,10%).
- u programima predškole je 15.668 djece (10,40%).
- u kraće programe uključeno je 23.500 djece (15,50%).
U programe predškolskog odgoja i naobrazbe uključeno je i 5.985 (5,30%) djece s teškoćama, 1.678 (1,50%) darovite djece i 2.348 (2,10%) djece pripadnika nacionalnih manjina
UKUPAN BROJ RADNIKA: 16.133 radnika, 10.021 odgojno-obrazovna radnika i 6.112 ostalih radnika
STRUČNI SURADNICI: 721 stručnih suradnika (314 pedagoga/inja, 173 psiholog/inja, 234 stručnjaka edukacijsko-rehabilitacijskog fakulteta (134 defektologa/inja-rehabilitatora i 100 logopeda) i 216 viših medicinskih sestara - zdravstvenih voditelja.
VJEŽBAONICE: 61 dječji vrtić u Republici Hrvatskoj imenovan je vježbaonicom visokih učilišta za stručno osposobljavanje odgojitelja i stručnih suradnika.
STRUČNO-RAZVOJNI CENTRI: 14 dječjih vrtića su zbog svoje kvalitete imenovani centrima izvrsnosti za stručno usavršavanje odgojno-obrazovnih radnika iz dječjih vrtića.
RAZVOJ PREDŠKOLSKOG ODGOJA
Od 1. siječnja 2006. godine do 31. prosinca 2009. godine uz financijsku potporu sredstvima Svjetske banke i državnog proračuna opremljeno je 96 novih prostora za dječje vrtiće u općinama i gradovima od posebne državne skrbi u kojima do sada nije bilo sustavnog odgojno-obrazovnog rada s djecom predškolske dobi iz svih županija Republike Hrvatske, čime je povećan broj djece polaznika programa predškolskog odgoja za 9.450 pa se tako približavamo i planiranom cilju obuhvata djece predškolske dobi s 43% u 2005. na 60% u 2010. godine što je zacrtano u strateškom dokumentu ovog Ministarstva, odnosno Planu razvoja sustava odgoja i obrazovanja od 2005. - 2010. godine.
U 2010. godini provodit će se i 426 novo verificiranih programa predškolskog odgoja prilagođenih potrebama i sposobnostima djeteta zasnovanim na humanističko razvojnim pristupima djetetu, pa je u cijelosti ostvaren pluralizam programa prema otvorenom Programskom usmjerenju.
RANO UČENJE STRANIH JEZIKA U DJEČJEM VRTIĆU
U 2010. godini provodit će se i 452 verificirana programa ranoga učenja stranoga jezika s djecom predškolske dobi. Više od 69% djece u dobi od 4. do 6. godine života uči jedan strani jezik u sklopu redovitoga programa u dječjem vrtiću ili kao kraći program izvan redovitog programa.
SPORTSKI PROGRAMI
U pedagoškoj 2009./10. godini provodi se i 436 verificiranih sportskih programa ritmike, plesa, folklora, maloga nogometa, taekwondoa, tenisa i sl. U suradnji s Hrvatskim olimpijskim odborom, a u sklopu projekta ''Olimpijski festival dječjih vrtića'', u dječjim se vrtićima redovito održavaju sportska natjecanja.
PROGRAMI ZA BOLESNU DJECU
Za djecu predškolske dobi koja imaju zdravstvenih problema, u partnerstvu dječjih vrtića i bolnica ustrojena su pri bolnicama 4 programa za bolesnu djecu u Zagrebu i Sisku.
PROGRAMI VJERSKOG ODGOJA
U Republici Hrvatskoj u 2010. godini djeluje 50 dječjih vrtića kojima su osnivači vjerske zajednice s 4.145 djece (48 je katoličkih dječjih vrtića smještenih u 55 objekata - osnivači su katoličke vjerske zajednice, družbe sestara, župe; 1 židovski dječji vrtić (osnivač Židovska općina u Zagrebu) i 1 evangelički dječji vrtić (osnivač Evangelička crkvena općina Zagreb).
Katolički vjerski odgoj se provodi i u 295 dječjih vrtića čiji su osnivači gradovi i općine za onu djecu predškolske dobi za koju su roditelji dali suglasnost za njihovo uključivanje u programe vjerskog odgoja. U programima katoličkog vjerskog odgoja u dječjim vrtićima uključeno je ukupno 15.000 djece predškolske dobi.
SIGURNOSNO-ZAŠTITNI I PREVENTIVNI PROGRAMI U DJEČJIM VRTIĆIMA
Od 11. svibnja 2007. godine svi dječji vrtići i druge pravne osobe koje provode programe predškolskog odgoja bili su dužni u svoje godišnje planove i programe unijeti mjere sigurnosno-zaštitnih i preventivnih aktivnosti te izraditi protokole postupanja u svim mogućim kriznim situacijama radi sigurnosti djece u skladu s nacionalnim programima.
Cilj sigurnosno-zaštitnih i preventivnih programa u dječjim vrtićima je osigurati maksimalnu sigurnost djece i odraslih osoba u njegovu unutarnjem i vanjskom prostoru, izraditi protokole djelovanja u mogućim rizičnim situacijama i podijeliti odgovornosti svih zaposlenika i predstavnika lokalne zajednice u otklanjanju možebitnih opasnosti.
Do danas su verificirana 93 sigurnosno-zaštitna preventivna programa u dječjim vrtićima s posebno razrađenim protokolima postupanja.

Question: what percentage of croatian gardening population has developmental difficulties

Children with developmental difficulties account for 3.6 % of the gardening population, while the share of donating children is 1.1 %.

On 18 children comes one educator, if we collect even shorter programs, and on 11 children comes one educator in the full-day program.'Pre-school education and education in the Republic of Croatia', mzos.hr, (in the internet archive.org on 17 May 2012), accessed on 13 January 2018.

what percentage of croatian gardening population has developmental difficulties

Question: what is the share of donating children in hrvatska

what is the share of donating children in hrvatska

Question: when is mzos.hr going to be accessed

Question: what accounts for 3.6 % of the gardening population in croatia

Children with developmental difficulties

"Djeca s teškoćama u razvoju čine 3,6 % vrtićke populacije

Children with developmental difficulties

what accounts for 3.6 % of the gardening population in croatia

Question: how many children are in hrvatska's full day program

how many children are in hrvatska's full day program

Question: how many children does hrvatska have each year

how many children does hrvatska have each year

Question: how many educators are in hrvatska's full day program

how many educators are in hrvatska's full day program

Question: what does mzos.hr stand for

Pre-school education and education in the Republic of Croatia

'Predškolski odgoj i naobrazba u Republici Hrvatskoj

Pre - school education and education in the Republic of Croatia

Children with developmental difficulties account for 3.6 % of the gardening population , while the share of donating children is 1.1 % .

On 18 children comes one educator , if we collect even shorter programs , and on 11 children comes one educator in the full - day program . 'Pre - school education and education in the Republic of Croatia ' , mzos.hr , ( in the internet archive.org on 17 May 2012 ) , accessed on 13 January 2018 .

Djeca s teškoćama u razvoju čine 3,6 % vrtićke populacije dok je udio darovite djece 1,1 %. Na 18 djece dolazi jedan odgojitelj, ako ubrajamo i kraće programe, a na 11 djece dolazi jedan odgojitelj u cjelodnevnom programu.'Predškolski odgoj i naobrazba u Republici Hrvatskoj', mzos.hr, (u međumrežnoj pismohrani archive.org 17. svibnja 2012.), pristupljeno 13. siječnja 2018.

Djeca s teškoćama u razvoju čine 3,6 % vrtićke populacije dok je udio darovite djece 1,1 %.

Na 18 djece dolazi jedan odgojitelj, ako ubrajamo i kraće programe, a na 11 djece dolazi jedan odgojitelj u cjelodnevnom programu.'Predškolski odgoj i naobrazba u Republici Hrvatskoj', mzos.hr, (u međumrežnoj pismohrani archive.org 17. svibnja 2012.), pristupljeno 13. siječnja 2018.

Children with developmental difficulties account for 3.6 % of the gardening population, while the share of donating children is 1.1 %. On 18 children comes one educator, if we collect even shorter programs, and on 11 children comes one educator in the full-day program.'Pre-school education and education in the Republic of Croatia', mzos.hr, (in the internet archive.org on 17 May 2012), accessed on 13 January 2018.

Children with developmental difficulties account for 3.6 % of the gardening population, while the share of donating children is 1.1 %.

On 18 children comes one educator, if we collect even shorter programs, and on 11 children comes one educator in the full-day program.'Pre-school education and education in the Republic of Croatia', mzos.hr, (in the internet archive.org on 17 May 2012), accessed on 13 January 2018.

Before moving to primary school, all children in Croatia are obligatory to go to the so-called preschool, in a period of a year.

In pre-school, children adopt basic concepts of time and space relationships, develop pre-read skills, create working habits and socialize themselves in the educational group.

Pravna zaštita
Vaša prava u pravosudnom sustavu - od besplatne pravne pomoći i suđenja u razumnom roku do prava tijekom izdržavanja kazne i rehabilitacije
Vaša prava u pravosudnom sustavu - od besplatne pravne pomoći i suđenja u razumnom roku do prava tijekom izdržavanja kazne i rehabilitacije
Elektronička usluga Moj profil centralna je usluga portala e-Građani, koja Korisniku omogućava administraciju vlastitog korisničkog računa (jedinstvenog korisničkog identiteta) unutar sustava
Saznajte koja prava imate kao potrošač, te što učiniti ako su vam ta prava povrijeđena
Mjerama opreza i sami možete pridonijeti vlastitoj sigurnosti te se informirajte kako prijaviti kazneno djelo
Prava žrtava zločina, civilnih i vojnih invalida rata i članova njihovih obitelji, prevladavanje traume, sprječavanje trgovine ljudima i prijava nestalih osoba
U izvanrednim situacijama najčešći i najbrži način dojave je putem telefona 112, 194 ili 195
Život u zajednici podrazumijeva određena pravila ponašanja, ali i prava vezana za ponašanje drugih
Pravila za boravak i rad stranaca u Hrvatskoj razlikuju se ovisno o tome je li riječ o državljanima EU-a i Europskog gospodarskog prostora ili trećih zemalja
Odlučite li se na povratak u Hrvatsku pročitajte korisne informacije koje će vam pomoći pri preseljenju
Zaštitite se od brojnih oblika prijevara, krađe identiteta i hakerskih napada na internetu
Provjerite kako se možete žaliti na rad policijskog službenika, ali i podnijeti pohvalu te kako prijaviti neetično ponašanje državnog službenika

Question: what type of school do you go to before primary school

Before moving to primary school, all children in Croatia are obligatory to go to the so-called preschool, in a period of a year.

In pre-school, children adopt basic concepts of time and space relationships, develop pre-read skills, create working habits and socialize themselves in the educational group.

what type of school do you go to before primary school

Question: how long does it take for a child to go to preschool

how long does it take for a child to go to preschool

Question: what do children learn in pre school

Question: how long do you have to go to preschool

Question: when do children go to preschool in croatia

when do children go to preschool in croatia

Question: where do children go before primary school

where do children go before primary school

Before moving to primary school , all children in Croatia are obligatory to go to the so - called preschool , in a period of a year .

In pre - school , children adopt basic concepts of time and space relationships , develop pre - read skills , create working habits and socialize themselves in the educational group .

Prije kretanja u osnovnu školu, sva djeca u Hrvatskoj obavezno pohađaju tzv. predškolu, u trajanju od godine dana. U predškoli djeca usvajaju osnovne pojmove o vremenskim i prostornim odnosima, razvijaju predčitalačke vještine, stvoraju radne navike i socijaliziraju se u odgojnoj skupini.

Prije kretanja u osnovnu školu, sva djeca u Hrvatskoj obavezno pohađaju tzv. predškolu, u trajanju od godine dana.

U predškoli djeca usvajaju osnovne pojmove o vremenskim i prostornim odnosima, razvijaju predčitalačke vještine, stvoraju radne navike i socijaliziraju se u odgojnoj skupini.

Before moving to primary school, all children in Croatia are obligatory to go to the so-called preschool, in a period of a year. In pre-school, children adopt basic concepts of time and space relationships, develop pre-read skills, create working habits and socialize themselves in the educational group.

Before moving to primary school, all children in Croatia are obligatory to go to the so-called preschool, in a period of a year.

In pre-school, children adopt basic concepts of time and space relationships, develop pre-read skills, create working habits and socialize themselves in the educational group.

Basic education begins with 7 years old, and regularly lasts 8 years.

In the first four classes the children are educated by one teacher, and in the second four classes the children are educated by a teacher from each subject.

Question: how many years does basic education last

Basic education begins with 7 years old, and regularly lasts 8 years.

In the first four classes the children are educated by one teacher, and in the second four classes the children are educated by a teacher from each subject.

how many years does basic education last

Question: when does basic education start in russia

when does basic education start in russia

Question: how old do you have to be to start basic education

how old do you have to be to start basic education

Question: how long does basic education last in russia

how long does basic education last in russia

Question: how many teachers are there in hrvatska

Question: how many teachers are there in the first four classes of hrvatska

how many teachers are there in the first four classes of hrvatska

Question: who teaches the children in hrvatska school

who teaches the children in hrvatska school

Basic education begins with 7 years old , and regularly lasts 8 years .

In the first four classes the children are educated by one teacher , and in the second four classes the children are educated by a teacher from each subject .

Osnovno obrazovanje započinje s navršenih 7 godina, a redovito traje 8 godina. U prva četiri razreda djecu obrazuje jedan učitelj, a u druga četiri razreda djeca dobivaju učitelja iz svakog predmeta.

Osnovno obrazovanje započinje s navršenih 7 godina, a redovito traje 8 godina.

U prva četiri razreda djecu obrazuje jedan učitelj, a u druga četiri razreda djeca dobivaju učitelja iz svakog predmeta.

Basic education begins with 7 years old, and regularly lasts 8 years. In the first four classes the children are educated by one teacher, and in the second four classes the children are educated by a teacher from each subject.

Basic education begins with 7 years old, and regularly lasts 8 years.

In the first four classes the children are educated by one teacher, and in the second four classes the children are educated by a teacher from each subject.

The ratio of teachers and students in regular education was 1:13, and in education for children and youth with developmental difficulties was 1:2,9.

In 2057 the school was performed in only one language, of which in 2015 in Croatian, in 19 in Serbian, in 11 in Italian, in seven in Czech, in five in Hungarian.

Question: how many schools are there in hrvatska

The ratio of teachers and students in regular education was 1:13, and in education for children and youth with developmental difficulties was 1:2,9.

In 2057 the school was performed in only one language, of which in 2015 in Croatian, in 19 in Serbian, in 11 in Italian, in seven in Czech, in five in Hungarian.

Question: what was the ratio of teachers and students in regular education

what was the ratio of teachers and students in regular education

Question: what language was used in hrvatska in 2015

what language was used in hrvatska in 2015

Question: how many languages are there in hrvatska

how many languages are there in hrvatska

Question: how many languages were used in hrvatska in 2057

how many languages were used in hrvatska in 2057

Question: what is the ratio of teachers and students in education for children and youth with developmental difficulties

what is the ratio of teachers and students in education for children and youth with developmental difficulties

Question: how many schools are there in hungarian

The ratio of teachers and students in regular education was 1:13 , and in education for children and youth with developmental difficulties was 1:2,9 .

In 2057 the school was performed in only one language , of which in 2015 in Croatian , in 19 in Serbian , in 11 in Italian , in seven in Czech , in five in Hungarian .

Odnos broja učitelja i učenika u redovitom obrazovanju bio je 1:13, a u obrazovanju za djecu i mladež s teškoćama u razvoju 1:2,9. U 2057 škola nastava se izvodila samo na jednom jeziku, od čega u 2015 na hrvatskom, u 19 na srpskome, u 11 na talijanskome, u sedam na češkome, u pet na mađarskome.

Odnos broja učitelja i učenika u redovitom obrazovanju bio je 1:13, a u obrazovanju za djecu i mladež s teškoćama u razvoju 1:2,9.

U 2057 škola nastava se izvodila samo na jednom jeziku, od čega u 2015 na hrvatskom, u 19 na srpskome, u 11 na talijanskome, u sedam na češkome, u pet na mađarskome.

The ratio of teachers and students in regular education was 1:13, and in education for children and youth with developmental difficulties was 1:2,9. In 2057 the school was performed in only one language, of which in 2015 in Croatian, in 19 in Serbian, in 11 in Italian, in seven in Czech, in five in Hungarian.

The ratio of teachers and students in regular education was 1:13, and in education for children and youth with developmental difficulties was 1:2,9.

In 2057 the school was performed in only one language, of which in 2015 in Croatian, in 19 in Serbian, in 11 in Italian, in seven in Czech, in five in Hungarian.

Three-year professional schools prepare students to work in the economy, where students do a significant part of the so-called practical lessons at craftsmen or in business societies, working in the profession for which they are trained.

Part of the program in vocational schools lasts 4 or 5 years, and students are prepared for further education in higher education institutions in addition to work in the vocational field; which they can access if they have placed a state degree at the end of the secondary school.

Od toga se u gimnazije upisalo 12.635 učenika, u umjetničke škole 1509, u četverogodišnje škole 21.784, u trogodišnje škole 14.938, u programe niže stručne spreme 52 te u škole s posebnim i prilagođenim programima 466 učenika.
Od upisanih u srednje škole bilo je 24.677 djevojaka kojih je gimnaziju upisalo 7858, umjetničke škole 1041, četverogodišnje škole 10.580, trogodišnje škole 4997, programe niže stručne spreme 4 te škole s posebnim i prilagođenim programima 197 učenica.
U prvim razredima srednjih škola bio je 2051 ponavljač, a od tog broja prve razrede gimnazije ponavljalo je 69 učenika, jedan ponavljač je bio u umjetničkim školama, 669 u prvim razredima četverogodišnjih škola.
Prve razrede trogodišnjih škola ponavljalo je 1219 učenika, programe niže stručne spreme prvi razred je ponovno upisalo 14 učenika, a u školama s posebnim i prilagođenim programima u prvim je razredima bilo 27 ponavljača.
Od upisanih, u prve razrede upisalo se 17.342 odličnih učenika, 17.761 vrlo dobar, 12.802 učenika s dobrim uspjehom te 1214 učenika s dovoljnim uspjehom.
Prve razrede gimnazije upisalo je 10.914 učenika s odličnim uspjehom, 1540 s vrlo dobrim, 86 s dobrim te dva s dovoljnim uspjehom.
U umjetničke škole upisalo se 504 učenika s odličnim uspjehom, 594 s vrlo dobrim, 207 s dobrim i 5 s dovoljnim uspjehom.
U prve razrede četverogodišnjih škola upisalo se 5756 odličnih učenika, 12.518 vrlo dobrih, 2759 dobrih i 58 učenika s dovoljnim uspjehom.
Prve razrede trogodišnjih škola upisalo je 103 učenika s odličnim uspjehom, 3002 učenika s vrlo dobrim uspjehom, 9506 s dobrim i 1094 s dovoljnim uspjehom.
U druge razrede srednjih škola upisalo se 50.531 učenik (48.968 prvi put) od kojih 24.398 učenica, u treće razrede 48.719 (47.946 prvi pu) od kojih 23.813 učenica te u četvrte razrede srednjih škola 33.416 učenika (33.193 prvi put) od kojih 18.342 učenice.
Članke mogu komentirati samo članovi kluba.
Prijavite se ili registrirajte u klub. Registracija je besplatna.

Question: how long do professional schools last

Three-year professional schools prepare students to work in the economy, where students do a significant part of the so-called practical lessons at craftsmen or in business societies, working in the profession for which they are trained.

Part of the program in vocational schools lasts 4 or 5 years, and students are prepared for further education in higher education institutions in addition to work in the vocational field; which they can access if they have placed a state degree at the end of the secondary school.

Question: how long does the hrvatska program last

Question: how many years are professional schools in russia

how many years are professional schools in russia

Question: what type of schools do students go to

Question: what do three year professional schools prepare students to work in

what do three year professional schools prepare students to work in

Question: how many years does hrvatska last

Question: when can a student go to vocational schools

ako su na završetku srednje škole položili državnu maturu

when can a student go to vocational schools

Three - year professional schools prepare students to work in the economy , where students do a significant part of the so - called practical lessons at craftsmen or in business societies , working in the profession for which they are trained .

Part of the program in vocational schools lasts 4 or 5 years , and students are prepared for further education in higher education institutions in addition to work in the vocational field ; which they can access if they have placed a state degree at the end of the secondary school .

Trogodišnje strukovne škole pripremaju učenike za rad u gospodarstvu, pri čemu učenici znatan dio tzv. praktične nastave provode kod obrtnika ili u trgovačkim društvima, radom u onoj struci za koju se školuju. Dio programa u strukovnim školama traje 4 ili 5 godina, a učenici se osim za rad u struci pripremaju i za nastavak obrazovanja na visokoškolskim ustanovama; kojemu mogu pristupiti ako su na završetku srednje škole položili državnu maturu.

Trogodišnje strukovne škole pripremaju učenike za rad u gospodarstvu, pri čemu učenici znatan dio tzv. praktične nastave provode kod obrtnika ili u trgovačkim društvima, radom u onoj struci za koju se školuju.

Dio programa u strukovnim školama traje 4 ili 5 godina, a učenici se osim za rad u struci pripremaju i za nastavak obrazovanja na visokoškolskim ustanovama; kojemu mogu pristupiti ako su na završetku srednje škole položili državnu maturu.

Three-year professional schools prepare students to work in the economy, where students do a significant part of the so-called practical lessons at craftsmen or in business societies, working in the profession for which they are trained. Part of the program in vocational schools lasts 4 or 5 years, and students are prepared for further education in higher education institutions in addition to work in the vocational field; which they can access if they have placed a state degree at the end of the secondary school.

Three-year professional schools prepare students to work in the economy, where students do a significant part of the so-called practical lessons at craftsmen or in business societies, working in the profession for which they are trained.

Part of the program in vocational schools lasts 4 or 5 years, and students are prepared for further education in higher education institutions in addition to work in the vocational field; which they can access if they have placed a state degree at the end of the secondary school.

Secondary art schools can be attended in parallel with attending other secondary schools (class or high school), or included in the programmes of art schools.Ministry of Science, Education and Sports of the Republic of Croatia, op. cit.

Some secondary vocational schools also have educational programs for artists, such as photographers, graphic designers and shoe designers.

Rectorate of the University of Zagreb

Vodič kroz obrazovni sustav u Republici Hrvatskoj
Na ovoj stranici možete pronaći pojašnjen sustav obrazovanja u Republici Hrvatskoj po slijedećim cjelinama:
PRVI KORACI OBRAZOVANJA
Sustav obrazovanja u Republici Hrvatskoj danas započinje u predškolskim ustanovama, odnosno dječjim vrtićima i ustanovama u kojima se provode predškolski programi.
U dječjim vrtićima djeca su uključena u cjelodnevni ili kraći program odgoja i obrazovanja, zdravstvene zaštite, prehrane i socijalne skrbi od navršenih šest mjeseci djetetova života pa sve do njegova polaska u školu.
OSNOVNO OBRAZOVANJE
Osnovno obrazovanje počinje upisom u prvi razred osnovne škole. Ono je obvezno za svu djecu, u pravilu traje od šeste do petnaeste godine života, a za učenike s višestrukim teškoćama u razvoju najdulje do 21. godine života.
Osnovna škola traje osam godina i izvodi redovite i posebne programe. Osnovnim obrazovanjem učenik stječe znanje i sposobnosti za nastavak obrazovanja.
U sustavu obrazovanja Republike Hrvatske moguće je i paralelno osnovno obrazovanje u obliku osnovnoga umjetničkog obrazovanja.
Osnovno umjetničko obrazovanje može biti glazbeno i plesno, a pravo upisa u prvi razred osnovnoga umjetničkog obrazovanja imaju djeca koja su u pravilu navršila sedam, odnosno devet godina života i zadovoljila kriterije propisane kurikulumom umjetničkog obrazovanja. Osnovno glazbeno obrazovanje izvodi se prema osnovnoškolskom umjetničkom kurikulumu te planu i programu u šestogodišnjem trajanju, dok se osnovno plesno obrazovanje izvodi prema osnovnoškolskom umjetničkom kurikulumu te planu i programu u četverogodišnjem trajanju.
Učenici mogu završiti umjetničko obrazovanje i u kraćem vremenskom trajanju od propisanog, ovisno o razini napredovanja u stjecanju znanja, razvoju vještina i sposobnosti na način propisan kurikulumom umjetničkog obrazovanja.
Za djecu koja su starija od 15 godina, a nisu završila zakonom obveznu osnovnu školu, postoji sustav osnovnog obrazovanja za odrasle.
SREDNJE OBRAZOVANJE
Nakon završetka osnovnog obrazovanja, učenici imaju mogućnost nastaviti svoje obrazovanje u srednjoškolskim ustanovama koje nisu obveznoga karaktera. Pravo na upis u prvi razred srednje škole imaju svi učenici pod jednakim uvjetima, ali u skladu s brojem upisnih
mjesta utvrđenih odlukom o upisu koju za svaku školsku godinu donosi ministar nadležan za obrazovanje.
Prijave i upis kandidata u prve razrede srednjih škola provode se Nacionalnim informacijskim sustavom prijava i upisa u srednje škole (NISpuSŠ).
Srednje obrazovanje počinje upisom u srednju školu, a srednjim obrazovanjem učenik stječe znanje i sposobnosti za rad i nastavak obrazovanja.
Srednjoškolske ustanove, ovisno o vrsti obrazovnoga programa, dijele se na gimnazije, strukovne te umjetničke škole.
U gimnazijama se izvodi nastavni plan i program u trajanju od četiri godine, a obrazovanje učenika završava polaganjem državne mature. Obrazovanje učenika u strukovnim i umjetničkim školama može trajati od jedne do pet godina, a završava izradom i obranom završnoga rada. Učenici koji su završili strukovne programe mogu polagati i ispite državne mature, kao i steći višu razinu kvalifikacije nastavljanjem obrazovanja.
Gimnazije pripremaju svoje učenike za nastavak obrazovanja, strukovne škole ih osposobljavaju za uključivanje na tržište rada, a ujedno i pružaju mogućnost nastavka obrazovanja, dok umjetničke škole omogućuju stjecanje znanja, razvoj vještina, sposobnosti i kreativnosti
u različitim umjetničkim područjima.
Za obrazovanje učenika s teškoćama u razvoju organizirana je primjena individualiziranih postupaka u redovitim ili posebnim razrednim odjelima i obrazovnim grupama, a učenici s većim teškoćama u razvoju obrazuju se u posebnim ustanovama.
STRUKOVNO OBRAZOVANJE
Trajanje strukovnog obrazovanja u srednjim školama ponajprije ovisi o vrsti nastavnog plana i programa/kurikuluma, koji mogu trajati od jedne do pet godina. Nakon završetka srednje strukovne škole, ovisno o završenome programu, moguće se uključiti na tržište rada ili, uz ispunjenje određenih uvjeta, nastaviti obrazovanje na srednjoškolskoj ili visokoškolskoj razini.
Strukovnim obrazovanjem stječu se znanja, vještine i kompetencije potrebne tržištu rada s ciljem stručnog priznavanja kvalifikacija koje također pružaju mogućnost napretka u budućem obrazovanju.
Programi srednjeg strukovnog obrazovanja mogu biti:
ČETVEROGODIŠNJI ili PETOGODIŠNJI koji završavaju izradom i obranom završnoga rada. Nakon završetka ovakvog oblika obrazovanja moguće se zaposliti ili nastaviti obrazovanje na višim razinama, uz uvjet polaganja ispita državne mature;
TROGODIŠNJI koji pripremaju učenika za rad u industriji, gospodarstvu i u obrtništvu. Također završavaju izradom i obranom završnoga rada, a praktični dio programa ostvaruje se većim dijelom u radnome procesu (kod poslodavca) te manjim dijelom u školi.
Nakon završetka trogodišnjeg oblika strukovnog obrazovanja moguće se zaposliti ili steći višu razinu kvalifikacije nastavljanjem obrazovanja uz uvjet polaganja dopunskih i/ili razlikovnih ispita, a uz ispunjavanje određenih uvjeta visokoškolskih ustanova i na višim obrazovnim
razinama;
ZA STJECANJE NIŽE RAZINE SREDNJEG OBRAZOVANJA koji su po organizaciji i načinu izvođenja slični trogodišnjim strukovnim programima, a znanje i vještine stječu se u školama i u radnome procesu. Također završavaju izradom i obranom završnoga rada. Nakon završetka ovakvoga strukovnog programa moguće se zaposliti ili steći višu razinu kvalifikacije nastavljanjem obrazovanja uz uvjet polaganja dopunskih i/ili razlikovnih ispita te
POSEBNI ili PROGRAMI OBRAZOVANJA ZA UČENIKE S TEŠKOĆAMA U RAZVOJU
kojima učenik stječe nižu ili srednju razinu obrazovanja. Za obrazovanje učenika s teškoćama u razvoju organizirana je primjena individualiziranih postupaka ili obrazovanje u posebnim razrednim odjelima i obrazovnim grupama, dok je za učenike s većim teškoćama u razvoju osigurano obrazovanje u posebnim ustanovama.
Važno je istaknuti kako se dodatno ulažu posebni napori da bi svakom učeniku bilo osigurano obrazovanje koje je u skladu s njegovim
mogućnostima.
Također, postoji i eksperimentalni program strukovnih gimnazija kojim učenici stječu specifične strukovne vještine i vrlo dobro općeobrazovno znanje koje predstavlja osnovu za nastavak obrazovanja na visokoškolskim ustanovama. Glavna karakteristika strukovnih
gimnazijskih modula predstavlja fleksibilnost i podređenost brzim tehnološkim promjenama te usuglašavanje s gospodarskim potrebama i potrebama tržišta rada. Strukovna gimnazija završava polaganjem državne mature.
Popis škola u kojima se izvode strukovni programi obrazovanja možete pronaći ovdje:
OBRAZOVNI SEKTORI
Razvidno je kako je sustav strukovnog obrazovanja u Republici Hrvatskoj od iznimne važnosti.
Prisjetimo li se kako su problemi današnjice diljem svijeta uglavnom visoka stopa nezaposlenosti te pad razvoja gospodarstva, razvijena je analitička podloga koja predstavlja profil obrazovnoga sektora, što je neizostavna komponenta planiranja kvalifikacija.
U Republici Hrvatskoj danas imamo 14 obrazovnih sektora u području srednjoškolskog obrazovanja koji su utvrđeni Odlukom o uspostavi obrazovnih sektora u strukovnom obrazovanju. To su:
UMJETNIČKO OBRAZOVANJE
Obrazovne programe umjetničkih programa u Republici Hrvatskoj provode likovne, glazbene i plesne škole. Učenici upisani u srednje umjetničke škole, koje izvode programe likovne umjetnosti, svoje obrazovanje završavaju izradom i obranom završnoga rada, a mogu polagati i ispite državne mature ako žele nastaviti obrazovanje na visokoškolskim ustanovama.
Glazbene škole pohađaju učenici s izraženim sposobnostima za glazbeno izražavanje. Cilj glazbenoga odgojno-obrazovnog sustava jest odgojem i obrazovanjem profesionalnih glazbenika oplemenjivati društvo glazbenom umjetnošću.
Glazbeno obrazovanje izvodi se prema glazbenome kurikulumu te planu i programu u četverogodišnjem trajanju.
Učenici upisani u srednje glazbene škole imaju posebnu mogućnost: mogu pohađati samo glazbenu školu za zanimanje glazbenika ili mogu paralelno pohađati još jednu srednju školu.
Svoje obrazovanje završavaju izradom i obranom završnoga rada, a imaju pravo polaganja ispita državne mature ako žele nastaviti obrazovanje na visokoškolskim ustanovama.
Plesno obrazovanje je umjetnički odgojno-obrazovni proces koji ujedinjuje tjelesne, emotivne i intelektualne sposobnosti učenika. Tijekom školovanja razvija se umjetnička osobnost s razvijenim sposobnostima izražavanja pokretom. Cilj obrazovanja u srednjoj plesnoj školi je osposobiti tijelo kao instrument plesnog izražavanja što podrazumijeva razvoj motoričkih, afektivnih i kognitivnih sposobnosti učenika. Plesno obrazovanje izvodi se prema plesnom kurikulumu te planu i programu u četverogodišnjem trajanju.
Učenici upisani u srednje plesne škole imaju posebnu mogućnost: mogu pohađati samo plesnu školu za zanimanje plesač ili mogu paralelno pohađati još jednu srednju školu.
Budući da plesni umjetnici svoje obrazovanje završavaju izradom i obranom završnoga rada, mogu polagati i ispite državne mature ako osjećaju želju za nastavkom obrazovanja na visokoškolskim ustanovama.
Popis glazbenih i plesnih škola, kao i popis umjetničkih programa u svim županijama u Republici Hrvatskoj možete pronaći ovdje:
GIMNAZIJSKO OBRAZOVANJE
Učenici koji za nastavak svog obrazovanja odaberu gimnazijski program mogu prema vrsti nastavnoga plana i programa birati između:
Učenicima koji se aktivno bave sportom i postižu izvrsne uspjehe nudi se mogućnost upisa u Sportsku gimnaziju u Zagrebu ili u posebne sportske razredne odjele u drugim školama, a organizacija rada i nastave u tim razrednim odjelima prilagođena je specifičnim
potrebama sportaša.
Pravo prijave za upis u razredne odjele za sportaše imaju kandidati koji su uvršteni na rang-listu određenoga nacionalnoga sportskog saveza.
Prepoznajući raznolike potrebe svojih učenika, hrvatski srednjoškolski obrazovni sustav u svojim pojedinim gimnazijama nudi i mogućnost pohađanja dijela nastavnih predmeta na jednom od stranih jezika – engleskome, njemačkome ili francuskome.
Nastava se u pravilu održava uz pomoć udžbenika na hrvatskome jeziku i udžbenika na stranome jeziku, ali prema hrvatskim nastavnim planovima i programima. To znači da učenici koji pohađaju navedeni program svladavaju isto gradivo kao i svi ostali, ali s tom razlikom što se nastavni sadržaji održavaju i na jednom od triju navedenih jezika.
Popis škola koje provode gimnazijske programe možete pronaći ovdje:
DRŽAVNA MATURA
Državna matura je skup ispita kojima se provjerava i vrednuje znanje, vještine i sposobnosti učenika koje su stekli tijekom obrazovanja u osnovnoj i srednjoj školi prema propisanim nastavnim planovima i programima.
Državna matura provodi se polaganjem ispita koji su jednaki za sve učenike i svi ih učenici polažu u isto vrijeme te na isti način. Primarni ciljevi državne mature su postavljanje jasnih vrijednosnih stajališta da se samo učenjem, osobnim zalaganjem i radom može ostvariti
uspjeh, utvrđivanje znanja i obrazovanja kao temeljne vrijednosti društva te promjena percepcije javnosti u odnosu na obrazovanje, školu, nastavnike te cjelokupni obrazovni sustav.
Ispite državne mature organizira i provodi neovisna javna ustanova pod nadzorom ministarstva zaduženog za obrazovanje.
U Republici Hrvatskoj za taj posao zadužen je Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja
Državna matura sastoji se od obveznoga i izbornoga dijela.
Ispiti iz obveznoga dijela mogu se polagati na dvjema razinama:
A - višoj razini te
B - osnovnoj razini.
Ispiti u izbornome dijelu polažu se isključivo na višoj razini.
Ispiti obveznoga dijela državne mature su iz hrvatskoga jezika, matematike te stranoga jezika, osim za učenike klasičnih gimnazija i učenike škola na jezicima nacionalnih manjina.
Učenici sami odabiru koje će ispite polagati u izbornome dijelu državne mature prema svojim osobnim preferencijama i mogućnostima te upisnim zahtjevima i kriterijima koje postavljaju visoka učilišta koja učenici žele pohađati. Ispite, u više inačica za svaki ispitni rok, izrađuju
stručne radne skupine sastavljene od nastavnika srednjih škola i sveučilišnih profesora.
Kako bi učenici imali brz i izravan uvid u rezultate koje su postignuli na ispitima državne mature, osmišljen je NISpVU, odnosno Nacionalni informacijski sustav prijava na visoka učilišta.
NISpVU je središnji informacijsko-administracijski servis koji kandidatima zainteresiranima za polaganje ispita državne mature i nastavak školovanja na visokoškolskoj razini značajno olakšava prijavu i upis na visoka učilišta.
Sustav sadrži podatke o procesu od iskazivanja interesa za odabrane studijske programe, preko prijava ispita državne mature i uvida u njihove rezultate te uvida u rezultate po odabranim studijskim programima, pa sve do ostvarenja prava na upis na visoka učilišta.
PREDNOST DRŽAVNE MATURE
Uvođenjem državne mature postavljeni su nacionalni standardi za vrednovanje školskih postignuća učenika na kraju četverogodišnjega srednjeg obrazovanja, a rezultati ispita državne mature ujedno se vrednuju i za upis na visoka učilišta.
Državnom maturom osigurala se veća objektivnost vrednovanja učeničkih postignuća jer učenikovo znanje ocjenjuju i vrednuju neutralni ocjenjivači – nastavnici koji se pridržavaju pravila i kriterija ocjenjivanja u odnosu na sve učenike u Republici Hrvatskoj. Uspjeh učenika na državnoj maturi pokazuje objektivno učeničko znanje i postignuća usporediva sa svim učenicima u Republici Hrvatskoj.
UČENIČKI DOMOVI – POMOĆ UČENICIMA, ALI I RODITELJIMA
U srednjoškolske ustanove ubrajaju se i učenički domovi. Učenički domovi su odgojno-obrazovne ustanove u djelatnosti srednjeg obrazovanja koje u sklopu svoga odgojno-obrazovnog programa učenicima osiguravaju i primjeren boravak (smještaj i prehranu) tijekom pohađanja srednjoškolskog obrazovanja. Učenički domovi nisu ekvivalent školi te imaju posebnu organizaciju rada. U organizaciji njihova rada polazi se od humanističkorazvojne paradigme i individualnih potreba i interesa učenika.
Odgojno-obrazovni program u učeničkome domu predstavlja pomoć učeniku i njegovim roditeljima u postizanju što kvalitetnijega ukupnog razvoja i obrazovanja učenika te njegovu razvitku u mladoga obrazovanog čovjeka.
Popis svih učeničkih domova u Republici Hrvatskoj dostupan je na našim stranicama:

Question: photographers, graphic designers, shoe designers and shoe designers are examples of what type of people

Secondary art schools can be attended in parallel with attending other secondary schools (class or high school), or included in the programmes of art schools.Ministry of Science, Education and Sports of the Republic of Croatia, op. cit.

Some secondary vocational schools also have educational programs for artists, such as photographers, graphic designers and shoe designers.

Rectorate of the University of Zagreb

photographers, graphic designers, shoe designers and shoe designers are examples of what type of people

Question: what types of artists are included in secondary vocational schools

photographers, graphic designers and shoe designers

fotografa , grafičkih dizajnera i dizajnera obuće

Rectorate of the University of Zagreb

photographers , graphic designers and shoe designers

what types of artists are included in secondary vocational schools

Question: what are two other types of secondary schools

Rectorate of the University of Zagreb

what are two other types of secondary schools

Question: who runs the art school in hrvatska

Ministry of Science, Education and Sports of the Republic of Croatia

Rectorate of the University of Zagreb

Ministry of Science , Education and Sports of the Republic of Croatia

Question: who runs the republic of croatia

Ministry of Science, Education and Sports

Rectorate of the University of Zagreb

Ministry of Science , Education and Sports

Question: what type of schools are in hrvatska

Rectorate of the University of Zagreb

Question: what type of art school is in hrvatska

Rectorate of the University of Zagreb

Question: what position in the university of zagreb does hrvatska hold

Rectorate of the University of Zagreb

what position in the university of zagreb does hrvatska hold

Secondary art schools can be attended in parallel with attending other secondary schools ( class or high school ) , or included in the programmes of art schools . Ministry of Science , Education and Sports of the Republic of Croatia , op . cit .

Some secondary vocational schools also have educational programs for artists , such as photographers , graphic designers and shoe designers .

Srednje umjetničke škole se mogu pohađati bio paralelno s pohađanjem drugih srednjih škola (strukovnih ili gimnazija), ili uklopljeno u programe umjetničkih gimnazija.Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta Republike Hrvatske, op. cit. Neke srednje strukovne škole također imaju programe obrazovanja za umjetničke struke, poput fotografa, grafičkih dizajnera i dizajnera obuće. Zgrada rektorata Sveučilišta u Zagrebu

Srednje umjetničke škole se mogu pohađati bio paralelno s pohađanjem drugih srednjih škola (strukovnih ili gimnazija), ili uklopljeno u programe umjetničkih gimnazija.Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta Republike Hrvatske, op. cit.

Neke srednje strukovne škole također imaju programe obrazovanja za umjetničke struke, poput fotografa, grafičkih dizajnera i dizajnera obuće.

Secondary art schools can be attended in parallel with attending other secondary schools (class or high school), or included in the programmes of art schools.Ministry of Science, Education and Sports of the Republic of Croatia, op. cit. Some secondary vocational schools also have educational programs for artists, such as photographers, graphic designers and shoe designers. Rectorate of the University of Zagreb

Secondary art schools can be attended in parallel with attending other secondary schools (class or high school), or included in the programmes of art schools.Ministry of Science, Education and Sports of the Republic of Croatia, op. cit.

Some secondary vocational schools also have educational programs for artists, such as photographers, graphic designers and shoe designers.

Higher education in the Republic of Croatia is coordinated with the European so-called Bologna system, and the teaching is carried out at university and so-called university educational institutions.

Teachers at faculties, who are involved in the university, must engage in scientific work, and students go first to a graduate (principally, three-year) study, and many of them then to a graduate (most often two-year) study.

Question: what european system is hrvatska part of

Higher education in the Republic of Croatia is coordinated with the European so-called Bologna system, and the teaching is carried out at university and so-called university educational institutions.

Teachers at faculties, who are involved in the university, must engage in scientific work, and students go first to a graduate (principally, three-year) study, and many of them then to a graduate (most often two-year) study.

what european system is hrvatska part of

Question: how long is a graduate school in croatia

how long is a graduate school in croatia

Question: where is teaching carried out in croatia

where is teaching carried out in croatia

Question: who is involved in scientific work at the university

who is involved in scientific work at the university

Question: what must teachers at faculties engage in at the university

what must teachers at faculties engage in at the university

Question: what european city is the center of hrvatska

what european city is the center of hrvatska

Question: what system does the republic of croatia coordinate with

what system does the republic of croatia coordinate with

Higher education in the Republic of Croatia is coordinated with the European so - called Bologna system , and the teaching is carried out at university and so - called university educational institutions .

Teachers at faculties , who are involved in the university , must engage in scientific work , and students go first to a graduate ( principally , three - year ) study , and many of them then to a graduate ( most often two - year ) study .

Visokoškolsko obrazovanje u Republici Hrvatskoj usklađeno je s europskim tzv. Bolonjskim sustavom, a nastava se izvodi na sveučilišnim i tzv. veleučilišnim obrazovnim ustanovama. Nastavnici na fakultetima, koji su uključeni u sveučilišta, moraju se baviti znanstvenim radom, a studenti pohađaju najprije dodiplomski (u principu, trogodišnji) studij, a mnogi od njih potom i diplomski (najčešće dvogodišnji) studij.

Visokoškolsko obrazovanje u Republici Hrvatskoj usklađeno je s europskim tzv. Bolonjskim sustavom, a nastava se izvodi na sveučilišnim i tzv. veleučilišnim obrazovnim ustanovama.

Nastavnici na fakultetima, koji su uključeni u sveučilišta, moraju se baviti znanstvenim radom, a studenti pohađaju najprije dodiplomski (u principu, trogodišnji) studij, a mnogi od njih potom i diplomski (najčešće dvogodišnji) studij.

Higher education in the Republic of Croatia is coordinated with the European so-called Bologna system, and the teaching is carried out at university and so-called university educational institutions. Teachers at faculties, who are involved in the university, must engage in scientific work, and students go first to a graduate (principally, three-year) study, and many of them then to a graduate (most often two-year) study.

Higher education in the Republic of Croatia is coordinated with the European so-called Bologna system, and the teaching is carried out at university and so-called university educational institutions.

Teachers at faculties, who are involved in the university, must engage in scientific work, and students go first to a graduate (principally, three-year) study, and many of them then to a graduate (most often two-year) study.

Some study programs are integrated in a way that is immediately enrolled in a 5-year (e.g. with a law study) or a 6-year (medicine) study.

Visoko obrazovanje u Republici Hrvatskoj provodi se kroz sveučilišne i stručne studije. Sveučilišni studij osposobljava studente za obavljanje poslova u znanosti i visokom obrazovanju, u poslovnom svijetu, javnom sektoru i društvu općenito te ih osposobljava za razvoj i primjenu znanstvenih i stručnih dostignuća. Stručni studij pruža studentima primjerenu razinu znanja i vještina koje omogućavaju obavljanje stručnih zanimanja i osposobljava ih za neposredno uključivanje u radni proces.
Sveučilišni studij obuhvaća tri razine: preddiplomski, diplomski i poslijediplomski studij.
- Preddiplomski sveučilišni studij traje u pravilu tri do četiri godine i njegovim se završetkom stječe 180 do 240 ECTS bodova. Završetkom se stječe akademski naziv sveučilišni prvostupnik/prvostupnica uz naznaku struke.
- Diplomski sveučilišni studij traje u pravilu jednu do dvije godine i njegovim se završetkom stječe 60 do 120 ECTS bodova. Završetkom preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija čijim se završetkom stječe najmanje 300 ECTS bodova, stječe se akademski naziv magistar/magistra struke.
- Poslijediplomski sveučilišni studij traje najmanje tri godine i njegovim se završetkom stječe u pravilu 180 ECTS bodova te akademski stupanj doktor/doktorica znanosti.
- Poslijediplomski specijalistički studij traje u pravilu jednu do dvije godine i njegovim se završetkom stječe akademski naziv sveučilišni specijalist/specijalistica uz naznaku struke.
Stručni studij obuhvaća sljedeće razine: kratki stručni studij, preddiplomski stručni studij i specijalistički diplomski stručni studij.
- Kratki stručni studij traje od dvije do dvije i pol godine i njegovim se završetkom stječe od 120 do 150 ECTS bodova te stručni naziv stručni pristupnik/pristupnica uz naznaku struke.
- Preddiplomski stručni studij traje tri (iznimno četiri) godine i njegovim se završetkom stječe 180 do 240 ECTS bodova te stručni naziv stručni prvostupnik/prvostupnica uz naznaku struke.
- Specijalistički diplomski stručni studij traje jednu do dvije godine i njegovim se završetkom stječe 60 d0 120 ECTS bodova. Završetkom se stječe stručni naziv stručni specijalist/specijalistica uz naznaku struke.
Ukupan broj bodova koji se stječu na preddiplomskom i specijalističkom diplomskom stručnom studiju iznosi najmanje 300 ECTS bodova.
Popis akreditiranih studijskih programa koji se izvode u Hrvatskoj dostupan je na Pregledniku studijskih programa AZVO-a.

Question: who must engage in scientific work at a university

Some study programs are integrated in a way that is immediately enrolled in a 5-year (e.g. with a law study) or a 6-year (medicine) study.

who must engage in scientific work at a university

Question: how long is a law study at hrvatska

5-godišnji ( tako je npr . sa studijem prava ) ili 6-godišnji

Question: what must teachers at faculties engage in

what must teachers at faculties engage in

Question: how long does a medicine program last

Question: how long does a graduate school last

Question: what is a 6 year study

Question: who must engage in scientific work at hrvatska

who must engage in scientific work at hrvatska

Some study programs are integrated in a way that is immediately enrolled in a 5 - year ( e.g. with a law study ) or a 6 - year ( medicine ) study .

Nastavnici na fakultetima, koji su uključeni u sveučilišta, moraju se baviti znanstvenim radom, a studenti pohađaju najprije dodiplomski (u principu, trogodišnji) studij, a mnogi od njih potom i diplomski (najčešće dvogodišnji) studij. Neki studijski programi su integrirani na način da se odmah upisuje 5-godišnji (tako je npr. sa studijem prava) ili 6-godišnji (medicina) studij.

Neki studijski programi su integrirani na način da se odmah upisuje 5-godišnji (tako je npr. sa studijem prava) ili 6-godišnji (medicina) studij.

Teachers at faculties, who are involved in the university, must engage in scientific work, and students go first to a graduate (principally, three-year) study, and many of them then to a graduate (most often two-year) study. Some study programs are integrated in a way that is immediately enrolled in a 5-year (e.g. with a law study) or a 6-year (medicine) study.

Some study programs are integrated in a way that is immediately enrolled in a 5-year (e.g. with a law study) or a 6-year (medicine) study.

A smaller number of students after completing their studies enroll postgraduate, studies, which can be scientific, i.e. doctoral, or slightly less demanding postgraduate professional studies.

pročišćeni tekst zakona
Uživajte...
Baza je ažurirana 10.10.2022.
zaključno sa NN 113/22
I. OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Ovim se Zakonom uređuju akademski i stručni nazivi i akademski stupanj te njihovo stjecanje i korištenje.
Članak 2.
(1) Akademski naziv stječe osoba koja završi preddiplomski sveučilišni studij, diplomski sveučilišni studij i poslijediplomski specijalistički studij.
(2) Stručni naziv stječe osoba koja završi stručni studij i specijalistički diplomski stručni studij.
(3) Akademski stupanj stječe osoba koja završi poslijediplomski sveučilišni studij.
II. STJECANJE AKADEMSKIH NAZIVA I AKADEMSKOG STUPNJA
Članak 3.
(1) Završetkom preddiplomskog sveučilišnog studija koji u pravilu traje tri do četiri godine, čijim završetkom se stječe od 180 do 240 bodova u skladu s europskim sustavom prijenosa bodova (u daljnjem tekstu: ECTS bodova), osoba stječe akademski naziv sveučilišni prvostupnik (baccalaureus), odnosno sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) uz naznaku struke (na primjer: sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnicabaccalaureus/baccalurea) arheologije, sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) ekonomije, sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) prava i slično).
(2) Kratica naziva iz stavka 1. ovoga članka je univ. bacc. uz naznaku struke (na primjer: univ. bacc. arh., univ. bacc. oec., univ. bacc. iur. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, završetkom preddiplomskoga sveučilišnog studija u znanstvenom području tehničkih znanosti, osoba stječe akademski naziv sveučilišni prvostupnik (baccalaureus) inženjer, odnosno sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) inženjerka uz naznaku struke (na primjer: sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) inženjer/inženjerka geodezije i slično).
(4) Kratica naziva iz stavka 3. ovoga članka je univ. bacc. ing. uz naznaku struke (na primjer: univ. bacc. ing. geod. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
Članak 4.
(1) Završetkom preddiplomskog i diplomskoga sveučilišnog studija ili integriranoga preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija, čijim završetkom se stječe najmanje 300 ECTS bodova, osoba stječe akademski naziv magistar, odnosno magistra uz naznaku struke (na primjer: magistar/magistra arheologije, magistar/magistra ekonomije, magistar/magistra prava i slično).
(2) Kratica naziva iz stavka 1. ovoga članka je mag. uz naznaku struke (na primjer: mag. arh., mag. oec., mag. iur. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, završetkom preddiplomskog i diplomskoga sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskoga sveučilišnog studija iz područja tehničkih znanosti, osoba stječe akademski naziv magistar inženjer odnosno magistra inženjerka uz naznaku struke (na primjer: magistar/magistra inženjer/inženjerka geodezije i slično).
(4) Kratica naziva iz stavka 3. ovoga članka je mag. ing. uz naznaku struke (na primjer: mag. ing. geod. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
(5) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, završetkom diplomskog sveučilišnog studija medicine, stomatologije ili veterine osoba stječe akademski naziv doktor, odnosno doktorica uz naznaku struke (na primjer: doktor/doktorica medicine i slično).
(6) Kratica naziva iz stavka 5. ovoga članka je dr. uz naznaku struke (na primjer: dr. med. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
Članak 5.
(1) Završetkom poslijediplomskoga sveučilišnog studija koji traje najmanje tri godine osoba stječe akademski stupanj doktor znanosti, odnosno doktorica znanosti ili doktor umjetnosti, odnosno doktorica umjetnosti uz naznaku znanstvenog ili umjetničkog područja. Iznimno, ako je to predviđeno općim aktom sveučilišta, uz znanstveno ili umjetničko područje može biti naznačeno i polje.
(2) Kratica akademskog stupnja iz stavka 1. ovoga članka je dr. sc., odnosno dr. art. i stavlja se ispred imena i prezimena osobe.
Članak 6.
(1) Završetkom poslijediplomskog specijalističkog studija u trajanju od jedne do dvije godine, čijim završetkom se stječe u pravilu 60 do 120 ECTS bodova, osoba stječe akademski naziv sveučilišni specijalist, odnosno sveučilišna specijalistica uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: sveučilišni/a specijalist/specijalistica ekonomije, sveučilišni/a specijalist/specijalistica socijalne politike, sveučilišni/a specijalist/specijalistica financijske analize i slično), koji se može koristiti uz akademski naziv iz članka 4. ovoga Zakona.
(2) Kratica naziva iz stavka 1. ovoga članka je univ. spec. uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: univ. spec. oec., univ. spec. soc. polit., univ. spec. fin. anal. i slično), može se koristiti uz kraticu akademskog naziva iz članka 4. ovoga Zakona (na primjer: mag. oec. univ. spec. oec., mag. oec. univ. spec. soc. polit.) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, završetkom poslijediplomskoga specijalističkog studija u medicini, stomatologiji i veterini, osoba stječe naziv sveučilišni magistar odnosno sveučilišna magistra uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa koji se može koristiti uz akademski naziv iz članka 4. ovoga Zakona.
(4) Kratica naziva iz stavka 3. ovoga članka je univ. mag. uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa, može se koristiti uz kraticu akademskog naziva iz članka 4. ovoga Zakona (na primjer: dr. med. univ. mag. epidem.) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
Članak 7.
(1) Popis akademskih naziva i akademskih stupnjeva i njihovih kratica utvrđuje Rektorski zbor, sukladno ovom Zakonu, a isti se objavljuje u »Narodnim novinama«.
(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka Rektorski zbor je dužan dopuniti akademskim nazivima ili akademskim stupnjevima u roku od dva mjeseca od izdavanja dopusnice visokom učilištu za izvođenje studija.
III. STJECANJE STRUČNIH NAZIVA
Članak 8.
(1) Završetkom stručnog studija u trajanju kraćem od tri godine, čijim završetkom se stječe manje od 180 ECTS bodova, osoba stječe stručni naziv stručni pristupnik odnosno stručna pristupnica uz naznaku struke (na primjer: stručni/a pristupnik/pristupnica ekonomije, stručni/a pristupnik/pristupnica medicinske radiologije, stručni/a pristupnik/pristupnica politologije i slično).
(2) Kratica naziva iz stavka 1. ovoga članka je pristup. uz naznaku struke (na primjer: pristup. oec., pristup. med. rad., pristup. polit. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
Članak 9.
(1) Završetkom stručnog studija u trajanju od najmanje tri godine, čijim završetkom se stječe najmanje 180 ili više ECTS bodova, osoba stječe stručni naziv stručni prvostupnik (baccalaureus) odnosno stručna prvostupnica (baccalaurea) uz naznaku struke (na primjer: stručni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) ekonomije, stručni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) medicinske radiologije, stručni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) politologije i slično).
(2) Kratica naziva iz stavka 1. ovoga članka je bacc. uz naznaku struke (na primjer: bacc. oec., bacc. med. rad., bacc. polit. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, završetkom stručnog studija u znanstvenom području tehničkih znanosti, osoba stječe stručni naziv stručni prvostupnik (baccalaureus) inženjer, odnosno stručna prvostupnica (baccalaurea) inženjerka uz naznaku struke (na primjer: stručni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) inženjer/inženjerka geodezije i slično).
(4) Kratica naziva iz stavka 3. ovoga članka je bacc. ing. uz naznaku struke (na primjer: bacc. ing. geod. i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
Članak 10.
(1) Završetkom specijalističkoga diplomskoga stručnog studija koji traje jednu do dvije godine, čijim završetkom se stječe u pravilu 60 do 120 ECTS bodova, osoba stječe stručni naziv stručni specijalist, odnosno stručna specijalistica uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: stručni/a specijalist/specijalistica politehnike i slično), koji se može koristiti uz naziv stečen na stručnom studiju ili preddiplomskom sveučilišnom studiju.
(2) Kratica naziva iz stavka 1. ovoga članka je struč. spec. uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: struč. spec. politeh. i slično), može se koristiti uz kraticu naziva stečenog na stručnom studiju ili preddiplomskom sveučilišnom studiju i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, završetkom specijalističkoga diplomskoga stručnog studija iz područja tehničkih znanosti osoba stječe stručni naziv stručni specijalist inženjer, odnosno stručna specijalistica inženjerka uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: stručni/a specijalist/specijalistica inženjer/inženjerka geodezije i slično), koji se može koristiti uz naziv stečen na stručnom studiju ili preddiplomskom sveučilišnom studiju.
(4) Kratica naziva iz stavka 3. ovoga članka je struč. spec. ing. uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: struč. spec. ing. geod. i slično), može se koristiti uz kraticu naziva stečenog na stručnom studiju ili preddiplomskom sveučilišnom studiju i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
(5) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, završetkom specijalističkoga diplomskoga stručnog studija u medicini, stomatologiji i veterini, osoba stječe stručni naziv diplomirani, odnosno diplomirana uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: diplomirana medicinska sestra, diplomirani medicinski tehničar i slično), koji se može koristiti uz naziv stečen na stručnom studiju ili preddiplomskom sveučilišnom studiju.
(6) Kratica naziva iz stavka 5. ovoga članka je dipl. uz naznaku struke ili dijela struke sukladno nazivu studijskog programa (na primjer: dipl. ms., dipl. mt. i slično), može se koristiti uz kraticu naziva stečenog na stručnom studiju ili preddiplomskom sveučilišnom studiju i stavlja se iza imena i prezimena osobe.
Članak 11.
(1) Popis stručnih naziva i njihovih kratica zajednički utvrđuju Vijeće veleučilišta i visokih škola i Rektorski zbor, sukladno ovom Zakonu, a isti se objavljuje u »Narodnim novinama«.
(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka Vijeće veleučilišta i visokih škola i Rektorski zbor dužni su dopuniti stručnim nazivima u roku od dva mjeseca od izdavanja dopusnice visokom učilištu za izvođenje studija.
IV. KORIŠTENJE AKADEMSKIH I STRUČNIH NAZIVA I AKADEMSKOG STUPNJA
Članak 12.
(1) Akademski i stručni nazivi i akademski stupanj unose se u potvrdu, svjedodžbu odnosno diplomu o završenom studiju te u dopunsku ispravu o studiju.
(2) Akademski i stručni nazivi i akademski stupanj i njihove kratice na hrvatskom jeziku u potvrdi, svjedodžbi, odnosno diplomi te u dopunskoj ispravi o studiju, koje se izdaju na stranom jeziku, prevode se u odgovarajuće nazive i njihove kratice koje su prihvaćene u odnosnom jeziku.
(3) Stečeni akademski i stručni nazivi i akademski stupanj koriste se sukladno potvrdi, svjedodžbi, odnosno diplomi o završenom studiju.
V. PREKRŠAJNA ODREDBA
Članak 13.
(1) Novčanom kaznom od 300,00 kuna do 15.000,00 kuna kaznit će se, na način i u postupku propisanom Zakonom o prekršajima, fizička osoba koja upotrebljava akademski ili stručni naziv ili akademski stupanj i njegovu kraticu protivno odredbama ovoga Zakona ili protivno popisima donesenim sukladno ovom Zakonu.
(2) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se, na način i u postupku propisanom Zakonom o prekršajima, pravna osoba koja postupa protivno odredbama ovoga Zakona ili protivno popisima donesenim sukladno ovom Zakonu.
(3) Novčanom kaznom od 300,00 kuna do 30.000,00 kuna kaznit će se, na način i u postupku propisanom Zakonom o prekršajima, odgovorna osoba u pravnoj osobi za prekršaj iz stavka 2. ovoga članka.
VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 14.
(1) Osobe koje su završile sveučilišni ili stručni studij prema propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03.) imaju pravo koristiti odgovarajući akademski ili stručni naziv ili akademski stupanj utvrđen ovim Zakonom, sukladno članku 120. stavku 2. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju.
(2) Stručni naziv i akademski stupanj stečen prema propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03.), u smislu prava koja iz toga proizlaze, izjednačen je s odgovarajućim akademskim ili stručnim nazivom ili akademskim stupnjem utvrđenim ovim Zakonom.
(3) Stručni naziv stečen završetkom:
– sveučilišnoga dodiplomskog studija, čijim završetkom se stječe visoka stručna sprema (VSS), izjednačen je s akademskim nazivom magistar odnosno magistra uz naznaku struke ili magistar inženjer, odnosno magistra inženjerka uz naznaku struke ili doktor, odnosno doktorica uz naznaku struke, sukladno članku 4. ovoga Zakona
– stručnoga dodiplomskog studija, u trajanju kraćem od tri godine čijim završetkom se stječe viša stručna sprema (VŠS), izjednačen je s odgovarajućim stručnim nazivom stručni pristupnik odnosno stručna pristupnica uz naznaku struke, sukladno članku 8. ovoga Zakona ili s odgovarajućim stručnim nazivom stručni prvo stupnik (baccalaureus) odnosno stručna prvostupnica (baccalaurea) uz naznaku struke ili stručni prvostupnik (baccalaureus) inženjer, odnosno stručna prvostupnica (baccalaurea) inženjerka uz naznaku struke, sukladno članku 9. ovoga Zakona. Vijeće veleučilišta i visokih škola i Rektorski zbor zajednički će utvrditi i objaviti u »Narodnim novinama« popis odgovarajućih stručnih naziva i njihovih kratica s kojima se izjednačava stručni naziv stečen završetkom stručnoga dodiplomskog studija, u trajanju kraćem od tri godine, sukladno uputama koje donosi ministarstvo nadležno za visoko obrazovanje. Upute vezane uz područje biomedicine ministarstvo nadležno za visoko obrazovanje donosi uz prethodno mišljenje ministarstva nadležnog za zdravstvo. Visoka učilišta na kojima je stečen stručni naziv završetkom stručnog dodiplomskog studija u trajanju kraćem od tri godine mogu predložiti odgovarajući stručni naziv Vijeću veleučilišta i visokih škola i Rektorskom zboru radi utvrđivanja popisa odgovarajućih stručnih naziva i njihovih kratica.
– stručnoga dodiplomskog studija, u trajanju od tri godine čijim završetkom se stječe viša stručna sprema (VŠS), izjednačen je sa stručnim nazivom stručni prvostupnik (baccalaureus), odnosno stručna prvostupnica (baccalaurea) uz naznaku struke ili stručni prvostupnik (baccalaureus) inženjer, odnosno stručna prvostupnica (baccalaurea) inženjerka uz naznaku struke, sukladno članku 9. ovoga Zakona
– stručnoga dodiplomskog studija, u trajanju od najmanje četiri godine čijim završetkom se stječe visoka stručna sprema (VSS), izjednačen je sa stručnim nazivom stručni specijalist, odnosno stručna specijalistica uz naznaku struke, sukladno članku 10. ovoga Zakona, a osobe koje su stekle takve stručne nazive zadržavaju prava koja proizlaze iz stečene visoke stručne spreme
– poslijediplomskoga stručnog studija koji se izvodi na sveučilištu izjednačen je s akademskim nazivom sveučilišni specijalist odnosno sveučilišna specijalistica uz naznaku struke, sukladno članku 6. ovoga Zakona.
(4) U slučaju kada se studijski program akreditiran u Republici Hrvatskoj više ne izvodi ili nije iste vrste, izjednačavanje se provodi u posebnom postupku.
(5) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka, visoko učilište ili pravni sljednik visokog učilišta koje je izvodilo studijski program svojim će općim aktom po prethodno pribavljenom pozitivnom mišljenju nacionalnog vijeća nadležnog za područje visokog obrazovanja (u daljnjem tekstu: Nacionalno vijeće), utvrditi akademski ili stručni naziv s kojim će se izjednačiti stručni naziv stečen završetkom sveučilišnog ili stručnog studija ustrojenog prema programima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03., 105/04., 174/04., 2/07. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 46/07., 45/09. i 63/11.).
(6) Ako visoko učilište iz stavka 5. ovoga članka nema pravnog sljednika, Nacionalno vijeće odredit će visoko učilište koje će donijeti opći akt iz stavka 5. ovoga članka.
(7) Nacionalno vijeće traženo stručno mišljenje daje u roku od 45 dana od dana zaprimanja zahtjeva visokog učilišta, a na temelju usporedbe stečenih kompetencija na studijima koji se izjednačavaju.
(8) Mišljenje Nacionalnog vijeća obvezujuće je za visoko učilište u postupku izjednačavanja te se, jednom dano, može upotrijebiti u svim postupcima priznavanja zasnovanima na istom činjeničnom temelju.
(9) U slučajevima iz stavka 4. ovoga članka obavezno se izdaje potvrda.
(10) Akademski stupanj doktora znanosti stečen završetkom sveučilišnoga poslijediplomskoga znanstvenog studija te akademski stupanj doktora znanosti stečen obranom doktorske disertacije izvan doktorskog studija, izjednačeni su s akademskim stupnjem doktora odnosno doktorice znanosti ili doktora odnosno doktorice umjetnosti iz članka 5. ovoga Zakona.
Članak 15.
(1) Osobe koje su završile sveučilišni poslijediplomski znanstveni studij kojim se stječe akademski stupanj magistra znanosti te osobe koje su završile sveučilišni poslijediplomski umjetnički studij kojim se stječe akademski stupanj magistra umjetnosti, prema propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03.), zadržavaju akademski stupanj magistra znanosti, odnosno magistra umjetnosti.
(2) Osobe koje su završile poslijediplomski stručni ili umjetnički studij na veleučilištu ili visokoj školi prema propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03.) zadržavaju stečeni stručni naziv magistar, odnosno magistra (mr.).
Članak 16.
(1) Rektorski zbor utvrdit će i objaviti u »Narodnim novinama« popis akademskih naziva i akademskih stupnjeva i njihovih kratica, sukladno ovom Zakonu, u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Vijeće veleučilišta i visokih škola i Rektorski zbor zajednički će utvrditi i objaviti popis stručnih naziva i njihovih kratica te popis odgovarajućih stručnih naziva i njihovih kratica iz članka 14. stavka 3. alineje 2. ovoga Zakona, sukladno ovom Zakonu, u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona.
(3) Ministarstvo nadležno za visoko obrazovanje donijet će upute za utvrđivanje popisa odgovarajućih stručnih naziva iz članka 14. stavka 3. alineje 2. ovoga Zakona u roku od 15 dana od stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 17.
Za osobe koje su do 8. listopada 1991. godine stekle diplome ili druge isprave na visokim vojnim ili vjerskim učilištima na području bivše SFRJ, za koje se ne može utvrditi odgovarajući stručni naziv ili akademski stupanj, ministarstvo nadležno za visoko obrazovanje utvrdit će stručni naziv ili akademski stupanj na temelju prethodno pribavljenog mišljenja Ministarstva obrane, odnosno Komisije za odnose s vjerskim zajednicama Vlade Republike Hrvatske.
Članak 18.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o stručnim nazivima i akademskim stupnjevima (»Narodne novine«, br. 128/99., 35/00. i 120/03.).
Članak 19.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Klasa: 135-02/07-01/01
Zagreb, 3. listopada 2007.
HRVATSKI SABOR
Prijelazne i završne odredbe iz NN 118/12
Članak 4.
(1) Visoka učilišta su dužna, osobama koje to zatraže, potvrde o izjednačavanju stručnih i akademskih naziva izdane sukladno odredbi članka 120. stavka 2. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03., 105/04., 174/04., 2/07. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 46/07., 45/09. i 63/11.) do stupanja na snagu ovoga Zakona, zamijeniti novim potvrdama koje sadrže stručni, odnosno akademski naziv usklađen s odredbama ovoga Zakona.
(2) Visoko učilište će opći akt iz članka 2. ovoga Zakona donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(3) Potvrde iz stavka 1. ovog članka izdaju se bez naknade.
(4) Potvrde o izjednačavanju stručnih naziva prema članku 14. stavku 3. podstavku 6. Zakona o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju (»Narodne novine«, br. 107/07.) prestaju važiti danom stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 5.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Klasa: 135-02/12-01/01
Zagreb, 12. listopada 2012.

Manji broj studenata nakon završetka studija upisuje postdiplomske, studije, koje mogu biti znanstvene tj. doktorske, ili nešto manje zahtjevnije postdiplomske stručne studije.

A smaller number of students after completing their studies enroll postgraduate, studies, which can be scientific, i.e. doctoral, or slightly less demanding postgraduate professional studies. In higher schools teachers do not have to be scientists, but must have high competencies from the teacher they teach; the special titles of students who complete such studies differ from those given by university institutions: in university institutions the titles are acquired “university first-graduate/first-graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/graduate/

A smaller number of students after completing their studies enroll postgraduate, studies, which can be scientific, i.e. doctoral, or slightly less demanding postgraduate professional studies.

In the middle of the 20th century, the non-writing rate was higher and in 1953 16.3 percent of the total population of Croatia older than 10 years was non-writing.

Among the non-writers today is<unk> a significantly greater proportion of non-writers, in the first place because in R Croatia women in average live even 7 years longer than men, and in the older ages the non-writing is wider.

Question: what was the non-writing rate in croatia in 1953

In the middle of the 20th century, the non-writing rate was higher and in 1953 16.3 percent of the total population of Croatia older than 10 years was non-writing.

Among the non-writers today is<unk> a significantly greater proportion of non-writers, in the first place because in R Croatia women in average live even 7 years longer than men, and in the older ages the non-writing is wider.

what was the non-writing rate in croatia in 1953

Question: what was the non-writing rate in croatia in the middle of the 20

what was the non-writing rate in croatia in the middle of the 20

Question: how long do women in croatia live longer than men

how long do women in croatia live longer than men

Question: when did the non-writing rate in croatia peak

when did the non-writing rate in croatia peak

Question: when was the non-writing rate higher in croatia

"Sredinom 20 . stoljeća je nepismenost bila viša te je 1953 . godine 16,3 posto ukupnog stanovništva Hrvatske starijeg od

when was the non-writing rate higher in croatia

Question: who lives 7 years longer than men in croatia

who lives 7 years longer than men in croatia

In the middle of the 20th century , the non - writing rate was higher and in 1953 16.3 percent of the total population of Croatia older than 10 years was non - writing .

Among the non - writers today is < unk > a significantly greater proportion of non - writers , in the first place because in R Croatia women in average live even 7 years longer than men , and in the older ages the non - writing is wider .

Sredinom 20. stoljeća je nepismenost bila viša te je 1953. godine 16,3 posto ukupnog stanovništva Hrvatske starijeg od 10 godina bilo nepismeno. Među nepismenima se danas bilježi znatno veći udio nepismenih žena, u prvom redu stoga što u R Hrvatskoj žene u prosjeku žive čak 7 godina dulje od muškaraca, a u starijih naraštaja je nepismenost raširenija.

Sredinom 20. stoljeća je nepismenost bila viša te je 1953. godine 16,3 posto ukupnog stanovništva Hrvatske starijeg od 10 godina bilo nepismeno.

Među nepismenima se danas bilježi znatno veći udio nepismenih žena, u prvom redu stoga što u R Hrvatskoj žene u prosjeku žive čak 7 godina dulje od muškaraca, a u starijih naraštaja je nepismenost raširenija.

In the middle of the 20th century, the non-writing rate was higher and in 1953 16.3 percent of the total population of Croatia older than 10 years was non-writing. Among the non-writers today is<unk> a significantly greater proportion of non-writers, in the first place because in R Croatia women in average live even 7 years longer than men, and in the older ages the non-writing is wider.

In the middle of the 20th century, the non-writing rate was higher and in 1953 16.3 percent of the total population of Croatia older than 10 years was non-writing.

Among the non-writers today is<unk> a significantly greater proportion of non-writers, in the first place because in R Croatia women in average live even 7 years longer than men, and in the older ages the non-writing is wider.

According to the 2001 population list, faculty-educated persons accounted for 7.82 % of the population.

ZAGREB – Nakon poraznih pokazatelja obrazovne strukture hrvatskog stanovništva izvedene iz netom objavljenog popisa stanovništva u 2001. godini, ozbiljno se dovode u pitanje sve "silne" strategije i reforme kojima su kao zastavama mahale sve hrvatske vlade do sada.
Te reforma obveznog obrazovanja (koja se priprema već dva desetljeća, ali nikako da se počne provoditi), te reforma visokog školstva i sveučilišnog sustava, a povrh svega, kao "perjanica" hrvatskih tranzicijskih napora da uhvati korak s europskom i svjetskom znanstveno-tehnološko-informatičkom ekspanzijom, dolazi i famozna "strategija razvoja Hrvatske za 21. stoljeće".
Ona se, također, šahovskim žargonom rečeno, "strateški razvija" već 15 godina, no samo u pozicijsko-kadrovskoj kombinatorici, bez jačih izgleda da doskora prijeđe u efektivnu završnicu.
Imamo li kadrove za strategiju razvoja?
No nakon, objavljenih rezultata popisa stanovništva koji evidentno pokazuju da je u Hrvatskoj samo 7,82 posto fakultetski obrazovana stanovništva (uključujući tu i magistre i doktore znanosti), pa i ako tome pridodamo 4,08 posto građana s višom školom, postavlja se razložno pitanje – s kojim kadrovima Hrvatska može provesti obećane reforme i strategiju razvoja? Uzevši k tome da je čak 40 posto građana samo sa završenom osnovnom, nezavršenom osnovnom ili bez ikakve škole, a da je od 47 posto građana sa srednjom školom čak tri petine njih završilo trogodišnju strukovnu školu koja ne osposobljava za daljnji nastavak školovanja u višim i visokim učilištima, onda je stanje u obrazovnoj strukturi hrvatskog stanovništva krajnje alarmantno.
Koji su uzroci tomu, kakva je budućnost Hrvatske na planu obrazovanja i znanosti i što učiniti da se Hrvatska izvuče iz sadašnjeg stanja – pitali smo potpredsjednika saborskog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu dr.
Ivana Čehoka i ministra znanosti i tehnologije dr. Hrvoja Kraljevića.
Obeshrabrujući podaci
"Znao sam da će podaci biti poražavajući, ali su me objavljeni rezultati posve obeshrabrili. Stoga je stvarna obrazovna struktura, ne mislim samo na formalnu razinu obrazovanja nego na stručnu kompetenciju, vjerojatno i lošija", rekao je Čehok, nalazeći tome nekoliko razloga od demografskih do socijalnih.
Podsjetio je da je jedan od glavnih razloga za manjak visokoobrazovanih taj što je u Hrvatskoj manjak mladih ljudi. Dodatne razloge Čehok nalazi i u ratu, velikim migracijama stanovništva i stalnu odljevu mozgova iz Hrvatske u posljednjih deset godina.
"Mislim da moramo poduzeti interventne mjere stimuliranja visokog obrazovanja i da sebi kao kratkoročni cilj u sljedećih pet godina podići udio visokobrazovanih barem za jedan posto. Jer jedina komparativna prednost Hrvatske u odnosu prema ostalim tranzicijskim zemljama, obrazovanost, polako se topi. I stoga trebamo poraditi na mogućnosti dokvalifikacija i otvaranju izvanrednih dodiplomskih studija", napominje Čehok.
Loša obrazovna okomica
Također je upozorio na lošu "obrazovnu okomicu", odnosno na to da osnovne i srednje škole većinom ne pripremaju dobro učenike za fakultete i ne stimuliraju za daljnje školovanje, dodajući da se uspješnost osnovne i srednje škole može mjeriti isključivo po tome za kakve stručnjake te dvije razine školstva pripremaju učenike.
Što se tiče udjela ministarstva znanosti i tehnologije u poticanju razvoja visokog obrazovanja Čehok kaže: "Mislim da nismo uspjeli potaknuti mlade da ulaganje u visoko obrazovanje smatraju životnom vrijednošću. U društvu u kojem je veća vrijednost korist i jeftino stečeno blagostanje, obrazovanje teško može postati primamljivo. Mislim da je ministarstvo znanosti učinilo dosta na promociji i obrazovanju znanstvenih novaka. Međutim, to je usko područje koje obuhvaća jedan posto visokoobrazovanih.
Ništa bez reforme
Mislim da su fakulteti još previše zatvoreni za učenike, premalo je informacija o studijima, premalo tzv. vrbovanja i motiviranja učenika, a visokoškolska nastava je demotivirajuća, a suradnja s gospodarstvom i socijalnim okružjem je najčešće rudimentarna. Tako da mladim ljudima nije pregledno, što će raditi s diplomom, gdje će se moći zaposliti i kakav će im biti društveni status. Riječju, mislim da vodimo premalo društvene brige o obrazovanju." On je dodao da se razina visokog obrazovanja može podići samo putem stipendiranja i zahtjevom za efikasnijim studiranjem, što pak nije izvedivo bez reforme sveučilišta.
Ministar znanosti i tehnologije je zaključio da bez reforme visokog obrazovanja nema znanstvenog i gospodarskog napretka Hrvatske i kao primjer naveo Finsku i Irsku koje su bile u sličnoj poziciji kao i Hrvatska, ali su se nakon provedenih reformi obrazovanja uspjele priključiti razvijenoj Europi.
Ministar znanosti i tehnologije dr. Hrvoje Kraljević o obrazovnoj strukturi stanovništva prema posljednjem popisu kaže: "To su porazni pokazatelji. Otprilike toga smo i bili svjesni prema dosadašnjim podacima iz Zavoda za zapošljavanje. Što potvrđuje naš temeljni razvojni problem: da bez podizanja razine obrazovanja nećemo moći naprijed".
Pritom je dodao da Hrvatska ne može u svijetu biti konkurentna s jeftinom i neobrazovanom radnom snagom nego samo s visokobrazovanim kadrovima.

Question: what percentage of the population of hrvatska are faculty educated

According to the 2001 population list, faculty-educated persons accounted for 7.82 % of the population.

what percentage of the population of hrvatska are faculty educated

Question: who made up 7.82 % of hrvatska in 2001

Question: when did the university of hrvatska start teaching

when did the university of hrvatska start teaching

Question: where did the name hrvatska come from

Question: what part of the population is educated in hrvatska

what part of the population is educated in hrvatska

Question: what percentage of the population of hrvatska is educated

what percentage of the population of hrvatska is educated

Question: what type of people make up 7.82 % of the population in hrvats

what type of people make up 7.82 % of the population in hrvats

According to the 2001 population list , faculty - educated persons accounted for 7.82 % of the population .

Po popisu stanovništva iz 2001. godine fakultetski obrazovane osobe činile su 7,82 % stanovništva.

Po popisu stanovništva iz 2001. godine fakultetski obrazovane osobe činile su 7,82 % stanovništva.

According to the 2001 population list, faculty-educated persons accounted for 7.82 % of the population.

According to the 2001 population list, faculty-educated persons accounted for 7.82 % of the population.

The number included both doctors and doctors of science.

Question: what is the percentage of faculty educated in hrvatska

The number included both doctors and doctors of science.

what is the percentage of faculty educated in hrvatska

Question: what are the professions in hrvatska

Question: who made up 7.82 % of the population in 2001

who made up 7.82 % of the population in 2001

The number included both doctors and doctors of science .

Po popisu stanovništva iz 2001. godine fakultetski obrazovane osobe činile su 7,82 % stanovništva. U taj broj bili su uključeni su i magistri i doktori znanosti.

U taj broj bili su uključeni su i magistri i doktori znanosti.

According to the 2001 population list, faculty-educated persons accounted for 7.82 % of the population. The number included both doctors and doctors of science.

The number included both doctors and doctors of science.

In the age between 25 and 64 years the number of persons with a faculty degree is 18%.Ivana Kalogjera-Brkić, 'How many are there actually higher educated in Croatia?' , hap.bloger.index.hr, 6 November 2008, accessed 13 January 2018.

In 2006, 19,566 students graduated from high schools, which is 7.4 percent more than in 2005.

Tekst
2. SRPNJA 2007. 21:10h
Tekst
Od ukupnog broja diplomiranih studenata 64 posto su redoviti i 36 posto izvanredni.
Na hrvatskim visokim učilištima 2006. diplomiralo je 19.566 studenata, što je za 7,4 posto više nego 2005., izvijestio je Državni zavod za statistiku.
Od ukupna broja diplomiranih studenata 64 posto su redoviti i 36 posto izvanredni. Diplomiralo je 59,3 posto studentica, što je, kako se napominje, stabilan broj u usporedbi s 2005.
Uz potporu Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa od redovitih studenata studiralo je 66,4 posto, a ostali su sami podmirivali troškove studija - 33,6 posto.
Na veleučilištima je diplomiralo 11,4 posto studenata, na visokim školama 14,4 posto, na fakultetima 72,8 posto (od toga na stručnom studiju 27,2 i sveučilišnom studiju 72,8 posto), a na umjetničkim akademijama 1,4 posto.
Dva posto studenata diplomiralo je u dobi od 21 godine, 33,9 posto od 21 do 23 godine, 35,7 posto od 24 do 26 godina, 11,2 posto od 27 do 29, a s 30 i više godina diplomiralo je 17,2 posto studenata.
Komentiraj
Nakon današnjeg sastanka s ministrom unutarnjih poslova...
Splitska policija provodi izvide u cilju otkrivanja...
Devetnaestogodišnji D. S. iz Varaždina poginuo je u...
22-godišnja vozačica zadobila je opekline drugog stupnja na lijevoj ruci i lakše opekline na desnoj ruci nakon što joj se auto zapalio i okrenuo u zraku od udarca u zaštitnu ogradu na utrci u Indianapolisu 19. svibnja 2011. godine.

Question: how many students graduated from high school in 2006

In the age between 25 and 64 years the number of persons with a faculty degree is 18%.Ivana Kalogjera-Brkić, 'How many are there actually higher educated in Croatia?' , hap.bloger.index.hr, 6 November 2008, accessed 13 January 2018.

In 2006, 19,566 students graduated from high schools, which is 7.4 percent more than in 2005.

how many students graduated from high school in 2006

Question: what is the percentage of faculty degrees in croatia

what is the percentage of faculty degrees in croatia

Question: what percentage of students graduated from high school in 2006

what percentage of students graduated from high school in 2006

Question: how old do you have to be to be a faculty member in hrvats

how old do you have to be to be a faculty member in hrvats

Question: who said how many are actually higher educated in croatia

who said how many are actually higher educated in croatia

Question: when can i find out how many higher educated people are in croatia

when can i find out how many higher educated people are in croatia

Question: what age do you have to be to be a faculty member in hrvatska

what age do you have to be to be a faculty member in hrvatska

In the age between 25 and 64 years the number of persons with a faculty degree is 18%.Ivana Kalogjera - Brkić , ' How many are there actually higher educated in Croatia ? ' , hap.bloger.index.hr , 6 November 2008 , accessed 13 January 2018 .

In 2006 , 19,566 students graduated from high schools , which is 7.4 percent more than in 2005 .

U dobi između 25 i 64 godine broj osoba s fakultetskom diplomom iznosi 18 %.Ivana Kalogjera-Brkić, 'Koliko ima zapravo visokoobrazovanih u Hrvatskoj?' , hap.bloger.index.hr, 6. studenoga 2008., pristupljeno 13. siječnja 2018. Na visokim učilištima 2006. diplomiralo je 19.566 studenata, što je za 7,4 % više nego 2005. godine.

U dobi između 25 i 64 godine broj osoba s fakultetskom diplomom iznosi 18 %.Ivana Kalogjera-Brkić, 'Koliko ima zapravo visokoobrazovanih u Hrvatskoj?' , hap.bloger.index.hr, 6. studenoga 2008., pristupljeno 13. siječnja 2018.

Na visokim učilištima 2006. diplomiralo je 19.566 studenata, što je za 7,4 % više nego 2005. godine.

In the age between 25 and 64 years the number of persons with a faculty degree is 18%.Ivana Kalogjera-Brkić, 'How many are there actually higher educated in Croatia?' , hap.bloger.index.hr, 6 November 2008, accessed 13 January 2018. In 2006, 19,566 students graduated from high schools, which is 7.4 percent more than in 2005.

In the age between 25 and 64 years the number of persons with a faculty degree is 18%.Ivana Kalogjera-Brkić, 'How many are there actually higher educated in Croatia?' , hap.bloger.index.hr, 6 November 2008, accessed 13 January 2018.

In 2006, 19,566 students graduated from high schools, which is 7.4 percent more than in 2005.

Citizens with higher education were then 4,08%.

Nogometni savezi Slovenije i Engleske dogovorili su prijateljsku utakmicu na Wembleyu 5. rujna sljedeće godine, priopćili su iz Slovenskoga nogometnog saveza.
Slovenci će po prvi puta igrati na najslavnijem nogometnom stadionu na svijetu i to četiri dana prije negoli će na Wembleyu gostovati - Hrvatska.
"Dogovorili smo se sa Slovencima jer igraju sličan nogomet kao Hrvati. Zato će nam ta utakmica biti prava priprema za dvoboj sa Hrvatskom", kazao je engleski izbornik Fabio Capello.
StoryEditor
Slovenci idućeg rujna na Wembleyju četiri dana prije Hrvatske
15. rujna 2008. - 20:34
Nogometni savezi Slovenije i Engleske dogovorili su prijateljsku utakmicu na Wembleyu 5. rujna sljedeće godine, priopćili su iz Slovenskoga nogometnog saveza.
Želite li dopuniti temu ili prijaviti pogrešku u tekstu?

Question: what was the percentage of people with higher education in hrvatska

Citizens with higher education were then 4,08%.

what was the percentage of people with higher education in hrvatska

Question: what were the professions in hrvatska

Question: what were the professions in hrvatska's study

what were the professions in hrvatska's study

Question: what was the profession of hrvatska

Question: what professions were included in the number of citizens with higher education

what professions were included in the number of citizens with higher education

Question: who made up 4,08% of the hrvatska population

who made up 4,08% of the hrvatska population

Question: what percentage of the population had higher education

what percentage of the population had higher education

Citizens with higher education were then 4,08 % .

U taj broj bili su uključeni su i magistri i doktori znanosti. Građani s višom školom činili su tada 4,08 %.

Građani s višom školom činili su tada 4,08 %.

The number included both doctors and doctors of science. Citizens with higher education were then 4,08%.

Citizens with higher education were then 4,08%.

U Europi sve više mladih sa sveučilišnom diplomom, Hrvatska slijedi trend
Unatoč povećanju broja mladih sa završenim studijem, u Europi je sve više onih koji vrlo rano prekinu školovanje. Također, europski srednjoškolci pokazuje slabe rezultate u području čitalačke i matematičke pismenosti i prirodoslovlja.
Unatoč povećanju broja mladih sa završenim studijem, u Europi je sve više onih koji vrlo rano prekinu školovanje. Također, europski srednjoškolci pokazuje slabe rezultate u području čitalačke i matematičke pismenosti i prirodoslovlja.
Europska je komisija jesenas objavila EU Youth Report 2015, izvješće koje daje cjelovitu sliku o životu mladih u Europskoj uniji. Izvješće je nastalo u sklopu praćenja provedbe Europske strategije za mlade u razdoblju od 2010. do 2018. godine
Mladi Europljani provedu više od 17 godina u formalnom obrazovanju, a to se razdoblje zadnjih godina povećava. Komisija ističe kako su mladi danas obrazovaniji od prijašnjih generacija. 81,1 posto mladih između 20 i 24 godine ima završeno barem više srednje obrazovanje, a time se može pohvaliti tek 66 posto generacije godina između 55 i 64. Žene su obrazovanije od muškaraca. Naime, 84,7 posto ima najmanje više srednje obrazovanje, nasuprot 79,9 posto muškaraca koji su barem završili srednju školu.
Više od trećine Europljana u dobi od 30 do 34 godine ima sveučilišnu diplomu. Ispod prosjeka su Italija, Rumunjska, Češka, Slovačka i Malta. Najviše mladih sa završenim fakultetom ima u Litvi, Luksemburgu i na Cipru, i to preko 50 posto.
U Hrvatskoj je 2014. u istoj dobnoj skupini 32,2 posto mladih posjedovalo sveučilišnu diplomu. 2013. godine ta je stopa iznosila tek 25,6 posto, pa je napredak itekako vidljiv. Do 2020. stopa mladih sa sveučilišnom diplomom trebao bi se kretati oko 35 posto. Ali, kada promatramo ukupnu populaciju radne dobi, udio visokoobrazovanih u Hrvatskoj iznosi 18,5 posto, što je manje od europskog prosjeka (26 %).
Problem je, naime, u napuštanju visokoškolskog obrazovanja. Stopa napuštanja fakulteta posebice je visoka na znanstvenim i tehnološkim studijima. Više od 40 posto hrvatskih studenata prekida studij. Glavni razlozi jesu nedovoljne sposobnosti pri upisu, ograničene akademske i profesionalne orijentacije i nedovoljno financijskih sredstava. Isti rezultati istraživanja predstavljeni su na tribini koja se u prosincu održala na kampusu Sveučilišta u Rijeci.
U Hrvatskoj imamo i još jedan fenomen – problem prekvalificiranosti. Naime, više od 75 posto studenata nastavlja studij na diplomskoj razini, što ukazuje na činjenicu da je diploma prvostupnika nedostatno priznata.
Velik broj mladih u Europi prekida školovanje vrlo rano. 11,1 posto Europljana u dobi između 18 i 24 godine rano je prekinulo svoje obrazovanje. Najviše takvih ima u Španjolskoj, a Hrvatska je najbolja, i to sa samo 2,7 posto mladih koji nisu dovršili svoje obavezno obrazovanje.
Izvješće se bavilo i temom ulaska mladih na tržište rada. Istraživanje je pokazalo kako je 76,1 posto mladih u dobi između 20 i 34 godine, koji su 3 godine prije istraživanja završili fakultet ili srednju školu, uspjelo naći posao. Taj je postotak još veći (80,5 %) ako se u obzir uzimaju samo visokoobrazovani mladi Europljani. Najgore po tom kriteriju stoje Grčka i Italija, a Hrvatska se kreće negdje oko prosjeka (72,2 %).
Jedan od velikih problema mladih u Europi jest i čitalačka pismenost (razumijevanje, korištenje i promišljanje o pisanim tekstovima). Čak 17,8 posto mladih Europljana u dobi od 15 godina nema dovoljno znanja u području čitalačke pismenosti. Nedovoljna znanja u području matematičke pismenosti i prirodoslovlja također se ističu kao problem mladih Europske unije.

According to European trends, in the last decades, the higher education system has enrolled a greater proportion of young people and in 2019 33,704 students have completed higher education, including 20,286 students.

Generations that today in Croatia finish high school, are about 50 thousand, so it turns out that some of them graduate about half of the guys, and even about 4/5 of the girls.

Revija za sociologiju, Vol. 26 No. 1-2, 1995.
Stručni rad
Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju od 1991. do 1994.
Ivan Lajić
; Institut za migracije i narodnosti, Zagreb
Puni tekst: hrvatski pdf 10.099 Kb
str. 55-64
preuzimanja: 1.240
APA 6th Edition
Lajić, I. (1995). Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju od 1991. do 1994.. Revija za sociologiju, 26 (1-2), 55-64. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/154617
MLA 8th Edition
Lajić, Ivan. "Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju od 1991. do 1994.." Revija za sociologiju, vol. 26, br. 1-2, 1995, str. 55-64. https://hrcak.srce.hr/154617. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Lajić, Ivan. "Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju od 1991. do 1994.." Revija za sociologiju 26, br. 1-2 (1995): 55-64. https://hrcak.srce.hr/154617
Harvard
Lajić, I. (1995). 'Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju od 1991. do 1994.', Revija za sociologiju, 26(1-2), str. 55-64. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/154617 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Lajić I. Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju od 1991. do 1994.. Revija za sociologiju [Internet]. 1995 [pristupljeno 11.10.2022.];26(1-2):55-64. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/154617
IEEE
I. Lajić, "Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju od 1991. do 1994.", Revija za sociologiju, vol.26, br. 1-2, str. 55-64, 1995. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/154617. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Demografski razvitak Hrvatske u razdoblju 1991.-1994., dakle u okolnostima agresije na Hrvatsku, "poluratnog" stanja i rata u BiH, označavamo djelomice neregularnim, jer su bitne komponente ukupnoga kretanja pučanstva osjetno pod ovim utjecajem. Posebno se ističu prisilne migracije, koje snažno djeluju, a djelovat će i nadalje i na prirodno kretanje. Članak posebice obrađuje zasad nedovoljno rasvijetljen ratni mortalitet te dimenzije prognaništva. Od strukturnih značajki populacije posebno je istaknuta nacionalna struktura pučanstva uoči agresije i ratni učinci na njenu promjenu u trenutačno okupiranim područjima.
Ključne riječi
neregularni demografski razviatk, ratni natalitet, ratni mortalitet, prisilne migracije, prognaništvo
Hrčak ID:
154617
URI
https://hrcak.srce.hr/154617
Posjeta: 1.975 *

Question: how many high school graduates in croatia

According to European trends, in the last decades, the higher education system has enrolled a greater proportion of young people and in 2019 33,704 students have completed higher education, including 20,286 students.

Generations that today in Croatia finish high school, are about 50 thousand, so it turns out that some of them graduate about half of the guys, and even about 4/5 of the girls.

how many high school graduates in croatia

Question: how many students in croatia in 2019

Question: how many guys graduate from high school in croatia

how many guys graduate from high school in croatia

Question: how many girls graduate high school in croatia

how many girls graduate high school in croatia

Question: when does hrvatska graduate from high school

when does hrvatska graduate from high school

According to European trends , in the last decades , the higher education system has enrolled a greater proportion of young people and in 2019 33,704 students have completed higher education , including 20,286 students .

Generations that today in Croatia finish high school , are about 50 thousand , so it turns out that some of them graduate about half of the guys , and even about 4/5 of the girls .

Sukladno europskim trendovima, zadnjih desetljeća visokoškolski sustav upisuje veći udio mladih te je u 2019. godine visokoškolski studij završilo 33.704 studenata, među kojima čak 20.286 studentica. Generacije koje danas u Hrvatskoj završavaju visoke škole, broje oko 50 tisuća, pa proizlazi da s neke od njih diplomira oko pola momaka, i čak oko 4/5 djevojaka.

Sukladno europskim trendovima, zadnjih desetljeća visokoškolski sustav upisuje veći udio mladih te je u 2019. godine visokoškolski studij završilo 33.704 studenata, među kojima čak 20.286 studentica.

Generacije koje danas u Hrvatskoj završavaju visoke škole, broje oko 50 tisuća, pa proizlazi da s neke od njih diplomira oko pola momaka, i čak oko 4/5 djevojaka.

According to European trends, in the last decades, the higher education system has enrolled a greater proportion of young people and in 2019 33,704 students have completed higher education, including 20,286 students. Generations that today in Croatia finish high school, are about 50 thousand, so it turns out that some of them graduate about half of the guys, and even about 4/5 of the girls.

According to European trends, in the last decades, the higher education system has enrolled a greater proportion of young people and in 2019 33,704 students have completed higher education, including 20,286 students.

Generations that today in Croatia finish high school, are about 50 thousand, so it turns out that some of them graduate about half of the guys, and even about 4/5 of the girls.

According to the Human Capital Index (Human Capital Index), which is compiled every year by the World Bank, where the success of countries in mobilizing the economic and professional potential of their citizens is measured (the index shows how much capital a country loses: thus the country that fully exploits the potential of its population would have the index 1; in reality there are the most successful Singapore with 0.88 and South Korea with the index 0.84) - education in the formation of this index gives a decisive contribution - Croatia with the index 0.71 is compiled in the top quarter, approximately where the neighboring Hungary (0,69) and Austria (0,74).

Report
The Human Capital Index 2020 Update : Human Capital in the Time of COVID-19
Download
English PDF8.781MB
Published
2020-09-16
Author(s)
Metadata
AbstractHuman capital—the knowledge, skills, and health that people accumulate over their lives—is a central driver of sustainable growth and poverty reduction. More human capital is associated with higher earnings for people, higher income for countries, and stronger cohesion in societies. Much of the hard-won human capital gains in many economies over the past decade is at risk of being eroded by the COVID-19 (coronavirus) pandemic. Urgent action is needed to protect these advances, particularly among the poor and vulnerable. Designing the needed interventions, targeting them to achieve the highest effectiveness, and navigating difficult trade-offs make investing in better measurement of human capital now more important than ever. The Human Capital Index (HCI) is an international metric that benchmarks the key components of human capital across economies. It was launched in 2018 as part of the Human Capital Project, a global effort to accelerate progress toward a world where all children can achieve their full potential. Measuring the human capital that children born today can expect to attain by their 18th birthdays, the HCI highlights how current health and education outcomes shape the productivity of the next generation of workers and underscores the importance of government and societal investments in human capital. The Human Capital Index 2020 Update: Human Capital in the Time of COVID-19 presents the first update of the HCI, using health and education data available as of March 2020. It documents new evidence on trends, examples of successes, and analytical work on the utilization of human capital. The new data—collected before the global onset of COVID-19—can act as a baseline to track its effects on health and education outcomes. The report highlights how better measurement is essential for policy makers to design effective interventions and target support. In the immediate term, investments in better measurement and data use can inform pandemic containment strategies and support for those who are most affected. In the medium term, better curation and use of administrative, survey, and identification data can guide policy choices in an environment of limited fiscal space and competing priorities. In the longer term, the hope is that economies will be able to do more than simply recover ground lost during the current crisis. Ambitious, evidencedriven policy measures in health, education, and social protection can pave the way for today’s children to surpass the human capital achievements and quality of life of the generations that preceded them.
Citation
“World Bank. 2020. The Human Capital Index 2020 Update : Human Capital in the Time of COVID-19. World Bank, Washington, DC. © World Bank. https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/34432 License: CC BY 3.0 IGO.”
Collection(s)
This item appears in the following Collection(s)
Users also downloaded
- Global growth prospects have deteriorated significantly since the beginning of the year, raising the specter of global recession. This paper relies on insights gleaned from previous global recessions to analyze the recent evolution of economic activity and policies and presents plausible scenarios for the global economy in 2022–24. We report three major findings. First, every global recession since 1970 was preceded by a significant weakening of global growth in the previous year, as has happened recently. Second, the global economy is in the midst of one of the most internationally synchronous episodes of monetary and fiscal policy tightening of the past five decades. The policy actions in many countries are necessary to contain inflationary pressures, but their mutually compounding effects could have larger impacts than envisioned—both in tightening financial conditions and in ...Global growth prospects have deteriorated significantly since the beginning of the year, raising the specter of global recession. This paper relies on insights gleaned from previous global recessions to analyze the recent evolution of economic activity and policies and presents plausible scenarios for the global economy in 2022–24. We report three major findings. First, every global recession since 1970 was preceded by a significant weakening ...Global growth prospects have deteriorated significantly since the beginning of the year, raising the specter of global recession. This paper relies on insights gleaned from previous global recessions to analyze the recent evolution of economic activity and policies and presents plausible scenarios for the global economy in 2022–24. ...
- The world economy continues to suffer from a series of destabilizing shocks. After more than two years of pandemic, the Russian Federation’s invasion of Ukraine and its global effects on commodity markets, supply chains, inflation, and financial conditions have steepened the slowdown in global growth. In particular, the war in Ukraine is leading to soaring prices and volatility in energy markets, with improvements in activity in energy exporters more than offset by headwinds to activity in most other economies. The invasion of Ukraine has also led to a significant increase in agricultural commodity prices, which is exacerbating food insecurity and extreme poverty in many emerging market and developing economies. Numerous risks could further derail what is now a precarious recovery. Among them is, in particular, the possibility of stubbornly high global inflation accompanied by tepid growth, reminiscent of the stagflation of the 1970s. This could eventually result in a sharp tightening of monetary policy in advanced economies to rein in inflation, lead to surging borrowing costs, and ...The world economy continues to suffer from a series of destabilizing shocks. After more than two years of pandemic, the Russian Federation’s invasion of Ukraine and its global effects on commodity markets, supply chains, inflation, and financial conditions have steepened the slowdown in global growth. In particular, the war in Ukraine is leading to soaring prices and volatility in energy markets, with improvements in activity in energy exporters more than offset by headwinds to activity in most other economies. The invasion of Ukraine has also ...The world economy continues to suffer from a series of destabilizing shocks. After more than two years of pandemic, the Russian Federation’s invasion of Ukraine and its global effects on commodity markets, supply chains, inflation, and financial conditions have steepened the slowdown in global growth. In particular, the war in Ukraine is leading to soaring prices and volatility in energy markets, with impro ...
- The Annual Report is prepared by the Executive Directors of the International Bank for Reconstruction and Development (IBRD) and the International Development Association (IDA)--collectively known as the World Bank--in accordance with the by-laws of the two institutions. The President of the IBRD and IDA and the Chairman of the Board of Executive Directors submits the Report, together with the accompanying administrative budgets and audited financial statements, to the Board of Governors.The Annual Report is prepared by the Executive Directors of the International Bank for Reconstruction and Development (IBRD) and the International Development Association (IDA)--collectively known as the World Bank--in accordance with the by-laws of the two institutions. The President of the IBRD and IDA and the Chairman of the Board of Executive Directors submits the Report, together with the accompanying administrative budgets and audited financial statements, to the Board of Governors.The Annual Report is prepared by the Executive Directors of the International Bank for Reconstruction and Development (IBRD) and the International Development Association (IDA)--collectively known as the World Bank--in accordance with the by-laws of the two institutions. The President of the IBRD and IDA and the Chairman of the Board of Executive Directors submits the Report, together with the accompanying ...
Related items
Showing items related by title, author, creator and subject.
- This report examines poverty issues in the Kyrgyz Republic, focusing on three areas. First, it provides a summary of the trends in poverty over the period 2000-2003 by drawing upon comparable data from the Household Budget Surveys from those years. Second, based upon the Kyrgyz Integrated Household Survey (KIHS ) it presents the new estimates of absolute and extreme poverty by applying updated poverty analysis methodology. Third, the report provides a profile of the poor in order to determine whether with the changes in survey instruments and sampling, there have been any major changes in the composition and location of the poor. It is organized with: an overview of the main social and infrastructure indictors of the Kyrgyz Republic against other Europe and Central Asia countries; a review of the changes in poverty over time; and an updated poverty profile using the KIHS data. Annexes both present the methodology and elaborate on methodological and statistical topicsThis report examines poverty issues in the Kyrgyz Republic, focusing on three areas. First, it provides a summary of the trends in poverty over the period 2000-2003 by drawing upon comparable data from the Household Budget Surveys from those years. Second, based upon the Kyrgyz Integrated Household Survey (KIHS ) it presents the new estimates of absolute and extreme poverty by applying updated poverty analysis methodology. Third, the report provides a profile of the poor in order to determine whether with the changes in survey instruments and ...This report examines poverty issues in the Kyrgyz Republic, focusing on three areas. First, it provides a summary of the trends in poverty over the period 2000-2003 by drawing upon comparable data from the Household Budget Surveys from those years. Second, based upon the Kyrgyz Integrated Household Survey (KIHS ) it presents the new estimates of absolute and extreme poverty by applying updated poverty analysis ...
- The purpose of this living standards assessment is to update and expand the first living standards assessment report that documented the poverty situation in Uzbekistan in 2000/2001. Attention has been paid to ensure the comparability of the analysis of the three years of data. The data themselves are largely comparable: the sampling methods have remained the same, as have the questionnaires and the basic implementation of the survey. However, some changes have occurred, primarily due to improved field work: these have been taken into account in the present analysis. The chapter is divided into three parts. An overview of the welfare levels in Uzbekistan from 2000-01 through 2003 is presented in section one, along with a discussion about the data sources and their strengths and weaknesses for multi-year analysis, and an analysis of the relationship between economic growth and welfare. In section ...The purpose of this living standards assessment is to update and expand the first living standards assessment report that documented the poverty situation in Uzbekistan in 2000/2001. Attention has been paid to ensure the comparability of the analysis of the three years of data. The data themselves are largely comparable: the sampling methods have remained the same, as have the questionnaires and the basic implementation of the survey. However, ...The purpose of this living standards assessment is to update and expand the first living standards assessment report that documented the poverty situation in Uzbekistan in 2000/2001. Attention has been paid to ensure the comparability of the analysis of the three years of data. The data themselves are largely comparable: the sampling ...
- This report highlights how the COVID-19 (coronavirus) crisis has impacted Nigeria’s economy. In 2020, Nigeria’s economy is expected to experience its deepest recession since the 1980s due to the COVID-19-related disruptions, notably lower oil prices and remittances, enhanced risk aversion in global capital markets, and mobility restrictions. In the baseline scenario—which assumes further macroeconomic reforms and a gradual recovery in oil prices—Nigeria’s gross domestic product (GDP) is projected to contract by about 4 percent in 2020, growing modestly by 1.1 percent in 2021, and then recovering gradually towards the estimated population growth rate of 2.6 percent. With the rate of economic growth remaining below the population growth rate, per-capita incomes would continue declining and better full-time jobs will be much harder to find. This edition of the Nigeria Development ...This report highlights how the COVID-19 (coronavirus) crisis has impacted Nigeria’s economy. In 2020, Nigeria’s economy is expected to experience its deepest recession since the 1980s due to the COVID-19-related disruptions, notably lower oil prices and remittances, enhanced risk aversion in global capital markets, and mobility restrictions. In the baseline scenario—which assumes further macroeconomic reforms and a gradual recovery in oil ...This report highlights how the COVID-19 (coronavirus) crisis has impacted Nigeria’s economy. In 2020, Nigeria’s economy is expected to experience its deepest recession since the 1980s due to the COVID-19-related disruptions, notably lower oil prices and remittances, enhanced risk aversion in global capital markets, and mobility ...
Follow World Bank Publications on Facebook, Twitter or Linked-In

Question: who publishes the human capital index

Question: which country has the highest human capital index in europe

which country has the highest human capital index in europe

Question: which country has the highest human capital index in the world

which country has the highest human capital index in the world

Question: how does singapore rank on the human capital index

how does singapore rank on the human capital index

Question: what does hrvatska stand for

Question: when is the human capital index compiled

when is the human capital index compiled

Question: which two countries have the highest human capital index

which two countries have the highest human capital index

According to the Human Capital Index ( Human Capital Index ) , which is compiled every year by the World Bank , where the success of countries in mobilizing the economic and professional potential of their citizens is measured ( the index shows how much capital a country loses : thus the country that fully exploits the potential of its population would have the index 1 ; in reality there are the most successful Singapore with 0.88 and South Korea with the index 0.84 ) - education in the formation of this index gives a decisive contribution - Croatia with the index 0.71 is compiled in the top quarter , approximately where the neighboring Hungary ( 0,69 ) and Austria ( 0,74 ) .

In Croatia there are 69 hospitals and hospitals and that is 5 clinical hospitals centers, 3 clinical hospitals and 4 clinics, 22 general hospitals, 27 special hospitals, 3 hospitals, 46 health houses, 7 institutions and 3 private hospitals.

Question: how many hospitals are there in croatia

In Croatia there are 69 hospitals and hospitals and that is 5 clinical hospitals centers, 3 clinical hospitals and 4 clinics, 22 general hospitals, 27 special hospitals, 3 hospitals, 46 health houses, 7 institutions and 3 private hospitals.

Question: how many clinical hospitals centers are there in croatia

how many clinical hospitals centers are there in croatia

Question: how many general hospitals are there in croatia

how many general hospitals are there in croatia

Question: how many health houses are there in croatia

how many health houses are there in croatia

Question: how many special hospitals are there in croatia

how many special hospitals are there in croatia

Question: how many institutions are there in hrvatska

how many institutions are there in hrvatska

Question: how many hospitals are there in hrvatska

how many hospitals are there in hrvatska

In Croatia there are 69 hospitals and hospitals and that is 5 clinical hospitals centers , 3 clinical hospitals and 4 clinics , 22 general hospitals , 27 special hospitals , 3 hospitals , 46 health houses , 7 institutions and 3 private hospitals .

U Hrvatskoj postoji 69 bolničkih ustanova i lječilišta i to 5 kliničkih bolničkih centara, 3 kliničke bolnice i 4 klinike, 22 opće bolnice, 27 specijalnih bolnica, 3 lječilišta, 46 domova zdravlja, 7 zavoda i 3 privatne bolnice.'Adresar ustanova', mzss.hr Osim toga u manjim je mjestima radilo još 9 općih stacionara i 6 izvanbolničkih rodilišta.

U Hrvatskoj postoji 69 bolničkih ustanova i lječilišta i to 5 kliničkih bolničkih centara, 3 kliničke bolnice i 4 klinike, 22 opće bolnice, 27 specijalnih bolnica, 3 lječilišta, 46 domova zdravlja, 7 zavoda i 3 privatne bolnice.'Adresar ustanova', mzss.hr Osim toga u manjim je mjestima radilo još 9 općih stacionara i 6 izvanbolničkih rodilišta.

In Croatia there are 69 hospitals and hospitals and that is 5 clinical hospitals centers, 3 clinical hospitals and 4 clinics, 22 general hospitals, 27 special hospitals, 3 hospitals, 46 health houses, 7 institutions and 3 private hospitals.

In Croatia there are 69 hospitals and hospitals and that is 5 clinical hospitals centers, 3 clinical hospitals and 4 clinics, 22 general hospitals, 27 special hospitals, 3 hospitals, 46 health houses, 7 institutions and 3 private hospitals.

The number of hospital beds in the period from 1990 to 2000 decreased by about 24%.

|
|
U Republici Hrvatskoj bilo je u 2004. godini 78 bolničkih ustanova i lječilišta i to 2 klinička bolnička centra, 12 kliničkih bolnica i klinika, 22 opće bolnice i 26 specijalnih bolnica koje iskazuju bolničke krevete te još 5 koje ih ne iskazuju, 1 lječilište koje iskazuju bolničke krevete te još 6 koja ih ne iskazuju i 3 privatne bolnice. Osim toga u manjim je mjestima radilo još 9 općih stacionara i 6 izvanbolničkih rodilišta. U posljednjih trinaest godina s radom je prestalo 12 izvanbolničkih stacionara i 9 izvanbolničkih rodilišta.
Broj se bolničkih kreveta u Hrvatskoj u razdoblju 1990. – 2000. godine smanjio za oko 24% (ukupno s 35.251 u 1990. na 26.955 u 2000. godini) i to najviše u općim bolnicama 37,6%, u specijalnim 21,1%, a u klinikama i kliničkim bolnicama oko 7,9%. Trend smanjivanja broja kreveta nastavljen je i u 2001. godini tako da je u odnosu na 2000. godinu ukupan broj manji za 337 (u općim bolnicama za 115, u specijalnim za 145 te u klinikama i kliničkim bolnicama za 77 kreveta). Daljnje smanjenje broja kreveta bilježimo i u 2004. godini, pa je tako prema 2003. godini ukupan broj kreveta manji za 378 (u općim bolnicama za 78, u specijalnim za 228 te u klinikama i kliničkim bolnicama za 72 kreveta).
Broj kreveta u svim stacionarnim zdravstvenim ustanovama izražen na 1.000 stanovnika smanjio se od 7,4 u 1990. godini na 6,15 u 2001. godini te u 2004. na 5,53. Prema strukturi kreveta na 1.000 stanovnika u 2004. godini bio je 3,63 kreveta za akutno liječenje (1,71 u općim bolnicama te 1,92 u klinikama). Za liječenje kroničnih bolesnika na raspolaganju je bio 1,90 krevet/1.000 stanovnika.
U bolnicama Hrvatske 2004. godine liječilo se je 726.320 osoba (u 2003. godini 719.844), uključujući boravke u bolnici zbog poroda, pobačaja i bolničke rehabilitacije.
Ukupan broj boravaka u bolnici na 1.000 stanovnika u posljednjih se desetak godina smanjio te je u 1990. godini bio 153,4/1.000 stanovnika, u 1999. godini 142,8/1.000, a u 2003. godini 162,2/1.000. Do prividnog porasta stope u 2003. godini dolazi zbog manjeg broja stanovnika prema popisu iz 2001. godine. Stopa u 2004. godini iznosi 163,7/1000.
U hrvatskim je bolnicama u 2004. godini ostvareno 7,754.073 dana bolničkog liječenja ukupno, što znači 10,68 dana prosječnog liječenja po jednom boravku (u 1990. godini je prosječno trajanje liječenja bilo 15,37 dana). Prosječno trajanje liječenja smanjilo se u četrnaesgodišnjem razdoblju u općim bolnicama od 12,3 u 1990.godini na 7,54 u 2004. godini. U KBC, klinikama i kliničkim bolnicama prosječni se boravak u bolnici smanjio od 12,05 na 8,83 dana po bolesniku, a u specijalnim bolnicama od 34,83 na 30,54 dana po bolesniku.
Broj bolničkih doktora iskazan prema broju kreveta obuhvaća samo doktore medicine koji izravno rade na odjelima. U ukupnom prikazu doktora koji su zaposleni u bolnicama iskazuju se i ukupno uposleni doktori u ostalim dijagnostičkim i specijalističko-konzilijarnim službama i odjelima bolnica.
Godišnja zauzetost kreveta svih bolnica zajedno približava se predratnim vrijednostima (1990. godine 320, 2004. godine 316 dana po krevetu). Ukupna godišnja iskorištenost je 2004. godine bila 86,54% (1990. godine bila je 87,67%). Najveća je iskorištenost klinika i kliničkih bolnica (93,17%), a najmanja specijalnih bolnica (80,11%).
Interval obrtaja (prosječan broj dana nekorištenja kreveta između dva pacijenta) u općim bolnicama, stacionarima i izvanbolničkim rodilištima je 1,20 u 2004. godini, u KBC, kliničkim bolnicama i klinikama iznosi 0,65, a u specijalnim bolnicama 7,59 dana.

Question: how much did the number of hospital beds decrease from 1990 to 2000

The number of hospital beds in the period from 1990 to 2000 decreased by about 24%.

how much did the number of hospital beds decrease from 1990 to 2000

Question: how many clinical hospitals are there in croatia

how many clinical hospitals are there in croatia

The number of hospital beds in the period from 1990 to 2000 decreased by about 24 % .

U Hrvatskoj postoji 69 bolničkih ustanova i lječilišta i to 5 kliničkih bolničkih centara, 3 kliničke bolnice i 4 klinike, 22 opće bolnice, 27 specijalnih bolnica, 3 lječilišta, 46 domova zdravlja, 7 zavoda i 3 privatne bolnice.'Adresar ustanova', mzss.hr Osim toga u manjim je mjestima radilo još 9 općih stacionara i 6 izvanbolničkih rodilišta. Broj se bolničkih kreveta u razdoblju od 1990. do 2000. smanjio za oko 24 %.

Broj se bolničkih kreveta u razdoblju od 1990. do 2000. smanjio za oko 24 %.

In Croatia there are 69 hospitals and hospitals and that is 5 clinical hospitals centers, 3 clinical hospitals and 4 clinics, 22 general hospitals, 27 special hospitals, 3 hospitals, 46 health houses, 7 institutions and 3 private hospitals. The number of hospital beds in the period from 1990 to 2000 decreased by about 24%.

The number of hospital beds in the period from 1990 to 2000 decreased by about 24%.

Croatia, with 276 doctors per 100,000 inhabitants, is below the average of transition countries and countries of the European Union.

The lack of doctors could be a long-term problem for Croatia, which is warned by the increasingly small interest of young people in the study of medicine, since in 1990 seven were competing for one registration place, and today only 2.2 candidates.

Tekst
16. OžUJKA 2008. 11:00h
Tekst
Hrvatska liječnička komora zatražila je prije nekoliko dana donošenje nacionalne strategije za borbu protiv smanjenja broja liječnika.
U hrvatskim bolnicama radi oko 7.000 liječnika, a samo u četiri osnovne grane medicine - internoj, kirurgiji, ginekologiji i pedijatriji, nedostaje 925 specijalista. Umjesto potrebnih 2.831 liječnika u bolnicama radi samo 1.906 liječnika iz te četiri specijalnosti.
Podaci HLK-a pokazuju da nedostaje 328 internista, 319 kirurga, 209 ginekologa te 69 pedijatara, a prema podacima Hrvatskog društva za anesteziologiju, u bolnicama nedostaje i oko 350 anesteziologa.
Istodobno, na specijalizaciji je trenutno 1.700 mladih liječnika, čiji broj nije dovoljan i kojima će trebati još godine da steknu potrebno znanje i iskustvo u radu
Sve manji interes za studij medicine
Manjak liječnika bi za Hrvatsku mogao biti dugoročan problem, na što upozorava sve manji interes mladih za studij medicine, jer 1990. godine za jedno upisno mjesto natjecalo sedam a danas svega 2,2 kandidata. To prati i negativna selekcija, odnosno niže prosječne upisne ocjene.
Predsjednik HLK-a Hrvoje Minigo smatra da država nužno treba donijeti mjere za stimuliranje ostanka liječnika u bolničkom sustavu.
Prije svega to znači poboljšanje njihova materijalnog položaja, koji je slabiji nego u nekim drugim profesijama, poput sudačke, tvrdi Minigo. Također treba poboljšati uvjete rada, usvojiti norme i standarde za pružanje zdravstvene zaštite te uvesti stimulativne mjere za napredovanje u struci.
-Plaća liječnika specijalista nakon 12 godina školovanja iznosi oko 9.000 kuna, a mi se zalažemo da bude 20.000 kuna. Liječnike destimulira i cijena usluge, jer jedan specijalistički pregled HZZO plaća svega 49 kuna, kaže Minigo. Realno bi pregled trebao stajati između 220 i 300 kuna, no u HLK-u su svjesni da to trenutno nije moguće platiti.
Izvjestan odlazak mladih liječnika u zemlje EU
Hrvatska je s 276 liječnika na 100.000 stanovnika ispod prosjeka tranzicijskih zemalja i zemalja Europske unije (EU), a Komora upozorava da se nakon ulaska Hrvatske u EU mogu očekivati veće migracije mladih hrvatskih liječnika u bogatije zemlje. Istodobno, to bi moglo značiti i potencijalni dolazak u Hrvatsku liječnika s istoka.
Broj liječnika na 100.000 stanovnika varira među državama - najviše ih je u Italiji - 500, slijede Norveška, Španjolska i Bjelorusija sa 400, a 22 države, među kojima su Belgija, Češka, Madžarska, Slovačka i Litva, imaju iznad 300 liječnika na 100.000 stanovnika.
Pokazalo se da u pojedinim zemljama EU postoji interes za uvozom liječnika, te istodobno povećani interes među liječnicima novoprimljenih zemalja za odlazak na rad u stare zemlje članice. U Norveškoj je tako slobodno više od 500 liječničkih mjesta, a među liječnicima koji su se u posljednje vrijeme zaposlili u toj zemlji, petina ih je iz istočne Europe.
Komentiraj
Nakon današnjeg sastanka s ministrom unutarnjih poslova...
Splitska policija provodi izvide u cilju otkrivanja...
Devetnaestogodišnji D. S. iz Varaždina poginuo je u...
22-godišnja vozačica zadobila je opekline drugog stupnja na lijevoj ruci i lakše opekline na desnoj ruci nakon što joj se auto zapalio i okrenuo u zraku od udarca u zaštitnu ogradu na utrci u Indianapolisu 19. svibnja 2011. godine.

Question: how many doctors does croatia have per 100,000 people

Croatia, with 276 doctors per 100,000 inhabitants, is below the average of transition countries and countries of the European Union.

The lack of doctors could be a long-term problem for Croatia, which is warned by the increasingly small interest of young people in the study of medicine, since in 1990 seven were competing for one registration place, and today only 2.2 candidates.

how many doctors does croatia have per 100,000 people

Question: how many doctors were competing for registration in 1990

how many doctors were competing for registration in 1990

Question: how many doctors are there in croatia today

how many doctors are there in croatia today

Question: which country has the lowest number of doctors per 100,000 inhabitants

which country has the lowest number of doctors per 100,000 inhabitants

Question: in what year were 7 doctors competing for one registration place

in what year were 7 doctors competing for one registration place

Question: what is a long term problem for croatia

Croatia , with 276 doctors per 100,000 inhabitants , is below the average of transition countries and countries of the European Union .

The lack of doctors could be a long - term problem for Croatia , which is warned by the increasingly small interest of young people in the study of medicine , since in 1990 seven were competing for one registration place , and today only 2.2 candidates .

Hrvatska je s 276 liječnika na 100.000 stanovnika ispod prosjeka tranzicijskih zemalja i zemalja Europske unije. Manjak liječnika bi za Hrvatsku mogao biti dugoročan problem, na što upozorava sve manji interes mladih za studij medicine, jer se 1990. godine za jedno upisno mjesto natjecalo sedam, a danas svega 2,2 kandidata.

Hrvatska je s 276 liječnika na 100.000 stanovnika ispod prosjeka tranzicijskih zemalja i zemalja Europske unije.

Manjak liječnika bi za Hrvatsku mogao biti dugoročan problem, na što upozorava sve manji interes mladih za studij medicine, jer se 1990. godine za jedno upisno mjesto natjecalo sedam, a danas svega 2,2 kandidata.

Croatia, with 276 doctors per 100,000 inhabitants, is below the average of transition countries and countries of the European Union. The lack of doctors could be a long-term problem for Croatia, which is warned by the increasingly small interest of young people in the study of medicine, since in 1990 seven were competing for one registration place, and today only 2.2 candidates.

Croatia, with 276 doctors per 100,000 inhabitants, is below the average of transition countries and countries of the European Union.

The lack of doctors could be a long-term problem for Croatia, which is warned by the increasingly small interest of young people in the study of medicine, since in 1990 seven were competing for one registration place, and today only 2.2 candidates.

ZAGREB - HZZO će u ovoj godini financirati ukupno 551 specijalizaciju u primarnoj i sekundarnoj zdravstvenoj zaštiti, u što će uložiti 43,2 milijuna kuna. Tijekom 2009. godine otvorit će se 340 novih specijalizacija, dok je ostalih 211 odobreno u posljednje četiri godine. Uglavnom je riječ o specijalizacijama za potrebe primarne zdravstvene zaštite te bolnica na području posebne državne skrbi u Pa
|U Hrvatskoj ima ukupno 16.956 liječnika, od kojih je 12.149 u zdravstvenim ustanovama. U bolničkim ustanovama ima 6.507 specijalista. U ugovornom odnosu s HZZO-om je 3.104 liječnika privatnika, a u privatnom sektoru je 668 liječnika, dok 3.992 liječnika ili 24 posto radi u farmaciji i drugim djelatnostima.|
Hrvatska
276
Italija
500
Bjelorusija
400
Češka
300
kracu, Vukovaru, Gospiću i Kninu. Čak se 356 specijalizacija odnosi na liječnike obiteljske medicine. Taj broj, iako bitno veći nego prije dvije-tri godine, kada su specijalizacije financirale zdravstvene ustanove, teško će biti dostatan kako bi se popunile sve rupe u pogledu manjka liječnika u zemlji. Nedostaje pet tisuća liječnika
Prema podacima Hrvatske liječničke komore (HLK), u Hrvatskoj nedostaje čak 925 specijalista samo iz četiriju najosnovnijih djelatnosti, dok se ukupan broj liječnika koji nedostaje procjenjuje na oko pet tisuća. Najveći je manjak specijalista interne medicine (328), a nedostaje i 319 kirurga, 209 ginekologa te 70 pedijatara. Jednako je tragična situacija i u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, gdje nedostaje oko 160 timova liječnika obiteljske medicine, čak 85 pedijatara i 58 timova ginekologa. U HLK-u pozdravljaju državna ulaganja u školovanje liječnika.
- Načelno pozdravljamo napore države da osigura više specijalizacija, a svaka je više nego dobrodošla. Treba još vidjeti koje će se točno specijalizacije odobriti. Novi pravilnik o specijalizacijama bit će donesen do kraja ožujka, a tada ćemo moći dati bolju procjenu stanja - kaže Hrvoje Minigo, predsjednik HLK.
Iako zadovoljna većim brojem specijalizanata, Komora još uvijek nije zadovoljna i njihovim statusom. Inzistiraju na više samostalnosti specijalizanata u radu, odnosno na tome da budući specijalisti tijekom tih pet godina sami rade sve ono za što su osposobljeni. Tako se povećava kvaliteta i stručnost budućih specijalista, a u skladu s tim specijalizantima treba povećati i plaće, smatra Minigo.Stimuliranje prema radu
U 2008. i 2009. godini HZZO će financirati više od tisuću specijalizacija, dok je broj specijalizanata još prije nekoliko godina bio jedva tristotinjak godišnje. Hoće li trud države u popunjavanju kadrovskih rupa u zdravstvu biti djelotvoran potpuno je neizvjesno. Specijalizacija u medicini traje od četiri do šest godina, što znači da će Hrvatska koristi od sada odobrenih specijalizacija imati tek 2014. godine. Ulaskom u Europsku uniju, međutim, možemo računati s odljevom liječnika i drugog medicinskog kadra, jer se isto dogodilo zemljama poput Poljske ili Češke koja je izbrojila čak 1.500 liječnika koji su u zadnjih šest godina, ili od ulaska Češke u EU, emigrirali u Veliku Britaniju, Njemačku i druge zapadnoeuropske države koje liječnicima nude bolju zaradu. Svjestan tog problema, HLK traži donošenje nacionalne strategije borbe protiv smanjenja broja liječnika, posebno u bolničkom sustavu. Predlažu poboljšanje materijalnog položaja i uvjeta rada, utvrđivanje normi i standarda pružanja zdravstvene zaštite, napredovanje u struci i stimuliranje liječnika prema količini rada, a ne samo po tituli kao danas. Sada je plaća specijalista nakon 12 godina obrazovanja oko 9.000 kuna, a HLK traži da se taj iznos poveća na 20.000 kuna.
Ljerka BRATONJA MARTINOVIĆ

Question: which country has the highest rate of doctors per 100,000 inhabitants

which country has the highest rate of doctors per 100,000 inhabitants

Question: how many doctors does croatia have per 100,000

how many doctors does croatia have per 100,000

Question: hrvatska is below the average of transition countries and countries of what

hrvatska is below the average of transition countries and countries of what

Question: hrvatska is below the average of transition countries and countries of what organization

hrvatska is below the average of transition countries and countries of what organization

Question: croatia's doctors rate below what other countries

transition countries and countries of the European Union

tranzicijskih zemalja i zemalja Europske

transition countries and countries of the European Union

croatia's doctors rate below what other countries

Question: croatia has 276 what per 100,000 people

Hrvatska je s 276 liječnika na 100.000 stanovnika ispod prosjeka tranzicijskih zemalja i zemalja Europske unije.

Croatia, with 276 doctors per 100,000 inhabitants, is below the average of transition countries and countries of the European Union.

According to HZZO, high blood pressure, diabetes, malignant diseases, osteoporosis, metabolic syndrome, increased blood fat and diseases of the movement organs are the most common reasons why Croatian citizens seek medical assistance.

|
|
|
||
|
|
Vijesti | Detalji
|
Živimo čak četiri godine manje nego Austrijanci
Piše: Goranka Jureško
Foto: Corbis
Sutra se obilježava Svjetski dan zdravlja kada liječnici ističu važnost prevencije koja može znatno produljiti kvalitetu života. Srčani ili moždani udar uzrok je svakog drugog smrtnog slučaja
ZAGREB- Visoki krvni tlak, dijabetes, zloćudne bolesti, osteoporoza, metabolički sindrom, povišene masnoće u krvi i bolesti organa za kretanje najčešći su razlozi zbog kojih hrvatski građani traže liječničku pomoć, a nerijetko zbog toga koriste i bolovanje.
Prema podacima HZZO-a, svaki zaposleni u Hrvatskoj u prosjeku godišnje koristi desetak dana bolovanja. To ne čudi ako se zna da je srčani ili moždani udar razlog svakog drugog smrtnog slučaja u Hrvatskoj, a neka zloćudna bolest uzrokuje svaki četvrti smrtni slučaj.
Velika smrtnost od raka
Potvrđuju to i prošlogodišnji podaci prema kojima je umrlo 52.367 osoba, i to nešto više muškaraca nego žena. Od toga broja, 26.506 osoba umrlo je od bolesti srca i krvnih žila, a njih 12.853 od raka. Ostali češći uzroci smrti su ozljede i trovanja, bolesti dišnih putova te probavnih organa.
Godišnje se u prosjeku radi o oko 3000 slučajeva nasilne smrti. Zanimljivo je da već dvije godine Hrvatska bilježi lagani pad broja samoubojstava i ubojstava.
U zdravstvenom kartonu prosječnog stanovnika piše također da prema podacima “zdravstvenog stanja nacije”, danas rođeno dijete u Hrvatskoj ima velike šanse doživjeti 79 godina ako je žena i 72 ako je muškarac.
|Željko Reiner
|
Važni su umjerena prehrana, nepušenje i manje alkohola
To je u prosjeku ipak za četiri godine manje od djeteta rođenog Austriji te za dvije od onoga rođenog u Sloveniji.
No, ono što najviše zabrinjava je činjenica da se u Hrvatskoj iz godine u godinu povećava broj umrlih, a smanjuje broj rođenih, odnosno u prosjeku godišnje umre 10.000 više stanovnika nego što ih se rodi.
Promjena životnih navika
Upravo taj podatak razlog je što liječnici neprestano upozoravaju da je prevencija jedini put da se što dulje živi bez kroničnih bolesti koje život čine nekvalitetnim. U tome nabolje pomaže promjena stila života, a to je, tvrde stručnjaci, najteže postići.
|
||
|

Question: hrvatska is a medical term for what part of the body

According to HZZO, high blood pressure, diabetes, malignant diseases, osteoporosis, metabolic syndrome, increased blood fat and diseases of the movement organs are the most common reasons why Croatian citizens seek medical assistance.

hrvatska is a medical term for what part of the body

Question: why do croatians seek medical help in hrvatska

why do croatians seek medical help in hrvatska

Question: who provides medical assistance to croatians suffering from high blood pressure, diabetes, mal

who provides medical assistance to croatians suffering from high blood pressure, diabetes, mal

Question: what do croatians seek out when they have high blood pressure

what do croatians seek out when they have high blood pressure

Question: what is the most common cause of medical distress in croatia

what is the most common cause of medical distress in croatia

Question: what are the most common reasons croatian citizens seek medical assistance

increased blood fat and diseases of the movement organs

povišene masnoće u krvi i bolesti organa za kretanje

increased blood fat and diseases of the movement organs

what are the most common reasons croatian citizens seek medical assistance

Question: what is the most common cause of hrvatska

what is the most common cause of hrvatska

According to HZZO , high blood pressure , diabetes , malignant diseases , osteoporosis , metabolic syndrome , increased blood fat and diseases of the movement organs are the most common reasons why Croatian citizens seek medical assistance .

Po podacima HZZO-a visoki krvni tlak, dijabetes, zloćudne bolesti, osteoporoza, metabolički sindrom, povišene masnoće u krvi i bolesti organa za kretanje najčešći su razlozi zbog kojih hrvatski građani traže liječničku pomoć.

Po podacima HZZO-a visoki krvni tlak, dijabetes, zloćudne bolesti, osteoporoza, metabolički sindrom, povišene masnoće u krvi i bolesti organa za kretanje najčešći su razlozi zbog kojih hrvatski građani traže liječničku pomoć.

According to HZZO, high blood pressure, diabetes, malignant diseases, osteoporosis, metabolic syndrome, increased blood fat and diseases of the movement organs are the most common reasons why Croatian citizens seek medical assistance.

According to HZZO, high blood pressure, diabetes, malignant diseases, osteoporosis, metabolic syndrome, increased blood fat and diseases of the movement organs are the most common reasons why Croatian citizens seek medical assistance.

Each employee has an average of 10 days of illness per year.

In 2008, 52,367 people died, a bit more men than women.

Zbog smanjenih zaliha krvi iz Zavoda za transfuzijsku medicinu mole sve darivatelje svih krvnih grupa da se odazovu na darivanje krvi.
U Zagrebu darivatelji krvi mogu dati krv svakog dana u Hrvatskom zavodu za transfuzijsku medicinu, u Petrovoj 3, od ponedjeljka do petka od 7.30 - 19.00, a subotom od 7.30 - 15.00 sati.
Kakvo je stanje trenutnih zaliha krvi objavljeno je na stranicama Zavoda, a nedostaje svih krvnih grupa.
Kako bi se osiguralo brzo, kvalitetno i sigurno liječenje bolesnika potrebno je uvijek imati dovoljan broj darivatelja krvi, a time i dovoljne količine krvi u pričuvi.
Kod svakog darivanja krvi potrebno je priložiti neki identifikacijski dokument sa slikom ( osobna iskaznica, putovnica, vozačka dozvola, indeks), a sam čin darivanja krvi traje maksimalno desetak minuta.
Nakon upozorenja o smanjenim zalihama krvi, Hrvatski Crveni križ upućuje javni poziv svim darivateljima krvi i građanima koji će to tek postati, da se pridruže akcijama dobrovoljnog davanja krvi kako bi se osigurala dovoljna količina doza za normalno funkcioniranje zdravstvenih ustanova.
Svi građani koji žele pomoći u prikupljanju ove dragocjene tekućine koja život znači, mogu se javiti u svoja Gradska društva Crvenoga križa u kojemu će dobiti sve potrebne informacije o akcijama prikupljanja krvi. Gradska i Općinska društva Crvenoga križa djeluju u 110 gradova i općina u Hrvatskoj stoga svaki građanin može dati svoj doprinos ovoj plemenitoj akciji.
Važno je napomenuti i da su pred nama ljetni mjeseci kada postoji povećana potreba za krvi i krvnim pripravcima stoga je važno povećati odaziv građana na redovite akcije darivanja krvi.
Tijekom protekle godine u organizaciji HCK prikupljeno je 145.125 doza krvi, odnosno 3,39 davanja krvi na stotinu stanovnika. Prema spolu darivatelja krvi, 16 posto bile su žene, a 84 posto muškarci, dok je osam posto darivatelja krvi pristupilo akciji darivanja po prvi put.
U trenutku kada su u Hrvatskoj smanjene zalihe krvi, Hrvatski Crveni križ smatra važnim povećati razinu svijesti građana o potrebi redovitog darivanja krvi te potaknuti postojeće, ali i buduće darivatelje na redovno davanje krvi. Svi oni koji se žele pridružiti brojnoj mreži darivatelja, detaljne informacije i kontakt podaci o Gradskim društvima Crvenoga križa mogu se pronaći na internetskoj stranici www.hck.hr.
Ovo je trenutno stanje zaliha krvi.

Question: how many people died in hrvatska in 2008

Each employee has an average of 10 days of illness per year.

In 2008, 52,367 people died, a bit more men than women.

how many people died in hrvatska in 2008

Question: how many days of illness does each hrvatska employee have

how many days of illness does each hrvatska employee have

Question: how many days of illness does each hrvatska employee have each year

how many days of illness does each hrvatska employee have each year

Question: how long does it take each hrvatska employee to recover from illness

how long does it take each hrvatska employee to recover from illness

Each employee has an average of 10 days of illness per year .

In 2008 , 52,367 people died , a bit more men than women .

Svaki zaposleni u prosjeku godišnje koristi desetak dana bolovanja. U 2008. godini umrlo je 52.367 osoba, i to nešto više muškaraca nego žena.

Svaki zaposleni u prosjeku godišnje koristi desetak dana bolovanja.

U 2008. godini umrlo je 52.367 osoba, i to nešto više muškaraca nego žena.

Each employee has an average of 10 days of illness per year. In 2008, 52,367 people died, a bit more men than women.

Each employee has an average of 10 days of illness per year.

In 2008, 52,367 people died, a bit more men than women.

'TKO SE BRINE ZA PRAVA TE DJECE?'
Od 1983. u Hrvatskoj je izvršeno 736.196 pobačaja
pobačaj abortus prosvjed
Izvor: Sipa Press / Autor: Press
Stoji to u najnovijem komentaru Glasa Koncila, koji potpisuje urednik Branimir Stanić. Stanić se pita tko će stati u zaštitu dostojanstva tisuća i tisuća odbačenih zametaka u kojima se dogodio život:
'U istinsku i žarku želju parova za djecom, a onda i u ljubav obitelji prema djeci začetoj umjetnom oplodnjom nitko ne sumnja, kao što se ni u kojem trenutku ne smije posumnjati u ljubav i prihvaćanje Crkve prema njima - jer svako je dijete Božji dar i u sebi nosi klicu dostojanstva djeteta Božjeg.'
'Gdje su njihovi trgovi? Gdje su njihovi prosvjednici? Tko će za njih podići glas ako neće Crkva?' pita se Stanić, isto kao što podiže glas za nestale gradove života u kojima je, prema HZZO-u, od 1983. do 2007. godine u Hrvatskoj izvršeno najmanje 736.196 pobačaja.
I kod jednih i kod drugih radi se o životima. Upravo zbog svih njih Crkva neustrašivo prosvjeduje, ne samo u Hrvatskoj, nego u čitavome svijetu. Može li stoga itko dobronamjeran zamjeriti što se na legitimne načine zauzima za sve te živote i njihovo dostojanstvo? Ako su joj na prvome mjestu dostojanstvo i život, kojim joj se onda pravom spočitava bezosjećajnost?
Ono što se u javnom prostoru događalo u vremenu uoči i neposredno nakon donošenja toga zakona zapravo je obrazac po kojem se sustavno u Hrvatskoj nepravedno konstruira slika o Katoličkoj Crkvi kao instituciji koja tobože vlada iz sjene, zastrašuje i nema osjećaja. Pritom se (ne)svjesno ignorira da se snaga Crkve ne očituje u tim konstrukcijama, već u činjenici da Crkvu ne čine samo njezine institucije 'na Kaptolu', već da su njezini članovi stotine tisuća krštenih u Kristu koji zajedno čine daleko slojevitiji, bogatiji, osebujniji i snažniji svijet nego što ga se nastoji prikazati.
Mnogi su Zakon o medicinskoj oplodnji nazivali u različitom smislu 'katoličkim', bilo da je on nastao kao posljedica tobožnjeg 'koketiranja' vlasti s Crkvom ili kao posljedica jačanja ultrakonzervativnih struja u strankama na vlasti. Stav crkvenoga Učiteljstva o umjetnoj oplodnji vrlo je jasan: ona za katolike uopće nije moralno dopustiva. Štoviše, o Prijedlogu zakona o medicinskoj oplodnji, još dok u njemu nije bio sadržan amandman da se postupku mogu podvrgnuti i parovi koji žive u izvanbračnoj zajednici, Ured Hrvatske biskupske konferencije za obitelj vrlo se jasno očitovao ističući da je to 'nedorađen i nedovršen zakonski akt na kojem bi, u svim njegovim sastavnicama, trebalo još dosta poraditi' te da je 'neprihvatljiv na više osnova'. Stoga se nikako ne može govoriti o 'katoličkom zakonu'.
Donošenje Zakona o medicinskoj oplodnji nije prošlo bez izazivanja snažnih emocija. Nije se moglo ostati ravnodušnim pred licima djece začete umjetnom oplodnjom koja su redovito objavljivana na naslovnim stranicama hrvatskih novina. Kako u trenucima dok su roditelji prosvjedovali, a njihova im djeca bila u naručju ili u kolicima, ne biti dirnut tim snažnim slikama?!
DELL G15 | Alienware AW2521H12 rata bez kamata
Ryzen 7, 16/512GB, GeForce RTX 3060 6GB | 25" IPS, nVidia G-Sync.
KUPI SADA
HUAWEI nova 10Novo!
Ultra tanak dizajn, Ultra Wide prednja kamera od 60 MP te AI trostruka stražnja, super brzo punjenje.
KUPI SADA
ASUS ROG Cetra True WirelessBesplatna dostava
Bežična veza niske latencije, ANC, baterija do 27 sati s kućištem za bežično punjenje, otpornost na vodu IPX4.
KUPI SADA
HyperX Cloud II WirelessBesplatna dostava
Odvojivi mikrofon za uklanjanje buke, 2,4 GHz, bežične, do 2,3h trajanje baterije.
KUPI SADA
BYTEZONEBesplatna dostava
Racer PRO i Winner modeli olakšat će cjelodnevno sjedenje!
KUPI SADA
NINTENDO SWITCHBesplatna dostava
NFC, HD zvuk, IR Motion Camera, roditeljski nadzor.
KUPI SADA

Question: what is the most common cause of illness in croatia

what is the most common cause of illness in croatia

Question: what are the most common reasons croatian citizens seek medical help

increased blood fat and diseases of the movement organs

povišene masnoće u krvi i bolesti organa za kretanje

increased blood fat and diseases of the movement organs

what are the most common reasons croatian citizens seek medical help

Question: what do croatians seek in hrvatska

Po podacima HZZO-a visoki krvni tlak, dijabetes, zloćudne bolesti, osteoporoza, metabolički sindrom, povišene masnoće u krvi i bolesti organa za kretanje najčešći su razlozi zbog kojih hrvatski građani traže liječničku pomoć. Svaki zaposleni u prosjeku godišnje koristi desetak dana bolovanja.

According to HZZO, high blood pressure, diabetes, malignant diseases, osteoporosis, metabolic syndrome, increased blood fat and diseases of the movement organs are the most common reasons why Croatian citizens seek medical assistance. Each employee has an average of 10 days of illness per year.

Crowe's misal was the most beautiful and richly illustrated Glagolic manuscript of the Croatian Middle Ages.

According to the law of the Roman Court printed in 1483, the Croatian first book was printed 28 years after Gutenberg’s 40th Bible and was the first book in Europe that was not printed in Latin letters.

Misal by the law of the Roman Court, 1483, nsk.hr, accessed on 19 January 2018.

Dostupna građa
Tematski portali
Školski arboretum : Gimnazije Antuna Gustava Matoša Zabok / Ana Culej ; glavna urednica Željka Vukić.
Politehnička kognitivna kibernetika : udžbenik na kolegiju ‘Kognitivna kibernetika’ i ‘Inteligentni sustavi’ koji se održavaju u sklopu nastave na politehničkim diplomskim specijalističkim studijima Tehničkog veleučilišta u Zagrebu / Zdenko Balaž i Krešimir Meštrović.
Pregled kulturnog razvoja i kulturnih politika u Republici Hrvatskoj / urednice Romana Matanovac Vučković, Aleksandra Uzelac, Dea Vidović ; autori Tatjana Aćimović... [et. al.].

Question: what was the most beautiful and richly illustrated glagolic manuscript of the croat

Crowe's misal was the most beautiful and richly illustrated Glagolic manuscript of the Croatian Middle Ages.

According to the law of the Roman Court printed in 1483, the Croatian first book was printed 28 years after Gutenberg’s 40th Bible and was the first book in Europe that was not printed in Latin letters.

Misal by the law of the Roman Court, 1483, nsk.hr, accessed on 19 January 2018.

what was the most beautiful and richly illustrated glagolic manuscript of the croat

Question: when was the first book printed in croatia

when was the first book printed in croatia

Question: when is the misal by the roman court accessed

when is the misal by the roman court accessed

Question: how long was the croatian first book printed

how long was the croatian first book printed

Question: how many years after gutenberg's 40th bible was the croatian first book

how many years after gutenberg's 40th bible was the croatian first book

Question: when was the croatian first book printed

when was the croatian first book printed

Question: what was the first book in europe to be printed in

what was the first book in europe to be printed in

Crowe 's misal was the most beautiful and richly illustrated Glagolic manuscript of the Croatian Middle Ages .

According to the law of the Roman Court printed in 1483 , the Croatian first book was printed 28 years after Gutenberg ’s 40th Bible and was the first book in Europe that was not printed in Latin letters .

Misal by the law of the Roman Court , 1483 , nsk.hr , accessed on 19 January 2018 .

Hrvojev misal je najljepši i najbogatije ilustrirani glagoljski rukopis hrvatskoga srednjovjekovlja. Misal po zakonu rimskog dvora tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima.Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., nsk.hr, pristupljeno 19. siječnja 2018.

Hrvojev misal je najljepši i najbogatije ilustrirani glagoljski rukopis hrvatskoga srednjovjekovlja.

Misal po zakonu rimskog dvora tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima.

Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., nsk.hr, pristupljeno 19. siječnja 2018.

Crowe's misal was the most beautiful and richly illustrated Glagolic manuscript of the Croatian Middle Ages. According to the law of the Roman Court printed in 1483, the Croatian first book was printed 28 years after Gutenberg’s 40th Bible and was the first book in Europe that was not printed in Latin letters. Misal by the law of the Roman Court, 1483, nsk.hr, accessed on 19 January 2018.

Crowe's misal was the most beautiful and richly illustrated Glagolic manuscript of the Croatian Middle Ages.

According to the law of the Roman Court printed in 1483, the Croatian first book was printed 28 years after Gutenberg’s 40th Bible and was the first book in Europe that was not printed in Latin letters.

Misal by the law of the Roman Court, 1483, nsk.hr, accessed on 19 January 2018.

Representatives of the new generation are Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić.

The most important representatives of the other modern literaries gathered around the magazine Krug named circles such as Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić and the Government of Gotovca, and they joined Jure Kaštelan and Vesna Parun.

Question: slobodana novaka, josipa pupači

Representatives of the new generation are Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić.

The most important representatives of the other modern literaries gathered around the magazine Krug named circles such as Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić and the Government of Gotovca, and they joined Jure Kaštelan and Vesna Parun.

Question: who joined slobodana novaka and the government of gotovca

who joined slobodana novaka and the government of gotovca

Question: who is a notable member of the new generation of literarians

who is a notable member of the new generation of literarians

Question: who are some notable members of the new generation

Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić

Tin Ujević , Dobriša Cesarić , Dragutin Tadijanović , Ivan Goran Kovačić

Tin Ujević , Dobriša Cesarić , Dragutin Tadijanović , Ivan Goran Kovačić

who are some notable members of the new generation

Question: who were the most important members of the new generation

Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić

Slobodana Novaka , Josipa Pupačića , Vlatko Pavletić i Vlade Gotovca , a priklonili su im se i Jure Kaštelan

Slobodana Novaka , Josipa Pupačića , Vlatko Pavletić

who were the most important members of the new generation

Question: who was the most important person in the magazine krug

who was the most important person in the magazine krug

Question: where was the government of hrvatska located

where was the government of hrvatska located

Representatives of the new generation are Tin Ujević , Dobriša Cesarić , Dragutin Tadijanović , Ivan Goran Kovačić .

The most important representatives of the other modern literaries gathered around the magazine Krug named circles such as Slobodana Novaka , Josipa Pupačića , Vlatko Pavletić and the Government of Gotovca , and they joined Jure Kaštelan and Vesna Parun .

Predstavnici nove generacije su Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić. Najvažniji predstavnici druge moderne su književnici okupljeni oko časopisa Krug nazvani krugovaši poput Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić i Vlade Gotovca, a priklonili su im se i Jure Kaštelan i Vesna Parun.

Predstavnici nove generacije su Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić.

Najvažniji predstavnici druge moderne su književnici okupljeni oko časopisa Krug nazvani krugovaši poput Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić i Vlade Gotovca, a priklonili su im se i Jure Kaštelan i Vesna Parun.

Representatives of the new generation are Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić. The most important representatives of the other modern literaries gathered around the magazine Krug named circles such as Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić and the Government of Gotovca, and they joined Jure Kaštelan and Vesna Parun.

Representatives of the new generation are Tin Ujević, Dobriša Cesarić, Dragutin Tadijanović, Ivan Goran Kovačić.

The most important representatives of the other modern literaries gathered around the magazine Krug named circles such as Slobodana Novaka, Josipa Pupačića, Vlatko Pavletić and the Government of Gotovca, and they joined Jure Kaštelan and Vesna Parun.

+ National Blessings in the Republic of Croatia Date Blessings 1 January New Year 6 January Holy Three Kings 40 days from Pepelnice with the exception Sunday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday Easter Monday

Hrvatski sabor
2212
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O BLAGDANIMA, SPOMENDANIMA I NERADNIM DANIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Proglašavam Zakon o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 14. studenoga 2019.
Klasa: 011-01/19-01/198
Urbroj: 71-06-01/1-19-2
Zagreb, 14. studenoga 2019.
Predsjednica
Republike Hrvatske
Kolinda Grabar-Kitarović, v. r.
ZAKON
O BLAGDANIMA, SPOMENDANIMA I NERADNIM DANIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Članak 1.
(1) Blagdani i neradni dani u Republici Hrvatskoj su:
– 1. siječnja – Nova godina
– 6. siječnja – Bogojavljenje ili Sveta tri kralja
– Uskrs i Uskrsni ponedjeljak
– Tijelovo
– 1. svibnja – Praznik rada
– 30. svibnja – Dan državnosti
– 22. lipnja – Dan antifašističke borbe
– 5. kolovoza – Dan pobjede i domovinske zahvalnosti i Dan hrvatskih branitelja
– 15. kolovoza – Velika Gospa
– 1. studenoga – Svi sveti
– 18. studenoga – Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtvu Vukovara i Škabrnje
– 25. prosinca – Božić
– 26. prosinca, prvi dan po Božiću, Sveti Stjepan.
(2) Nositelj organizacije obilježavanja blagdana iz stavka 1. podstavaka 6., 7., 8. i 11. ovog članka je Vlada Republike Hrvatske u suradnji s Predsjednikom Republike Hrvatske, Hrvatskim saborom i jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Članak 2.
(1) Spomendani u Republici Hrvatskoj su:
– 9. siječnja – Dan sjedinjenja Međimurja s maticom zemljom Hrvatskom
– 15. siječnja – Dan međunarodnoga priznanja Republike Hrvatske i Dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
– 15. ožujka – Dan osnivanja Narodne zaštite
– 30. travnja – Dan pogibije Zrinskog i Frankopana
– 9. svibnja – Dan Europe i Dan pobjede nad fašizmom
– subota ili nedjelja najbliža 15. svibnju – Dan spomena na hrvatske žrtve u borbi za slobodu i nezavisnost
– 25. lipnja – Dan neovisnosti
– 23. kolovoza – Europski dan sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima – nacizma, fašizma i komunizma
– 30. kolovoza – Dan sjećanja na nestale osobe u Domovinskom ratu
– 25. rujna – Dan donošenja Odluke o sjedinjenju Istre, Rijeke, Zadra i otoka s maticom zemljom Hrvatskom
– 8. listopada – Dan Hrvatskoga sabora.
(2) Dan sjedinjenja Međimurja s maticom zemljom Hrvatskom, kao dan spomena značajan za očuvanje jedinstvenosti hrvatskog teritorija, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(3) Dan međunarodnoga priznanja Republike Hrvatske i Dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja predstavlja potvrdu državnosti i ostvarivanje pune afirmacije hrvatske države u okviru međunarodne zajednice te predstavlja spomen na dan kada je završio proces mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja u ustavnopravni poredak Republike Hrvatske, čime su stvoreni uvjeti za mirnodopski život, rad i razvoj na području cijele države te se obilježava primjereno i dostojanstveno.
(4) Dan osnivanja Narodne zaštite u Republici Hrvatskoj, kao spomendan Narodne zaštite, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(5) Dan pogibije Petra Zrinskog i Frana Krste Frankopana primjereno i dostojanstveno obilježava se kao spomendan na Zrinske i Frankopane kao simbole žrtve za slobodu i pravdu hrvatskoga naroda i hrvatske domovine uz geslo – Navik on živi ki zgine pošteno.
(6) Dan Europe i Dan pobjede nad fašizmom primjereno i dostojanstveno obilježava se kao dan europskog zajedništva i identiteta i kao dan pobjede slobodnih naroda i država nad fašizmom.
(7) Dan spomena na hrvatske žrtve u borbi za slobodu i nezavisnost obilježava se primjereno i dostojanstveno odavanjem počasti hrvatskim žrtvama za slobodu i državnu nezavisnost.
(8) Dan neovisnosti, kao dan spomena na donošenje temeljnih odluka vezanih za neovisnost Republike Hrvatske, Ustavne odluke o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske i Deklaracije o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(9) Europski dan sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima – nacizma, fašizma i komunizma, kao dan spomena na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima – nacizma, fašizma i komunizma, obilježava se dostojanstveno i nepristrano.
(10) Dan sjećanja na nestale osobe u Domovinskom ratu, kao dan spomena na sve osobe koje se smatraju nestalima u Domovinskom ratu, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(11) Dan donošenja Odluke o sjedinjenju Istre, Rijeke, Zadra i otoka s maticom zemljom Hrvatskom, kao dan spomena značajan za očuvanje jedinstvenosti hrvatskog teritorija, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(12) Dan Hrvatskoga sabora, kao dan spomena na donošenje povijesne odluke o raskidu svih državnopravnih veza s dotadašnjom državnom tvorevinom te vezano za navedeno na povijesnu ulogu Hrvatskoga sabora u očuvanju hrvatske državnosti tijekom mnogih stoljeća, obilježava se primjereno i dostojanstveno na svečanoj sjednici Hrvatskoga sabora ili na drugi primjeren način, o čemu odluku donosi Predsjedništvo Hrvatskoga sabora.
Članak 3.
U dane vjerskih blagdana pripadnici pojedinih vjeroispovijesti u Republici Hrvatskoj imaju pravo na neradni dan, i to:
– kršćani koji slave blagdan Božića na dan 7. siječnja toga dana
– kršćani koji slave blagdan Uskrsa prema julijanskom kalendaru na dan Uskrsnog ponedjeljka
– pripadnici islamske vjeroispovijesti koji slave blagdane Ramazanski bajram i Kurban-bajram jedan dan prema svom izboru za svaki od tih blagdana
– pripadnici židovske vjeroispovijesti koji slave blagdane Jom kipur i Roš hašanu jedan dan prema svom izboru za svaki od tih blagdana.
Članak 4.
Ako je jedan od dana iz članaka 1. i 3. ovoga Zakona nedjelja, blagdan, odnosno neradni dan, ne prenosi se u idući dan.
Članak 5.
Zaposleni u Republici Hrvatskoj u dane iz članaka 1. i 3. ovoga Zakona imaju pravo na naknadu plaće.
Članak 6.
Vlada Republike Hrvatske može odrediti koja su državna i druga javna tijela te druge pravne i fizičke osobe dužne raditi u dane blagdana u Republici Hrvatskoj.
Članak 7.
Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj (»Narodne novine«, br. 33/96., 96/01., 13/02., 136/02., 112/05., 59/06., 55/08., 74/11. i 130/11.).
Članak 8.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2020.
Klasa: 022-03/19-01/219
Zagreb, 14. studenoga 2019.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Gordan Jandroković, v. r.

+ Državni blagdani u Republici Hrvatskoj Datum Blagdan 1. siječnja Nova godina 6. siječnja Sveta tri kralja 40 dana od Pepelnice izuzev nedjelja Uskrs |- | dan nakon Uskrsa Uskrsni ponedjeljak |- | 1. svibnja Praznik rada |- | 60 dana nakon Uskrsa'' Tijelovo 30. svibnja Dan državnosti 22. lipnja Dan antifašističke borbe 5. kolovoza Dan pobjede i domovinske zahvalnosti, Dan hrvatskih branitelja 15. kolovoza Velika Gospa 1. studenoga Svi sveti 18. studenoga Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtvu Vukovara i Škabrnje 25. prosinca Božić 26. prosinca Sv. Stjepan

The Croatian national flower is the peruvian.

On the proposal of HAZU in 2000 at the exhibition of flowers Japan Flora was promoted as a Croatian national flower, with regard to the fact that in Croatia it grows twelve samonic species of perunica: Croatian perunica (Iris croatica), patulya jadranska perunica (Iris adriatica), ilirska perunica (Iris illyrica), jadranska perunica (Iris pseudopallida) and others.(administrator):

Na Izložbi cvijeća Japan Flora 2000. godine na prijedlog Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti perunika ili iris je promovirana kao hrvatski nacionalni cvijet pod sloganom: "Cvijet u svakom kutku svijeta, cvijet shvaćen kao simbol mira među narodima", čime se i Hrvatska pridružila mnogim zemljama koje na ovaj način slave svoja prirodna bogatstva.
Poznata nam iz bakinih vrtova, u Hrvatskoj raste dvanaest samoniklih vrsta perunike među kojima su: hrvatska perunika (iris croatica), patuljasta jadranska perunika (iris adriatica), ilirska perunika (iris illyrica), jadranska perunika (iris pseudopallida).
Još u starom Egiptu perunika je bila kraljevski i božanski simbol, a staroegipatski vladari držali su je kao žezlo u ruci, pokazujući njome svoju moć i uzvišenost. Predstavljala je i vjeru, te mudrost i hrabrost.
U grčkoj mitologiji piše kako je božica Iris, kao glasnica bogova, dugom šarala s visina prenoseći poruku na zemlju.
Tamo gdje bi duga dotakla tlo izrastao bi iris, vjerojatno svaki put druge boje.
Drevna priča kaže i da perunike rastu na mjestu gdje bi munja staroslavenskog boga Peruna pogodila zemlju.
Hrvatski naziv perunika dolazi od Peruna, boga groma, a naziv iris od starogrčke božice duge (iris = duga).
Kajkavski naziv za peruniku je leluja ili ljeljuja, u Podravini nazivaju je aleluja što znači sveti cvijet, a ostali narodni nazivi za ovaj cvijet prate božanske povezice - bogiša, cvit nebeski, kaćun nebeski, ili se odnose na sabljasti (mačasti) oblik listova - mačinac, mačak, sabljarka, sabljić ili špade (lat. spadix) u Istri.
Pročitajte još o Hrvatskom vrtu perunikama: Link ovdje!!!
Pročitajte što su napisali, i prokomentirali o ovoj biljci naši članovi na forumu. I naravno uključite se i Vi u raspravu!!
Link ovdje!!

Question: what is the name of croatian national flower

The Croatian national flower is the peruvian.

On the proposal of HAZU in 2000 at the exhibition of flowers Japan Flora was promoted as a Croatian national flower, with regard to the fact that in Croatia it grows twelve samonic species of perunica: Croatian perunica (Iris croatica), patulya jadranska perunica (Iris adriatica), ilirska perunica (Iris illyrica), jadranska perunica (Iris pseudopallida) and others.(administrator):

what is the name of croatian national flower

Question: which national flower of croatia has the latin name hrvatska

which national flower of croatia has the latin name hrvatska

Question: when did japanese flora become the national flower of croatia

when did japanese flora become the national flower of croatia

Question: how many species of perunica are there in croatia

how many species of perunica are there in croatia

Question: which country's national flower is the hrvatska

which country's national flower is the hrvatska

Question: croatian perunica is the latin name for which flower

Iris croatica ) , patuljasta jadranska perunika ( Iris adriatica ) , ilirska perunika ( Iris illyrica ) , jadranska perunika

croatian perunica is the latin name for which flower

The Croatian national flower is the peruvian .

On the proposal of HAZU in 2000 at the exhibition of flowers Japan Flora was promoted as a Croatian national flower , with regard to the fact that in Croatia it grows twelve samonic species of perunica : Croatian perunica ( Iris croatica ) , patulya jadranska perunica ( Iris adriatica ) , ilirska perunica ( Iris illyrica ) , jadranska perunica ( Iris pseudopallida ) and others.(administrator ):

Zanimljivosti Hrvatski nacionalni cvijet je perunika. Na prijedlog HAZU 2000. godine na izložbi cvijeća Japan Flora promoviran je kao hrvatski nacionalni cvijet, glede činjenice da u Hrvatskoj raste dvanaest samoniklih vrsta perunike: hrvatska perunika (Iris croatica), patuljasta jadranska perunika (Iris adriatica), ilirska perunika (Iris illyrica), jadranska perunika (Iris pseudopallida) i druge.(administrator):

Zanimljivosti Hrvatski nacionalni cvijet je perunika.

Na prijedlog HAZU 2000. godine na izložbi cvijeća Japan Flora promoviran je kao hrvatski nacionalni cvijet, glede činjenice da u Hrvatskoj raste dvanaest samoniklih vrsta perunike: hrvatska perunika (Iris croatica), patuljasta jadranska perunika (Iris adriatica), ilirska perunika (Iris illyrica), jadranska perunika (Iris pseudopallida) i druge.(administrator):

The Croatian national flower is the peruvian. On the proposal of HAZU in 2000 at the exhibition of flowers Japan Flora was promoted as a Croatian national flower, with regard to the fact that in Croatia it grows twelve samonic species of perunica: Croatian perunica (Iris croatica), patulya jadranska perunica (Iris adriatica), ilirska perunica (Iris illyrica), jadranska perunica (Iris pseudopallida) and others.(administrator):

The Croatian national flower is the peruvian.

On the proposal of HAZU in 2000 at the exhibition of flowers Japan Flora was promoted as a Croatian national flower, with regard to the fact that in Croatia it grows twelve samonic species of perunica: Croatian perunica (Iris croatica), patulya jadranska perunica (Iris adriatica), ilirska perunica (Iris illyrica), jadranska perunica (Iris pseudopallida) and others.(administrator):