7. studenoga (7.11.) 311. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (312. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 54 dana.

Događaji
 680. – počeo Treći carigradski sabor
 1917. – U Sankt-Peterburgu počela Oktobarska revolucija
 1932. – nastale Zagrebačke punktacije
 1956. – Zbog Sueske krize, UN je odredio da se iz Egipta povuku Britanija i Francuska, koje će otad u hladnom ratu igrati sporednu ulogu
 1991. – pobunjeni Srbi počinili pokolj u Poljanku ubivši 10 hrvatskih civila
 1991. – zrakoplovi JNA raketirali slavonsko mjesto Bizovac nedaleko Osijeka, pri čemu je poginulo 9, a ranjeno 24 mještana
 1991. četnička diverzantska skupina iz zasjede je ubila šestoricu pripadnika 127. brigade HV u okolici Virovitice.Prvi hrvatski redarstvenik Koprivničko-križevačke županije, Kronologija 1991.-1992.
 2008. – Republika Hrvatska je svoj Ured za veze u Prištini podigla na razinu Veleposlanstva

Rođenja 7. studenoga
 1850. – Martin Borenić, gradišćanskohrvatski pisac, kalendarac, učitelj († 1939.)
 1867. – Marie Curie, francuska kemičarka i fizičarka († 1934.)
 1879. – Lav Trocki, sovjetski političar, osnivač Crvene armije i ideolog komunizma († 1940.)
 1913. – Albert Camus, francuski pisac i filozof († 1960.)
 1943. – John Lennox, sjevernoirski znanstvenik i pisac
 1959. – Ankica Dobrić, hrvatska glumica
 1960. – Tommy Thayer, američki glazbenik
 1978. – Rio Ferdinand, engleski nogometaš
 1984. – Lana Jurčević, hrvatska pjevačica
 1992. – Mia Dimšić, hrvatska pjevačicaSmrti 7. studenoga
 1919. – Hugo Haase, njemački političar i kancelar (* 1863.)
 1944. – Ranko Šipka, narodni heroj Jugoslavije (* 1917.)
 1962. – Eleanor Roosevelt, bivša prva dama SAD-a (* 1884.)
 1980. – Frank Duff, irski katolički aktivist (* 1889.)
 1990. – Lawrence Durrell, britanski književnik (* 1912.)
 1997. – Mohammad Ali Jamalzadeh, iranski književnik (* 1892.)
 2016. – Leonard Cohen, kanadski kantautor (* 1934.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 007

The Zagreb Punktace in 1956.

|
|
Pozivamo sve pojedince koji su nam spremni ustupiti građu (fotografije, svoja sjećanja i sl.) da se jave
Uredniku ovih stranica kako bismo što kvalitetnije prezentirali rat u hrvatskoj 1990.-1991., a samim tim i doprinjeli istini o Domovinskom ratu. Javite nam se i ako p
rimjetite netočnosti u ovoj kronologiji, odnosno ako svojim saznanjima možete dopuniti istu. Sve fotografije i dokumente vratiti ćemo vam nakon prebacivanja
u elektronski format. e-mail: urednik@phrkkz.hr
1.7. 1991.
- Tri člana jugoslavenske obavještajne službe KOS-a uhićeni u Virovitici. Zbog opasnosti da interveniraju specijalne postrojbe JNA iste su pripadnici Specijalne
jedinice PU Bjelovar "Omege" prepratile u zatvor Remetinec u Zagrebu.
2. 7. 1991.
- Zagrepčani pokušali zapriječiti izlazak sedam tenkova JNA iz kasarne u Novom Zagrebu. Jedan civil i dva vojnika JNA su ubijeni, a devet civila je ranjeno.
3. 7. 1991.
- Preko 60 tenkova i 40 oklopnih vozila JNA ušlo u Baranju. Srpske paravojne jedinice ubile dvojicu hrvatskih gardista u Vukovaru.
4. 7. 1991.
- Srbi između Ćelija i Osijeka ubili dvojicu i ranili trojicu gardista koji su vozili sanitarni materijal i hranu Ćelijama. Srpske paravojne jedinice napale Borovo Naselje -
ubijeno deset i ranjeno još deset civila.
6. 7. 1991.
- Hrvatske snage uhitile 13 srpskih terorista koji su sudjelovali u napadu na Borovo Naselje. Naoružani Srbi blokirali cestu Josipdol - Plaški kod Vojnovca.
Neidentificirana grupa terorista digla u zrak željezničku prugu u Pakracu.
7. 7. 1991.
- Mještani sela Ćelije natjerani u bijeg nakon što su ih napale srpske terorističke jedinice. U Tenji kod Osijeka žestok sukob između hrvatskih snaga i srpskih
terorista kojima pomažu oklopne jedinice JNA.
8. 7. 1991.
- pripadnici JNA kod Iločkog mosta obasipaju vatrom policijsku patrolu MUP-a llok, kola se nalazila na dežurstvu udaljena oko 100 m. U tom napadu ubijen je
policajac Goran Štipak iz Šarengrada, a ranjeni su, Darinko Papak iz lloka, Željko Malekinušićc iz Opatovca i Đuro Lukšićc iz llačce, patrolna kola potpuno su uništena.
9. 7. 1991.
- Srpski teroristi spalili hrvatsko selo Ćelije u Slavoniji, a u slavonskom selu Aljmašu ubili hrvatskog gardistu Jerka Bukića. Tenkovi JNA blokirali policijsku postaju u
Glini. Na prostoru Gline razmješteni su i djelovi Specijalne jedinice PU Bjelovar u kojoj je i 32 podravaca. Prva granata pala je i na grad Osijek.
- iz kruga virovitičke vojarne začula se snažna eksplozija, što je uznemirilo građane Virovitice. Doznalo se da je došlo do aktiviranja mine koju su u krugu vojarne
postavili pripadnici JNA, kako bi se spriječio eventualni iznenadni napad u vojarnu izvana. Istoga dana noću otvorena je vatra iz jurećeg automobila na grupu
pripadnika ZNG, vatra je uzvraćena, a ozlijeđenih nije bilo.
10. 7. 1991.
- Europski parlament optužio JNA za upotrebu sile protiv Hrvatske.
11. 7. 1991.
- Srpske neregularne jedinice napale policijsku patrolu blizu Zadra. Ubijen je policajac Ivica Jurica, te su još tri policajca ranjena. U policijskoj akciji koja je trajala 10
sati, osječka je policija uhitila grupu srpskih terorista. U Zagreb je doputovala mirovna misija Europske zajednice. Pod zaštitom JNA, srpski teroristi u Borovu Selu dobili pojačanje.
- predsjednik Vlade i ministar obrane SAO Krajine donosi 11. srpnja 1991. Naredbu o mobilizaciji svih štabova i jedinica Teritorijalne odbrane na
teritoriju Srpske Autonomne Oblasti Krajine, koja stupa na snagu isti dan17
12. 7. 1991.
- Američki Senat odobrio rezoluciju o Jugoslaviji koja podržava demokratske procese u Sloveniji i Hrvatskoj
13. 7. 1991.
- Ubijen hrvatski policajac Zvonko Mikolčević, te su još sedmorica ranjeni prilikom napada srpskih terorista na policijske postaje u Dragotincima i Kraljevčanima.
Zrakoplovi JNA tri puta raketirali položaje hrvatskih snaga u Dergaju kod Vukovara. Srpski teroristi iz sela Maja kod Gline oteli prt hrvata.
15. 7. 1991.
- Srpski teroristi pod zaštitom JNA napali policijske postaje MUP-a RH u Kozibrodu, Glini i Topuskom - dvije su osobe ubijene, a šesnaest ih je ranjeno..
- u Lipiku je mučki iz zasjede ubijen hrvatski policajac Branko Čorak
iz Policijske postaje Koprivnica. Rođen je 13. travnja 1961. godine u Sovjaku, Općina
Virovitica. U Policijskoj postaji Koprivnica radio je 11 godina. Bio je oženjen i živio je u Koprivničkoj Reki. U ovom napadu još su dva policajca ranjena. ( Željko Szabo
–
živi i radi u Koprivnici
)
16. 7. 1991.
- Srpski teroristi ranili američkog TV novinara Ivana Stankovića blizu Hrvatske Kostajnice.
17. 7. 1991.
- Predsjednik Tuđman donio odluku o osnivanju i imenovanj članova Kriznih štabova. Ubijeni hrvatski policajac Josip Žulj i fratar Mile Mamić prilikom granatiranja
Zadra od strane srpskih snaga. Srpske snage otele petroicu mještana banijskog sela Dragotinci. Od strane srpskih terorista ubijen Ilija Petrović iz sela Maja u
okolici Gline. Prvi put u Hrvatskoj JNA se služi ratnim zrakoplovstvom u napadu na jedinicu ZNG-a na Principovcu kraj lloka. Ubijena s dva vojnika iz sastava
ZNG-a "Tigrovi",dvojica su ranjena.
19. 7. 1991.
- Na cesti Sirač - Voćin, neposredno nakon manastira "Pakra" prilikom provjeravanja informacije o pojavi naoružanih terorista na tome području dio SJP Bjelovar
naišao na zasjedu kojom prilikom su mučki ubijeni pripadnici jedinice Željko Cindrić
i Ivica Filković,
dok je pet pripadnika jedinice ranjeno. Istoga dana na
cesti Otočac - Senj ubijen je hrvatski policajac Slavko Cetinjanin.
21. 7. 1991.
- u centru Daruvara ubijana su s leđa iz neposredne blizine tri hrvatska policajca, neposredno prije smjene dužnosti. Ranjen hrvatski policajac, a nekoliko kuća
uništeno prilikom srpskog granatiranja banijskog sela Struga.
22. srpnja 1991.
- Prilikom srpskog napada na Vinkovce poginuo 21 hrvatski policajac. Avioni JRV raketirali položaje hrvatskih gardista u Novim Čakovcima, ubivši pritom 3 hrvatska branitelja.
- Podravinu od Virovitice do Koprivnice u tri navrata nadlijeću borbeni zrakoplovi JNA.
SRPANJ 1991.
- JNA u Sloveniji ima dva korpusa (14. u Ljubljani i 31. Mariboru) s oko 32.000 vojnika, od toga 4000 časnika i profesionalnih vojnika. U Hrvatskoj prije rata JNA
raspolaže s četiri korpusa (32. u Varaždinu, 10. u Zagrebu, 13. u Rijeci, 9. u Kninu, svi u sastavu 5. armije sa sjedištem Zagrebu ), dijelove nekoliko korpusa sa
sjedištem u Bosni i Hercegovini (5. korpus iz Banje Luke sa zonom odgovornosti u zapadnoj Slavoniji, 17. korpus iz Tuzle sa zonom odgovornosti u istočnoj
Slavoniji), te zrakoplovne (5. zrakoplovni korpus) i mornaričke snage (potonje u sklopu Vojnopomorske oblasti sa sjedištem u Splitu). U blizini hrvatskih granica
nalaze se značajne snage: 12. korpus u Novom Sadu, 2. korpus u Titogradu, elitna 1. gardijska oklopna divizija (raspoređena oko Beograda), velika podzemna
zrakoplovna baza pored Bihaća na kojoj baziraju jedinice 5. zrakoplovnog korpusa. Ove snage broje u nekim trenucima i do 70.000 vojnika, ali su raspršene, a
zbog dezertiranja broj novaka u drugoj polovici srpnja pada na otprilike 27.000, od toga približno 30 posto su protusrpski raspoloženi Albanci. Procjenjivalo se da
je oko 50 posto časnika nesrpske nacionalnosti. Gotove snage bile su slabe; prema nekim procjenama, JNA od gotovih snaga (ranga bojne) u drugoj polovici
srpnja u Hrvatskoj ima dvije oklopne i dvije motorizirane bojne te dvije bojne vojne policije, s približno 7000 novaka, dok se ostalih 20.000 nalazi na obuci.
Međutim, JNA je u Hrvatskoj i Sloveniji imala mnogobrojnu tehniku, među ostalim 650 tenkova, 1100 topova i minobacača kalibra preko 100 mm, 1800 tona protuoklopnih i 600 tona protupješačkih mina.
- Do srpnja 1991. godine Hrvatska je na razne načine nabavila 22-24.000 automatskih pušaka (inačica sovjetskog tipa AK-47) s 42 milijuna odgovarajućih naboja,
2100 puškomitraljeza s 14 milijuna naboja, 40-60 lansera protuzrakoplovnih raketa tipa strijela
-2M i stinger
sa po 12 raketa, 400 protuoklopnih lansera tipa RPG s
4400 projektila, 40 protuzrakoplovnih topova od 20 mm i isto toliko od 40 mm, te određene količine mina, sredstava veze i vozila. Ovo je oružje nabavljeno u
Mađarskoj te u drugim zemljama, među njima i dalekoistočnim, a manje su količine zatečene u remontnim postrojenjima i skladištima nad kojima je JNA izgubila
nadzor. Policijske snage do kraja 1990. godine narasle na 28.000 ljudi uz pričuvu od 11.000, ali se stvaraju i druge organizacije kao zameci vojnih jedinca:
Dobrovoljačke omladinske jedinice ( DOJ), a zatim i Narodna zaštita ( NZ; krajem 1990. godine 30.000 ljudi, u ljeto 1991. godine 90.000 ljudi, uglavnom
nenaoružanih). U kasno proljeće 1991. godine stvaraju se prve vojne postrojbe Zbora narodne garde ( ZNG; zbog zakonskih i političkih razloga formalno u sklopu
Ministarstva unutarnjih poslova, MUP). Do konca srpnja 1991. godine ZNG je imao četiri profesionalne brigade s ukupno oko 10.000 ljudi; u ljeto se formiraju i
mobiliziraju još četiri pričuvne brigade ZNG. Preuzimanjem remontnih kapaciteta ZNG dolazi i do nekoliko desetina komada težeg naoružanja; u srpnju 1991.
godine iz Zagreba je u Osijek poslana prva topnička postrojba naoružana malim topovima B-1 od 76 mm i minobacačima bez nišanskih sprava.
25. 7. 1991.
- JNA artiljerijom napala Policijski centar za obuku u Erdutu pokraj Osijeka. Pri tom ubijeno 9 (devet) hrvatskih policajaca, a ranjeno njih 17 (sedamnaest). Srpske
terorističke snage granatama napale Kozibrod i Prekopu kraj Gline.
26. 7. 1991.
- prvi puta je upotpunosti ostvareno operativno jedinstvo srpskih pobunjenika i JNA u akciji napada na hrvatsko selo Kijevo (16 km od Knina), koje zauzimaju
snage 9. korpusa JNA i srpski pobunjenici. Načelnik štaba je tek imenovani energični potpukovnik Ratko Mladić, kasniji zapovjednik vojske bosanskih Srba, Vojske Republike Srpske (VRS).
27. 7. 1991.
- U borbama na Baniji ubijeno 10 hrvatskih policajaca. Jedinice MUP-a Republike Hrvatske, pod tenkovskim napadima JNA, morale napustiti Glinu i Jukinac.
Sedam novinara preplivalo rijeku Glinu u bijegu pred srpskim teroristima. Sa svojih položaja u Bratiškovcima, srpski teroristi ispaljuju oko 100 granata dnevno na
okolna sela. Jedinice JNA iz Vojvodine pucale na hrvatski grad Ilok ranivši pri tom četvoricu gardista. Prilikom napada srpskih terorista na Cerić i Nuštar ranjena tri civila.
-
U obrani Zoltan Hadrava, Iločanin - pripadnik 1. brigade ZNG-a "Tigrovi", uništava prvi tenk u Hrvatskoj.
28. 7. 1991.
- iz Policijske postaje Koprivnica upućena je prva grupa policajaca koja je pridodata Specijalnoj jedinici policije "Omaga" i koja sa istom postrojbom odlazi na
Banovinu, točnije položaje iznad okupirane Gline. SJP zauzima položaje u naselju Prekopa i presjeca komunikaciju Glina-Petrinja, dok je drugi dio postrojbe
razmješten u Gornjem Viduševcu, Solni i okolnim naseljima. Na iste položaje do pada ovog dijela Banovine odlaze još dvije grupe policajaca iz Koprivnice. Upravo
je na ovom dijelu ratišta najbolje iskazana jedinstvenost hrvatskih oružanih snaga, gdje su rame uz rame bile Specijalna jedinica policije "Omega", dijelovi 1.
gardijske brigade, jedinice HOS-a, lokalni mladići u postrojbi pričuvne policije, Specijalna jedinica policije iz Slavonskoga Broda i nekoliko drugih manjih sastava.
- Srpski teroristi opljačkali i spalili hrvatsko selo Strugu, a mještane divljački poubijali. Napadnuti su hrvatski gradovi Vukovar u Slavoniji i Otočac u ličkoj regiji.
31. 7. 1991.
- Formirano Zapovjedništvo ZNG. - Stanovnici Hrvatske Kostajnice, u koloni dugoj nekoliko kilometara, napustili svoje domove. Srpski teroristi artiljerijom napali
hrvatska mjesta Blinski Kut i Komarevo pokraj Siska. Svi Hrvati otpušteni sa svojih radnih mjesta u Obrovcu.
1. 8. 1991.
- Na Izvanrednoj sjednici hrvatskog Ministarstva unutarnjih poslova, ministar Ivan Vekić pozvao sve vojno sposobne građane koji su bili prisiljeni otići iz svojih
gradova da se pridruže pričuvnim postrojbama Hrvatske vojske. Stotine Hrvata iz Aljmaša, Dalja i Erduta pobjeglo u Osijek nakon što su ih srpski teroristi istjerali iz
njihovih domova. Srpski teroristi i JNA puna dva sata bombardirali Vukovar i Borovo Naselje. Minobacačima napadnuta Sunju.
-
predsjednik Vlade i ministar obrane SAO Krajine donosi Odluku o primjeni Zakona o odbrani Republike Srbije na teritoriji Srpske Autonomne Oblasti Krajine18 , u kojoj se određuje da »Teritorijalna odbrana i jedinice za posebne namjene Ministarstva unutrašnjih poslova Krajine sačinjavaju oružane snage Srpske autonomne oblasti Krajine
-
Od početka kolovoza 1991. do 12. studenoga 1991. godine, pripadnici srpskih snaga, posebno JNA, TO-a i "Martićeve policije", napali su hrvatska sela
Saborsko, Poljanak i Lipovača i ubili sve preostale nesrpske stanovnike koje su tamo zatekli. 27
4. 8. 1991.
- Pobunjeni Srbi u sastavu "XII. slavonske udarne brigade" u suradnji s pripadnicima JNA iz Slatinske vojarne otvaraju vatru na policijsku postaju u Slatini i kreću s
dva oklopna vozila iz vojarne. Pripadnici dragovoljačkih odreda, Narodna zaštita i djelatni sastav MUP-a odbili su napad i neprijatelja prisilili na povlačenje.
6. 8. 1991.
- Žestok artiljerijski napad JNA na Osijek. Helikopteri i vojne trupe JNA opkolili policijsku stanicu u mjestu Grohote na otoku Šolti. Brodovi JRM blokirali morski prolaz
izmeđdu Splita i Šolte. Srpski teroristi ispalili 30 minobacačkih granata na hrvatsko selo Vačani
kraj Skradina.
10. 8. 1991.
- Novinar Hrvatske televizije Gordan Lederer ubijen je na zadatku u Hrvatskoj Kostajnici. U Vinkovcima obavljena prva
razmjena zarobljenika. Nakon povratka izbjeglica u Hrvatsku Kostajnicu, grad sa našao pod udarom čcetničckih granata čcak i iz susjedne Bosne i Hercegovine.
11. 8. 1991.
- od strane srpskih terorista izvršen je napad iz zasjede na policijsku ophodnju PP Orahovica na prometnici između Pušine i Humljana pri čemu je ubijen policajac
Stjepan Mlakar, a policajci Strele i Jurković teško su ranjeni.
13. 8. 1991.
-
Na magistralnoj cesti br. 16, u blizini raskrižja za Gornju Rašenicu i Malu Peratovicu, pobunjeni Srbi na prepad hvataju i odvode u zatvor u Veliku Peratovicu
civile putnike u automobilu; Ivana Vereša, Vladu Radoševića, Dubravka Deletisa, Dragutina Duvanića i Marka Komara. Pri tome su ih opljačkali. Nakon
zaustavljanja vozila Zorana Martinčića, na njega je ispaljeno više hitaca iz automatskog oružja, pri čemu je Zoran zadobio teške rane opasne za život. Na dijelu
magistralne ceste Virovitica–Grubišno Polje, trojica naoružanih civila, pobunjenih Srba, zaustavili su autobus "Čazmatransa" i fizički napali vozača. Isto se događa i
sljedećeg dana, kad su opljačkani putnici, a neki pretučeni. Zbog toga se prekida promet na cesti Virovitica–Grubišno Polje. U Pakracu pobunjeni Srbi proglasili SAO Zapadnu Slavoniju.
- Srpski teroristi i JNA minobacačkom vatrom napali Osijek i Beli Manastir.
14. 8. 1991.
- Srpski teroristi i jedinice JNA okupirali predajnik drugog programa Hrvatske televizije u Kninu i počeli prenositi program beogradske televizije. Snage JNA tijekom
noći ispalile 130 minobacačkih granata na Vukovar iz svojih uporišta u Borovu Selu i brodova JRM na Dunavu. Ranjena četvorica hrvatskih gardista i trojica
civila. U Lovincu u Lici pronađeno pet žrtava masakra koji su nad civilnim stanovništvom počinili srpski teroristi. Masakar je počinjen 5. kolovoza.
- u poslijepodnevnim satima u hotelu "Voćin" u Voćinu, pobunjeni Srbi zarobljavaju poslovođu hotela Branka Ilića i odvode ga prema logoru Sekulinci. Od tada
mu se gubi svaki trag, do 2000. kad su njegovi posmrtni ostaci pronađeni nedaleko od istoimenoga logora.
15. 8. 1991.
- tzv. Srpsko nacionalno vijeće proglasilo je općinu Okučane u sklopu SAO Krajine. Istoga dana pobunjeni srpski teroristi otvaraju vatru na automobil prometne
policije te na njega ispaljuju tromblonsku minu
16. 8. 1991.
- Napadom srpskih terorista i jedinica JNA na Okučane započeo rat u Posavini. JNA zajedno s pobunjenim Srbima napada postrojbe MUP-a i ZNG-a kod Okučana,
pokušavajući izvršiti proboj bojišnice na potezu Okučani–Nova Gradiška. Proboj srpskih snaga zaustavljen je kod Gornjih Bogićevaca, a napadači se povlače
nazad u Okučane. Jedinicama JNA i pobunjenih Srba zapovijedao je Milan Čeleketić, čija je obitelj u to vrijeme još uvijek prebivala u Koprivnici.
- Beogradski kriminalac Željko Ražnatović Arkan sa svojom terorističkom postrojbom zvanom "srpski tigrovi" preuzeo kontrolu nad selom Stara Tenja.
18. 8. 1991.
- Oklopna vozila JNA prelaze most preko Save u Staroj Gradišci, hrvatske snage digle most u zrak. Iz Dugog Sela motorizirana kolon
a JNA dovukla tešku artiljeriju
na područje oko Okučana. Tijekom dana JNA i srpski teroristi zauzeli Okučane. Sa srpskih terorističkih položaja ispaljeno 30
minobacačkih granata na policijsku postaju u Belom Manastiru. Iz JNA kasarni u Petrinji puca se na Komarevo i Viduševac, kao i na ostala sela na Banovini i Kordunu.
- na barikadi u Kukunjevcu srpski teroristi oteli su dr. Ivana Šretera ( Lipik, 22. XII. 1951. - Bučje, 1991.), vrhunskog
fizijatara-reumatologa, rodoljuba i osnivača HDZ-a u Pakracu. Odvode ga u Bučje nakon čega mu se gubi svaki trag. Svi
pripadnici specijalnih jedinica koji su bili prisutni u Pakracu pamte ga kao čovjeka koji nije štedio ni sebe, ni svoju obitelj da im bude na usluzi i pomoći.
- pripadnici srpskih paravojnih postrojbi zauzeli su Odjeljenje policije u Voćinu i preuzeli sve ustanove vlasti. Postavljaju barikade i oružane straže na
komunikacijama prema Voćinu i odsijecaju to mjesto od Slatine, a žiteljima Hrvatima iz Voćina i okolice zabranjeno je napuštanje toga prostora. Istoga dana Srbi su
oteli devetoricu Hrvata dok su obavljali poljoprivredne poslove u području Jasenaš. Srpski teroristi ubili su Mirka Kovača i Ivicu Blaženovića u neposrednoj blizini
Topolovice. Zatvorene su prometnice Virovitica–Jasenaš, Virovitica–Miokovićevo–Daruvar kao nesigurne i opasne za promet.
19. 8. 1991.
- tijekom ranoga jutra jače snage srpskih terorista napale su grad Pakrac, a glavnina napada usmjerena je Policijsku postaju
u Pakracu u kojoj je nalazilo tridesetak hrvatskih policajaca. Do večernjih sati srpski teroristi osvojili su grad osim policijske
stanice koja se održala zahvaljujući iznimnoj hrabrosti i požrtvovnosti policajaca u njoj iako su napadani i težim oružjem. Do
večernjih sati srpski teroristi izbili su do prigradskog naselja Prekopakra, te su postavili snage za osiguranje u širem prostoru oko grada Pakraca.
Oko 18,00 sati u šire područje Pakraca pristigle su Antiteroristička jedinica Lučko i Specijalna jedinica policije "Omege" iz
Bjelovara, nakon čega je usljedilo probijanje obruča iz dva pravca i spajanje tih jedinica kod naselja Prekopakra. Oko 20,00
sati ATJ Lučko i SJP "Omege" započele su napad na grad. Policijska stanica je oslobođena do 22,00 sata nakon čega su
nastavljene borbe u gradu do 23,30 kada su poražene srpske terorističke snage u gradu. Nakon predaha, oko 4,30 sati
hrvatske snage izvršile su protuudar i prema Omanovcu, kada su srpski teroristi izbačeni iz naselja Japaga, Šeovica, Kraguj, nastavak "čišćena" omeli su Migovi
JNA, nakon čega je iz Beograda uslijedila prijetnja prema Zagrebu i djelovanja specijalnih jedinica MUP-a su zaustavljana.
Akcija specijalnih jedinica u Pakracu 19./20. 8. 1991. godine prva je akcija hrvatskih postrojbi napadnog karaktera koja je rezultirala
vraćanjem okupiranog teritorija i razbijanjem srpskih terorističkih snaga na širem prostoru.
21. 8. 1990.
- Intenzivni sukobi srpskih snaga i JNA sa hrvatskim braniteljima na cijeloj bojišnici u zapadnoj Slavoniji od Okučana,
Pakraca, Daruvara pa sve do nadomak Virovitice. Hrvatske snage pružile su silovit otpor duž cijele bojišnice unatoč tome što
neprijatelj koristi svo raspoloživo oružje i oruđe iz arsenala JNA, od topova i tenkova do ratnog zrakoplovstva.
U tim okolnostima, obzirom na malobrojnost branitelja, dolazak prve dragovoljačke postrojbe iz Koprivnice
-
"Stričeve grupe", dodatno je podigao moral pripadnika specijalne postrojbe u Pakracu, u kojoj je više od trideset Podravaca.
Iako su se jedinice susrele na prometnici između Pakraca i Badljevine, pod minobacačkom paljbom neprijatelja, kratkotrajno slavlje, kod susreta Podravaca, nije izostalo.
22. 8. 1991.
- Snage JNA i srpskih terorista okupirale su Baranju. Srpski vojnici pljačkaju kuće Hrvata u Belom Manstiru i okolnim mjestima. Ulične borbe u Dardi. Selo Mece granatama sravnjeno sa zemljom.
24. 8. 1991.
- u Pakrac pristigla
prva postrojba hrvatske policije
kao pojačanje Specijalnoj jedinici policije "Omega". Među sedamdeset pristiglih policajaca nalazi se i grupa
policajaca-dragovoljaca iz PS Koprivnica. Isti dan u kasnim popodnevnim satima imaju prvo "vatreno krštenje" na položaju "Pilana" prema Kusonjama, odakle se premještaju na
kasnije vrlo poznat položaj "Konstruktor"
- JNA dovodi rezervne snage u ratno područje Posavine - Sisak, Novsku, Okučane i Novu Gradišku.
- branitelji Vukovara obaraju prvi borbeni zrakoplov JNA u Hrvatskoj
25. 8. 1991.
- Snage JNA i srpskih terorista napale Vukovar i Borovo Naselje, ali su branitelji Vukovara dobili bitku.
26. 8. 1991.
- srpski teroristi izvršli su minobacački napad iz Huma, na selo Humljane, Mačkovace i Četekovce, te Slatinu.
- JNA, uz pomoć srpskih terorista, zaposjela hrvatsko selo Kijevo.
28. 8. 1991.
- JNA uz pomoć srpskih terorista iz okolnih sela granatirala Vukovar. Grad je potpuno opkoljen.Snažni napadi na Skradin i okolna sela u pokušaju zauzimanja pristupa Jadranskom moru.
- srpske snage ušle su u Lipovaču i ubile sedam civila27.
30. 8. 1991.
- u napadu JNA i srpskih terorista na Vukovar ubijeno 16 ljudi, a 95 ih je ranjeno. JNA žestoko napada Vinkovce i Nuštar.
1. 9. 1991.
- Ponovno je napadnut Daruvar. Od krhotine granate ispaljene sa srpskih položaja smrtno je stradao Tihomir Vrdoljak
iz Bjelovara, pripadnik PHR-a. JNA pucala na avion koji je prevozio predsjednika Tuđmana, prilikom odlaska iz Beograda.
-Izvršni savet Općine Beli Manastir donosi
Odluku o prestanku važenja zakonskih propisa Republike Hrvatske na području Opštine Beli Manastir19, i
Odluku o važenju saveznih propisa i Ustava SFRJ, te primeni Ustava i zakona Republike Srbije kao pravnog pravila na području Opštine
Beli Manastir 20. Na istoj sjednici donesena je i
Odluka o prestanku radnog odnosa i zabrani povratka i ostanka u Baranji, svih lica koja su se nalazila u neprijateljskim snagama i lica koja su im pomagala, kao i članovima njihove uže obitelji21
. Tom se odlukom nalaže SUP-u Beli Manastir da
sačini prijedlog liste »lica koja su učestvovala u neprijateljskim jedinicama na području Baranje, njihovim pomagačima, kao i članovima njihove uže porodice, a na
osnovu podataka koje poseduje u svojoj službenoj evidenciji kao i na osnovu saznanja dobivenih od mesnih zajednica, preduzeća, ustanova i građana (...)«.
2. 9. 1991.
- Srpski teroristi masakrirali mještane hrvatskog sela Berak, a neke uzeli kao taoce. Granatirane rafinerija i željezara u Sisku. U obranu Pakraca uvodi se
novoustrojena "A" satnija 105. brigade ZNG-a (Bjelovarska), pod zapovjedništvom Miroslava Černaka. Ista je satnija od 14. kolovoza 1991. godine bila na zadatku u Podrvskoj Slatini.
3. 9. 1991.
- JNA u Sisku predala kasarne i skladišta Hrvatskoj vojsci. Zrakoplovi JRV bacili kasetne bombe na Gospić. Srpski teroristi, sa svojih položaja u Obrovcu,
tenkovima i haubicama pucaju na strateški važan Maslenički most kraj Zadra. Nakon jednodnevnog napada na Osijek 14 ljudi poginulo, a 28 ranjeno.
4. 9. 1991.
- Hrvatske oružane snage odbile napad JNA na Okučane. JNA ponovno gađa rafineriju nafte i željezaru u Sisku. Napadnuti lički gradovi: Gospić, Perušić i Lički
Osik. Nakon višednevnih napada srpskih terorista, hrvatsko selo Kostajničcki Majur sravnjeno sa zemljom.
- srpski teroristi i četnička paravojska "Beli orlovi" izvršili su žestoki napad na Mikleuš, učinjena velika materijalna šteta. Pod zapovjedništvom Bore Lukića srpske
su jedinice granatirale sela Balince, Četekovac i Čojluk. Uništen je veći dio kuća te druga pokretna i nepokretna imovina. Na prometnici Balinci–Četekovac–Čojluk
prema Mikleušu srpski teroristi zaustavili su automobile u kojima su mještani civili pokušali pobjeći od napada, te su iz automatskog oružja ubili Franju Saboa,
Marka Saboa, Marijana Matičića, Zlatka Pinčara, Josipa Tonca, Tereziju Troha i Milana Mlakara. U selima Balinci, krečući se od kuće do kuće, teroristi su noževima i
sjekirama ubili su civile Ivana Biškupovića, Jurja Borovca, Iku Biškupović, Roziku Vlatković, Miju Lovrinca, Josipa Butorca, Ivana Rukavinu, Marka Rukavinu,
Mandu Rukavina, Nikolu Mandića i Ivicu Biškupovića. Ubijene su masakrirali hladnim oružjem i palili njihova ranjena i mrtva tijela. U selu Četekovac, dok su na cesti
ispred sebe naguravali puščanim cijevima mještane, Adam Krupa je u jednom trenutku posrnuo u travu pored ceste, pa su ga teroristi iz neposredne blizine
hitcima iz automatskog oružja odmah ustrijelili. Napadnuti policajci Duško Košorog i Mile Starčević pružili su otpor, no s obzirom na to da su bili ranjeni i nesposobni
za daljnju borbu, predali su se. Teroristi su ih divljački izbatinali, zalili benzinom i hladnokrvno zapalili. Kada se Marko Rukavina, inače držan kao talac, ispred
trgovine "Slatinka" u Četekovcu usudio riječima usprotiviti tomu divljačkom i hladnokrvnom ubojstvu, teroristi su ga doslovno dotukli i potom još ubili. Potom su
ubijeni i Milan Botorac i Josip Potočnik.
5. 9. 1991.
- Hrvatske snage ušle su u sela Četekovac i Balinci u općini Podravska Slatina. Srpski su teroristi sela opljačkali i spalili do temelja, a stanovnike masakrirali.
8. 9. 1991.
- u Kusonjama kod Pakraca 18 hrvatskih branitelja iz satava "A" satnije 105. brigade ZNG-a dospijeva u zasjedu. Usprkos
nadljudskim naporima branitelja Pakraca nije se uspio probiti obruč naprijatelja. Sudbina sedamnaestorice branitelja doznala
se tek po oslobađanju ovoga dijela Slavonije u prosincu 1991. godine, kada su svi pronađeni izmasakrirani u zajedničkoj
grobnici. Sahranjeni su 5. veljače 1992. godine na bjelovarskom groblju "Borik". Sprovod je predvodio zagrebački nadbiskup Franjo Kuharić. Tada su sahranjeni
Nikola Benkus, Željko Besek, Marinko Crnogaj, Miroslav Černak, Marijan Dukić, Stipe Gadža, Petar Pavlović, Nedjeljko Pekić, Mario Posarić, Igor Stipić, Dubravko Štefulinac i Ante Tundara
. Tijelo osamnaesto branitelja Tadije Markića
nije pronađeno. Nažalost, to mjesto u
Kusonjama postalo je još jednom poprište tragedije. Obilježavajući drugu obljetnicu (8. rujna 1993.) stradanja hrvatskih
vitezova u Kosonjama, polažući vijence, od podmetnute srpske mine smrtno su stradali zapovjednik 105. brigade HV Stanko Palić
, a sa njim i bojovnici Mirko Pereš
i Željko Šegović
.
12. 9. 1991.
- Srpski teroristi i JNA ispalili oko 500 projektila na hrvatski grad Vinkovce. Hrvatske snage prisiljene napustiti svoje položaje u Jasenici i Kruševu nakon žestokih
napada JNA i srpskih terorista. Napadnut Maslenički most i postavljene barikade, čime je odsječen jug Hrvatske. Napadnut je i Otočac.
- prestao je organizirani otpor hrvatskih branitelja u Kostajnici. Uvjeti i način dogovaranja predaje do danas nisu točno utvrđeni. Večina hrvatskih branitelja smatra
da se grad mogao obraniti. Veći dio zarobljenih branitelja prebačen je u logere Manjača i Glina, a dio ih je ubijen nakon predaje u Kostajnici.
13. 9. 1991.
- nakon dvomjesečnih žestokih borbi Hrvatska Kostajnica pala je u ruke JNA i srpskih terorista. Pripadnici hrvatskih oružanih snaga, koji se nisu uspjeli izvući na
bosansku stranu, zarobljeni su i prebačeni u logor "Manjača" kod Banja Luke. Srušen je helikopter JNA, te je uhićen general Aksentijevića.
14. - 19. 9. 1991.
- U šest dana osvojeno je borbom ili se predalo 36 vojarni i skladišta te 26 drugih objekata, među njima dva centra veze i jedna raketna baza. U sklopu cijele
rujanske operacije zauzimanja vojarni, jedan je korpus JNA razoružan u cijelosti (32. varaždinski), a dva korpusa (10. zagrebački i 13. riječki) razoružana su
djelomično, jednako kao i zrakoplovne i mornaričke snage; istovremeno osvojena su sva remontna i proizvodna postrojenja. Ratni je plijen bio iznimno bogat:
preko 230 tenkova, oko 400 većih topova, deseci tisuća pušaka, nekoliko milijuna naboja i mnoštvo druge opreme i vozila palo je u hrvatske ruke. Zarobljeno
oružje odmah je i uporabljeno, tako da je rat za vojarne bio prva prekretnica rata.
17. 9. 1991.
- Borbeni zrakoplovi JNA četrdeset i osam puta preletjeli su Zagreb. Pogođen je odašiljač Hrvatske televizije na Sljemenu. Snage JNA prijete da će raketama i
tenkovima uništiti barokni hrvatski grad Varaždin. Borbeni zrakoplovi JNA napali Novsku. Kopnene i zračne snage JNA zajedno sa srpskim teroristima napale
Šibenik. Srpski teroristi zauzeli HE "Peručca" na rijeci Cetini. Brodovi JNA blokirali sve hrvatske luke i presjekli sav pomorski promet duž obale. Hrvatske snage
osvojile bazu JNA, zloglasni Poligon C" u Osijeku. Ova je baza bila glavno uporište JMA prilikom napada na grad.
19. 9. 1991.
-
Hrvatske oružane snage zauzimaju vojarne JNA
u Varaždinu, najvećem garnizonu JNA između Drave i Save, u kojima je smješteno zapovjedništvo 32.
korpusa, jedna mehanizirana brigada, jedna topnička pukovnija i niz drugih prištapskih jedinica. Predsjednik Tuđman u svojstvu vrhovnog zapovjednika oružanih
snaga Republike Hrvatske pohvalio je sve pripadnike hrvatskih oružanih snaga za junačku obranu grada Vukovara. Hrvatska vojska porazila JNA i srpske
teroriste u bitci za Šibenik (najveća pobjeda hrvatskih snaga od početka rata - op.aut. ). - "Oba su pala".
Napadnut je Karlovac,
bespoštedno se granatiraju Vukovar, Vinkovci, Osijek. Točno mjesec dana srpski teroristi i JNA pokušavaju slomiti otpor hrvatskih snaga u Pakracu i okolici, ali bezuspješno.
21. 9 .1991.
- uspostavlja se Glavni stožer Hrvatske vojske(GSHV), s načelnikom generalom Antonom Tusom.
-Goran HADŽIĆ
i
Željko RAŽNATOVIĆ - Arkan
obišli su pritvorski objekat u Dalju i naredili da se dva zatočenika puste.Odmah potom u zgradi policije u Dalju pripadnici TO-a SAO SBZS
, predvođeni Željkom Ražnatovićem, ubili su iz vatrenog oružja jedanaest
zatočenika Hrvata i pokopali njihova tijela u masovnu grobnicu u selu Ćelije. 11
Goran HADŽIĆ
i Željko RAŽNATOVIĆ obišli su pritvorski objekat u Dalju i naredili da se dva zatočenika puste. Odmah potom, pripadnici TO-a SAO SBZS predvođeni Željkom RAŽNATOVIĆEM ubili su jedanaest
zatočenika, a njihova tela zakopali u masovnu grobnicu u selu Ćelije.
24. 9. 1991.
- Na području Baranje donosi se
Odluka o oduzimanju sve pokretne i nepokretne imovine poduzeća i radnji čije je sedište na području Republike Hrvatske i Republike Slovenije22
, koju »preuzimaju preduzeća koja se bave takvom delatnošću, a čije je sedište na području Opštine Beli Manastir ili području AP Vojvodina«. U
Odluci o uvođenju prioriteta u snabdevanju naftnim derivatima na području Opštine Beli Manastir za vreme trajanja ratnih okolnosti 23
propisano je da prvi prioritet za snabdjevanje naftnim derivatima ima JNA, a nakon nje Teritorijalna obrana (TO – općinski štab, svi štabovi i jedinice).
27. 9. 1991.
- Načelnik GS HV Antun Tus donosi zapovjed o realizaciji Plana "Bilogora", odnosno osvajanju kasarni JNA-a na prostoru Bjelovara i Koprivnice.
28. 9. 1991.
- prilikom topničkog napa neprijatelja na položaje hrvatskih branitelja u Prekopakri, mjestu nadomak Pakraca, poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik Specijalne
jedinice policije PU Bjelovar "Omege" Dražen Baniček
iz Borovljana, rođen 15. ožujka 1970. godine u Koprivnici. Dražen Baniček je odmah nakon
demokratskih promjena u Hrvatskoj prijavio se u redove pričuvnog sastava policje, a u aktivni sastav primljen je 10. prosinca 1990. godine. Tijekom ožujka 1991.
godine sa još 30 podravaca dobrovljno se prijavljuje u sastav Specijalne jedinice policije PU Bjlelovarske "Omege" i od 31. ožujka 1991. godine postaje aktivnim
pripadnikom jedinice. Kao pripadnik SJP Dražen je sudjelovao u izvršenju borbenih zadaća na područjima Pakraca, Gline (Prekopa - Gornji Viduševac),
Grubišnog Polja i Daruvara. Pored dojmljivog domoljublja Dražena su krasile i izuzetna moralnost i humanost. Na istome mjestu teško je ranjen i Tihomir Ruk iz Koprivnice.
29. 9. 1991.
- u 10 sati i 43 minute odjeknula je eksplozija na "Barutani" - izdvojenom skladištu JNA nedaleko od Bjelovara, koja se čula u krugu pedesetak kilometara.
Eksploziju je namjerno pouzročio podoficir JNA koji se nije želio predati. Prilikom eksplozije poginulo je jedanaest hrvatskih branitelja koji su objekat držali u blokadi.
Nakon cjelodnevnih borbi i razaranja grada od strane JNA, hrvatske postrojbe zauzele su sve kasarne JNA u Bjelovaru.
30. 9. 1991.
- nakon uspješnih pregovora, predaje se kasarna JNA u Koprivnici.
1. 10. 1991.
- formirana su krupna vojnoteritorijalna i borbena zapovjedništva HV-a (Operativne zone) sa sjedištima u Osijeku, Bjelovaru, Zagrebu, Karlovcu, Rijeci i Splitu
4. 10. 1991.
- U Koprivnici je formirano zapovjedništvo 117. brigade
Zbora narodne garde na čelu sa g. Dragutinom Kraljem
. Nekoliko dana kasnije križevačka satnija
iz treće bojne krenula na ratne terene Pisarovine. Prve postrojba iz sastava 117. brigade odlaze na novljansko ratište početkom studenoga 1991. godine i
učestvuju u oslobađanju mjesta Bair, Popovac, Trokut, Kukunjevac i dr.. Do potpisivanja Sarajevskog primirja (2. 1. 1992. ) brigada djeluje pretežito ofenzivno.
Od 15. travnja 1992. do 31. srpnja 1992. tom je brigadom zapovijedao Ivica Zgrebec
. Brigada je službeno ugašena 31. 7. 1992. godine.
- pripadnici TO-a SAO SBZS
, predvođeni Željkom Ražnatovićem, ušli su u zatočenički objekat u zgradi policije u Dalju i iz vatrenog oružja ubili dvadeset osam
zatočenika, hrvatskih civila. Tijela žrtava odnjeta su iz zgrade i bačena u rijeku Dunav. 11
5. 10. 1991.
- Predsjednik Tuđman pozvao sve građane Hrvatske u obranu napadnute domovine. Propao je sastanak jugoslavenskog Predsjedništva na Brijunima kojeg je
sazvao Stipe Mesić. Stari dio Dubrovnika, pod zaštitom UNESCO-a, pogođen brojnim topovskim i minobacačkim granatama. Srpska vlada poziva građane Dubrovnika da svojim odlaskom spase grad.
- u predjelu Mokro Brdo srpski teroristi napali su vozilo HV i tom prigodom smrtno je stradao Tomislav Mikić, a teže ranjeni Vlado Hmelik i Dragutin Rokinger. Istog
dana kod spomenutog napada zarobljeni su radnjeni Tomislav Šimanović i Mirko Vučeta, koji je nestao i do danas nije pronađen. Šimatović je mučen u policijskoj
stanici u Voćinu, od strane Rajka Bojčića, Steve Šimunića, Radoslava Dokmanca, Borivoja Lukića, Zorana Jovakarića, Dike Tanovića, Rajka Vučkovića, Jovana
Alinčića i Damira Filipovića. Dok su se svi izredali nanoseći mu teške tjelesne ozljede i narušivši mu mentalno zdravlje. Istog dana neprijateljski zrakoplovi raketiraju
željeznički i cestovni most na rijeci Vojlovici, a teroristi otvaraju puščanu vatru na pripadnike ZNG Slatina u predjelu Mokro Brdo. Istoga dana borbeni zrakoplovi JNA raketiraju Slatinu.
6. 10. 1991.
- borbeni zrakoplovi JNA raketiraju Viroviticu, zatim Levinovac, a dan kasnije virovitičku šećeranu.
7. 10. 1991.
- u neposrednoj blizini netom predane koprivniče vojarne prilikom ratetiranja iste od strane zrakoplova JNA poginuo je David Piskor
, rođen 10. travnja 1970. godine u Koprivnici, sa prebivalištem u Novigradu Podravskom gdje je i sahranjen.
- Dva zrakoplova JRZ raketirali Banske dvore - predsjedničke urede u centru Zagreba, cilj napada bio atentat na dr. Franju Tuđmana.Predala se vojarna JNA u Samoboru.
8. 10. 1991.
- utvrđujući da je tromjesečni rok o odgodi primjene Ustavne odluke od 25. lipnja 1991., koji je određen Brijunskom deklaracijom, istekao 7. listopada 1991., Sabor
Republike Hrvatske, na zajedničkoj sjednici svih vijeća donio je
Odluku6 kojom
»Republika Hrvatska od dana 8. listopada 1991. godine raskida državno-pravne sveze na temelju kojih je zajedno sa ostalim republikama i pokrajinama tvorila dosadašnju SFRJ i odriče legitimitet i
legalitet svim tijelima dosadašnje federacije - SFRJ (...)«,
Zaključke kojima "obvezuje organe državne i vojne vlasti da osiguraju
potrebna sredstva i snage, te poduzmu odmah odgovarajuće mjere, kojima će pružiti potrebnu pomoć braniteljima Vukovara, kao i
Zaključke da je
"na Republiku Hrvatsku izvršena je oružana agresija od strane Republike Srbije i takozvane JNA"..."Takozvana JNA se proglašava agresorskom i okupatorskom vojskom";
9. 10. 1990.
- u Daruvaru je poginuo hrvatski branitelj - pripadnik pričuvnog sastava MUP-a Nikola Petrović
, rođen 21. kolovoza 1971. godine u Koprivnici sa prebivalištem
u Velikoj Mučnoj. Sahranjen je na mjesnom groblju u Reki.
10. 10. 1991.
-
Velika Narodna Skupština srpskog naroda Srpske oblasti Slavonije, Baranje i Zapadnog Srema donosi na svojoj 3. sjednici, održanoj 10. listopada 1991. u Belom Manastiru,
Odluku o pripajanju teritorijalne odbrane Srpske Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem oružanim snagama SFRJ 24, u kojoj
se određuje da se »teritorijalna odbrana Srpske Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem pripaja oružanim snagama SFRJ i postaje njen sastavni deo«, te se »ovlašćuje vlada Srpske
Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem da u dogovoru sa Saveznim sekretarijatom Narodne odbrane preduzme sve mere u cilju realizacije ove Odluke«.
14. 10. 1991.
- Otkrivena špijunska mreža JNA u Hrvatskoj
- u Šidu u nazočnosti generala JNA Dragoljuba Aranđelovića i predstavnika Europske misije g.Hugha Cunningama i Petra Kyipra, izdiktiran je ultimativan
"Sporazum o uvjetima progonstva stanovnika Iloka i susjednih mjesta". Dio civila iz Šarengrada i Bapske, želi preko Šida i Bosne samomicijativno doći do
slobodnog dijela Hrvatske. Oko 50 osoba je uhićeno je i zadržano u logorima Šida, Sremske Mitrovice i Begejaca. U Bapskoj su 14. litopada ubijeni Ivan Mijić i
Miroslav Kolak iz Šarengrada te Nada Vrbanić iz lloka.
listopad 1991.
- otkako je 27. 7. 1991. godine prva grupa policajaca i pričuvnih policajaca iz PU Bjelovar otišla na bojište, pripadnici aktivnog i pričuvnog sastava kontinuirano se
nalaze na bojištima Banovine ( do rujna ) i Zapadne Slavonije u Pakracu, Daruvaru, Lipiku i Grubišnom polju. Tijekom listopada vodile su se vrlo intenzivne borbe
za grad Daruvar i njegovu okolicu, prilikom kojih je JNA u više navrata koristila i zrakoplovstvo. Obol koprivničanaca obrani Daruvara je neprocjenjiv.
- tzv. "Ozmecova grupa"
krenula je na pakračko bojište sredinom listopada 1991. godine, dok je križevačka satnija iz treće bojne 117. brigade krenula na ratne terene Pisarovine.
- Koncem mjeseca Capićeva grupa odlazi na virovitičko područje, a njima se nešto kasnije priključila i tenkovska grupa Bumbari, te su zajedno su djelovali u sklopu
127. brigade, a kasnije se priključuju 117. koprivničkoj brigadi.
- koncem listopada u Koprivnici IPD služba 117. brigade pokreće prvi hrvatski vojni časopis "Gardist", koji izlazi tijekom cijelog vremena postojanja 117. brigade.
15. 10. 1991.
- Srpski okupatori u prisutnosti dvaju promatrača EZ-a prisilili sve građane Iloka na potpisivanje sporazuma o napuštanju Iloka.
- JNA okupirala Cavtat, te u prisutnosti promatrača EZ-a podigla jugoslavensku zastavu.
16. 10. 1991.
- poginuo je Blago Zadro, zapovjednik obrane Borova Naselja. Predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđdman ukazom
posmrtno promovirao Blagu Zadra u general-bojnika HV
17. 10. 1991.
- Hrvatski ministar obrane uputio proglas svim građanima istočne Slavonije koji su odslužili vojni rok da se jave na dužnost.
18. 10. 1990.
- pripadnici JNA, TO-a SAO SBZS
, i srpske dobrovoljačke jedinice "Dušan Silni" prisilili su pedeset
hrvatskih civila, zatočenih radi prisilnog rada u zgradi zadruge
u Lovasu, da odu do jednog minskog polja u okolini sela Lovas, koje se nalazi oko 20 kilometara jugozapadno od Vukovara. Na putu prema tom minskom polju,
pripadnici ovih srpskih snaga ubili su iz vatrenog oružja jednog
zatočenika. Kada su došli do minskog polja, zatočenici su prisiljeni da uđu u minsko polje i da
nogama čiste tlo ispred sebe kako bi polje "očistili" od mina. Eksplodirala je najmanje jedna mina, a srpske snage su otvorile vatru na zatočenike. Poginuo je dvadeset jedan
zatočenik, ili u minskoj eksploziji ili u puščanoj vatri. 11
-
iz snajperskog hica ispaljenog sa srpskih terorističkih položaja u Četekovcu je ubijen Zvonimir Potočnik. Istoga dana napadnuti su sa 40 granata Četekovac,
Golenić, Ivanbrijeg i Mačkovac. Na Slatinu je ispaljeno 25 granata.
19. 10. 1991.
- u naselju Bujavica nedaleko od Lipika poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 105. brigade ZNG-a Mario Kovačić
, rođen 7. prosinca 1971. godine u
Koprivnici, sa prebivalištem u Drnju. Sahranjen je na mjesnom groblju u Drnju.
20. 10. 1991.
- Oko 120 hrvatskih civila, uglavnom žena, starih i nemoćnih osoba, ostalo je u selima Dubica, Cerovljani i Bačin kod Hrvatske Kostajnice.. Ujutro 20. 10. 1991.
godine, pripadnici srpskih snaga uhvatili su pedeset tri civila u Dubici i zatočili ih u seoskom vatrogasnom domu. U toku tog dana i noći, desetoro je pušteno na
slobodu zato što su bili Srbi ili su imali veze sa Srbima. Dana 21. oktobra 1991. godine, srpske snage odvele su preostala četrdeset tri Hrvata na jedno mjesto u
blizini sela Baćin. Pored njih, srpske snage su iz Baćina i Cerovljana na to isto mjesto dovele najmanje trinaest nesrpskih civila. Tu su ubili svih pedeset šest
žrtava. Otprilike u isto vrijeme, pripadnici srpskih snaga su na jedno nepoznato mesto odveli još trideset civila iz sela Baćin i još dvadeset četiri civila iz sela
Dubica i Cerovljani, i tamo ih ubili. 11
21. 10. 1991.
- Konvoj mira na čelu s trajektom "Slavija" krenuo iz Rijeke za Dubrovnik.
20. 10. 1991.
- Pilot JRV Rudolf Perešin, sa borbenim zrakoplovom MiG 21 preletio je u Austriju. Pilot Perišin vratio se u Hrvatsku a zrakoplov su zadržale austrijske vlasti. Rudolf
Perišin poginuo je prilikom izvršavanja borbenih zadaća u akciji "Bljesak".
24. 10. 1991
– Velika Narodna Skupština Srpske Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem, na izvanrednom zasjedanju, održanom u Belom Manastiru 24. listopada 1991., a nakon održanog »konsultativnog sastanka na kojem su u Predsedništvu Jugoslavije učestvovali predstavnici: Republike Srbije, Republike Crne Gore, SAO Krajine, SO
Slavonije, Baranje i Zapadnog Srema, SAO Istočne Hercegovine, SAO Romanije, srpskog naroda iz Bosne i Hercegovi
ne, saveznih organa i uglednih pojedinaca«, donijela je posebne Zaključke
26, u kojima »zahteva od Skupštine i Vlade Republike Srbije da preduzmu mere da se u roku od četrdeset osam sati sa posla otpuste i
mobilišu svi muškarci (u starosnom dobu od 20 do 55 godina) sposobni za borbu, a izbegli sa ratom zahvaćenih područja«, te »nalaže Vladi SO Slavonija, Baranja i
Zapadni Srem da nastavi sa naporima za iznalaženje mirnog rešenja državno-političke krize u Jugoslaviji, s tim da ni u jednoj varijanti ne može prihvatiti ostanak Srpske
Oblasti Slavonije, Baranje i Zapadnog Srema u okviru Hrvatske«. U točki 5. Zaključaka, Velika Narodna Skupština SO Slavonija, Baranja i Zapadni Srem »usvaja
Deklaraciju o ujedinjenju sa SAO Krajinom i Bosanskom Krajinom«.
26. 10. 1991.
- Napadnut je Čojluk, tom prigodom smrtno je stradao civil Stjepan Tresk, koji je radio na njivi. Na Čojluk je ispaljeno 30 granata, na Četekovac 50 granata, a
zrakoplovstvo JNA bacilo je na središte Slatine 5 velikih bombi (tzv. krmača).
31. 10. 1991.
- kod Sibenika poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 117. brigade Željko Kuzminski
, rođen 19. studenoga 1958. godine u Koprivnici. Bio je otac troje djece.
Sahranjen je na gradskom groblju u Koprivnici.
- Predsjednik Tuđman objavio nove činove i obilježja Hrvatske vojske.
2. 11. 1991.
- borbeno zrakoplovstvo JNA raketira Viroviticu, vojarnu u Virovitici, a na položajima HV-a u Maloj Babinoj Gori baca bombe velike razorne smage (krmače). JNA
raketira srednju školu u Slatini raketom zemlja-zrak, a zatim mitraljira dio grada. U tom napadu poginula su dva pripadnika 136. brigade HV Slatina. Većih žrtava
nije bilo samo iz razloga što je školska nastava bila, zbog učestalih napada, privremeno obustavljena.
3. 11. 1991.
- Srpski teroristi prvi su put granatirali Orahovicu iz smjera Klokočaka. Od tada Orahovica je svakodnevno granatirana promjenljivim intenzitetom.
7. 11. 1991.
- jedinice JNA i srpske TO-a, a posebno specijalna jedinica JNA iz Niša, ušle su u zaselak Vukovići (Lika) u blizini Poljanka i pogubile devet civila. 11
-
Četnička diverzantska grupa iz zasjede ubija šestoricu pripadnika 127. brigade HV u okolici Virovitice.
9. 11. 1991.
- u Karadžićevu kraj Vinkovaca poginuo je hrvatski branitelj - aktivni pripadnik PU Varaždin Zvonimir Kardoš
, rođen 10. srpnja 1966. godine u Starom
Gradecu, općina Đurđevac, sa prebivalištem u Koprivnici. Zvonimir je završio Srednju školu unutarnjih poslova u Zagrebu i šest godina je radio kao policajac u
Varaždinu. Sahranjen je na Gradskom groblju u Koprivnici.
-
pripadnici TO-a SAO SBZS
, predvođeni Željkom Ražnatovićem, i pripadnici
Milicije SAO SBZS
uhapsili su mađarske i hrvatske civile u Erdutu, Dalj Planini i Erdut Planini i odveli ih u centar za obuku TO-a SAO SBZS
u Erdutu, gde su narednog dana iz vatrenog oružja ubili njih dvanaestoricu.
Istoga dana pripadnici SNB-a SBZS
, u saradnji sa nekoliko pripadnika "Arkanovih tigrova", uhapsili su i pogubili troje
civila, od kojih su dvoje bili članovi porodica prvobitno uhapšenih
žrtava, Mađara, koji su se raspitivali za sudbinu svojih rođaka. 11
11. 11. 1991.
- pripadnici TO-a SAO SBZS
, pod komandom Željka Ražnatovića, uhapsili su sedam nesrpskih civila u selu Klisa. Dva zatočenika, koji su među rođacima imali Srbe, pušteni su na slobodu. Preostalih pet
civila odvedeno je u centar za obuku TO-a SAO SBZS
u Erdutu. Pošto su ih ispitali, ubili su i pokopali žrtve u masovnu grobnicu u selu Ćelije 11
-
izvršeno je snažno granatiranje šireg područja Orahovice. Istodobno neprijateljski zrakoplov raketirao vlak na pruzi između Zdenaca i Feričanaca. Oštećena je lokomotiva i nekoliko vagona.
12. 11. 1991.
- sprske snage, uključujući JNA, TO i "Martićevu policiju", napale su hrvatska sela Saborsko, Poljanak i Lipovanić. Čim su srpske snage ušle u ova sela, ubile su
sve preostale nesrpske stanovnike koje su tamo zatekli. 11
- srpske snage ušle su u selo Saborsko, gdje su ubili najmanje dvadeset
hrvatskih civila. Posle toga, selo je sravnjeno sa zemljom. 11
-
borbeni zrakoplovi JNA raketirali vlak u mjestu Cabuna, oštećena pruga i nekoliko vagona, ranjeno nekoliko civila
13. 11. 1991.
- borbeni zrakoplovi JNA raketiraju Levinovac, Malu Babinu Goru, PIK Suhopolje, a dan kasnije ponovno Levinovac. Mikleuš ponovno napadnut VBR-ovima i
tenkovima sa 40 granata, a Golenić i Ivanbrijeg s 50 granata. Tokom cijelog dana otvarana je minobacačka vatra s brda Budim na sela Mačakovac i Radosavce.
15. 11. 1991.
- na novljanskom bojištu poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 117. brigade Milorad Leban
, rođen 24. rujna 1953. godine u Radeljevu Selu. Bio je otac dvoje djece. Sahranjen je na Gradskom groblju u Koprivnici.
17. - 18. 11. 1991.
- prestaje organizirani otpor hrvatskih branitelja u Vukovaru, simbolu hrvatskog otpora i stradanja.
18. 11. 1991.
- na novljanskome ratištu poginuo je hrvatski branitelj - zapovjednik 2. bojne 117. brigade
Darko Ozmec
, rođen 16. studenoga 1956. godine u Koprivnici. Bio je otac dvoje djece.
- srpske snage ušle su u Škabrnju. Idući od kuće do kuće, ubile su najmanje trideset osam
hrvatskih civila u njihovim domovima i na ulicama. 11
18. - 20. 11. 1991.
- po okončanju vojnih operacija u Vukovaru i njegovoj okolini, JNA je deportirala na tisuće
Hrvata i drugih nesrpskih stanovnika na teritorij Republike Srbije. Na
zahtjev Gorana Hadžića da se zadrže oni ne-Srbi za koje se sumnja da su učestvovali u vojnim operacijama, te je veliki broj stanovnika Vukovara odveden u
zatočeničke objekte u Dalju. Tu su pripadnici srpskog TO-a izdvojili one za koje su sumnjali da su učestvovali u odbrani Vukovara. Izdvojene zatočenike su
ispitivali, tukli i mučili. Pogubljeno je najmanje trideset četvoro
zatočenika. 11
19. 11. 1991.
- kod osvajanja srpskog terorističkog uporišta u Bairu poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 117. brigade Stevo Kovač
, rođen 7. studenoga 1955. godine u
Javorovcu sa prebivalištem u Glogovcu. Stevo je osnovnu školu završio u Koprivničkim Bregima. Početkom listopada 1991. javlja se u 117. brigadu. Pokopan je na mjesnom groblju u Glogovcu.
20. 11. 1991.
– Predsjednik Arbitražne komisije Konferencije o miru u Jugoslaviji, R. Badinter, primio je od predsjednika Konferencije o miru u Jugoslaviji nekoliko pravnih pitanja o
kojima je zatražio mišljenje Komisije.7 .... više o pitanjima i odgovorima.
- Na dan ili približno 20. studenoga 1991. godine, kao dio općte kampanje progona, srpske vojne snage, pod komandom,
kontrolom ili uticajem JNA, TO-a SBZS i drugih učesnika u zajedničkom zločinačkom poduhvatu, odveli su oko dvije stotine i pedeset pet
Hrvata i drugih ne-Srba iz Vukovarske bolnice nakon preuzimanja vlasti u Vukovaru. Srpski teroristi odvojili su i urednika Hrvatskog radija Vukovar Sinišu Glavaševića
. Žrtve su prebačene u kasarnu JNA, a zatim na poljoprivredno dobro Ovčara, oko pet kilometara južno od Vukovara. Tu su pripadnici srpskih snaga satima tukli i mučili žrtve.
Tokom večeri vojnici su žrtve u grupama od 10-20 prevozili na jedno udaljeno stratište između poljoprivrednog dobra Ovčara
i Grabova, gde su na njih pucali iz vatrenog oružja i ubili ih. Njihova tela pokopana su u masovnu grobnicu.11. -
Srpski teroristi otvaraju vatru iz VBR-ova po položajima HV u Maloj i Velikoj Babinoj Gori kod Virovitice za vrijeme međusobno potpisanog primirja.
22. 11. 1991.
- u Pakracu je poginuo hrvatski branitelj - pripadnik pričuvnog sastava MUP-a Alojz Škoda
, rođen 8. ožujka 1958. godine u Glogovcu, gdje je i živio. Bio je otac jednog djeteta.
– Na petom redovnom zasjedanju održanom 22. studenoga 1991., Velika Narodna Skupština Srpske Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem donijela je Zakon
o privremenoj teritorijalnoj organizaciji Srpske Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem i privremenoj lokalnoj upravi, u kojem je bilo
propisano da »u Srpskoj Oblasti do regulisanja teritorijalnog razgraničenja sa Republikom Hrvatskom« teritorij općina čine općine Vukovar, Beli Manastir, Vinkovci,
Dalj i Osijek s privremenim sjedištem u Tenji. Prema tom zakonu, područje općine Vukovar obuhvaćalo je ukupno 33 taksativno navedena naseljena mjesta
(gradova, sela i zaselaka), uključujući Grad Vukovar, područje općine Beli Manastir obuhvaćalo je ukupno 38 naseljenih mjesta, područje općine Vinkovci
obuhvaćalo je 41 naseljeno mjesto, uključujući Grad Vinkovce, područje općine Dalj obuhvaćalo je ukupno 6 naseljenih mjesta, a područje općine Osijek s
privremenim sjedištem u Tenji obuhvaćalo je ukupno 26 naseljenih mjesta, uključujući cjelokupno područje Grada Osijeka.
25. 11. 1991.
- U drugoj razmjeni zarobljenika, kanadski businessman hrvatskog porijekla Anton Kikaš razmijenjen za srpskog generala Milana Aksentijevića i ostale ratne zločince.
26. 11. 1991.
- JNA započela povlačenje iz najveće zagrebačke kasarne "Maršal Tito", a takođder bi trebalo biti započceto povlačenje iz obližnje raketne baze.
-
napadnuta Slatina sa 50 projektila. Oštećeni objekti SDK ZOIL "Croatia", poduzeće Uzor i stambeni objekti. Istoga dana kod sela Popovca zarobljen je hrvatski
vojnik Željko Lah, a prigodom bijega Željko je ubijen, a tijelo mu je spaljenu u blizini katoličke crkve. Istoga dana na putu Levinovac–Hum naišao je svojim
automobilom Željko Galović iz Virovitice, na barikadi su ga zaustavili: Lukić, Vukojević, Plavšić i Petrušić. S uperenim oružjem sproveden je pred komandu u Humu
gdje je pretučen, vezan konopom, potom ga je Tanko Lukić odveo u šumu nedaleko sela Lisičina gdje ga je zaklao. Istoga dana u selu Humvaroš teroristi su ubili
pripadnika HV iz zasjede Marija Grahovca.
28. 11. 1991.
- na Slatinu izvršen napad tenkovima, minobacačima i VBR-ovima, ispaljeno 28 granata, oštećena trafostanica i lakirnica poduzeća "Gaj". Srpski teroristi zajedno s
JNA do temelja srušili katoličku crkvu u Lipiku. Župna kuća i crkva također su srušene u Čagliću (Lipik), a poubijani mještani pokopani su u blizini srušene kuće
30. 11. 1991.
- Vlada SAO Krajine donosi Zakon o obrani25
, u kojem se izrijekom određuje da »Teritorijalna odbrana u SAO Krajini, kao dio jedinstvenih oružanih snaga
Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, štiti suverenitet, teritorijalnu cjelokupnost i ustavnim zakonom utvrđeno društveno uređenje Socijalističke Federativne
Republike Jugoslavije i SAO Krajine« (članak 31. stavak 1.). U članku 35. propisuje se da »za svoj rad, borbenu gotovost i upotrebu i rukovođenje i komandovanje
teritorijalnom odbranom, komandant teritorijalne odbrane koji rukovodi jedinstvenom komandom za jedinice Jugoslavenske narodne armije i jedinice teritorijalne
odbrane u izvršavanju zajedničkog borbenog zadatka, odgovoran je i pretpostavljenom komandantu teritorijalne odbrane«, te se u članku 38. izrijekom navode tijela
nadležna za utvrđivanje brojnog rasporeda vojnih
obveznika »u skladu sa brojnim rasporedom za potrebe Jugoslavenske narodne armije«.
1. 12. 1991.
- na pakračkom ratištu poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik pričuvnog sastava MUP-a RH Ivan Cimerman
, rođen 3. travnja 1960. godine u Hlebinama gdje je
i živio. Ivan Cimerman dragovoljno se javio u pričuvni sastav MUP-a RH početkom srpnja 1991. godine, sa nekolicinom svojih prijatelja. Sahranjen je na mjesnom groblju u Hlebinama.
- u tri navrata na Slatinu ispaljeno 30 granata, oštećeni stambeni objekti i gospodarske zgrade. Teže je ranjen civil Fred Juren. Tijekom dana ispaljeno je 30
granata iz tenkova prema selu Mikleuš i Čojluk. Oštećene su dvije a srušene šest kuća.
2. 12. 1991.
- Hrvatska Vlada objavila naredbu o uvođenju obvezne ratne dužnosti na čitavom teritoriju Hrvatske.
- Slatina je granatirana u tri navrata sa više od 50 granata.
5. 12. 1991.
- Sabor Republike Hrvatske, na zajedničkoj sjednici svih vijeća, donio je Zaključak8, kojim zadužuje »Vladu Republike Hrvatske da pokrene potrebne
postupke za prijem odnosno učlanjenje Republike Hrvatske u sve međunarodne vladine i druge institucije ili ustanove od interesa za
Republiku Hrvatsku, a posebno za prijem u Organizaciju ujedinjenih naroda (...)«, te Zaključak9, u kojem se utvrđuje »da je 8. listopada
1991. godine STJEPANU MESIĆU prestala funkcija kao člana i predsjednika Predsjedništva bivše SFRJ.«;
- Dvjesto i sedamdeset civila iz Vukovara stiglo u Zagreb nakon užasnih mučenja u srpskim zatvorima.
7. 12. 1991.
- hrvatske vojne i radarstvene snage razbile su snage banjalučkog korpusa i srpske terorističke snage u okolici Lipika i oslobodile grad.
8. 12. 1991.
- U selo Hum dolaze srpski teroristi: Slobodan Bosanac, Milenko Bogatić, Rajko Vučković, Richard Glušac i Milorad Grkinić. Vršili su pretres kuća, pod izlikom da
traže skriveno oružje. Tom prigodom odveli su obitelj Đuzel s dvoje djece. Članovi obitelji su maltretirani do drugi dan. Jozu Đuzela su pretukli u kući a zatim
zatvorili i svakodnevno maltretirali do 13. 12., nanijevši mu teške ozljede. Kuću su potpuno opljačkali, a zatim je zapalili.
9. 12. 1991.
- postrojbe hrvatske vojske oslobodile su dvadesetak zarobljenih mještana sela Vukovje, koje su četnici držali kao taoce. Tri civilne osobe pronađene su mrtve.
10. 12. 1991.
- u mjestu Gornje Kričke poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 15. mpoad Križevci Zrinko Živičnjak
, rođen 12. listopada 1963. godine u Zenici, sa prebivalištem u Koprivnici.
- u mjestu Subocka na novljanskome ratištu poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 117. brigade Miroslav Gašparić
, rođen 12. ožujka 1962. godine. Do rata
je radio u "Bilokalniku" i "Čazmatransu", da bi na koncu ostao bez zaposlenja. U redove 117. brigade stupio je početkom studenoga 1991. godine. Sahranjen je na gradskom groblju u Koprivnici.
- pripadnici TO-a SAO SBZS
, predvođeni Željkom Ražnatovićem, i pripadnici Milicije SAO SBZS
uhapsili su pet
nesrpskih seljana iz Erduta i kasnije ih ubili. Nekoliko dana kasnije pohapsili su još sedam civila iz Erduta i ubili ih. 11
12. 12. 1991.
- u selu Humu Jovan Cvetković i Vlado Savić u nesrušeni dio kuće Đuzela bacili bombu sa suzavcem, ukućani istjerani, natjerani da kleknu. Marijana Đuzela ubili
su s nekoliko hitaca u glavu. Iste noći Radislav Jokić, Đuro Vukojević, Željko Korajlija, Ranko Lukić, Radovan Vukojević, Tode Ševo i Đuro Đurić s grupom
domaćih i četnika iz Srbije ubili su Romana Ridla, Ivu Banca i Marka Vukovića u njihovim kućama, a nakon toga kuće zapalili. Poslije ovog zločina nastavili su paliti
ostale kuće građana hrvatske narodnosti. U to vrijeme Zoran Jorgić zvani "Kuki" i Mitar Simić s grupom neidentificiranih četnika u selu Zvečevo ubili su Slavka Peršića i Anu Peršić.
Domaći Srbi u Miokovilčevu usmrtili su Jakova i Anđu Bijelić, Jagu Prša, Alfreda i Anu Salutner, te Jelku Asak i Nikolu Bosanca.
13. 12. 1991.
- u Ivanovcu poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 112. vukovarske brigade Željko Maljak
, rođen 19. svibnja 1963. godine u Rovištancima. Sahranjen je na mjesnom groblju u Donjoj Velikoj.
- dok su se srpske snage pred naletom HV povlačile iz Voćina i njegove okoline, išli su od kuće do kuće i ubili 32 preostalih hrvatskih civila. Preživeli su samo oni
koji su se sakrili, a koje srpske snage nisu pronašle. 11, u selu Krasković zvjerski ubijaju 4 člana obitelji Kovač, civile hrvatske narodnosti.
15. 12. 1991.
- na novljanskome ratištu poginuli su hrvatski branitelji - pripadnici 117. brigade Miroslav Blažek
, rođen 2. rujna 1961. godine u Peterancu, sa prebivalištem u mjestu Kuzminec. Miroslav je bio oženjen i imao je dvoje djece. Damir Jakupić
, rođen 16. veljače 1967. godine u Koprivnici.
Spomenko Lukačinec
, rođ 1. lipnja 1971. godine u Koprivnici. Sahranjen je na Gradskom groblju u Koprivnici
- pri povlačenju iz Koreničana i Đulovca, srpski teroristi su ubili i okrutno izmasakrirali 11 civila u tim mjestima. Također je potpuno uništena katolička crkva.
22. 12. 1991.
- od 22. prosinca 1991. do 25. prosinca 1991, pripadnici tzv. TO-a SAO SBZS predvođeni Željkom RAŽNATOVIĆEM i pripadnici tzv. Milicije SAO SBZS uhitili su u Erdutu sedam
civila mađarske i hrvatske nacionalnosti, i odveli ih u centar za obuku TO-a u Erdutu. Dana 26. prosinca 1991. ubili su ih vatrenim oružjem.
27. 12. 1991.
- u mjestu Japaga, nadomak Pakraca, poginuo je hrvatski branitelj - aktivni pripadnik Policijske postaje Koprivnica, Vinko Fijačko
, rođen 9. ožujka 1969. godine u Koprivnici. Vinko je dvije godine bio zaposlen u MUP-u RH. Živio je u Koprivničkoj Reki gdje je i sahranjen.
28. 12. 1991.
- Sabor Republike Hrvatske, na zajedničkoj sjednici svih vijeća donosi je Zaključak
10, kojim Republika Hrvatska prihvaća »Deklaraciju o smjernicama za priznanje novih država u istočnoj Europi i Sovjetskom Savezu« i »Deklaraciju o Jugoslaviji« što ih je 16. prosinca 1991. u Bruxellesu usvojilo Ministarsko vijeće Europske zajednice, te podržava »zahtjev predsjednika Republike Hrvatske za međunarodno priznanje neovisnosti
Republike Hrvatske, koji je Predsjednik Republike Hrvatske (...) dana 19. prosinca 1991. godine podnio predsjedniku Ministarskog vijeća Europske zajednice.«
29. 12. 1991.
- na novljanskom ratištu poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 117. brigade Slobodan Vurovec
, rođen 13. ožujka 1966. godine u Koprivnici, sa prebivalištem u Kunovec Bregu.
30. 12. 1991.
- u Gornjim Kričkama na novljanskom ratištu poginuo je hrvatski branitelj - pripadnik 117. brigade Branko Magdić
, rođen 16. veljače 1958. godine u Varaždinu, sa prebivalištem u Ribnjaku. Sahranjen je na mjesnom groblju u Ribnjaku.
2. 1. 1992.
- U Sarajevu, u nazočnosti Cyrusa Vancea hrvatski ministar obrane Gojko Šušak i predstavnik jugoarmije general Andrija Rašeta potpisali sporazum o
bezuvjetnom prekidu vatre, dogovoren u Ženevi 23. studenog između predsjednika Tuđmana i Kadijevića, koji stupa na snagu 3. siječnja, u 18 sati. Takozvano "Sarajevsko primirje"
.
POGINULI BRANITELJI NA CRTI BOJIŠNICE DO 1. 1. 1992. SA PROSTORA KOPRIVNICE
13.4.1961.-15.7.1991. 15.3.1970.-27.9.1991. 10.7.1966.-9.11.1991. 8.3.1958.-22.11.1991. 16.2.1958.-30.12.1991.
16.2.1967.-15.11.1991. 16.11.1956.-18.11.1991. 10.4.1970.-7.10.1991. 3.4.1960. - 1.12.1991. 24.9.1953.-15.11.1991.
2.9.1961.-15.12.1991. 12.3.1962.-10.12.1991. 21.8.1971.-9.10.1991. 13.3.1966.-29.12.1991. 1.6.1971.-10.12.1991.
7.11.1955.-19.11.1991. 9.3.1969.-27.12.1991. 19.11.1958.-31.10.1991. 19.05.1963.-13.12.1991. 12.10.1963.-10.12.1991.
7.12.1971.-19.10.1991.
_____________________________
1 Narodne novine, broj 8 od 21. veljače 1991.
2 Narodne novine, broj 21 od 2. svibnja 1991.
3
Narodne novine, broj 24 od 27. svibnja 1991. Prema Izvješću Republičke komisije za provedbu referenduma od 22. svibnja 1991., na referendumu je
glasovalo 84,94% birača, a za takvu se odluku opredijelilo 93,94% birača Republike Hrvatske.
4 Narodne novine, broj 31 od 25. lipnja 1991.
5
Narodne novine, broj 31 od 25. lipnja 1991.
6 Narodne novine, broj 53 od 8. listopada 1991.
8 Narodne novine, broj 66 od 9. prosinca 1991.
9 Narodne novine, broj 66 od 9. prosinca 1991
10 Narodne novine, broj 73 od 13. prosinca 1991.
11
Odluka i Rešenje, broj: 05/91-1, Knin, 04. 01. 1991., Arhiv Ustavnog suda Republike Hrvatske (pravna dokumentacija vezana uz spis, broj: U-VI-295/1991 od 2. listopada 1992.).
12
Rezolucija, broj: 21/91-1 od 28. februara 1991., »Glasnik Krajine«, službeni list Srpske autonomne oblasti Krajina i opština: Benkovac, Donji Lapac,
Gračac, Knin, Korenica i Obrovac (u daljnjim bilješkama: »Glasnik Krajine«), godina I, broj 1, Knin, 2. aprila 1991
13
Odluka, klasa: 021-05/91-02/24, urbroj: 2136-01-91-1 od 18. marta 1991., »Glasnik Krajine«, godina I, broj 1, Knin, 2. aprila 1991.
14
Statutarna odluka, klasa: 021-05/91-02/21, urbroj: 2136-01-91-1 od 18. marta 1991., »Glasnik Krajine«, godina I, broj 1, Knin, 2. aprila 1991.
15
Odluka, klasa: 021-05/91-02/20, urbroj: 2136-01-91-1 od 18. marta 1991., »Glasnik Krajine«, godina I, broj 1, Knin, 2. aprila 1991.
16
Odluka, klasa: 021-05/91-02/25, urbroj: 2136-01-91-1, »Glasnik Krajine«, godina I, broj 1, Knin, 2. aprila 1991.
17
Naredba, broj: 142/91-3 od 11. jula 1991., Arhiv Ustavnog suda Republike Hrvatske (pravna dokumentacija vezana uz spis, broj: U-VI-295/1991 od 2. listopada 1992.)
18
Odluka, broj 168/91-1 od 1. augusta 1991., »Glasnik Krajine«, godina I, broj 8, Knin, 26. august 1991
19
Odluka, broj: C-8/1-91 od 1. septembra 1991., »Službeni glasnik Opštine Beli Manastir«, godina I, broj 1. od 24. 09. 1991.
20
Odluka, broj: C-3/1-91 od 1. septembra 1991., »Službeni glasnik Opštine Beli Manastir«, godina I, broj 1. od 24. 09. 1991.
21
Odluka, broj: C-66/1-1991 od 1. septembra 1991., »Službeni glasnik Opštine Beli Manastir«, godina I, broj 1. od 24. 09. 1991.
22
Odluka, broj: C-110/1-1991, »Službeni glasnik Opštine Beli Manastir«, godina I, broj 1. od 24. 09. 1991.
23
Odluka, »Službeni glasnik Opštine Beli Manastir«, godina I, broj 1. od 24. 09. 1991.
24
Odluka, broj: 22/91 od 9. oktobra 1991., »Službeni glasnik Srpske Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem«, godina 1, broj 1. od 19. 12. 1991.
25
Zakon o obrani, broj 449/91-1 od 30. novembra 1991., »Glasnik Krajine«, godina I, broj 14, Knin, 2. decembar 1991.
26
Zaključci, broj: 26/91
od 24. oktobra 1991., »Službeni glasnik Srpske Oblasti Slavonija, Baranja i Zapadni Srem«, godina 1, broj 1. od 19. 12. 1991.
27 Tužilac Haškoga suda protiv Milana Babića - Optužnica od 6.10. 2002.
IZVORI I LITERATURA:
osobne bilješke i fotografije.-
2. Robert Vulić, osobne fotografije.-
3. Davor Runtić
- "Prvi hrvastki redarstvenik", Biblioteka Ratne kronike, 2003.
4. Đuro Degan
- »Hrvatska država u međunarodnoj zajednici. Razvitak njezine međunarodnopravne osobnosti tijekom povijesti«, Nakladni zavod Globus, Zagreb, 2002. -
5. J. Šimić i suradnici
- "Bjelovar u Domovinskom ratu", Prosvjeta d.d., Bjelovar, 1997. -
6. Narodne Novine - Službeni list .-
7. Ustavni sud Republike Hrvatske
- "Izvješće u povodu Inicijative Vlade Republike Hrvatske, klasa: 004-01/02-02/12, urbroj: 5030109-02-2 od 10. listopada 2002. godine. -
8. Miroslav Krmpotić, urednik
- "Kronologija rata", HIC, 1998. -
9. Dragutin Feletar i suradnici - "Vukovar, vjekovni hrvatski grad na Dunavu", Nakladnička kuća Dr. Feletar, Koprivnica, 1994.
10. Večernji list, dnevna tiskovina, brojevi iz 1990. - 1991.
11. Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju Predmet br. IT-01-50 -
Optužnica protiv Slobodana Miloševića i dr.

Question: the rebellion serbs began a sacrifice in which country in 1991

The Zagreb Punktace in 1956.

Question: how many croatian civilians were killed by serbs in 1991

The Zagreb Punktace in 1956.

Question: when did the zagreb punktace take place

The Zagreb Punktace in 1956.

Question: how many people were killed in the jna attack on osijek

The Zagreb Punktace in 1956.

Question: which countries did the united nations withdraw from after the suez crisis

The Zagreb Punktace in 1956.

Question: why did the united nations withdraw from egypt

The Zagreb Punktace in 1956.

Question: how many people were killed by jna aircraft in 1991

The Zagreb Punktace in 1956.

– Due to the Suez crisis , the United Nations has decided to withdraw from Egypt Britain and France , which will since in the Cold War play a similar role in 1991 . – the rebellion Serbs began a sacrifice in Poland by killing 10 Croatian civilians in 1991 . – the JNA aircraft rocketed the Slavonic place of Bizovac near Osijek , killing 9 , and wounded 24 in 1991 .

The first Croatian director of the Coprivničko - Kryževačke županije , Chronology 1991 - 1992 .

The Zagreb Punktace in 1956. – Due to the Suez crisis, the United Nations has decided to withdraw from Egypt Britain and France, which will since in the Cold War play a similar role in 1991. – the rebellion Serbs began a sacrifice in Poland by killing 10 Croatian civilians in 1991. – the JNA aircraft rocketed the Slavonic place of Bizovac near Osijek, killing 9, and wounded 24 in 1991. The first Croatian director of the Coprivničko-Kryževačke županije, Chronology 1991-1992.


10. studenoga (10.11.) 314. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (315. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 51 dan.

 Događaji
 1444. – U bitki kod Varne osmanske snage porazile su vojsku hrvatsko-ugarskog kralja Vladislava I. koji je i sam poginuo.
 1775. – Kongres SAD-a osnovao američke marince.
 1871. – Davida Livingstonea, koji se smatrao nestalim, pronašao je Henry Morton Stanley usred Afrike i navodno pozdravio riječima: „Dr. Livingstone, pretpostavljam?”
 1991. – Pad obrane Bogdanovaca, nakon kojeg je Vukovar ostao odsječen, jer je presječen tzv. kukuruzni put, jedina komunikacija Vukovara sa slobodnim dijelom Hrvatske.am: Obilježena 23. godišnjica sloma obrane Bogdanovaca, narod.hr, 10. studenoga 2014.

 Rođenja 10. studenoga
 1483. – Martin Luther, njemački reformator († 1546.)
 1759. – Friedrich Schiller, njemački književnik († 1805.)
 1779. – Anne-Marie Javouhey, francuska misionarka († 1851.)
 1859. – Alojzije Mišić, mostarsko-duvanjski biskup († 1942.)
 1879. – Padraig Pearse, irski političar († 1916.)
 1888. – Andrej Tupoljev, ruski konstruktor zrakoplova († 1972.)
 1896. – Vladimir Vranić, hrvatski matematičar († 1976.)
 1925. – Richard Burton, britanski filmski glumac († 1984.)
 1928. – Ennio Morricone, talijanski skladatelj († 2020.)
 1930. – Vjekoslav Vojo Radoičić, hrvatski likovni umjetnik
 1948. – Luciano Sušanj, hrvatski atletičar i političar
 1959. – Slavko Juraga, hrvatski glumac
 1966. – Jadranka Krajina, hrvatska glumica i pjevačica Smrti 10. studenoga
 461. – Lav I., papa (* 400.)
 1891. – Štefan Žemlič, slovenski pisac (* 1840.)
 1982. – Leonid Brežnjev, sovjetski političar (* 1906.)
 1987. – Seyni Kountché, nigerski predsjednik i general (* 1931.)
 2015. – Helmut Schmidt, njemački političar i kancelar (* 1918.)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Kutine

 Imendani

 Izvori

 010

Question: when did the united states start the navy

Question: who did david livingstone find in africa

Question: who founded the american navy in 1871

Question: who said “dr livingstone, i guess”

Question: what military organization was founded by congress in 1871

Question: what military organization was founded by the united states congress in 1871

Question: where did david livingstone find henry morton stanley

The United States Congress founded the American Navy in 1871 .

“ David Livingstone , who considered himself disappeared , found Henry Morton Stanley in the middle of Africa and allegedly greeted with the words : “ Dr. Livingstone , I guess ? ”

The United States Congress founded the American Navy in 1871. “David Livingstone, who considered himself disappeared, found Henry Morton Stanley in the middle of Africa and allegedly greeted with the words: “Dr. Livingstone, I guess?”


12. studenoga (12.11.) 316. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (317. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 49 dana.

 Događaji
 1920. – sklopljen Rapalski ugovor kojim je Kraljevina SHS prepustila Italiji velik dio hrvatske jadranske obale.
 1948. – U Tokiju završen Tokijski proces na kojem je 28 osoba osuđeno za ratne zločine pred Međunarodnim kaznenim sudom za Daleki istok.
 1991. – Objavljen je prvi studijski album Tupaca Shakura pod imenom 2Pacalypse Now.
 1993. – Bitka na Bašinom Brdu kod Fojnice, pobjeda HV nad ABiH i početak ratnog preokreta u hrvatsko-bošnjačkom sukobu
 1991. – Formirana je 141. brigada HV.Povjesnica i ratni put, Udruga veterana i prijatelja 141. brigada HV
 1995. – U Erdutu je potpisan Temeljni sporazum o području istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema, poznatiji pod nazivom Erdutski sporazum.
 2001. – Airbus A300 američke kompanije American Airlines srušio se na njujorško predgrađe Queens zbog strukturalnog raspada. Poginulo 260 ljudi u zrakoplovu i 5 na tlu.
 2017. – U potresu koji je pogodio granicu između Iraka i Irana poginula su 452 čovjeka, 7 156 ih je ranjeno, a oko 70 000 obeskućeno.edition.cnn.com, "Powerful Iran-Iraq earthquake is deadliest of 2017", objavljeno i pristupljeno 14. studenoga 2017.

 Rođenja 12. studenoga

 1898. – Martin Bubanj, župnik i vjeroučitelj († 1945.)
 1929. – Michael Ende, njemački književnik († 1995.)
 1929. – Grace Patricia Kelly, američka glumica i monegaška princeza († 1982.)
1939. – Mani Gotovac, hrvatska kazališna kritičarka i spisateljica († 2019.)
 1954. – Frano Lasić, hrvatski glumac
 1957. – Ivan Šuker, hrvatski političar i ekonomist
 1967. – Zoran Čubrilo, hrvatski glumac
 1971. – Mitja Kunc, slovenski alpski skijaš
 1982. – Petra Kurtela, hrvatska glumica
 1982. – Anne Hathaway, američka glumica Smrti 12. studenoga
 1624. – Jozafat Kuncevič – bjelorusko-ukrajinski svetac (* 1580.)
 1948. – Umberto Giordano, talijanski skladatelj (* 1867.)
 1955. – Tin Ujević, hrvatski pjesnik (* 1891.)
 1988. – Janika Balaž, novosadski tamburaš (* 1925.)
 1993. – Anna Sten, ukrajinsko-američka glumica (* 1908.)
 2003. – Jonathan Brandis, američki glumac, pisac, redatelj i producent (* 1976.)
 2019. – Mani Gotovac, hrvatska kazališna kritičarka i spisateljica (* 1939.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 012

in 1948.

in 1991.

Odlukom Predsjednika RH i Vrhovnog Zapovjednika OS RH od 12. studenog 1991. godine ustrojena je 141. brigada HV, koja je nastala od pripadnika Prvog splitskog dragovoljačkog bataljuna i dragovoljaca sa područja grada Kaštela te drugih organiziranih postrojbi i skupina koje su tijekom 1991.godine bile angažirane na zaštiti važnijih objekata, na blokadi i oslobađanju vojarni, kao i na pripremama i uvježbavanju za odlazak na bojišnicu i to:
- Prvi splitski samostalni dragovoljački bataljun, sastavljen od dragovoljaca iz odreda Narodne zaštite gradskih mjesnih zajednica, a koji postaje 1. bojna.
- Dragovoljci odreda TO i NZ s područja općine Kaštela organizirani u 2. (kaštelanski) bataljun, od kojega nastaje 2. bojna.
- Treći i četvrti bataljun sastavljen od drugih organiziranih dragovoljačkih skupina i pripadnika sa šireg područja općine Split koji postaju 3. 4. bojna.
Nedugo po osnutku brigade, dio 1.bataljuna zajedno sa posadom topova i dijelom veze 2.bataljuna odlazi u studenom 1991. god. izvršavati borbene zadaće na Južnom bojištu: Ošlje -Topolovo- Bistrina, spriječavajući ulazak neprijatelja u Ston i pokušaje prodora neprijatelja prema dolini rijeke Neretve.
Sredinom prosinca 1991. god. 1. I 2. bojna se upućuju na drnišku bojišnicu, gdje gdje im se početkom 1992. god. pridružuju 3. i 4. bojna, te na toj bojišnici Brigada ostaje do konca srpnja 1992. god. djelujući na području Moseća – Svilaje, a jedan dio sudjeluje i u operaciji Miljevci. Nadnevka 15. srpnja 1992. god. jedan ojačani vod odlazi na ispomoć na istočno-slavonsku bojišnicu.
Krajem srpnja 1992. god. Brigada je iz „R“ preustrojena u „B“ formaciju snage jedne ojačane bojne sa cca 750 pripadnika. Nakon razvojačenja većeg dijela postrojbe, Brigada jačine jedne ojačane bojne (3.bojna) se upućuje na izvršenje zadaća na Južnom bojištu, gdje je bila angažirana do sredine listopada 1993. god. kao nositelj zadaća Taktičke grupe-3.
Podkraj siječnja 1993.god. jedna borbena skupina postrojbe sudjeluje u operaciji Peruča, dok je druga borbena skupina upućena na ispomoć u prostor Miljevaca.
Od veljače 1993. god. 1. bojna je ponovno na drniškoj bojišnici, a početkom ožujka iste godine veći dio Brigade (1. I 2. Bojna zajedno sa zapovjedništvom i pristožernim postrojbama) odlazi na jednu od najaktivnijih bojišnica u tom vremenu , bojišnicu u zadarskom zaleđu, Pavići – Suhovare – Islam Grčki – Kašić, kao nositelj zadaća Sektora-3, a njima se u listopadu 1993. god. po povratku s Južnog bojišta pridružuje i 3.bojna.
U ovom razdobl
ju Brigada je, djelujući istodobno na dva različita bojišta (južno i zadarsko) kao nositelj Taktičke grupe-3 i Sektora-3, uspješno izvršavala složene i zahtjevne zadaće. Zbog uspješnog izvršavanja svih postavljenih zadaća na zadarskom bojištu brigadu je pohvalio načelnik GS OSRH, te istaknuo kao jednu od najboljih pričuvnih postrojba HV-a.
Brigada je ponovno mobilizirana u punom sastavu u sklopu provedbe operacije Oluja. U toj operaciji Brigada je dala znakovit obol u spriječavanju neprijatelja da povrati oslobođeni prostor.Krajem travnja 1994. god. Brigada odlazi u pričuvu gdje se provode aktivnosti obuke, izobrazbe i uvježbavanja svih njenih postrojba , s ciljem jačanja borbene spremnosti za predstojeće oslobodilačke operacije.
Nadnevka 13. kolovoza 1995. god. brigada proživljava jedan od najtežih trenutaka na svom ratnom putu. Toga dana izvršen je jaki neprijateljski kontraudar, jedini poslije operacije Oluja, u područje razmještaja Brigade na bosansko-grahovskoj bojišnici.
Tim žestokim napadom neprijatelj je pokušao vratiti izgubljene položaje, te ovladati prijevojem Derala, kako bi presjekavši komunikaciju B.Grahovo – Knin stvorio uvjete za daljnja napredovanja prema Livnu i Kninu.
Neprijateljski napad započeo je u ranim jutarnjim satima izravnim pokušajem pješačkog proboja naše crte obrane, a nakon svitanja neprijatelj u borbu uključuje topništvo, oklopništvo i zrakoplovstvo. U žestokom pješačkom okršaju, Brigada trpi velike gubitke u ljudstvu, 15 poginulih i 43. ranjenih pripadnika.
Unatoč velikim ljudskim gubicima Brigada se uspijeva oduprijeti neprijatelju, zadržati položaje i borbeni raspored, te nakon dva dana skupa sa drugim postrojbama HV-a krenuti u kontranapad.
Brigada je bila angažirana i u oslobodilačkim operacijama Maestral i Južni potez, gdje uspješno izvršava sve postavljene zadaće.
Krajem 1995. god. dolazi do razvojačenja najvećeg dijela pripadnika Brigade, dok manji dio ostaje u sastavu do 30. lipnja 1996. god.
Na ratnom putu Brigade život je izgubilo 60 njenih pripadnika.
Odlukom Predsjednika RH i Vrhovnog zapovjednika OSRH, za doprinos u Domovinskom ratu, Brigada je odlikovana Redom Nikole Šubića Zrinskog.
Ratni zapovjednici Brigade su bili:
- brigadir Anđelko Vidošević
- general-bojnik Žarko Tole
- brigadir Jakov Miletić
- brigadir Ljubomir-Mirko Palošek
- brigadir Bruno Vukić
- pukovnik Nediljko Sirić
- brigadir Ivan Vukić

Question: how many people were sentenced for war crimes in tokyo in 1991

in 1948.

in 1991.

Question: when did italy take over the croatian adriatic coast

in 1948.

in 1991.

Question: in which year were 28 people sentenced for war crimes before the international criminal court for the

in 1948.

in 1991.

Question: when was the rapal treaty signed

in 1948.

in 1991.

Question: the kingdom of shs was transferred to which european country in 1948

in 1948.

in 1991.

Question: in which city were 28 people sentenced for war crimes before the international criminal court for the

in 1948.

in 1991.

Question: what treaty gave italy a large part of the croatian adriatic coast

in 1948.

in 1991.

Question: which treaty gave italy a large part of the croatian adriatic coast

in 1948.

in 1991.

1920 – The Rapal Treaty concluded by which the Kingdom of SHS transferred to Italy a large part of the Croatian Adriatic coast .

In Tokyo , 28 people were sentenced for war crimes before the International Criminal Court for the Far East .

1920 – The Rapal Treaty concluded by which the Kingdom of SHS transferred to Italy a large part of the Croatian Adriatic coast. in 1948. In Tokyo, 28 people were sentenced for war crimes before the International Criminal Court for the Far East. in 1991.

Question: when was the ed Erdut agreement signed

Question: the basic agreement on the territory of eastern slavonia, baranja and western

Question: when was the 12. studenoga brigade formed

Question: what is the name of the brigade formed by veterans of v. povjes

Question: what is the erdut agreement

potpisan Temeljni sporazum o području istočne Slavonije , Baranje i zapadnog Srijema

Question: the erdut agreement deals with the territory of which three areas

Question: who formed the 141st brigade of hv.povjesnica and

– Formed the 141st Brigade of HV.Povjesnica and War Road , the Association of Veterans and Friends of the 141st Brigade of HV 1995 .

The Basic Agreement on the Territory of Eastern Slavonia , Baranja and Western Srem , known as the Erdut Agreement , was signed in 2001 .

– Formed the 141st Brigade of HV.Povjesnica and War Road, the Association of Veterans and Friends of the 141st Brigade of HV 1995. The Basic Agreement on the Territory of Eastern Slavonia, Baranja and Western Srem, known as the Erdut Agreement, was signed in 2001.