Rijeka (talijanski i mađarski: Fiume, lokalni čakavski: Reka, njemački: Sankt Veit am Flaum, slovenski: Reka), najveća je hrvatska luka, treći po veličini grad u Republici Hrvatskoj te administrativno središte Primorsko-goranske županije. Grad Rijeka s okolicom (bivša općina Rijeka – Kastav, Viškovo, Grobnik, Kostrena, Bakar, Kraljevica, Klana) imala je 2001. 191.641, a 2011. je pala na 178.723 stanovnika. Mađarska je vlada još u 18. i 19 stoljeću zbog idealnog zemljopisnog položaja i dubine mora u Kvarnerskom zaljevu razvila Rijeku u jednu od najvećih europskih luka i moćno industrijsko središte. Devedesetih godina 20. stoljeća dolazi do propadanja industrije i naglog smanjenja lučkog prometa pa se u novom vijeku Rijeka u gospodarskom smislu usmjerava na uslužni sektor.Prema podaca Državnog zavoda za statistiku Rjeka je krajem 2019. spala na 115.995 stanovnika - Marić, J. Statistika nikako nije dobra Novi list 3.08.2020.

 Zemljopisni položaj
260px|mini|lijevo|Rijeka i Opatija u Riječkom zaljevu i Gorski kotar u pozadini

Rijeka se nalazi na zapadu Hrvatske, na sjevernoj obali Riječkog zaljeva (14° 26' istočne zemljopisne dužine 45° 21' sjeverne zemljopisne širine), kao dijela većeg Kvarnerskog zaljeva Jadranskog mora, koje se kao veliki zaljev Sredozemnog mora uz Tršćanski zaljev najdublje uvuklo u europsko kopno. Riječki zaljev, koji je preko Velih vrata (između istrarskog kopna i otoka Cresa), Srednjih (između Cresa i otoka Krka) i Malih vrata (između Krka i kopna) spojen s južnim dijelom Kvarnerskog zaljeva, dovoljno je dubok (oko 60 m) za uplovljavanje najvećih brodova, što je Rijeci omogućilo da postane važna morska luka.
Grad Rijeka leži na ušću rijeke Rječine u kvarnerskoj mikroregiji Kvarnersko primorje na razmeđi 2 povijesnih regija koje razdvaja Rječina pa sa Sušakom počinje Hrvatsko primorje, a zapadno od Rječine počinje Julijska krajina, povijesno područje od Soče na zapadu do Rječine na istoku. U Rijeci započinju dva važna kopnena prometna pravca. Prvi iskorištava činjenicu da se Rijeka nalazi u području u kojem su Dinaridi najuži (pedesetak kilometara), što omogućuje lakše povezivanje obale Jadranskog mora i panonske unutrašnjosti, dok je drugim Rijeka preko Postojnskih vrata povezana s istočnoalpskim prostorom.

 Klima
200px|mini|lijevo|Plaža Sablićevo
200px|mini|desno|Skijalište Platak, sjeverno od Rijeke
Prema Kepenovoj klasifikaciji klima, Rijeka ima umjereno toplu vlažnu klimu (tip Cf). Prosječna temperatura zraka u gradu iznosi 13,8 °C, srednje siječanjska temperatura je 5,6 °C, dok srednja temperatura u srpnju iznosi 23,3 °C. Godišnje u 86 dana ukupno padne 1529 mm padalina. Na količinu padalina i njihovu godišnju raspodjelu izravno utječu jesenje i proljetne ciklone nastale u novskom zaljevu. Tijekom zime u Rijeci vrlo rijetko padne snijeg, no zadnji veći pao je 2010. Uz senjsku, na Jadranu je poznata i riječka bura, hladan i suh vjetar sjeveroistočnog smjera, čija brzina na mahove dostiže i orkanske vrijednosti (160 km/h), a najčešće nastaje u hladnijem dijelu godine prelijevanjem hladnog zraka iz Panonske nizine preko Dinarida.

 Himna, zastava i grb

 Zastava Objašnjenje120pxTrenutna službena zastava Grada Rijeke plava je sa žuto uokvirenim grbom u sredini, izglasana na Gradskom vijeću 1998. godine. Gradsko vijeće Grada Rijeke donijelo je u travnju 2005. godine zaključak kojim se ponovno pokreće proces povratka povijesnih gradskih simbola.120pxPovijesna zastava grada Rijeke karmin-zlatno-kobalt plava, nastala je 1848. g. kao odgovor Riječana na okupaciju Rijeke od strane Jelačićevih pandura. U koristi je bila (s prekidom za D'Annunzijeve okupacije) do 1947. Od 1998. grad Rijeka proba u nekoliko navrata vratiti zastavu u službenu uporabu, ali Ministarstvo uprave odbija odobriti postupak, navodeći kao razlog da je zastava iredentistička. Kako bi riješio sukob s Ministarstvom, gradsko je vijeće donijelo odluku o uvođenju svečane zastave,.

 Povijesni grb grada Rijeke
Povijesni grb grada Rijeke temelji se na grbu koji je dodijelio hrvatski kralj i car Svetog Rimskog carstva Leopold I. 6. lipnja 1659. U crvenom ovalnom štitu desnom nogom stojeći na stijeni dvoglavi crni orao uzdignutih krila obiju glava gledajući u lijevo sa zlatnim kljunovima i nogama i crvenim jezicima, lijevom nogom drži vrč prirodne boje iz kojeg se obilno izlijeva voda koja se razlijeva oko stijene. Iznad orla je kruna kuće Habsburg s dvije plave trake koje izlaze iz nje. Ispod štita je traka s natpisom "INDEFICIENTER" (nepresušan). U službenoj uporabi je inačica grba bez krune i natpisa "INDEFICIENTER" jer su oni odbijeni mišljenjem Ministarstva uprave iz 1998.

 Povijest

 Antika
Iako se u širem području grada mogu pronaći tragovi naselja iz paleolita i neolita, najranijim naseljima na današnjem području grada smatra se gradinaTarsatica na Trsatskom brdu koja se pripisuje ilirsko-keltskom plemenu Japodima. Stari Grci su kvarnerske otoke nazivali Elektrides (Jantarski otoci), a poznat je pretpovijesni jantarski put (kojim se trgovalo jantarom od Baltika do sjevernog Jadrana), a japodska kultura bogata je figuralnim artefaktima od jantara, za pretpostaviti je da je Tarsatica, japodsko naselje najbliže moru, bila glavni punkt za prenošenje jantara na liburnsku obalu i otoke Kvarnera. Priča da je postojalo liburnsko naselje Tarsata, u prirodnoj luci na obali nema nikakvih dokaza.

Liburnija 129. g. stare ere dolazi pod vlast Rimljana koji na cesti koja vodi od Trsta (Tergeste) preko Krasa prema Crikvenici (Ad Turres) i Senju (Senia) gradi castrum (vojnu utvrdu) Tarsatica na desnoj obalu ušća rijeke Rječine u Kvarnerski zaljev,(Sinus Flanaticus) na mjesto na kojem se nalazi današnji Stari grad. U doba cara Augusta Tarsatica se razvija u veče planski izgrađeno naselje. Iz tog razdoblja datiraju brojni arheološki nalazi - temelji rimskih bedema, zidovi zgrada i castruma, podzidana obala, ostatci termi (hipocaust i mozaici) i kasnoantičkih rimskih vrata.

 Srednji vijek
mini|lijevo|300px|Rijeka 1689. godine
mini|lijevo|250px|Trsatska gradina
Poslije pada Zapadnog rimskog carstva, u 5. stoljeću, grad je bio pod vlašću država Ostrogota, Bizantskog carstva, Langobarda,i Franaka. U turbulentnom ranom srednjem vijeku o ovom području gotovo da nema podataka. Kada su sv. Vid i Modesto postali zaštitnici grada nije poznato, pa se današnja Rijeka spominje tek u XIV. st. pod imenom - Terra Fluminis Sancti Viti ili na njemačkom - Sankt Veit am Pflaumb ili St. Veit am Flusse, a ranije od VII. st Veneti Rijeku zovu Flumen, a Slaveni (Hrvati i Slovenci) Reka bez spominjanja sveca. Isto tako u VII. st. spominje se mjesto Phanas non longe a civitate Tarsatico, koji neki smještaju na ušće Rječine s obzirom na to da se u ta nesigurna vremena stanovništvo preselilo na sigurniji Trsat (Tarsatico).

U prvoj polovice 14. stoljeća se u povijesnim izvorima spominju dva naselja: Trsat, na uzvišenju na lijevoj obali Rječine, na mjestu japodske gradine Tarsatica i Rijeka, na obali na mjestu rimske Tarsatike. Srednjovjekovna Rijeka je utvrđeni feudalni grad, uskih kala koje prate raster rimskog grada pa je tako Cale dei canapini (Kala užara) slijedi rimski decumanus, okružen zidinama s nekoliko kula i kanalom (o čermu svjedoči i toponim Contrada del fosso), koji je podijeljen na dva dijela. U gornjem dijelu se nalazio srednjovjekovni kaštel i stari hram San Vito s portikom, dok je donji dio bio gospodarsko i trgovačko naselje, gdje je na ulazu u grad s južne, morske strane u XV. st. podignut gradski toranj ("Pod urom-Torre civica") restauriran u XVIII. st.

U 14. stoljeću Rijeka je posjed Devinaca koje u 15. st. nasljeđuju gospoda od Walesa (Trsat je bio u posjedu krčkih knezova Frankapana). Od 1466. godine Rijeka je u posjedu Habsburgovaca, kao dio Kranjske (današnje centralne Slovenije). Kroz čitav srednji vijek sve do 1606. g. pod crkvenom je jurisdikcijom patrijarha u Aquileji.

Znatan ekon. procvat grada počeo je u XV. st., a zasnivao se na trgovini željezom (dopremanim iz kranjskih fužina), uljem (iz Italjje i Dalmacije) te drvom, stokom i kožom (iz Hrvatske).

 Novi vijek
desno|mini|Korzo s baroknim Gradskim tornjem iz 1876. godine
desno|mini|Rijeka Rječina prolazi središtem grada
U 16. stoljeću u gradu djeluje glagoljska tiskarnica. Zbog razvijene trgovine željezom, uljem, drvom, vunom, stokom i kožom, Rijeka doživljava trgovinski procvat. Dolaskom isusovaca u Rijeku unaprijedio se kulturni i prosvjetni život grada. Godine 1627. osnovana je Isusovačka gimnazija, što se smatra začetkom rada Sveučilišta u Rijeci.

U 17. stoljeću zbog čestih turskih provala i dugotrajnih sukoba uskoka s Mlečanima prestaje zlatno doba riječke trgovine. Nakon Velikog turskog rata prestaju turske provale i počinje novo jačanje Rijeke kao važnog trgovačkog središta, pa je 1719. austrijski car Karlo VI. proglasio Rijeku slobodnom lukom. Ojačala Ugarska uskoro počinje iskazivati pretenzije prema Rijeci kao svom izlazu na more. U 18. stoljeću ispod Trsata javlja se novo naselje - današnji Sušak.
Godine 1768. utemeljena je riječka pravoslavna zajednica. Iz Sarajeva, tada velikog grada od 60.000 stanovnika, došle su 82 trgovačke obitelji. Rijeka je tad imala 5 956 stanovnika, a Zagreb 2 815 stanovnika. 23. listopada 1775. dvanaest pravoslavnih trgovaca zatražili su dopuštenje za podizanje hrama. Po projektu Ignazija Henckea 1788. je započeta crkva svetog Nikole, 1790. godine.Klub Sušačana Igor Žic: Dva Spiridona Gopčevića, dvije tragične sudbine, Sušačka revija, broj 61 (pristupljeno 17. kolovoza 2017.)
Na prijelazu iz 18. u 19. stoljeće Rijeka je neko vrijeme bila pod francuskom upravom u sklopu Ilirskih provincija. Od Francuza je oslobođena 1813. godine.

 19. stoljeće
lijevo|mini|desno|250px|Rijeka oko 1900. godine.

Grad je 1848. godine imenovanjem bana Josipa Jelačića za guvernera Rijeke izravno pripojen Banskoj Hrvatskoj kao nagrada za suzbijanje protuhabsburških pobuna u srednjoj Europi. Carska odluka nije primljena pozitivno sa strane tadašnje gradske elite, te je hrvatsko-mađarska borba za Rijeku unutar Monarhije završena 1868. kada je dodatkom na Hrvatsko-ugarsku nagodbu, tzv. Riječkom krpicom, Rijeka kao corpus separatum, tj. izdvojeno tijelo, došla pod izravnu upravu mađarske vlade. Rijeka je 1870. godine u potpunosti pripojena Mađarskoj. Mađarska ubrzano razvija Rijeku u svoj najveći pomorsko-lučki centar, te se razvija određeno suparništvo između dvije najveće luke u Monarhiji, Rijeke pod mađarskom i Trsta koji je bio pod austrijskom upravom.

Osim luke, 19. stoljeće doba je velike gradnje u gradu: izgrađena je Tvornica papira - Hartera (1821.), osnovana je Narodna čitaonica (1850.), u rad je puštena prva plinara (1852.), na Mlaci je utemeljena rafinerija nafte (1882.), a iste godine Rijeka dobiva modernu kanalizaciju. Razvitak luke, širenje međunarodne trgovine i spajanje grada željezničkom prugom s Pivkom i Karlovcem (1873.) doprinio je brzom porastu broja stanovnika s 21.000 (1880.) na 50.000 (1910.). Godine 1885. izgrađena je nova zgrada riječkog općinskog kazališta, koje danas nosi ime Hrvatsko narodno kazalište Ivana pl. Zajca. Godine 1891. izgrađena je zgrada željezničkog kolodvora koju je projektirao glavni inženjer Ugarskih državnih željeznica Ferenz Pfaff. Godine 1896. dovršena je izgradnja gradskog vodovoda i nove Guvernerove palače koju je projektirao mađarski arhitekt Alajos Hauszmann. Od 1899. Rijekom vozi električni tramvaj.

150px|mini|desno|Zastava Talijanske uprave za Kvarner

 20. stoljeće
mini|Razglednica grada Rijeke (Fiume) iz 1917.
Od 1904. do 1906. u Rijeci je radio Fiorello La Guardia kao konzularni agent Sjedinjenih Američkih Država, gdje je pregledao oko 90,000 emigranata (Slavena, Mađara, Nijemaca, Židova i Talijana) koji su iz riječke luke kretali za Sjedinjene Države.Irvin Lukežić. "Fiorello La Guardia" (hrvatski). Sušačka revija br. 58/59. Kasnije je postao vrlo uspješni gradonačelnik New Yorka od 1934. do 1945. godine.

Nakon raspada Austro-Ugarske u listopadu 1918. Rijeku okupira vojska Države Slovenaca, Hrvata i Srba i hrvatski Sabor unilateralno anektira grad. To je dovelo do strašnih narodnih pobuna i stanovnici grada organiziraju plebiscit kojim mole saveznike da oslobode Rijeku od okupacije te ju pripoje Italiji. Već mjesec dana kasnije u Rijeku stižu pod međunarodnim mandatom vojska Kraljevine Italije, Velike Britanije, Francuske i Sjedinjenih Američkih Država, koje su u gradu morale ostati do utvrđivanja statusa grada tijekom 1919. na Pariškoj mirovnoj konferenciji.

Talijanska je strana svoju želju za pripajanje Rijeke Italiji opravdavala činjenicom da su Talijani daleko najbrojnija etnička zajednica u gradu (kao i na široj teritoriji Corpus Separatuma), dok je hrvatska, odnosno jugoslavenska strana pripajanje grada u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca opravdavala činjenicom da Hrvati čine većinu u općinama oko grada, kao i u općini Sušak.

Kada je krajem kolovoza s Pariške mirovne konferencije stigla zapovijed da se talijanske postrojbe moraju povući iz Rijeke, manja skupina talijanskih časnika zamolila je pjesnika i pustolova Gabrielea D'Annunzia da stane na njihovo čelo i njihove jedinice povede na Rijeku. Dana 10. rujna 1919. Sporazumom u Saint-Germainu prestala je postojati Austro-Ugarska, dok su se pregovori o budućem statusu Rijeke trebali nastaviti. Dan poslije D'Annunzio je sa službenicima krenuo iz Ronchija, mjesta 80 km sjeverozapadno od Rijeke. Kada je krenuo, predvodio je kolonu od 200 ljudi, a kada je 12. rujna stigao pred grad, iza njega je bilo 2500 vojnika - dezertera talijanske vojske.

Zapovjednik talijanskih garnizona u Rijeci, general Pittaluga, dobio je zapovijed vlade u Rimu da zaustavi D'Annunzijev pohod na grad. General se izvan grada našao licem u lice s D'Annunzijem i njegovim arditima s gomilom tenkova i oklopnih vozila. Kad im je naredio da se vrate natrag, D'Annunzio je otkopčao kaput, pokazao niz medalja koje je dobio u Prvom svjetskom ratu i rekao da je sve što treba napraviti kako bi ga spriječili jest narediti svojim trupama da ga ubiju. Pitaluga je reagirao oklijevajući i ubrzo je kapitulirao. D'Annunzio je potom ušao u grad i prisilio britanske, francuske i američke trupe na povlačenje. Italija je uskoro započela blokadu Rijeke zahtijevajući od pobunjenika predaju. Vidjevši da talijanska vlada ne želi ići protiv dogovora u Parizu i anektirati Rijeku, u kolovozu 1920. godine D'Annunzio proglašava Talijansku upravu za Kvarner s jedinstvenim ustavom (Kvarnerska povelja) koji je bio jedinstveni spoj anarho-sindakalističkih, socijalističkih, protofašističkih i demokratskih republikanskih ideja.

Vlada u Rimu osudila je D'Annunzijev čin i ogradila se od njegova režima, ali nije ništa učinila da ga ukloni s vlasti. Povratak na premijersku funkciju talijanskog liberala Giovannija Giolittija u lipnju 1920. doveo je do zaoštravanja D'Annunzijevih stavova. Još u siječnju iste godine Georges Clemenceau, francuski predsjednik vlade, rekao je Anti Trumbiću i Nikoli Pašiću da se odreknu Rijeke jer će inače Londonski ugovor biti proveden u cijelosti. Delegacija Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca uz znatnu potporu SAD-a uspijevala je odoljeti pritiscima do kraja godine, ali je 12. studenoga pristala na potpisivanje Rapallskog ugovora s Italijom, po kojemu je Rijeka trebala postati neovisna država – Slobodna Država Rijeka.

Kako D'Annunzio nije priznavao Rapallski ugovor, odgovorio je objavom rata Italiji. Nakon što su brodovi talijanske mornarice bombardirali Rijeku (Krvavi Božić), D'Annunzio je u prosincu 1920. predao grad Talijanima.

Rapallskim ugovorom Kraljevina Italija i Kraljevina SHS priznale su 'potpunu slobodu nezavisnost Države Rijeka i obavezuju se da će to vječno poštivati'. Tim aktom stvorena je Slobodna Država Rijeka koja će de facto postojati jednu, a de iure četiri godine. Novostvorenu državu odmah priznaju sve svjetske sile uključujući SAD, Francusku i Veliku Britaniju.

Svejedno, u gradu su u sljedećim godinama u neprekidnom sukobu skupine autonomaša i talijanaša. Godine 1921. održavaju se prvi parlamentarni izbori na kojima se suprotstavljaju autonomaši i nacionalni pro-talijanski blok. Autonomna stranka (uz podršku i većine glasova riječkih Hrvata) dobiva 6558, a nacionalni blok (fašistička, liberalna i demokratska stranka) tek 3443 glasova. Predsjednik Vlade postaje šef Autonomne stranke Riccardo Zanella. Sve svjetske sile priznaju ovaj rezultat i čestitaju novom predsjedniku.

No već 1922. godine lokalni fašisti izvode puč, a legalna Vlada, predsjednik i 3000 njemu najvjernijih građana bježe u Kraljevicu. Sedam mjeseci poslije i u Italiji fašisti izvode puč.

Period diplomatskih trzavica na relaciji Kraljevina Italija – Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca završio je 27. siječnja 1924. potpisivanjem Rimskog sporazuma kojim je Rijeka pripala Italiji, a Sušak Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, sa zajedničkom upravom nad lukom. Vlada Slobodne Države Rijeke i Liga naroda taj čin smatraju međunarodnopravno ništavnim, te vlada nastavlja djelovati u izgnanstvu, prvo iz Beograda a onda iz Pariza.

Formalna talijanska aneksija Rijeke 16. ožujka 1924. označila je dvadesetogodišnje razdoblje fašističke vlasti i politiku prisilne talijanizacije hrvatskog stanovništva. Svejedno, Rijeka je uz susjednu Istru bila među prvim mjestima koja su sudjelovala u vojnom otporu fašizmu (vidi: Arditi del popolo i Labinska Republika iz 1921.), dok je u Drugom svjetskom ratu bila i dio antifašističke fronte.
200px|mini|Savezničko bombardiranje Rijeke, 1944.

200px|mini|Spomenik podignut povodom desetogodišnjice oslobođenja Rijeke, 3. svibnja 1955.
200px|mini|Najviši stambeni neboderi u Hrvatskoj
200px|mini|Spomen ploča za prvu nogometnu utakmicu na području Hrvatske odigranu u Rijeci.
Nakon talijanske kapitulacije 1943. godine uslijedila je dvadesetomjesečna njemačka vojna okupacija. Tijekom 2. svjetskog rata grad je teško oštećen u brojnim anglo-američkim bombardiranjima. Najteža razaranja grad podnosi u nizu napada u studenome 1944. (najmanje 125 žrtava) i u veljači 1945. (200 mrtvih i 300 ranjenih).KAKO JE POTOPLJEN KIEBITZ?, Slavko Suzić, Susacka Revija 54/55, 2007, see  Lučku su infrastrukturu prilikom povlačenja uništili Nijemci. U grad su ušle jedinice Jugoslavenske armije 3. svibnja 1945. godine.
Prema opširnoj zajedničkoj studiji "Žrtve talijanske nacionalnosti u Rijeci i okolici (1939. – 1947.)" ("Vittime di nazionalita italiana a Fiume e dintorni (1943-1947)") rimskog Društva za riječke studije (Società di Studi Fiumana - Roma) i zagrebačkog Hrvatskog instituta za povijest, objavljenoj u rujnu 2006., u razdoblju nakon oslobađanja Rijeke od 3. svibnja 1945. do kraja 1947. godine u Rijeci je ubijeno oko 650 lokalnih civila. U prosjeku je u doba poslije kraja rata u gradu ubijeno 17 osoba svaki tjedan, 1 manje od prosjeka za vrijeme dvadeseto-mjesećne njemačke okupacije između '43. i '45.                Società di Studi Fiumana - Roma - Hrvatski Institut za Povijest - Zagreb,Le vittime di nazionalita italiana a Fiume e dintorni (1943-1947),Žrtve talijanske nacionalnosti u Rijeci i okolici (1939.-1947 .), Rome 2002 . Tablica ubijenima od 2. svibnja 1945. do 31. prosinca 1947.: "Statistički podaci", stranice 206 i 207. Na osnovu Beogradskog sporazuma, sklopljeni između DF Jugoslavije i njezinih tadašnjih antifašističkih saveznika, formirane su dvije okupacijske zone, zona A i B Julijske Krajine. Tadašnja općina Rijeka je pripadala okupacijskoj zoni B (s Istrom i djelom Slovenije oko Trsta), kojom je morala upravljati Vojna uprava Jugoslavenske Armije (VUJA). Tako kraj rata za grad je značio tek početak vrlo složenih političkih, ustavnopravnih, ali i međunarodno pravnih odnosa i borbi kojima je cilj na makrorazini bio priključenje grada FNR Jugoslaviji, do koje je stiglo 15. rujna 1947. godine.

Razdoblje pri kraju i neposredno nakon Drugog svjetskog rata obilježeno je velikim promjenama u etničkoj strukturi stanovništva grada. Tako je između lipnja 1940. i svibnja 1945. broj stanovnika Rijeke opao za oko 15.000, no kako je došlo do povratka oko 3.000 ljudi, zbog povratka iz zarobljeništva ili iz vojne službe u Italiji i drugdje, stanovništvo Rijeke se smanjilo za 22 posto, što se naposljetku odrazilo na talijansku nazočnost u gradu, koja je smanjena za barem 7.000 osoba.[ Società di Studi Fiumana - Roma - Hrvatski Institut za Povijest - Zagreb,Le vittime di nazionalita italiana a Fiume e dintorni (1943. – 1947.),Žrtve talijanske nacionalnosti u Rijeci i okolici (1939. – 1947.), Rome 2002 . "Projekt, izvori i teritorij", stranica 39.] U razdoblju između 1946. i 1950., prema procjenama Ustanove za pomoć izbjeglicama u Italiji, grad je napustilo više od 25.000 Talijana, dok je u različitim i ne pobliže označenim godinama prije 1943. i nakon 1950. otišlo još otprilike 6.000 ljudi. Do pedesetih godina sveukupan će broj izgnanika porasti na 41.000, što predstavlja gubitak okolo 85% autohtonog stanovništva grada. Za vrijeme prvih godina rata vodstvo KPJ je prvo obećavalo riječkom puku ponovno uspostanljanje SDR, i kasnije barem federativnu jedinicu koja bi obuhvaćala riječku teritoriju, međutim već 2. svibnja, prije službenog ulaska u grad jugoslavenske vojske, jedinice OZNE će ući kao avangarda u grad i likvidirati sve tadašnje vođe lokalnih autonomaša, a između 1945. i 1946. će doći do potpune čistke svih riječkih autonomaša, iako vođe autonomaškog pokreta su bili uvjereni i prvi antifašisti, koji su surađivali s partizanskim pokretom u ratu protiv Nijemaca. Ni to nije udavilo autonomističke težnje i želje riječkog naroda, pa su na prvim izborima za mjesne odbore koje je održala vojna uprava autonomaši uvjerljivo pobijedili komunističke kandidate. Jugoslavenska je vlast riješila likvidirati i novonastale, mlađe, vođe koji su se eksponirali u gradu, te uhititi gotovo 2000 simpatizera autonomne stranke. To, uz razna druga premeditirana djela i razne oblike diskriminacije, bio je jasan signal lokalnoj populaciji da nije više poželjna u svojem gradu, pa su mnogi bili prisiljeni ka izgnaništvu u slobodne države zapada.

Poslije završetka rata, prema zaključcima Mirovne konferencije u Parizu 1946. godine, koja je dovela do potpisivanja Pariških mirovih ugovora u veljači 1947., Rijeka je dodijeljena državi Jugoslaviji. Godine 1948. do tad obližnje općine Zamet i Sušak se pripajaju RijekaŽeljko Bartulović, Sušak 1919. – 1947.: Državnopravni položaj grada, Pravni fakultet Sveučilišta u Rijeci, Adamić, Posebno izdanje Državnog arhiva u Rijeci, Rijeka, 2004.,  (Državni arhiv), str. 325) i stvorena je veća općina koja će se se polako opet početi gospodarski razvijati.

Nakon obnove Rijeka je preuzela funkciju glavne luke Jugoslavije, dok se u industrijskoj proizvodnji obnavljaju industrijske grane važne za Rijeku: brodogradnja, proizvodnja papira, brodskih uređaja i motora, potom kemijska (rafinerija nafte, koksara) i tekstilna industrija. Paralelno s industrijskim razvojem Rijeka je postala središte šire regije koja se protezala od Istre do Like. Useljavanjem mnogih imigranata s prostora nove države, pri kraju '50-ih se počinje. opet povećavati broj stanovnika grada, pa se od početka 1960-ih grade nove gradske četvrti. Na obližnjem otoku Krku 1970. godine otvara se riječka zračna luka. A tri godine poslije, 1973. godine, Rijeka dobiva sveučilište. Dobivanjem novog zaleđa i zahvaljujućim solidnim rastom jugoslavenskog gospodarstva, Rijeka počinje se opet gospodarski uzdizati od šezdesetih do osamdesetih. U to doba postaje druga najbogatija općina u državi, poslije Ljubljane, s gdp po stanovniku 213% puta većim od državnog prosjeka.

 Od 1991.
mini|Popularni "Presretač" Ivana Kožarića
mini|Spomenik poginulim policajcima PU PG u Domovinskom ratu.
Na prvim demokratskim izborima u Hrvatskoj 1990. godine pobjeđuje HDZ predvođen dr. Franjom Tuđmanom, potom se 30. svibnja konstituira višestranački Sabor. Ubrzo je započela Balvan-revolucija dijela Srba u Hrvatskoj, potaknuta iz Srbije i od velikosrpskih krugova u JNA. HDZ je bila politička snaga koju JNA nije željela prihvatiti.Davor Marijan, Djelovanje JNA i pobunjenih Srba u Lici 1990. – 1992. godine  (pristupljeno 16. kolovoza 2012.)

Dana 27. siječnja 1991. godine na riječkom Korzu održan je prosvjed protiv prijetnji tadašnje JNA Hrvatskoj.

Za vrijeme trajnog zasjedanja Sabora, njegovog šestog dana 25. lipnja 1991. godine donesena je Ustavna odluka o samostalnosti i suverenosti kojom je Hrvatska proglašena samostalnom državom. Istoga je dana današnja Slovenija na temelju plebiscita proglasila neovisnost od SFRJ.
To je bio razlog za pokretanje otvorene agresije JNA, te su uslijedili pokreti tenkova iz slovenskih i hrvatskih vojarni na zapadne slovenske granice i početak rata u Sloveniji, a ubrzo i početak Domovinskog rata i srbijanskih napada na istočnu Slavoniju, Vinkovce, Banovinu, Josipdol, Otočac i druge hrvatske krajeve. Za vrijeme rata u Sloveniji provedena je djelomična mobilizacija JNA u Kninskom i Riječkom korpusu, na području s većim postotkom srpskog stanovništva u sjevernoj Dalmaciji i dijelu Like. Za snage s područja 5. vojne oblasti postoji naredba Komande Riječkom korpusu od 2. srpnja da mobilizira dva bataljuna na području Like. Bataljune je trebalo mobilizirati iz 236. proleterske motorizirane brigade i 35. partizanske divizije čija su zapovjedništva bila u Gospiću.

U Rijeci je formiran Štab za obranu, postavljaju se fizičke blokade oko riječkih vojarni, uz neprekidno motrenje pripadnika teritorijalne obrane. Dana 8. travnja formirala se pri MUP-u specijalna jedinica policije nazvana "Ajkule", a 2. srpnja 1991. 111. brigada HV. U prvih osam mjeseci 1991. godine riječki je MUP zabilježio 255 odjava boravišta »ugroženih« koji su iselili iz Rijeke. U Rijeku početkom kolovoza 1991. pristiže prvih 1000 prognanika, a Vlada nacionalnog jedinstva u kolovozu donosi odluku o proglašenju stanja ratne opasnosti i formiranju kriznih štabova. Početkom rujna osniva se Krizni štab Općine Rijeka i krizni štabovi u sve 52 mjesne zajednice, sa Slavkom Linićem na čelu, koji je bio i glavni pregovarač s 13. korpusom JNA, tj. njegovim zapovjednikom generalom Marijanom Čadom.http://novine.novilist.hr/default.asp?WCI=Pretrazivac&WCU=28592863285D2863285A285828592858286328632863285A2858285828582858285B28632863286328582863L Dragan Ogurlić, Novi list, FELJTON: 15.OBLJETNICA RIJEČKE 111. BRIGADE, Datum objave: 10.6.2006. (pristupljeno 16. kolovoza 2012.) Sjeverni dio Istre i Hrvatskog primorja bilo je područje 13. korpusa sa sjedištem u Rijeci.

Riječki korpus JNA pokrivao je Gorski kotar i najveći dio Like, te se od njega očekivala odlučujuća podrška u presijecanju Hrvatske.Mirko Valentić, Rat protiv Hrvatske 1991. – 1995. Velikosrpski projekti od ideje do realizacije, Zagreb, 2010., Hrvatski institut za povijest, Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata,  (podružnica), , str. 93 (pristupljeno 16. kolovoza 2012.) Napadnu operaciju Komande 5. vojne oblasti na području Like i južnog Korduna trebao je provesti Riječki korpus obranom vojarni u Rijeci i Delnicama, a potom probojem pravcem Rijeka – Delnice – Vrbovsko – Slunj – Plitvice. S obzirom na to da je Komanda Riječkog korpusa s glavninom postrojbi u Istri i Gorskom kotaru bila okružena i odsječena od ostatka korpusa, operacija nije provedena.

Hrvatske su snage u Rijeci ubrzo bile brojne i opremljene, dok je situacija u Lici bila vrlo teška za malobrojne branitelje. Na području Gospića 6. srpnja 1991. napadnuti su iz zasjede pripadnici ZNG-a kojom prilikom su dvojica poginula i dvojica ranjena, a od 1. rujna Gospić je bio svakodnevno žestoko granatiran, odbijeni su prvi napadi na grad, te 5. rujna u pomoć dolaze i prvi riječki gardisti. S druge strane, postojala je opasnost da se padom Otočca kroz Drenov Klanac preko Žute Lokve raspolovi hrvatski teritorij na tom mjestu. Donesena je ključna odluka za daljnji tijek rata na ovom području, a to je da se 111. brigada premjesti na ličku bojišnicu i da se Rijeka i Primorje brane u Lici. Ubrzo je u Rijeci ustrojena i 128. brigada Hrvatske vojske.

Dana 17. rujna brodovi mornarice JNA pojavili su se u riječkom akvatoriju i 6. listopada potpuno blokirali riječku luku, a Hrvatska neuspjehom u rješavanju jugoslavenske krize 8. listopada 1991. godine raskida sve državnopravne sveze s dosadašnjom SFRJ. Riječka luka bila je nekoliko puta blokirana od strane mornarice JNA, topovske cijevi iz vojarni (s Trsata i Katarine) bile su uperene u industrijska postrojenja, komunalne objekte i prometnice, a građani su odlazili u skloništa – jer bilo je to vrijeme zračnih uzbuna i općih opasnosti.http://www.rijeka.hr/IzlozbaRijekaU
Izložba "Rijeka u Domovinskom ratu – 20 godina poslije" (pristupljeno 18. kolovoza 2012.)

Jedinice Jugoslavenske narodne armije početkom prosinca napustile su Rijeku i time je započeo proces demilitarizacije grada. Godine 2005. Grad Rijeka preuzeo je prostor bivše vojarne "Trsat", čime je postao gotovo u potpunosti demilitariziran grad.

Rijeka i Primorje tijekom Domovinskog rata branili su se u Lici, pri čemu je na ratnom putu smrtno stradalo 26 pripadnika 128. brigade,http://udruga128brhv.com/pdf-15-god-nl/4.pdf (pristupljeno 16. kolovoza 2012.) 53 pripadnika 111. brigade HV-a, 8 pripadnika Specijalne jedinice policije Rijeka "Ajkule" (vidi nepotpun popis: Dodatak:Popis poginulih branitelja iz Primorsko-goranske županije).

Na području bivše vojarne izgrađen je sveučilišni kampus. Godine 1992. ukinuta je općina Rijeka, a umjesto nje nastaju gradovi Rijeka, Kastav, Bakar i Kraljevica i općine Viškovo, Kostrena, Čavle, Jelenje i Klana. Rijeka je postala sjedište Primorsko-goranske županije.

 Zanimljivosti
mini|Glavna riječka tržnica|315x315px
mini|Riječkič neboder, među prvim neboderima u Italiji
 Prvi torpedo izrađen je u Rijeci. Projektirali i izradili su ga Ivan Vukić, pomorski kapetan, te Robert Whitehead, engleski inženjer.
 U Rijeci je prvi put u povijesti fotografiran let puščanog zrna. Učinio je to dr. Peter Salcher.
 Prva nogometna utakmica na području današnje Hrvatske odigrana je u Rijeci. Godine 1873. na inicijativu Roberta Whiteheada utakmicu između radnika Mađarskih željeznica s jedne i engleskih radnika s druge. Englezi su radili u tadašnjem Riječkom tehničkom zavodu (Stabilimento Tecnico di Fiume) koji kasnije postaje tvornica Torpedo, a utakmica je odigrana na području poznatom kao Piopi ili Pod Jelšun, između ulaza u bivšu tvornicu Torpedo i INA-ine rafinerije na Mlaki.
 Riječki kirurg Anton Grossich prvi je 1907. u struci uveo primjenu jodne tinkture u pripremi za operativne zahvate.Neurological stamp, Antonio Grossich (1849-1926), Journal of Neurology, Neurosurgery, and Psychiatry 2000;69:301;
 Prvo komunalno groblje u Europi izgrađeno je u Rijeci, na Kozali.nemzetisegek.hu
 Prve novine tiskane na talijanskom jeziku (uključujući Italiju) «Notizie del giorno» izlazile su u Rijeci.
 Prva država koja je priznala Lenjinovu boljševičku Rusiju bila je D'Annunzijeva Talijanska uprava Kvarnera.matica.hr
 Prva međunarodna nogometna utakmica na tlu danaŝnje Hrvatske igrala se u Rijeci 1905. između kluba Atletico Fiumano i kluba s broda SS Slavonia, kompanije Cunard Line, koji je plovio na liniji Rijeka - New York.http://www.rijekadanas.com/u-rijeci-su-nastali-scudetto-i-torpedo·
Na Trsatu je Laval Nugant otvorio prvi muzej u Hrvatskoj. Kolekcija je završila u Zagrebu i nikad vraćena.
u Rijeci je 1896. godine bila otvorena prva tvornica čokolade na Balkanu [1]
1905. je izgrađena 1. autogaraža na prostoru jugoistočne Evrope jedinstvene arhitekture s 14 bokseva orijentalnog secesijskog stila smještenih oko trga kružnog oblika, nalazila se na vrhu Via Ciotta (od 1956. Ul. Erazma Barčića. Uništena 2010-ih
 Rijeka je bila nezavisna država od 8. rujna 1920. do 24. siječnja 1924. i njen je izabrani predsjednik Riccardo Zanella zahtijevao od međunarodne zajednice i Tita 1945. godine obnovu neovisnosti.
 Od 1918. do 1924. Rijeka je izdavala međunarodno priznate poštanske marke. U filatelističkoj literaturi se nalaze po nazivom Fiume. Rijeka je imala i svoju valutu - Riječka kruna.  Jugolira je bio novac koji se koristio nakon 2. svj. rata do 1947/48. g. u Rijeci, tj. čitavoj Okupacionoj zoni Julijske krajine.
 Američki predsjednik Woodrow Wilson je 1919. predložio Rijeku za sjedište Lige naroda – preteče Ujedinjenih naroda.
 Riječani koji su rođeni 1913. i koji su doživjeli 1991. promijenili su 6 država: Austro-Ugarsku, Slobodnu Državu Rijeka, Kraljevinu Italiju, Treći Reich (Njemačku), SFR Jugoslaviju, Republiku Hrvatsku.
Komunistička partija Slobodne Države Rijeke osnovana 1921. godine bila je među najmanjim članicama III. Internacionale (150 članova). Manje su bile npr. komunističke stranke Palestine i Turkmenistana. Glavni tajnik („generalni sekretar”) bio je Simon Árpád.
 mini|274x274px|Jadranski trg i Palača Adria. Prije rata zvao se po Crnogorki, princezi Jeleni; Piazza regina Elena, a poslije rata Trg Republike; Piazza Repubblica pa Togliatijev trg, sve do ovog novog imena·U Rijeci su se govorila 2 dijalekta, Recani su govorili cakavski ekavski (nestao nakon 2.svj.rata), a Fijumani svojim idiomom venetskog dijalektal (dialetto fiumano) s utjecajem cakavskog i u manjoj mjeri njemačkog. koji je u nestajanju (npr. Mi gavevo perduto le ciavi che ga trovà la mia mlecariza. El Nini me dise per zinque volte che son una mona, ma xe ciaro che non xe vero.) ·
Rijeka ima mnoge fijumanske starogradske pjesme (poput Xe meio un bicer del dalmato) od kojih je neke skladao i Ivan Zajc (Le sartorele fiumane), a Fiumera, kao pristanište mnogih dalmatinskih bracera (transport vina, voća i povrća), opjevana je i u dalmatinskoj narodnoj Kad su se dva Bracanina inkotrala na Fjumeri
 Osim većinskog hrvatskog stanovništva, Rijeku danas naseljavaju i pripadnici jedne narodne zajednice (Talijani) i 10 nacionalnih manjina - Srbi, Albanci, Bošnjaci, Česi, Mađari, Crnogorci, Romi, Slovaci i Slovenci. Na temelju povijesnih činjenica, Talijani imaju posebni status autohtone zajednice. Iako bi međunarodni ugovori zahtijevali da Rijeka također garantira dvojezična prava i vizualnu dvojezičnost, grad Rijeka ih ne poštuje. Autohtonost je trenutno upisana u Statutu grada Rijeke iz 2006. godine u članu 14. koji glasi:
"Priznavajući i poštujući vlastita kulturna i povijesna priznanja i naslijeđa, Grad Rijeka osigurava autohtonoj talijanskoj nacionalnoj manjini uporabu vlastitog jezika i pisma u javnim poslovima iz samoupravnog djelokruga Grada Rijeke.
Grad Rijeka, u skladu s vlastitim mogućnostima, osigurava te podržava odgojnu i kulturnu djelatnost pripadnika autohtone talijanske manjine i njenih ustanova."
mini|desno|Srednja talijanska škola|270x270px
 Sveučilište u Rijeci osnovali su isusovci 1627., a moderno visoko školstvo započinje otvaranjem Mornaričke akademija 1857.
 Rječina je od 1924. do 1941. bila državna granica – zapadna obala pripadala je Italiji, a istočna (Sušak) Kraljevini SHS.
 U svojoj povijesti Rijeka je imala 3 imena – hrvatsko ime Rijeka i talijansko i mađarsko ime Fiume (fiume na talijanskom jeziku znači rijeka), te njemačko Sankt Veit am Pflaum. Svi proizlaze iz izvornog latinskog imena Flumen Sancti Viti.
 Asteroid 11706 Rijeka dobio je ime po gradu Rijeci.

 Upravna podjela grada
mini|280px|Krimeja — pogled na jugoistok prema Tower centru
Grad Rijeka je upravno ustrojena na 34 mjesna odbora:

 R. br. Mjesni odbor Površina (ha) Stanovništvo (2011.) 1.  Banderovo  35,82  2235 2.  Belveder  20,69  3501 3.  Brajda-Dolac  41,26  4085 4.  Brašćine-Pulac  319,29  2338 5.  Bulevard  28,71  2067 6.  Centar-Sušak  66,07  1812 7.  Draga  345,30  1463 8.  Drenova  702,17  7624 9.  Gornja Vežica  90,38  6783 10.  Gornji Zamet  131,44  4829 11.  Grad Trsat  130,39  2296 12.  Grbci  35,65  1694 13.  Kantrida  362,22  6005 14.  Kozala  60,68  5284 15.  Krimeja  19,14  3180 16.  Luka  21,86  1318 17.  Mlaka  83,52  3992 18.  Orehovica  252,85  539 19.  Pašac  98,10  410 20.  Pećine  48,59  2545 21.  Pehlin  232,51  5553 22.  Podmurvice  78,35  5988 23.  Podvežica  72,57  6110 24.  Potok  35,78  1448 25.  Srdoči  228,28  6522 26.  Sveti Kuzam  53,79  240 27.  Sveti Nikola  98,79  9249 28.  Svilno  112,22  896 29. Školjić-Stari grad 27,12  1648 30.  Škurinje  213,50  5751 31.  Škurinjska Draga  89,82  4674 32.  Turnić  37,31  4539 33.  Vojak  19,66  2854 34.  Zamet  140,47  9152

Grad Rijeka sastoji se od jednog naselja; Rijeke.

 Politička samouprava
mini|216x216px|Stari municipij
mini|249x249px|MunicipijGradsko vijeće je predstavničko tijelo građana grada Rijeke i tijelo lokalne samouprave koje donosi akte u okviru djelokruga Grada Rijeke. Gradsko vijeće ima 33 člana koji se biraju na izborima. Zastupljenost autohtone talijanske i srpske nacionalne manjine u Gradskom se vijeću osigurava biranjem po jednog člana iz reda obje zajednice. Gradsko vijeće ima predsjednika i dva potpredsjednika, od kojih se jedan bira iz reda pripadnika nacionalnih manjina. Gradsko vijeće je to koje među ostalim donosi "Statut Grada Rijeke", donosi gradski proračun, nadzire ukupno materijalno i financijsko poslovanje Grada, utvrđuje programe razvoja pojedinih djelatnosti, donosi dokumente prostornog uređenja Grada Rijeke, bira i smjenjuje gradonačelnika i njegove zamjenike, kao i članove poglavarstva. Mandat članova Gradskog vijeća izabranih na redovnim izborima traje četiri godine.
Gradonačelnik zastupa Grad i s Poglavarstvom je nositelj izvršne vlasti u Gradu Rijeci. Bira se posredno, na sjednici Gradskog vijeća. Riječki gradonačelnik je ujedno i predsjednik Poglavarstva. Gradonačelnik ima pravo stopiranja izvršenja nekog od akata Vijeća, ako ocjeni da je tim aktom povrijeđen zakon ili drugi propis. Gradonačelnik ima dva zamjenika koji ga u slučaju njegove spriječenosti zamjenjuju. Trenutni gradonačelnik Grada Rijeke je Vojko Obresnel iz redova Socijaldemokratske partije.
Gradska uprava Grada Rijeke svojevrsna je gradska vlada, koja obavlja izvršne poslove lokalne samouprave i poslove državne uprave koje su mu povjerene zakonom. Čelnik gradske uprave je riječki gradonačelnk. Za svoj rad uprava je odgovorna Gradskom vijeću.

mini|250px|Zgrada Gradskog poglavarstva
Mjesni odbor je oblik neposrednog sudjelovanja građana u odlučivanju o pitanjima od njihova svakodnevnog i neposrednog interesa, poput saniranja oštećenja na ulicama ili pločnicima, uređenje dječjih igrališta ili parkova, uklanjanje komunalnog ili divljeg otpada. Grad Rijeka je podijeljen u 34 mjesna odbora.

U Rijeci je na vlasti koalicija predvođena Socijaldemokratskom partijom Hrvatske (SDP) na čelu s gradonačelnikom Markom Filipovićem (2021.)

I. Koalicija: SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - (21 član)
Socijaldemokratska partija Hrvatske - SDP  (11 članova)
Hrvatska narodna stranka – Liberalni demokrati - HNS (2 člana)
Istarski demokratski sabor – IDS (3 člana)
Hrvatska socijalno liberalna stranka - HSLS (1 član)
Hrvatska seljačka stranka – HSS (1 član)
Autonomna regionalna stranka Hrvatskog primorja, Gorskog kotara, otoka i Rijeke – ARS (1 član)
Stranka demokratske akcije Hrvatske - SDA Hrvatske (-)
Hrvatska stranka umirovljenika - HSU (2 člana)
II. Lista za Rijeku - LISTA-RI - 2 člana
III. Hrvatska demokratska zajednica - HDZ - 8 članova
IV. Primorsko goranski savez - PGS - 4 članahttp://www.rijeka.hr/Default.aspx?sec=604

 Stanovništvo
460px|mini|Rijeka noću
 Popis 2001.
Prema popisu iz 2001. uži prostor grada Rijeke ima 144.043 stanovnika, od čega 75.532 žene i 68.511 muškaraca.http://www.rijeka.hr/RijeckoSocijalnoOkruzenje?dm=2 (pristupljeno 6. kolovoza 2013.) Prosječna starost stanovništva je 41,2 godine. Prema vjeroispovijedi 76 % stanovnika izjašnjava se katolicima, 3,8 % muslimanima, 7 % agnosticima te 5 % ateistima.

 Popis 2011.
Prema popisu iz 2011. godine Grad Rijeka ima 128.624 stanovnika, od čega 67.673 žene i 60.951 muškarca.Stanovištvo prema starosti i spolu po naseljima, Popis 2011., Državni zavod za statistiku (pristupljeno 6. kolovoza 2013.)

Tijekom 2010. godine u Rijeci je ukupno rođeno 1087 djece. Stopa nataliteta iznosi 7,55, a stopa mortaliteta 11,09.

Hrvatsko državljanstvo ima 127.352 stanovnika, hrvatsko i drugo 3823, strano 1102, bez državljanstva je 65, a nepoznato 105.

Prema vjeroispovijedi u Rijeci je 92.559 katolika, 8939 pravoslavaca, 341 protestant, 5820 muslimana, 12 židova, 536 ostalih kršćana, 168 pripadnika istočnih religija, 158 pripadnika ostalih religija, pokreta i svjetonazora, 2146 agnostika i skeptika, 11.890 osoba koje nisu vjernici, 5786 osoba koje se nisu izjasnile, a za 269 osoba taj je podatak nepoznat.http://www.rijeka.hr/StatistickeZanimljivostiO  (pristupljeno 6. kolovoza 2013.)

 Nacionalni sastav grada Rijeke

    godina popisa  ukupno  Hrvati  Srbi  Jugoslaveni  Muslimani/Bošnjaci  Talijani  Slovenci  ostali
   2011.http://www.dzs.hr/Hrv/censuses/census2011/results/htm/H01_01_04/H01_01_04_zup08.html  128.624  106.136 (82,52 %)  8446 (6,57 %)         2.650 (2,06 %)   2445 (1,90 %)  1090 (0,85 %)  784 (0,61 %)
   2001.http://www.dzs.hr/Hrv/censuses/Census2001/Popis/H01_02_02/H01_02_02_zup08.html 1  144.043  115.797 (80,39 %)  8946 (6,21 %)    1.975 (1,37 %)  2763 (1,92 %)  1575 (1,09 %)  12.987 (9,02 %)
   1991.  167.964  117.178 (69,76 %)  18.891 (11,24 %)  6925 (4,12 %)  4803 (2,85 %)  3247 (1,93 %)  2709 (1,61 %)  14.211 (8,46 %)
   1981.  159.433  103.248 (64,75 %)  14.436 (9,05 %)  27.167 (17,03 %)  2505 (1,57 %)  1917 (1,20 %)  2897 (1,81 %)  7263 (4,55 %)
   1971.  132.222  98.121 (74,20 %)  14.079 (10,64 %)  6152 (4,65 %)  1487 (1,12 %)  2964 (2,24 %)  3944 (2,98 %)  5475 (4,14 %)

mini|379x379px|J. P. Kamov, rad Zvonimira Kamenara
1 Prema popisu iz 2001. na bivšem području općine Rijeka koja obuhvaća gradove Rijeku, Kastav, Bakar, Kraljevicu i općine Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena i Jelenje živjelo je 191.666 stanovnika.
Izvor: Izdanje Državnoga zavoda za statistiku RH: Narodnosni sastav stanovništva RH od 1880. do 1991. godine.
mini|239x239px|Kip Ivana pl. Zajca ispred istoimenog kazališta.
mini|270x270px|Vitomir Širola Pajo, narodni heroj

 Poznate osobe

 Boško Balaban, hrvatski nogometaš
 Samir Barać, hrvatski vaterpolist
 Roberto Bartini, talijanski dizajner zrakoplova i znanstvenik
 Ralph Berzsenyi, mađarski streljaš
 Josip Bozanić, hrvatski kardinal i zagrebački nadbiskup
 Mihaly Csikszentmihalyi, američko-mađarski psiholog
 Ivica Curtini, hrvatski vaterpolist
 Slavenka Drakulić, hrvatska književnica i novinarka
 Mirza Džomba, hrvatski rukometaš
 Rudolf Eckert, hrvatski novinar i publicist
 Jakov Fak, hrvatsko-slovenski biatlonac
 Kolinda Grabar-Kitarović, hrvatska predsjednica
 Nenad Gračan, hrvatski nogometaš i nogometni trener
 Irma Gramatica, talijanska glumica
 Igor Hinić, hrvatski vaterpolist
 Ödön von Horváth, austrijski književnik
 Nicolaus Thomas Host, austrijski botaničar
 Ana Jelušić, hrvatska alpska skijašica
 János Kádár, mađarski premijer
 Ivan Krapić, hrvatski vaterpolist
 Davor Kus, hrvatski košarkaš
 Ivan Blaž Lupis, izumitelj torpeda
 Valter Matošević, hrvatski rukometaš
 Alvaro Načinović, hrvatski rukometaš
 Aramis Naglić, hrvatski košarkaš
 Paul Nemenyi, mađarski matematičar i fizičar
 Abdon Pamich, talijanski brzohodač
 Snježana Pejčić, hrvatska streljašica
 Janko Polić Kamov, hrvatski književnik
 Danijel Premuš, hrvatski vaterpolist
 Ulderico Sergo, talijanski boksač
 Renato Sulić, hrvatski rukometaš
 Luciano Sušanj, hrvatski političar i atletičar
 Daniel Šarić, hrvatski nogometaš
 Leo Valiani, talijanski političar, povjesničar i novinar
 Šime Vrsaljko, hrvatski nogometaš
 Vladimir Vujasinović, srbijanski vaterpolist
 Ivan pl. Zajc, hrvatski skladatelj, dirigent i pedagog

 Promet
mini|desno|Trajekt „Marko Polo” u riječkoj luci na nekadašnjoj liniji Rijeka-Dubrovnik-Bari
Luka Rijeka je najveća i najvažnija morska luka s najvećom lučkom kapetanijom u Hrvatskoj. U 2017. godini je kroz riječku je luku prošlo 13 milijuna tona tereta. Riječka luka se osobito razvila nakon 1717. kad je proglašena slobodna plovidba Jadranom, a Rijeka 1719. proglašena slobodnom lukom.Ivan Mencer, Mladen Črnjar: Prilog gospodarskoj strategiji razvitka Republike Hrvatske – Riječki prometni pravac // Ekonomski pregled, Zagreb : Hrvatsko društvo ekonomista, god. 51., br. 9.–10., 2000., str. 1053–1074. Tada je zadatak bio razvijati vanjskotrgovinske odnose s Orijentom i Osmanskim Carstvom. Danas je Rijeka preko brzobrodskih linija povezana s otocima Rabom, Pagom i Lošinjom.

S ostatkom Hrvatske i Europe, Rijeka je dobro povezana cestovnim, željezničkim i zrakoplovnim vezama. Dio autoceste A7 koji povezuje Rijeku sa slovenskom granicom dovršen je 2004. godine, dok je autocesta A6 Zagreb-Rijeka (E65) dovršena 2008. godine. Preko tunela Učka, kroz istoimenu planinu, Rijeka osigurava vezu s brzom cestom A8/A9, tzv. Istarskim ipsilonom. Izgrađena je i nova riječka obilaznica kojom je gusti automobilski promet zaobišao sâm grad. Gradnja potpune obilaznice završena je 2008. godine.

Zračna luka Rijeka izgrađena je 1970. godine. Kako se nalazi na obližnjem otoku Krku, više je usmjerena na charter letove, makar se u zadnjih nekoliko godina povećava broj izravnih linija. U 2017. godini kroz riječku je zračnu luku prošlo 142.111 putnika, a do 2020. godine se očekuje godišnji promet od 500.000 putnika.Promet u zračnoj luci Rijeka 2016./2017. Zračna luka Rijeka d.o.o., Statistika, pristupljeno 24. svibnja 2018.

Rijeka je dobro integrirana u mrežu Hrvatskih željeznica, a time i u mrežu međunarodnih željezničkih koridora. Elektrificirana pruga koja Rijeku povezuje sa Zagrebom te dalje Koprivnicom i mađarskom granicom dio je paneuropskog koridora Vb. Preko sjevernog kraka Rijeka je elektrificiranom prugom povezana s Ljubljanom i Trstom. Prema planovima daljnjeg razvoja Hrvatskih željeznica planira se gradnja nove nizinske pruge koja će vlakovima na koridoru Vb omogućiti postizanje brzina od 250 km/h. Većim brzinama putovanje između Zagreba i Rijeke skratilo bi se na sat vremena. Rijeka je izravnim željezničkim linijama (uključujući i noćne) povezana s Münchenom u Njemačkoj i Salzburgom u Austriji.

 Graditeljske znamenitosti

Povijesno središte Rijeke formiralo se kraj ušća rijeke Rječine u Jadransko more. Riječki Stari grad, smješten na desnoj obali Rječine, izgubio je mnogo povijesnih zgrada, no još uvijek predstavlja živo srce grada. Ispod njegovih se ulica nalaze vrijedne arheološke iskopine te splet starih tunela. Uz južni obod Staroga grada počelo se u drugoj polovici 18. stoljeća izgrađivati danas poznato šetalište Korzo s Rivom. Krajem 19. i u prvoj polovici 20. stoljeća znatno su izgrađeni Sušak, Brajda i drugi gradski predjeli.

 Korzo i Stari grad
Riječki Stari grad okružen je s južne strane Korzom. Korzo je središte Rijeke, njena najpoznatija ulica i mjesto javnih događanja.
mini|desno|Palača Wohinz i Gradski toranj na Korzu
Na sredini Korza je Gradski toranj sa satom, sastajalište Riječana i turista. Toranj je izgrađen u barokno doba, ali je tek u 19. stoljeću dobio svoj konačni izgled. Na njemu je reljef s prikazom austrijskog cara Karla VI. Na Korzu i oko njega nalazi nekolicina vrijednih baroknih zgrada. Tik desno uz Gradski toranj smještena je palača Wohinz (1782., Korzo 8), koju je podigao trgovac Mihael Wohinz. Izgradnjom ove palače, započelo je u drugoj polovici 18. stoljeća formiranje Korza kao središnje gradske ulice. Tu je i palača Vuković (Korzo 2), s reprezentativnim portalom koji nosi balkon. Od ostalih palača treba spomenuti staru gradsku vijećnicu (Palac Komuna), palaču Wassermann-Garbas (17. st.) s arkadama u dvorištu, u kojoj je smješten Konzervatorski odjel u Rijeci, palaču Benzoni te palaču Adamić na Fiumari. Ovu zgradu podigao je Šimun Adamić, otac znamenitog trgovca Andrije Ljudevita Adamića. Adamićev sin bio je poznat kao graditelj i investitor riječkoga kazališta sagrađenog početkom 19. stoljeća. Trgovačka elita kojoj su pripadali Adamićevi na prijelazu 18. u 19. stoljeće, učinila je Rijeku značajnim kulturnim, umjetničkim i industrijskim središtem cijelog jadranskog prostora, koja je takav svoj status zadržala sve do 20. stoljeća.
mini|Katedrala sv. Vida
Starim gradom dominira najznačajnija riječka crkva Katedrala sv. Vida. Podignuta na mjestu srušene crkvice gradskog zaštitnika, Svetog Vida, katedrala je sagrađena prvotno kao samostanska crkva isusovaca u Rijeci. Projekt je izradio venecijanski graditelj Franjo Olivieri, vjerojatno po uzoru na znamenitu crkvu Santa Maria della Salute u Veneciji. Gradnja je trajala od 1638. do 1659. godine, no posve je dovršena tek 1737. godine, kada su graditelji Pietro Carlone i Bernardino Martinuzzi sagradili kupolu i oratorij. U crkvi se čuvaju vrijedni barokni oltari, uglavnom rad riječkih kipara.

Od drugih sakralnih zdanja treba izdvojiti crkvu Uznesenja Marijina, bivšu katedralu. Podignuta u 15. stoljeću, bivša je katedrala tijekom vremena često mijenjala svoj izgled, da bi u obnovi 1824. godine dobila današnje pročelje. U unutrašnjosti su naročito vrijedni oltari i barokne štukature u svetištu. Ispred crkve nalazi se zvonik, koji se zbog slijeganja tla s vremenom nagnuo oko 40cm, pri čemu je dobio svoje ime Kosi toranj. Podno tornja nalaze se poznati kasnoantički mozaici iz 5. i 6. stoljeća, koji su nastali u doba Tarsatike, rimskog naselja na području Rijeke. U blizini su i ostatci gradskog bedema, te nedaleko i legendarna Stara vrata ili Rimski luk, do danas obavijen nepoznanicom oko svoga nastanka.
mini|desno|Palača Adria
U Starom se gradu također nalazi povijesni kompleks zvan Municipij. Izgrađen je kao augustinski samostan, uz koji je do danas sačuvana i barokna crkva sv. Jeronima (1768.). Samostan je 1873. godine postao zgradom gradskog poglavarstva (Municipij) pri čemu je nadograđen i preoblikovan. Na trgu ispred zgrade nalazi se i Stendarac, kameni stup za gradsku zastavu iz 1509. godine.

Prostor južno od Korza, uz Rivu, nastao je većinom u 19. stoljeću i u početku se zvao Novi grad (za razliku od Staroga grada), no s vremenom se taj naziv izgubio. Od starijih građevina tu je preostala barokna pravoslavna crkva sv. Nikole, s tlocrtom u obliku križa, dovršena 1790. godine prema projektu riječkog arhitekta Ignacija Henckea.

Riječka je Riva pročelje grada prema moru. Usprkos gustom prometu, recentnim se urbanističkim zahvatima prostor rive potpuno pretvara u pješačku zonu. Duž Rive reprezentativan je niz zgrada iz 19. stoljeća, kada je Rijeka bila velika i moćna trgovačka luka. Možda najreprezentativnija zgrada izgrađena u tom razdoblju je palača Adria (1897., arhitekt Giacomo Zammattio), danas zgrada Jadrolinije. Izgrađena je za brodarsko društvo Adria mađarsko-američkim kapitalom, a ponosi se limenim kupolama te kamenim skulpturama alegorija na pročelju. Skulpture okrenute prema moru predstavljaju pomorce, a one prema kopnu četiri kontinenta. U unutrašnjosti je velebni atrij s arkadama i sačuvanim izvornim dizalima s kraja 19. stoljeća.

mini|desno|Casa Veneziana, kuća nekadašnjeg vlasnika Tvornice torpeda
mini|lijevo|Kapucinska crkva Gospe Lurdske tijekom proslave 400. godina Kapucina u Rijeci i Hrvatskoj
Iz tog se vremena može istaknuti još nekoliko vrijednih djela istog arhitekta Giacoma Zammattija. Prije svega zgrada Filodrammatica (Korzo 28), građena 1890. za Filharmonijsko-dramsko društvo, s interijerom u stilu neorokokoa. Potom,  tzv. Casa Veneziana (Dolac 7), stambena kuća Roberta Whiteheada, vlasnika tvornice Torpedo. Građena 1886. ističe se bogatim pročeljem od crvene opeke i bijelog kamena s nizom dekorativnim detalja. Tu je i palača Ploech na Trgu Žabica, koju je 1888. podigao austrijski mehaničar Annibale Ploech, koji je stekao novac radom u riječkoj Tvornici torpeda, te potom i bogatstvo prodajom nekretnina. Na spomenutom Trgu Žabica, nalazi se i slikovita Kapucinska crkva Gospe Lurdske (1907. – 1929.).

Na dominantnom položaju iznad Starog grada smještena je Guvernerova palača, raskošna bivša rezidencija riječkog guvernera, u kojoj je danas smješten Pomorski i povijesni muzej Hrvatskog primorja. Sagrađena 1897. godine prema projektu mađarskog arhitekta Alajosa Hauszmanna, za potrebe gradske i državne reprezentacije, bila je investicija guvernera također mađarskog podrijetla Lajosa Batthyányja. Danas se u njoj, osim vrijednih povijesnih zbirki iz prošlosti Rijeke, čuvaju izvorni interijeri s kraja 19. stoljeća: monumentalno mramorno stubište te dvorane sa štukaturama, oplatama i pokućstvom iz tog razdoblja. Zapadno od Guvernerove palače smještena je moderna zgrada Muzej grada Rijeke, a istočno, u lijepo oblikovanom perivoju, bivša vila nadvojvode Josipa, u kojoj je smješten Državni arhiv u Rijeci.

Sjeverno od Staroga grada nalazi se manji predjel zvan Pomerio prema središnjoj prometnoj ulici koja ondje prolazi, dok se sa zapada nastavlja Zagrad. Oba su predjela izgrađena na brdovitom usponu te su izrazito urbane četvrti s vrlo kvalitetnom arhitekurom pretežno s kraja 19. i početka 20. stoljeća. Na Zagradu se ističe secesijska zgrada kina Teatro Fenice. Od nje se vanjskim dizalom dolazi Centra Zagrad. Ovaj je suvremeni stambeno-trgovački kompleks (iz 2007.), nastao kao jedan od najuspjelijih recentnih zahvata u povijesnom središtu Rijeke, a djelo je riječkih arhitekata Saše Randića i Idisa Turata.

 Delta
lijevo|mini|Umjetnička instalacija "Meštri" na galeriji riječke ribarnice
Središte Rijeke također obuhvaća područje zvano Delta, po ušću rijeke Rječine u more. U nekom je vremenu dio ušća Rječine zatvoren te na njegovu mjestu izgrađen tzv. Mrtvi kanal, pri čemu je tok rijeke preusmjeren nešto istočnije. Tako se između toka Rječine i Mrtvoga kanala oblikovao poluotok koji se naziva Delta. Deltom se obično naziva i gradski obližnji predio oko zgrade Hrvatskog narodnog kazališta.
mini|desno|Palača Modello
Hrvatsko narodno kazalište smješteno je na parkovno uređenom trgu. Raskošna zgrada arhitekata Fellnera i Helmera, čuva dugu kazališnu tradiciju. U unutrašnjosti se kao raritet mogu izdvojiti rani radovi slavnog slikara Gustava Klimta. Duž Rive pa prema zgradi HNK, smještena je još jedna zgrada toga doba za javnu zabavu. To je Palača Modello (1885.). Podignuta prema projektu istih graditelja Fellnera i Helmera, na mjestu srušenog Adamićevog kazališta, također je služila za javne priredbe. Zgrada se ističe osebujnim višebojnim pročeljima i svečanom dvoranom ukrašenom štukaturama. Blizu HNK nalazi se i sklop zgrada nazvan Velika tržnica, koji se sastoji od dva paviljona (1881., arhitekt Isidor Vauchnig), te Komunalne ribarnice (1903., izvedena 1913. – 14., arhitekt Carlo Pergoli). Prostor tržnice danas funkcionira i na otvorenom, u okolnim ulicama.
U impresivnoj zgradi ribarnice podno njenog visokog svoda na unutarnje balkone zgrade trajno je postavljena „site-specific“ umjetnička instalacija „Meštri“ češkog umjetnika Pavela Mrkusa. Instalaciju čini video segment - projekcija Mrkusovog video uratka snimljena na ribarskoj koći DIMI za vrijeme ribarenja u akvatoriju Kvarnerić – koji je popraćen audio segmentom zvukova mora i ribarskog broda kojeg je moguće čuti samo na galeriji ribarnice. Priča je to kojom se odaje počast onima koje se ovdje nikada ne vidi, ali bez kojih ribe na stolovima ne bi bilo.

Od stambenih zgrada ondje se nalazi naročito zanimljiva zgrada zvana Turska kuća (Casa turca), građena u neomaurskom stilu za Nikolaidesa, turskoga diplomatskog predstavnika u Španjolskoj, a potom i konzula u Rijeci od 1898. godine. Južnim dijelom Delte dominira golemi stambeni kompleks nazvan Casa rossa (Zagrebačka 1-5, Demetrova 2-4) po crvenom pročelju od opeke, sagrađen 1903. godine prema projektu arhitekta Venceslava Celligoia.

 Brajda
mini|desno|Portal ulaza u Lazaret

Brajda je zapadni dio centra Rijeke koji se razvio sjeverno od Željezničkog kolodvora. Sredinom 18. stoljeća na tom je području izgrađena tvornica šećera koja se nalazila u velikom kompleksu danas poznatom pod nazivom "Rikard Benčić". Najvrijednija zgrada ondje je Palača šećerane, tj. upravna zgrada šećerane, koja se smatra remek djelom barokne arhitekture u Hrvatskoj. Podignuta 1752. godine i obnovljena 1785. – 86. za potrebe stanovanja direktora tvornice, u unutrašnjosti je bogato opremljena štukaturama i zidnim slikama. Izdvaja se velika svečana dvorana s kaljevim pećima te salon s naslikanim vedutama izmišljenih gradova. Na ulaznim portalima u zgradu zanimljivi su motivi kamenih glava koji imaju "šećer u kosi".

Zapadno od Palače šećerane smješten je i stari riječki Lazaret. Lazaret je vrsta karantenske bolnice kakve su se gradile u pomorskim gradovima diljem Sredozemlja. Lazaret je danas uklopljen u riječku bolnicu, a od stare barokne zgrade ostao je raspoznatljiv tek kameni portal s posvetnim natpisom cara Karla VI. iz 1722. godine.

Od ostalih zgrada na Brajdi treba spomenuti niz historicističkih i secesijskih objekata oko Tržnice Brajda, građenih prema projektima značajnih riječkih i tršćanskih arhitekata s prijelaza 19. u 20. stoljeće. Oblikovanjem se ističu opečna pročelja arhitekta Carla Conighija: kuća Pomoračke zaklade sv. Nikola (Manzonijeva 2) iz 1893. s oslicima pod krovnom strehom, te stambena kuća Miculinić-Richtmann (Fiorella la Guardije 14) iz 1914. godine. Na zapadnom dijelu Brajde je secesijska kuća Modiani (J. Katalinića 4, 1912./13., arhitekt Mario Ambrosini), karakteristična po stiliziranim egipatskim stupovima u obliku palmi.

lijevo|mini|Umjetnička instalacija "Balthazargradsko kupalište" na plaži Grčevo na Pećinama
 Sušak i Trsat

mini|desno|Trsat
Sušak je veliko gradsko područje istočnog dijela Rijeke. Stari Sušak smjestio se blizu obale Rječine te je formiran arhitekturom 19. stoljeća. Brojne stambene zgrade raskošnih pročelja, danas zapuštene, krase Sušak te susjedni predio Pećine, izgrađen kao zona stambenih vila u prvoj polovici 20. stoljeća. Gust promet i slaba urbana opremljenost ovoga djela grada, čini ga pomalo nepristupačnim za turističko razgledavanje usprkos njegovoj vrijednoj arhitekturi poput Sušačkog kolodvora i Sušačkog nebodera. Na plaži Grčevo, poznatijoj kao Pajol ili Šestica, smještenoj na samom kraju Pećina u neposrednoj blizini Brodogradilišta Viktor Lenac svoje je mjesto našla „site-specific“ umjetnička instalacija „Balthazargradsko kupalište“. Pod mentorstvom umjetnika Igora Eškinje, studentice Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci za Grčevo su osmislile čeličnu skulpturu koja pogledom kroz njene otvore mijenja promatračev doživljaj okoline te 15 natpisa na betonskom platou koji pozivaju na interakciju i igru te su vidljivi samo u kontaktu s vodom. Umjetnički proces nadahnut je temom Balthazara, svjetski poznatog i nagrađivanog animiranog serijala, u kojem je Rijeka glavna inspiracija i nadahnuće autoru scenografije za stvaranje Balthazargrada.

Iznad Sušaka je brijeg Trsat, koji je bio naseljen u predrimsko doba te poznat pod nazivom Tarsatica. Ondje je na mjestu stare predrimske utvrde sagrađen srednjovjekovni Trsatski kaštel. Kaštel je obnovljen u duhu historicizma u prvoj polovici 19. stoljeća, za znamenitog austrijskog vojnog časnika, grofa Lavala Nugenta, koji je ondje držao zbirku umjetnina.
alt=Pogled sa Sveučilišnog Kampusa Trsat|mini|Pogled sa Sveučilišnog Kampusa Trsat
Na Trsatu se također nalazi kompleks franjevačkog samostana s crkvom i pastoralnim centrom, nazvan Trsatsko svetište. To je najstarije marijansko svetište na tlu Hrvatske, i danas je veliko mjesto hodočašća. Franjevački sklop nastao je višekratnom pregradnjom tijekom nekoliko stoljeća. Današnja crkva je barokna, a u njoj se osim vrijednih relikvija nalaze i mramorni oltari. U crkvi i samostanu značajna su djela baroknog slikara švicarskog podrijetla Serafina Schöna.

 Industrijska baština
mini|desno|Kompleks bivše tvornice Rikard Benčić
Rijeka je prepoznata i kao grad industrijske baštine. Nekadašnji veliki industrijski pogoni smješteni su diljem grada, a naročito na području Mlake te oko Industrijske ulice. Ekonomski devastirana industrija Rijeke ostavila je u nasljeđe značajna arhitektonska djela s kraja 19. i prve polovice 20. stoljeća, koja tek u posljednje vrijeme postaju vidljiva kao neiskorišteni kulturni resurs Rijeke.

 Tvornica torpeda osnovana je sredinom 19. stoljeća kao ljevaonica metala, a desetak godina kasnije nakon što je upravo u Rijeci izumljen prvi torpedo ona postaje tvornicom ovog inovativnog pomorskog oružja koje joj je donijelo svjetsku slavu. Osim torpeda, čija je proizvodnja trajala sve do sredine 60-tih godina 20. stoljeća, tvornica je zaslužna za izgradnju prvih hrvatskih željeznih parobroda i parnih strojeva. Rješenjem Konzervatorskog odjela u Rijeci 2006. godine lansirna rampa za torpeda proglašena je spomenikom kulture te stavljena pod preventivnu zaštitu.
 Tvornica papira Rijeka, tzv. Hartera
 Tvornica duhana Rijeka osnovana je 1851 kao kraljevska ugarska tvornica duhana, a početkom 20. stoljeća postala je vodeći proizvođač duhana u državi. Proizvodnja počinje opadati nakon 1. svjetskog rata te se konačno gasi 1948. godine kada se prostor prenamjenjuje u Tvornicu motorne opreme i ljevaonicu „Rikard Benčić“.
 Lučka skladišta

 Ostale znamenite građevine
 Zgrada Ureda državne uprave, nekadašnji Hotel Europe
 Zgrada Euroherc osiguranja, nekad palača Rinaldi
 Riječki neboder
 Riječka zvjezdarnica

 Religija
Stanovnici su većinom katolici.
U Rijeci je nastala autohtona hrvatska redovnička zajednica i jedina koja je nastala Rijeci. To je Družba sestara Presvetog Srca Isusova koja je nastala 1899. godine. Osnovala ju je Majka Marija Krucifiksa Kozulić pod vodstvom kapucina o. Arkanđela iz Camerina.Povijest družbe

 Kultura
Riječke kulturne manifestacije svojom kvalitetom veoma su važne za kalendar kulturnih događanja, ne samo Rijeke i Primorsko-goranske županije, već i širega područja. To su prije svega: Riječke ljetne noći u organizaciji Hrvatskoga narodnog kazališta Ivana pl. Zajca, Ljeto na Gradini, Revija lutkarskih kazališta u organizaciji Gradskog kazališta lutaka Rijeka, Međunarodni festival malih scena - Rijeka, Jazz time festival, Festival komorne glazbe zatim Međunarodni biennale crteža, Izložba mladih Mediterana – u organizaciji Muzeja moderne i suvremene umjetnosti, Književna nagrada "Drago Gervais" i brojne druge.
 Riječke ljetne noći su kulturna manifestacija koju organizira najviša kulturna ustanova u gradu – Hrvatsko narodno kazalište. Održava se u lipnju i srpnju na raznim specifičnim lokacijama u gradu, koje nisu karakteristične za izvedbu glazbenih i scenskih priredbi, poput lokacija Tvornice papira Hartera i Tvornice Torpedo, pa publika ima izuzetnu priliku da se upozna s baštinom industrijske arhitekture grada.
 Ljeto na Gradini je glazbeno-scenska manifestacija koja se održava na Trsatu, a pokrenuta je 2006. godine.
 Revija lutkarskih kazališta u Rijeci je jedini festival takve vrste u Primorsko-goranskoj, Ličko-senjskoj i Istarskoj županiji. Cilj ove manifestacije je publici grada i regije predstaviti uspješna ostvarenja domaćih i inozemnih lutkarkih kazališta. Osim predstava za djecu i odrasle, za vrijeme održavanja revije organizira se i niz popratnih događanja, poput izložbi i predavanja ili likovnih i lutkarskih radionica za djecu.
 "Jazz time" je festival koji je uvelike pomogao u promociji džez-glazbe u Rijeci. Festival je također pomogao afirmaciji darovite generacije riječkih džezista poput Elvisa Stanića, te omogućio riječkoj publici upoznavanje s džezistima iz drugih zemalja.
Festival komorne glazbe je festival klasične glazbe koji vodi "Glazbena agencija Haller", a koji se održava od 2006. svake godine u rujnu u riječkoj crkvi Uznesenja Blažene Djevice Marije, ali i u koncertnim dvoranama poput Palače Modello, Mramorne dvorane Pomorskog i povijesnog muzeja hrvatskoga primorja Rijeka, Teatra Fenice i sl.
 Književna nagrada "Drago Gervais" je utemeljena u počast književniku čije je ime i djelo obilježila riječko kulturno podneblje. Nagradu je osnovala bivša općina Rijeka 1961. godine kao najviše književno priznanje riječkog kraja, dodjeljuje se od 1974. svake druge godine, a od 2005. godine uz organizacijsku aktivnost Gradske knjižnice Rijeka. Nagrada se dodjeljuje u dvije kategorije - najbolje neobjavljeno književno djelo (roman, zbirka pjesama, zbirka novela, drama i drugo), te u kategoriji za najbolje objavljeno književno djelo na čakavštini. Također ne postoji regionalno ograničenje djelovanja autora već se za prvu kategoriju mogu natjecati autori koji su državljani Republike Hrvatske dok se u drugoj kategoriji mogu natjecati i autori koji nisu hrvatski državljani.
 KRAF (Kvarnerska revija amaterskog filma) je tradicijska revija amaterskoga filma pokrenuta 1969. godine koja je od revije filmova lokalnoga značenja prerasla u međunarodno poznatu reviju. Revija je natjecateljske naravi, tematika filma je slobodna, a ograničenje je trajanje filma od 15 minuta.
300px|mini|Zgrada Hrvatskog narodnog kazališta Ivana pl. Zajca iz 1885. godine
mini|290x290px|Skulptura-brojač na Jadranskom trgu
Grad Rijeka izabran je između četiriju hrvatskih gradova kandidata za Europsku prijestolnicu kulture za 2020. godinu.Večernji List, Grad Rijeka biti će europska prijestolnica kulture 2020. godine, objavljeno 24. ožujka 2016., pristupljeno 25. ožujka 2016.CroatiaWeek, Rijeka Named 2020 European Capital of Culture, objavljeno 24. ožujka 2016., pristupljeno 25. ožujka 2016.  U sklopu projekta grade se i otvaraju nove zgrade i objekte kulture sufinancirane sredstvima EU fondova. Očekuje se više od 600 kulturno-umjetničkih i ostalih događanja, u čijem stvaranju sudjeluje preko 250 kulturnih ustanova i organizacija iz Hrvatske i 40 drugih zemalja Europe i svijeta.Rijeka 2020, O projektu Europska prijestolnica kulture, pristupljeno 13. siječnja 2020.

Zaslugom mlade udruge za promicanje baštine Primorski Hrvat, osnovan je početkom listopada 2019. hrvatski plesni folklorni ansambl u sklopu udruge, čime su ispunili staru želju mnogih Riječana a Rijeka je prekinula neslavnu tradiciju da je bila jedini veći hrvatski grad bez folklornog ansambla.Helena Anušić, HKM: VIDEO Zahvaljujući udruzi “Primorski Hrvat” Rijeka napokon dobila folklorni ansambl!, 4. listopada 2019.

 Riječki karneval

mini|Međunarodna karnevalska povorka 2010. godine
Uz bogatu tradiciju karnevalskh povorki i balova austrijskoga, mađarskoga, ruskoga, njemačkoga plemstva, kao i plemstva iz ostatka Europe iz 19. stoljeća, kao i domaćih pokladnih običaja (zvončari), Riječki je karneval danas jedan od najvećih karnevalskih povorki u Europi i svijetu. Riječki karneval spoj je venecijanskog i austrijskog građanskog karnevala i elemenata folklora i mitologije starih Slavena. Od 1982. godine, kada su Korzom organizirano prošetale tri maskirane grupe, do danas Riječki je karneval izrastao u manifestaciju s preko 15.000 sudionika, djece i odraslih, organiziranih u preko 200 karnevalskih grupa, koju godišnje vidi više od 100.000 gledatelja.

 Povezani članci

 HNK Ivana pl. Zajca
 Gradska knjižnica Rijeka
 Međunarodni riječki karneval
 Riječke ljetne noći
 KUC "Kalvarija"
 Kino "Teatro Fenice", Art kino "Croatia"
 HKD Sušak
 Muzej grada Rijeke
 Prirodoslovni muzej Rijeka
 Sveučilišna knjižnica u Rijeci
 Pomorski i povijesni muzej Hrvatskog primorja
 Muzej moderne i suvremene umjetnosti u Rijeci
 Morčić – znamenitost
 Rigojanči, kolač
 Bašćinski glasi – klapski festival
 Muzej Peek & Poke / Muzej djetinjstvahttp://www.novilist.hr/Scena/U-Rijeci-otvoren-prvi-hrvatski-Muzej-djetinjstvahttps://topdestinacije.hr/rijecki-muzeji-pomorstvo-prirodoslovlje-umjetnost-peek-and-poke/
 JGL Muzej farmacijehttps://www.fiuman.hr/osniva-se-jgl-muzej-farmacije-u-rijeci/

 Obrazovanje
mini|Akademija primijenjenih umjetnosti
mini|Zgrada rektorata Sveučilišta u Rijeci
Na području Grada Rijeke radi 28 ustanova osnovnoškolskog obrazovanja, od kojih je Grad Rijeka osnivač njih 24, kao i 18 srednjih škola (14 stručnih i 4 gimnazije).
Od 1973. godine Rijeka je sveučilišni grad. U sklopu Riječkog sveučilišta danas djeluju Akademija primijenjenih umjetnosti, Ekonomski, Filozofski, Građevinski, Medicinski, Pomorski, Pravni i Tehnički fakultet, te Visoka učiteljska škola, Sveučilišna knjižnica i Studentski centar. U sklopu Riječkog sveučilišta u Puli djeluju i Fakultet ekonomije i turizma "Dr. Mijo Mirković", Filozofski fakultet i Viša učiteljska škola. U Gospiću također djeluje Viša učiteljska škola, dok u Opatiji djeluje Fakultet za turistički i hotelski menadžment.
U Rijeci postoje i studiji koji nisu u sastavu Sveučilišta, kao studij teologije na Katoličkome bogoslovnom fakultetu iz Zagreba, studiji na Muzičkoj akademiji iz Zagreba i studiji na Akademiji dramske umjetnosti iz Zagreba. Postoji i Veleučilište u Rijeci.

Osnovne škole
mini|Osnovna škola Nikola Tesla

 OŠ "Pećine"
 OŠ "Gornja Vežica" (nekadašnja "Vladimir Bakarić")
 OŠ Ivana Zajca
 OŠ "Vežica"
 OŠ "Trsat"
 OŠ "Brajda"(nekadašnja "Josip Brusić")
 OŠ "Eugena Kumičića" (nekadašnja "Veljko Vlahović")
 OŠ "Kozala"
 OŠ "Kantrida"
 OŠ "Centar"
 OŠ "Pehlin"
 OŠ "Turnić"
 OŠ "Nikola Tesla"
 OŠ "Vladimir Gortan"
 OŠ "Škurinje"
 OŠ "Podmurvice"
 OŠ "Zamet" (nekadašnja ˝Ivan Čiković Beli˝)
 OŠ "Srdoči"
 OŠ "Fran Franković"
 OŠ/SEI "Belvedere"
 OŠ/SEI "Dolac"
 OŠ/SEI "Gelsi"
 OŠ/SEI "San Nicolò" (nekadašnja "Mario Gennari")

Srednje škole

 Ekonomska Škola Mije Mirkovića-Rijeka
 Gimnazija Andrije Mohorovičića Rijeka
 Prva sušačka hrvatska gimnazija u Rijeci
 Prva riječka hrvatska Gimnazija
 Salezijanska klasična gimnazija u Rijeci
 Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo
 Srednja talijanska škola u Rijeci - Scuola media superiore italiana di Fiume (SMSI)
 Medicinska škola
 Građevinska tehnička škola Rijeka
 Građevinska škola za industriju i obrt
 Tehnička škola za strojarstvo i brodogradnju
 Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo (bivša Elektrotehnička škola Rijeka)
 Elektroindustrijska i obrtnička škola
 Prometna škola
 Strojarska škola za industrijska i obrtnička zanimanja
 Prirodoslovna i grafička škola u Rijeci
 Škola za primijenjenu umjetnost u Rijeci
 Trgovačka i tekstilna škola Rijeka
 Srednja glazbena škola "Ivan Matetić Ronjgov"

Fakulteti
mini|Medicinski fakultet
 Akademija primijenjenih umjetnosti u Rijeci
 Teologija u Rijeci
 Medicinski fakultet u Rijeci
 Pomorski fakultet u Rijeci
 Tehnički fakultet u Rijeci
 Građevinski fakultet u Rijeci
 Pravni fakultet u Rijeci
 Filozofski fakultet u Rijeci
 Ekonomski fakultet u Rijeci
 Veleučilište u Rijeci
 Učiteljski fakultet u Rijeci

 Sport
Rijeka je bitna za hrvatsku sportsku povijest jer su jedne od prvih košarkaških utakmica na tlu teritorija današnje Republike Hrvatske odigrane u Rijeci. Prva službena utakmica odigrana je 25. prosinca 1938. godine. Igrali su ju tek utemeljeni košarkaški odjel SD Victorie protiv talijanske selekcije Rijeke; izgubila je 19:40. Članovi košarkaške sekcije bili su: Nikola Grego, Josip Banić, Mladen Bezjak, Vjeko Bezjak, Božo Grkinić, Vlado Polić, Ersilio Sikich i Dušan Zvonaš. Trener: Božo Grkinić, tajnik Predrag Miculinić, a tehnički referent Nikola Grego.

Na području nekadašnje općine Rijeka postoji 297.000 m² korisnih sportskih površina, no samo mali dio, 23.000 m² (7,6%) čine zatvoreni sportski objekti. Nakon formiranja prigradskih općina, na području grada Rijeke preostalo je 187.000 m² sportskih prostora. Zbog povoljnoga položaja na području grada Rijeke je moguće obavljati brojne sportske aktivnosti tijekom čitave godine. U gradu postoji 38 vrsta sportskih djelatnosti. Lokalni nogometni klubovi su HNK Rijeka, koji se natječe u prvoj ligi i višestruki je osvajač Kupa Hrvatske i Kupa Jugoslavije, te NK Orijent, koji se natječe u trećoj ligi. Ostali nogometni klubovi su NK "Lokomotiva", NK "Lučki radnik" i NK "Kozala". U Rijeci djeluju i košarkaški klubovi "Kantrida" i "Kvarner", te rukometni klubovi "Zamet", "Kozala", "Pećine" i "Trsat". Rijeka je izuzetno jak kuglački centar, posebno u ženskom kuglanju. Ističu se uspjesi kuglačkog kluba "Rijeka" koji u svojim vitrinama ima sve trofeje koje se u kuglačkom sportu mogu osvojiti, a zadnjih godina svojim rezultatima se ističu članice Kuglačkog kluba "Mlaka". U muškom kuglanju, boje grada brani Muški kuglački klub "Rijeka".
U Rijeci se nalazi i sportsko društvo "Primorje" u kojemu su plivački, vaterpolski i klub za sinkronizirano plivanje. U plivačkomu klubu "Primorje" trenirao je i Miloš Milošević, višestruki osvajač medalja na svjetskim i europskim prvenstvima i europski rekorder u disciplini "delfin". U uvali Preluk, koja je po vjetru (tramontana) poznata i izvan Hrvatske moguće je jedrenje na dasci. U blizini Rijeke nalaze se regatna polja na Žurkovu i u Mošćeničkoj Dragi, na kojima se održavaju državne i međunarodne regate, od kojih je najpoznatija "Fiumanka". Također, u akvatoriju Cresa se već tradijski održavaju IMS svjetska i europska prvenstva u klasi krstaša. Na veslačkom polju u Omišlju, pa i u Bakru, u prirodnim uvalama se održavaju međunarodne veslačke regate.
Automotodrom na Grobniku sa svojim pratećim objektima prostor je gdje se održavaju treninzi domaćih i stranih auto-moto natjecanja, s perspektivom da postane pista za održavanje utrka u Formuli 1.

Od 1961. do 1972. održavale su se utrke automobila, motocikala i motocikala s prikolicom pod nazivom Oslobođenje Rijeke. Prvo izdanje održano je u centru Rijeke, a ostala na kružnoj "stazi" oko Trsata.http://www.formula1-dictionary.net/rijeka_povijest_1950-1975.html

minijatura|Bazeni na Kantridi
minijatura|Stadion na Kantridi
minijatura|Dvorana Mladosti na Trsatu
minijatura|Ulaz na Orijentovo nogometno igralište

 Sportski klubovi
Rijeka je oduvijek bila sportski grad, što su svojim uspjesima potvrđivali brojni riječki sportaši i sportski klubovi. Iz Rijeke dolazi slavni hrvatski atletičar Luciano Sušanj. Rijeka je dala veliki obol i u rukometnim uspjesima Hrvatske. Naime, slavni riječki rukometaši su Mirza Džomba, Valter Matošević, Alvaro Načinović, Renato Sulić i Mateo Hrvatin. Rijeka je Hrvatskoj dala i velike vaterpoliste - Samira Baraća, Igora Hinića, Damira Burića, Nikolu Frankovića, Damira Glavana, Ivana Burburana i Danijela Premuša. Najpoznatiji riječki košarkaši su Davor Kus, Marino Baždarić, Goran Vrbanc, Marijan Mance, Jurica Štemberger, itd. Vrijedi spomenuti i jednog od najboljih hrvatskih tenisača svih vremena - Ivana Ljubičića.Tu je i Stipe Leko Ćipa,ultramaratonac- rekorder u disciplini. 24h-(223 km). Najbolja riječka sportašica je Snježana Pejčić, koja je na Olimpijskim igrama 2008. u Pekingu u streljaštvu osvojila brončanu medalju u disciplini zračna puška na deset metara. Među riječkim sportašicama najtrofejnija je kuglačica Biserka Perman, a treba istaknuti i brojne odbojkašice poput Ivane Miloš i Magde Maras. Što se tiče najpopularnijeg sporta - nogometa, Rijeka je Hrvatskoj oduvijek davala vrhunske nogometaše. U novije vrijeme to su Dario Knežević, Igor Budan, Daniel Šarić, Mladen Mladenović, Boško Balaban, Mario Tokić, Ahmad i Anas Sharbini te mnogi drugi. U vrijeme bivše Jugoslavije isticali su se Damir Desnica, Srećko Juričić, Zvjezdan Radin, Petar Radaković, Marijan Jantoljak, Marijan Brnčić, Nenad Gračan, Danko Matrljan, itd.
Riječanin Ulderico Sergo je na Olimpijskim igrama 1936. osvojio zlatnu medalju u boksu, u kategoriji do 54 kg.

 Popis sportskih klubova
Osvajači barem jednog europskog trofeja su: pikado klub Romano, kuglački klub Mlaka,

(abecednim redom po sportskim vrstama)

Aikido:
 Aikido klub Takemusu Girihttp://www.takemusu-giri.com/

Backgammon:
 Backgammon klub Rijeka

Biljar:
 Biljarski klub Rijeka

Boćanje:
 boćarski klubovi "Vežica", "Mario Gennari - JGL", "Benčić DSK", "Trsat", "Srdoči", "Brajda"

Drone Racing:
 FPV Racing Team FRI:CK

Gimnastika:
 Gimnastički klub "Rijeka"
 ŽGK "Vita"

Hrvanje:
 hrvački klub "Rijeka-Belveder"

Judo:
 Judo klub Rijeka

Košarka:
 košarkaški klub "Kvarner", "Kantrida"

Kuglanje:
 Kuglački klub "Rijeka"
 Kuglački klub "Mlaka"
 Muški kuglački klub "Rijeka"

Odbojka:Sportske udruge grada Rijeke: odbojka, pristupljeno 25. veljače 2016. godine
 Ženski odbojkaški klub "Drenova"
 Muški odbojkaški klub "Gornja Vežica"
 Ženski odbojkaški klub "Gornja Vežica"
 Odbojkaški klub "Kozala"
 Odbojkaški klub "Kvarner"
 Odbojkaški klub "Mlaka"
 Hrvatski akademski odbojkaški klub "Rijeka"
 Muški odbojkaški klub "Rijeka"
 Ženski odbojkaški klub "Sušak"
 Ženski akademski odbojkaški klub "Škurinje"
 Odbojkaški klub "Turnić"
 Klub odbojke na pijesku "Rijeka"

Padobranstvo
Krila Kvarnera

Nogomet:

 HNK Rijeka (prvoligaški klub)
 NK Orijent (drugoligaški klub, sudjelovao i u 1. nogometnoj ligi)
 NK Lokomotiva (lokalni niželigaš)
 NK Lučki radnik (lokalni niželigaš)
 NK Rikard Benčić (lokalni niželigaš)
 NK Zamet (lokalni niželigaš)
 NK Kozala (lokalni niželigaš)
 NK Grbci 2000 (lokalni niželigaš)
 NK Dedal (lokalni niželigaš)
 NK Stari grad Rijeka (lokalni niželigaš)

Ragbi:
 ragbi klub Rijeka

Rukomet:
 rukometni klubovi "Zamet", "Kozala", "Pećine", "Trsat"

Streljaštvo:
 streljački klubovi "Papirničar", "Lokomotiva", "Elektroprimorje", "Policajac", "Protect", Građanski streljački klub "Rijeka", "Rječina", "3. maj", "Viktor Lenac", "Zamet"

sportsko ribolovna društva:
 ŠRD Kantrida
 ŠRD Luben
 ŠRD Viktor Lenac

Vaterpolo:
 vaterpolski klubovi "Primorje", "Burin"

Veslanje:
 veslački klub "Jadran"

 Sportska natjecanja, festivali i sl.
 auto i moto sportovi
 Velika nagrada Jadrana
 Svjetsko prvenstvo motocikala s prikolicom
 Croatia Rally (Rijeka)
 Kvarnerski rallyhttps://www.ewrc-results.com/events/3734-kvarnerski-rally/
Riječki ženski rally
 Maškarani auto-rally Pariz - Bakar (od 1990.)https://www.rijecki-karneval.hr/maskarani_autorally_pariz_bakar
 Rally maškaranih oktanaca (od 2010.)
motociklističke utrke: IG Formel Classic (IGFC), International Classic Grand Prix (ICGP), International Grand Prix (IGP), Alpe Adria International Motorcycle Championship, Rijeka Rally Rondehttps://www.ewrc-results.com/events/1673-rijeka-rally-ronde-rally-in-circuit/
 zimski sportovi
 Carnival Snowboard Session - međunarodno gradsko snowboard natjecanje koje se od 2008. godine održava u centru Rijekehttps://www.carnivalsnowboardsession.com/#o-natjecanju
 Adriatic Slalom (Jadranski slalom) na Platku od 1933.https://www.skijanje.hr/skijanje/povijest/clanak/povijest-jadranskog-slaloma?id=15517http://sport-pgz.hr/nakon-18-godina-odran-jadranski-slalom-na-platku/
 sportovi s reketom
 Rijeka Open (tenis) (2007.-'11.) - dio ATP Challenger Toura
 ICO Crossminton Croatian Open
 borilački sportovi
 Croatia Open (karate) (od 2001.)
 Svjetski kickboxing kup (1988.)
 održan je prvi turnir Svjetske judo serije u Hrvatskoj - Grand Prix Rijeka
 timski sportovi
 nogometni turnir za igrače do 19 godina "Kvarnerska rivijera", treći najstariji omladinski turnir u Europi, najstariji nogometni turnir u Hrvatskoj
 sportovi na vodi
održavaju se brojne jedriličarske regate s dugom tradicijom: Fiumanka (2000.), Primorska regata (Rijeka–Cres; 1982.), Regata Sv. Vid (2004.), Riječka regata RU jedrilica (1995.)
 šahovski turniri: Open Liburnija - Šahovski memorijal prof. Egidia Parisa od 1980., Kup Mediterana od 1999., Otvoreni šahovski turnir Mediteran od 2009. te ženski šahovski turnir Cvijet Mediterana od 2001.
Homo si teć - festival sporta i rekreacije; održava se bez prekida od 1998. godine i najveći je ulični sportski događaj u Hrvatskoj; najmasovnija ulična utrka u Hrvatskoj; prvo izdanje inicirao Orlando Rivetti; 22. izdanje održalo se pod geslom "Rijeka trkača"http://www.fiuman.hr/sve-je-spremno-za-22-homo-si-tec/
Riječki polumaraton - prvo izdanje 2002., održava se u sklopu "Homo si teć"
 Festival sporta za osobe s invaliditetomAna Vuković: Iris: Na Festivalu sporta za osobe s invaliditetom predstavljena atletika, in portal - news portal za osobe s invaliditetom, 24. siječnja 2015. Pristupljeno 23. svibnja 2016.
Svjetski padobranski kup, od 1998. organizira padobranski klub „Krila Kvarnera“ na Grobničkom poljuhttps://www.kigo.hr/svjetski-padobranski-kup-u-skokovims-na-cilj-dolazi-na-grobnik/

 Konzulati
mini|Talijanski konzulat nalazi se u Palači Jadran

 Gradovi prijatelji
mini|Lanterna, poklon grada Kawasakija Rijeci
  Linz (Austrija), od 1966./1968.
  Aleksandrija (Egipat), od 1971.
  Rostock (Njemačka), od 1974./2002.
  Kawasaki (Japan), od 1980./1999.
  Faenza (Italija), od 1983.
  Gdinja (Poljska), od 1984.
  Jalta (Ukrajina), od 1987.
  Neuss (Njemačka), od 1991.
  Csepel-Budimpešta, (Mađarska), od 1997.
  Qingdao (Kina), od 1999., konačni sporazum o bratimljenju 22. kolovoza 2010.
  Ljubljana (Slovenija), od 2000.
  Este (Italija), od 2004.
  Genova (Italija), od 2004., konačni sporazum o bratimljenju 8. veljače 2005.
  Dalian (Kina), od 2006.
  Bitola (Sjeverna Makedonija), od 2009., sporazum o prijateljskoj suradnji, potpisan je 4. studenoga 2011.
  Cetinje (Crna Gora), od 2010.
  Rim (Italija), od 2010.
  Ningbo (Kina), od 2011.rijeka.hr , Međunarodna suradnja Grada Rijeke s drugim gradovima, pristupljeno 10. srpnja 2011.

thumb|Video kargo transporta kroz centar uz zgradu HNK Ivana pl. Zajca
 Povezani članci
 Riječke novine
 Riječka nadbiskupija
 Modruško-riječka županija
 Sportska dvorana Zamet
 Plaža Kostanj
 Atletska dvorana Kantrida
 Popis velikih gospodarskih subjekata iz Primorsko-goranske županije
 Arhitektura secesije u Rijeci

 Izvori

 Literatura
 Alessandro Damiani, "Jezik i Kultura u Rijeci" - Književna Rijeka, Br.4 2008. godina (Prijevod: Margherita Gilić)
 Ervin Dubrović, ur.: Riječka luka - povijest, izgradnja, promet, Rijeka, 2001. ()
 Vanda Ekl: Živa baština: studije i eseji, Rijeka, 1994. ()
 Daina Glavočić, ur.: Arhitektura historicizma u Rijeci: 1845. – 1900. Arhitektura i urbanizam = Architecture of Historicism in Rijeka: 1845. – 1900. Architecture and town planning, Moderna galerija Rijeka i Muzej moderne i suvremene umjetnosti, Rijeka, 2002. ()
 Daina Glavočić, ur.: Arhitektura secesije u Rijeci: arhitektura i urbanizam početka 20. stoljeća = Architecture and town planning at the beginning of the 20th century : 1900. – 1925., Moderna galerija, Rijeka, 1997. – 1998. ()
 Danilo Klen, ur.: Povijest Rijeke, Izdavački centar Rijeka, Rijeka, 1988. ()
 Giovanni Kobler: Memorie per la storia della liburnica citta di Fiume, Rijeka, 1978.
 Radmila Matejčić: Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas, Rijeka, 2007. ()
 Radmila Matejčić: "Barok u Istri i Hrvatskom primorju", u: Barok u Hrvatskoj, Zagreb, 1982.
 Jasna Rotim Malvić, et al.: Moderna arhitektura Rijeke: arhitektura i urbanizam međuratne Rijeke 1918. – 1945. = L’Architettura e urbanistica a Fiume nel periodo fra le due guerre 1918-1945, Moderna galerija, Rijeka, 1996. ()

 Vanjske poveznice

  Službene stranice gradske uprave
 Statut Grada Rijeke
  Riječki multimedijalni portal
 Riječki ljetopis  u "Vijencu" Matice hrvatske

Kategorija:Gradovi u Primorsko-goranskoj županiji
*

River (Italian and Hungarian: Fiume, local Chakava: River, German:

venerdì,
7 ottobre 2022
7 ottobre 2022
venerdì, 7 ottobre 2022
Fiume, ospite del 14.esimo incontro delle Città e dei Comuni amici dei bambini
venerdì, 7 ottobre 2022
Incontro di lavoro con l’ambasciatore croato in Austria, Daniel Glunčić
giovedì,
6 ottobre 2022
6 ottobre 2022
giovedì, 6 ottobre 2022
Winter Pass – per tutti i visitatori di Fiume
giovedì, 6 ottobre 2022
Dal 1° dicembre 2022, tutte le procedure di appalto semplici della Città di Fiume verranno condotte attraverso l’applicazione Ensolva
mercoledì,
5 ottobre 2022
mercoledì, 5 ottobre 2022
5 ottobre 2022

Question: what is the name of the river in rijeka

River (Italian and Hungarian: Fiume, local Chakava: River, German:

Question: what is the german name for the river rijeka

what is the german name for the river rijeka

Question: what is the origin of the river rijeka

Question: what is the language of the river rijeka

what is the language of the river rijeka

Question: what are the languages of the river rijeka

talijanski i mađarski : Fiume , lokalni čakavski

what are the languages of the river rijeka

River ( Italian and Hungarian : Fiume , local Chakava : River , German :

Rijeka (talijanski i mađarski: Fiume, lokalni čakavski: Reka, njemački:

Rijeka (talijanski i mađarski: Fiume, lokalni čakavski: Reka, njemački:

River (Italian and Hungarian: Fiume, local Chakava: River, German:

River (Italian and Hungarian: Fiume, local Chakava: River, German:

Rika ili Reka - Čakavski rječnik kvarnerskog kraja
Sve što (ni)ste znali
Nakon objave prvog internetskog fiumanskog rječnika na hrvatskom, koji je izazvao veliko zanimanje, na red je došao i drugi govor grada Rijeke - čakavica.
Hrvati danas kao narod imaju svoj standardni jezik koji se zasniva na novoštokavskim govorima, te tri narječja: štokavsko, čakavsko i kajkavsko. Nazive su dobili po upitno-odnosnoj zamjenici: što, ča i kaj. Iako je novoštokavski ijekavski dijalekt poslužio kao osnova za standardni jezik, pogrešno je sve štokavske riječi smatrati standardnima. Primjerice, riječi 'bječva' i 'koštati' pripadaju štokavskom narječju, ali standardna je riječ i 'čarapa', koja dolazi iz turskog jezika, kao i germanizmi 'šalica' i 'vaga' itd.. U standardni jezik ulazile su i riječi iz ostalih narječja. Primjerice 'klesar' i 'spužva' iz čakavskog te 'tjedan' i 'kukac' iz kajkavskog narječja.
Čakavski je dijalekt jezično i kulturno bogatstvo ljudi ovoga podneblja. No, da bi ga bolje razumjeli, potrebno se vratiti u prošlost.
Područje našeg današnjeg primorskog kraja, odnosno Kvarnera, bila je kolijevka hrvatske pismenosti (Baščanska ploča) i pravne države (Vinodolski zakon), te ne čudi da su ti, jedni od najstarijih hrvatskih pisanih dokumenata/spomenika, bili pisani upravo na čakavštini.
Za vrijeme Napoleonovih osvajanja od Istre do Dalmacije, poticano je korištenje vlastitog narodnog jezika kao standarda, pa su tako, primjerice u Zadru, osnovane i novine Horvatski Dalmatin. Već tada se javljaju tendencije za zajedničkim govorom Hrvata i Srba. A u tome je veliku ulogu odigrao srpski prosvjetitelj Vuk Stefanović Karadžić koji se zauzimao za štokavski standard, kao zajednički za oba naroda. Hrvati su to naposlijetku i prihvatili, iako je bilo razmišljanja da kajkavski, tada govor a ne dijalekt, bude službeni hrvatski jezik. To govori o značaju narječja u hrvatskom narodu. Hrvati na području Istre, Rijeke i Dalmacije su, za razliku od kajkavaca u Zagrebu i Hrvatskom zagorju, govorili čakavski, koji ni do dan danas nije standardiziran, za razliku od štokavskog narječja.
Književni jezik se najčešće razvija iz jednog raspostranjenog narječja kojeg su pisci prihvatili i dalje ga razvijali. Tako je štokavsko narječje dalo književni jezik Hrvatima, iako je hrvatska književnost cvjetala na sva tri narječja.
Postoje tri zemljopisno-teritorijalna različita čakavska govora. Dalmatinski, koji se više oslanja na standardni hrvatski jezik, istarski, koji je pod snažnijim utjecajem venetskog i talijanskog službenog jezika, te kvarnerski možda najposebniji čakavski. Karakteristično za našu čakavicu je to što se koristi i ekavica (izgovor na “e”) i ikavica (izgovor na “i”). Najbolji primjer za to je naziv i izgovor za grad Rijeku kojeg domaći nazivaju i Reka i Rika ili npr. Rječina, Ričina i Rečina. Sve to ukazuje na kulturno-jezičko bogatstvo ljudi ovoga kraja .
Svakako treba spomenuti grobničku čakavštinu koja je nedavno proglašena zaštićenim kulturnim dobrom Republike Hrvatske. Doda li se tomu kako tim narječjima i govorima svako primorsko, otočno i gorsko mjesto pridaje neke zasebne, samosvojne značajke, zaključiti je kako je područje Kvarnera pravi jezikoslovni eldorado. Tako npr. imamo Bakar koji ima 7 naselja a gotovo u svakom mjestu govor je drugačiji, ili ekavica ili ikavica ili miješana, kao što je slučaj u Zlobinu.
Iako postoje pokoji rječnici čakavskog govora kao što su rječnici Bakarca i Škrljeva, Rukavca i okolice i sl. trenutno ne postoji literatura koja bi obuhvatila povijest i sve vrste čakavskog govora u našem kraju. Zbog čega je to tako, odgovor treba potražiti u institucijama koje se time bave.
Dijalektologija se dijeli na ruralnu/tradicionalnu (koja proučava govore u zabačenim, okolnim selima) i urbanu/gradsku (koja proučava gradske govore). Hrvatskim dijalektolozima su ovi ruralni, stari govori puno zanimljiviji od gradskih, novijih govora, pa su se dosada uglavnom posvećivali njima. Zašto? Zato jer su oni na neki način "netaknuti" tj. u gradove se doseljava puno štokavaca i kajkavaca i kada se to sve pomiješa, čakavica gubi onu "staru" draž.
Unatoč jakom pritisku standardnog hrvatskog jezika koji danas snažno briše iz upotrebe ne samo čakavicu nego i kajkavski govor, trebalo bi usvajati hrvatski standard, a bogatstvo čakavskih govora koje nosimo iz djetinjstva ne prepustiti zaboravu jer se čovjek najautentičnije može izraziti na svojemu materinskom govoru. O tome ima jedna uzrečica koja kaže: "Čovjek je slobodan samo u svojem jeziku, a najslobodniji u svojem dijalektu".
U prilog tome govori činjenica da se nazivi toponima na riječkom području javljaju u dijalektalnom hrvatskom obliku..
Nazivlje se javlja u dijalektalnom obliku, u riječkoj čakavštini. I kad se radi o nazivu sa stranim korijenom ili o imenu vlasnika, kojima se često obilježuju čestice i zemljišta, pa i veći lokaliteti, javlja se on u hrvatskom jezičnom obliku, jednako kao i nazivi kojima se opisuje reljef i locira objekt ili zemljište.
I oblik određuje pripadnost toponima. Oblikom su svi ti toponimi nedvojbeno hrvatski. Riječki su toponimi tipično slavenski ne samo po obliku, već i po načinu obilježavanja, po odabiru i uočavanju obilježja mjesta koja naziv opisuje. Oni su neposredno vezani uz toponime koje nalazimo bezbroj puta na čitavu čakavskom teritoriju, u neposrednoj okolici grada i njegovu okružju, a i dalje u Istri, Hrvatskom primorju, otocima itd. Rijeka je dio široke čakavske toponomastičke zajednice i pokazuje zajedničke crte s ostalom slavenskom i romanskom toponomastikom na Jadranu. U njoj su zastupljeni hrvatski toponomastički tipovi. A i tuđice, uglavnom romanizmi koji se nužno javljaju, iste su one koje su ušle u hrvatski jezik na Jadranu (to će dakako najbolje osvijetliti jezična studija riječke toponomastike). Riječko se nazivlje odlikuje bogatstvom i bujnošću. Sve je obilježeno nazivom - od najvećega kompleksa do najmanjega naselja, zemljišta ili vodotoka. Ono opisuje grad, njegove objekte i uređaje, veže se uz društveni i dnevni život. Iz njega se razabiru geološke formacije, hidrološke prilike, pedološki sastav, čitaju se topografski podaci, ñora, kultura i korištenje tla, iz njega, konačno, izlaze posjedovni odnosi vlasnika, bile to korporacije ili pojedinci. Više o samim nazivima riječke toponomastike možete saznati u knjizi „Živa baština“ autorice Vande Ekl .
O riječkoj čakavici najviše je napisao pokojni Rudolf Strohal. On je napisao raspravu "Osobine današnjega riječkoga narječja" (današnjeg > misli se na kraj 19. i poč. 20. st.). i tako saznajemo da se jednim tipom pučke cakavice govorilo na Gomili, središtu staroga riječkoga Grada, ondašnje Reke, a drugim na području Mlake. Tim je čakavskim govorima govorio dio riječkih starinaca intenzivnije do početka 20. st., ali i u razdoblju između dvaju svjetskih ratova, a drugi je dio govorio fijumanskim idiomom koji se održao do danas. Čakavicom su pričali Zamećani, Pehlinari itd. koji su sada Riječani, no nekoć davno su bili samo prigrad, kao što je danas to npr. Grobnik.
Stanje danas: U riječkoj okolici je sačuvana čakavština i ti govori pripadaju sjevernočakavskom ekavskom dijalektu (znači: 'Reka', 'mleko' i sl.). Taj dijalekt se dijeli na više poddijalekata, a nama su bitni sjevernoistočno istarski poddijalekt koji se govori zaključno s Kantridom i Mlako (dakle Opatija, Volosko, Matulji, Veprinac, Škurinje, Pehlin, Gornji i Donji Zamet, Srdoči itd.) i primorski poddijalekt koji obuhvaća trsatsko-bakarske i crikveničke govore (Pećine, Podvežica, Trsat, Kukuljanovo, Draga, Kostrena itd.).
Na Kvarneru djeluje povelik broj stvaralaca koji pišu okolini omiljenom čakavštinom. Među istaknutije primorske čakavske književnike možemo svrstati Dragu Gervaisa (njegova pjesma “Tri nonice” uči se kao primjer čakavske poezije u obaveznoj školskoj lektiri), Zorana Kompanjeta (njegov roman “Šete bandjere” ili “Sedam zastava” koji govori o političkoj prevrtljivosti na ovim prostorima), te Ljubu Pavešića-Jumba, novinara i boema koji je najpoznatiji po svojim pjesmama.
Ča saki od nas more učinit da se propadanje čakavštine zaustavi ?
Od sredine šezdesetih godina prošlog stoljeća počinje jačati svijest o potrebi njegovanja čakavskog i u pjesmi. Popularni festival Melodije Istre i Kvarnera (MIK) tako ove godine slavi pedesetu obljetnicu održavanja, a u sklopu Kastafskog kulturnog leta redovito se održava i Čansonfest, festival čakavske šansone. Tu je i Grobnička skala jedini isključivo čakavski festival u Hrvatskoj. Što se tiče medija, nekad je na Radio Rijeci emitirana Primorska poneštrica (Primorski prozorčić), ali nje više nema u programu. Radio Korzo i TV KanalRI imaju vijesti na čakavici.
U riječkom dnevniku Novi list u veljači ove godine izašao je tisućiti broj danas tjednog, a nekad petnaestodnevnog priloga Beseda. Čakavski je svakako sastavni dio identiteta i prepoznatljivosti ljudi ovoga kraja.
Kvarner je poznat po uzrečici "Krepat, ma ne molat!" ("Umrijeti, ali ne odustati!"). To je čakavski slogan kojeg često, osim stanovnika ovog kraja, koristi i navijačka skupina Armada.
S obzirom na to da standarni jezik potiskuje čakvski govor iz upotrebe, danas mlađi naraštaji sve manje govore dijalektom svojih roditelja, djedova i baka, tako da i za opstanak čakavskog vrijedi: "Krepat, ma ne molat govorit po domaću!"
U sklopu projekta revitalizacije čakavštine našeg kraja, napravili smo rječnik koji sadrži abecedne popise s više od 2000 riječi s tumačenjima njihovih značenja. Rječnik nam je kao podsjetnik, putokaz prema našem čakavskom kvarneskom identitetu kojeg ne smijemo zaboraviti. Za njegovo očuvanje dobrodošle su sve riječi iz našeg kraja, naravno, s porukom da je to amaterski rad a onaj stručni, profesionalni rad s naglaskom na Rijeku prepuštamo jezikoslovnim i ostalim stručnjacima. Nadamo da će se netko što prije uhvatiti u koštac i s riječkim gradskim govorom time jer šteta bi bila da naš kulturni kvarnerski povijesni identitet ne bude propisno obrađen i prezentiran. Dotad se možete poslužiti našim rječnikom i uključiti u forumske rasprave kako bismo svi zajedno saznali nešto više.

The current official flag of the city of the river is blue with a yellow-covered hole in the middle, voted at the City Council in 1998.

The city council of the city of Rijeka made a conclusion in April 2005 with which the process of the return of historic city symbols will be restarted.120pxThe historic flag of the city of Rijeka, karmin-gold-kobalt blue, was created in 1848 as a response to the occupation of the river by the Jelačić pandures.

Uz službenu plavu zastavu s riječkim grbom u sredini, Grad Rijeka će se odsada predstavljati i svojom svečanom zastavom, kao još jedan načina kojim se izražava pripadnost gradu.
Svečana zastava Grada je zastava koju je ondašnje Gradsko vijeće odobrilo 1870. godine. Zastava je trobojnica vodoravnih pruga tamnog karmina, zlatnožute boje i ultramarina. Na sredini zastave nalazi se povijesni grb Grada: u crvenom ovalnom štitu desnom nogom stojeći na stijeni dvoglavi crni orao uzdignutih krila obiju glava gledajući u lijevo sa zlatnim kljunovima i nogama i crvenim jezicima, lijevom nogom drži vrč prirodne boje iz kojeg se obilno izlijeva voda koja se razlijeva oko stijene. Iznad orla je austrijska carska i hrvatska kraljevska kruna s dvjema plavim vrpcama koje vise vodoravno iz nje. Ispod štita je vrpca s natpisom “Indeficienter” (nepresušan).
Grb i službena zastava, a odsad i svečana zastava, koriste se na način kojim se ističe tradicija i dostojanstvo Grada. Svečana zastava Grada stalno će biti istaknuta na stendarcu na Trgu riječke rezolucije, kao i na drugim lokacijama u povodu raznih gradskih svečanosti.
Izgled svečane zastave i njezino korištenje propisani su odlukom Gradskog vijeća, donesenoj na posljednjoj sjednici, a na prijedlog Liste za Rijeku.
Gradsko vijeće Grada Rijeke još je 1998. godine usvojilo Odluku o grbu i zastavi kojom je utvrđeno da je gradska zastava trobojnica vodoravnih pruga tamnog karmina, zagasito zlatnožute boje i ultramarina s grbom u sredini. No, tada je nadležno Povjerenstvo za davanje mišljenja u postupku odobravanja grba i zastave pri Ministarstvu uprave dalo negativno mišljenje na ovu zastavu s obrazloženjem u kojem među ostalim stoji da zastava nije u skladu s Pravilnikom prema kojem “grad za izradu zastave, u pravilu, koristi jednu boju”. Također, u obrazloženju stoji i da “crveno-žuto-plavu boju, premda je u prošlosti bila u zastavi Rijeke, danas koristi Udruga slobodne riječke općine u izbjeglištvu, dakle iredentistička organizacija u Italiji”.
Međutim, u obrazloženju odluke koju je Gradsko vijeće izglasalo 2016. godine stoji da “iz današnje perspektive više ni u kojem slučaju ne može govoriti kao o iredentističkoj organizaciji budući da priznaje legitimne institucije Republike Hrvatske i Grada Rijeke. Na tom principu je s Gradom Rijekom u posljednja dva desetljeća uspostavila suradnju na projektima iz kulture i povijesnih istraživanja s čime se ta organizacija danas u osnovi i bavi”.
Naime, Gradsko vijeće Grada Rijeke je 2016. godine ponovno je donijelo odluku temeljem koje je od Ministarstva uprave opet zatraženo odobrenje za korištenje riječke trobojnice kao službene zastave Grada Rijeke. No, u 2018. godini zaprimljeno je rješenje Ministarstva uprave kojim je odbijen i taj zahtjev.
Nakon toga je Grad Rijeka podnio tužbu Upravnom sudu u Rijeci, koji je prošle godine predmet vratio Ministarstvu uprave na ponovno odlučivanje, a potom je Ministarstvo uprave u ponovljenom postupku od Grada Rijeke zatražilo novo usklađivanje Odluke iz 2016. s Pravilnikom o postupku odobrenja grba i zastave i Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi.
Iz tog razloga, Gradsko vijeće je donijelo odluku o uvođenju svečane zastave koja će se, uz službenu zastavu, isticati u svečanim prigodama te u dane blagdana. Prema dostupnim podacima, trenutno oko 42% jedinica lokalne samouprave u RH ima neku vrstu svečane zastave. Za njezino uvođenje nije potrebno odobrenje Ministarstva uprave.
U grafičkom smislu prijedlog se razlikuje od prijedloga službene zastave iz 2016. godine u detaljima poput kraljevske krune s dvjema plavim vrpcama i natpisa ispod štita „Indeficienter“, koji ne mogu biti dijelom službenog grba i zastave zbog pravila koje propisuje Pravilnik o postupku odobrenja grba i zastave.
Prije nego što je prijedlog o uvođenju svečane zastave stavljen na dnevni red Gradskog vijeća, stavljen je na savjetovanje sa zainteresiranom javnošću.

Question: what is the color of the national flag of rijeka

The current official flag of the city of the river is blue with a yellow-covered hole in the middle, voted at the City Council in 1998.

The city council of the city of Rijeka made a conclusion in April 2005 with which the process of the return of historic city symbols will be restarted.120pxThe historic flag of the city of Rijeka, karmin-gold-kobalt blue, was created in 1848 as a response to the occupation of the river by the Jelačić pandures.

what is the color of the national flag of rijeka

Question: when was the national flag of rijeka changed

when was the national flag of rijeka changed

Question: when was the national flag of rijeka created

when was the national flag of rijeka created

Question: when did the city council of rijeka make a conclusion

when did the city council of rijeka make a conclusion

Question: who occupied the city of rijeka in 1848

Question: what is the size of the national flag of rijeka

what is the size of the national flag of rijeka

The current official flag of the city of the river is blue with a yellow - covered hole in the middle , voted at the City Council in 1998 .

The city council of the city of Rijeka made a conclusion in April 2005 with which the process of the return of historic city symbols will be restarted.120pxThe historic flag of the city of Rijeka , karmin - gold - kobalt blue , was created in 1848 as a response to the occupation of the river by the Jelačić pandures .

Himna, zastava i grb Zastava Objašnjenje120pxTrenutna službena zastava Grada Rijeke plava je sa žuto uokvirenim grbom u sredini, izglasana na Gradskom vijeću 1998. godine. Gradsko vijeće Grada Rijeke donijelo je u travnju 2005. godine zaključak kojim se ponovno pokreće proces povratka povijesnih gradskih simbola.120pxPovijesna zastava grada Rijeke karmin-zlatno-kobalt plava, nastala je 1848. g. kao odgovor Riječana na okupaciju Rijeke od strane Jelačićevih pandura.

Himna, zastava i grb Zastava Objašnjenje120pxTrenutna službena zastava Grada Rijeke plava je sa žuto uokvirenim grbom u sredini, izglasana na Gradskom vijeću 1998. godine.

Gradsko vijeće Grada Rijeke donijelo je u travnju 2005. godine zaključak kojim se ponovno pokreće proces povratka povijesnih gradskih simbola.120pxPovijesna zastava grada Rijeke karmin-zlatno-kobalt plava, nastala je 1848. g. kao odgovor Riječana na okupaciju Rijeke od strane Jelačićevih pandura.

The current official flag of the city of the river is blue with a yellow-covered hole in the middle, voted at the City Council in 1998. The city council of the city of Rijeka made a conclusion in April 2005 with which the process of the return of historic city symbols will be restarted.120pxThe historic flag of the city of Rijeka, karmin-gold-kobalt blue, was created in 1848 as a response to the occupation of the river by the Jelačić pandures.

The current official flag of the city of the river is blue with a yellow-covered hole in the middle, voted at the City Council in 1998.

The city council of the city of Rijeka made a conclusion in April 2005 with which the process of the return of historic city symbols will be restarted.120pxThe historic flag of the city of Rijeka, karmin-gold-kobalt blue, was created in 1848 as a response to the occupation of the river by the Jelačić pandures.

In use was (with a break for D'Annunzi's occupation) until 1947.

Question: when did the city council of rijeka make a decision

In use was (with a break for D'Annunzi's occupation) until 1947.

when did the city council of rijeka make a decision

Question: when did the flag of rijeka stop being used

when did the flag of rijeka stop being used

Question: who occupied the river rijeka in 1848

Question: in what year did the city council of rijeka make a conclusion on the restoration

in what year did the city council of rijeka make a conclusion on the restoration

Question: who is responsible for the restoration of historic city symbols

who is responsible for the restoration of historic city symbols

Question: who was the emperor of rijeka from 1848 to 1947

who was the emperor of rijeka from 1848 to 1947

In use was ( with a break for D'Annunzi 's occupation ) until 1947 .

Gradsko vijeće Grada Rijeke donijelo je u travnju 2005. godine zaključak kojim se ponovno pokreće proces povratka povijesnih gradskih simbola.120pxPovijesna zastava grada Rijeke karmin-zlatno-kobalt plava, nastala je 1848. g. kao odgovor Riječana na okupaciju Rijeke od strane Jelačićevih pandura. U koristi je bila (s prekidom za D'Annunzijeve okupacije) do 1947.

U koristi je bila (s prekidom za D'Annunzijeve okupacije) do 1947.

The city council of the city of Rijeka made a conclusion in April 2005 with which the process of the return of historic city symbols will be restarted.120pxThe historic flag of the city of Rijeka, karmin-gold-kobalt blue, was created in 1848 as a response to the occupation of the river by the Jelačić pandures. In use was (with a break for D'Annunzi's occupation) until 1947.

In use was (with a break for D'Annunzi's occupation) until 1947.

In the 17th century, due to frequent Turkish floods and long-lasting conflicts from the nearby to the Milk, the golden age of the river trade ended.

After the Great Turkish War, the Turkish rivers cease and the river begins to be reinforced as an important trade center, and in 1719 the Austrian Emperor Charles VI.

Carica Marija Terezija dopustila je 1751. godine u Trstu slobodno vjersko iskazivanje “grko-istočnim nesjedinjenim kršćanima”, što je pomoglo doseljavanju srpskih trgovaca iz Herceg-Novog, Trebinja i Sarajeva. Godine 1781. pravoslavna tršćanska općina podijelila se u grčku i “ilirsku”, nakon što je car Josip II. donio važnu odluku o ravnopravnosti protestanata, židova i grko-istočnih s katolicima u Habsburškoj Monarhiji. U tom trenutku tršćanska “ilirska” općina brojila je oko 150 pravoslavnih Slavena.
Najistaknutiji članovi oko 1750. bili su venecijanski grof Giovanni Vojnović, Jovo Kurtović i Florio Jovanović, a potom se ističe trgovačka kuća Theodora Mekše i Jovana Ćirkovića, dvojice trgovaca iz Sarajeva. Oko 1780. ta firma posluje intenzivno sa Smirnom (Izmirom, turskom lukom na Egejskom moru u kojoj su dominirali grčki trgovci, pa su tako Mekša i Ćirković poslovali preko Demetrija Manzuka.), Bečom, Italijom i Njemačkom, a u Hrvatskoj djeluju drugi članovi obitelji Ćirković u Rijeci i Karlovcu. Trgovali su pretežno žitom, duhanom i drvom.
Riječka pravoslavna zajednica utemeljuje se 1768. dolaskom 82 trgovačke obitelji iz Sarajeva, vrlo velikog grada sa 60.000 stanovnika, što je bilo neusporedivo više od tadašnjih Beograda, Zagreba (2.815), Rijeke (5.956), pa čak i Trsta (20.000). Dvanaest pravoslavnih trgovaca traži 23. listopada 1775. dopuštenje za podizanje hrama. Crkva svetog Nikole započeta je po projektu Ignazija Henckea 1788., a dovršena je 1790. godine.
O važnosti Trsta za srpsku pravoslavnu zajednicu govori podatak i da je Dositej Obradović 1802. godine šest mjeseci boravio u tom gradu pokušavajući, neuspješno, pokrenuti tiskaru za ćirilične knjige.
| |
Spiridon Gopčević, tragična ﬁgura tršćanskog poduzetništva
Početkom XIX. stoljeća Krsto Gopčević, trgovac-brodovlasnik porijeklom iz Krivošija u zaleđu Boke kotorske, borio se protiv Napoleonovih snaga u Dalmaciji. Svojom korvetom Amorevole isticao se 1806.-1807. u Boki kotorskoj kao saveznik Rusa i Crnogoraca. Nakon konačnog poraza Napoleona 1815. godine prebacuje poslovanje u Odesu na Crnom moru, a potom u Smirnu, trgujući u prvom redu žitom. Sa sinom Spiridonom, rođenim 1807. u Boki, prelazi u Trst 1828., jer su u toj brzorastućoj luci već djelovali neki članovi obitelji.
Vrlo brzo Spiridon Gopčević uspostavlja čvrste veze s Riječaninom Gašparom Matkovićem (1797.-1881.), trgovcem i brodovlasnikom koji je od 1829. prodavao svoje jelove i bukove bačve u Trstu, bio agent tršćanske firme “Hans & Smart” te surađivao s tršćanskim poduzetnikom Carlom Fontanom. Fontanu je nagovorio da 1841. godine podigne veliki industrijski mlin na Rječini, na njegovom terenu u Žaklju, ispod Orehovice. U tom mlinu mljelo se žito koje se dovozilo iz Rusije i Mađarske, da bi se potom brašno izvozilo u Francusku i Englesku.
Proširujući poslove s Rijekom, u kojoj je Gašpar Matković bio siva eminencija svih poduhvata, Gopčević je 1841. dao sagraditi brigantin Car Lazar u Martinšćici.
Brodogradilište u Martinšćici utemeljio je još 1830. Korčulanin Ivan Foretić (1785.-1869.), no ubrzo je u njemu značajan udio imao Andrea Zanon (1784.-1876.) iz Chiogge, koji je samostalno vodio veliko brodogradilište na Pećinama. Andrea Zanon bio je najvažniji i najproduktivniji riječki brodograditelj sagradivši 80 od 582 jedrenjaka koliko je porinuto u more u gradu i najbližoj okolici od 1833. do 1869. godine.
Jedrenjak Car Lazar prodan je za 200.000 franaka argentinskoj ratnoj mornarici koja se tada formirala. U argentinskoj službi preimenovan je u General Belgrano, naoružan s 24 topa i promoviran u admiralski brod. Zanon je potom 1844. u Martinšćici sagradio i brigantin Restaurador Rosas. Brod je imao 332 tone nosivosti, a ime je dobio po argentinskom političaru.
Restaurador Rosas, pod kapetanom Spiridonom Vukasovićem, isplovio je iz Rijeke prema Trstu s teretom drvene građe 19. siječnja 1844. Cilj plovidbe bio je pregled od strane vlasnika i nadopuna tereta. U Trstu su ga razgledali pomorci i trgovci, što je bilo uobičajeno kod prvog uplovljavanja. U studenom 1844. uplovio je u Buenos Aires gdje je ušao u službu argentinske ratne mornarice, zamijenivši tijekom službe onesposobljeni General Belgrano. Pod imenom San Martin, naoružan je s 22 topa i preuzeo je admiralsku funkciju.
| |
Fasada palače Gopčević u Trstu. Ispod balkona kipovi su cara Lazara i carice Milice.
Godine 1846. brodogradilišta u Rijeci, koja je Gopčević narudžbama pokrenuo, izrađuju za njega 4 brigantina od 361 tone nosivosti: Implacabile (Nepomirljivi), Infaticabile (Neumorni), Insuperabile (Nenadmašan) i Conte Condenhoven. Sljedeće godine riječka brodogradilišta isporučuju mu tri nova broda: brigantnin Ingegnoso od 361 tone (stradao 1855. u Crnom moru), navu Istvan Fö Herzeg od 566 tona i bark Sir Robert Peel od 395 tona.
Godine 1848. u sastav njegove flote ulazi brigantin Armelin od 361 tone, a 1849. brik Dobri car i nava Ida Kiss. Potonji brod dobio je ime po prelijepoj ženi riječkog guvernera Pala Kissa, koji je tu službovao od 1837. do 1848. godine. “Lijepa Ida”, kako su je zvali, donijela je Rijeci dah Beča i očarala je sve stanovnike grada svojim raskošnim prijemima za više stotina uzvanika.
Iste godine iz Blackwalla u Engleskoj Gopčević nabavlja dva mala parobroda od 67 tona i daje im imena Principe Stirbey i Principe Karagiorgevich (srpski knez koji je vladao od 1842. do 1858.). Cijena im je bila preko 1000 zlatnih funti po brodu. Bili su namijenjeni plovidbi po Dunavu, a Gopčević je osobno nadgledao njihovu izradu.
Zahvaljujući njegovom poduzetnom duhu i političkim sklonostima u Rijeku je počelo dolaziti njegovim brodovima oko 5.000 tona ruskog žita godišnje, koje se potom tu prerađivalo. Treba napomenuti da je Gopčević četrdesetih godina dijelio besplatno žito stanovništvu u Boki kotorskoj i Crnoj Gori. Svake godine poklanjao je i 50.000 forinti za održavanje rada srpskih osnovnih škola u tada turskoj Hercegovini. Omogućio je i tiskanje prvog izdanja Gorskog vijenca Petra II. Petrovića Njegoša 1847. godine.
Uz niz brodova u samostalnom vlasništvu posjedovao je i četiri jedrenjaka u suvlasništvu: brigantin Cernogorac od 325 tona, sagrađen u Trstu 1827. (sa Stojkovićem i Kamilićem), bark Conte Szechenyi od 388 tona, sagrađen u Rijeci 1846. (sa Scarpom i Metickeom), bark Conte Apponyi od 268 tona, sagrađen u Rijeci 1847. (s Metickeom) i pelig Ufanije od 89 tona, sagrađen u Milni na Braču 1847. godine (s Kamenarovićem). Iz imena brodova nazire se prilično jasno njegova politička orijentacija, koja je uoči 1848.-1849. postajala sve više promađarska.
| |
Palača Gopčević u Trstu podignuta oko 1850. godine. Danas je u toj zgradi Kazališni muzej.
Godine 1848. prodao je jedrenjak Implacabile Mađarima, koji su mu dali 40.000 forinti kapare. Njihova revolucionarna vlada željela je jedrenjak dovesti u Rijeku i pretvoriti ga u ratni brod, što je trebao biti osnutak mađarske ratne mornarice na Jadranu. Posrednik u cijelom poslu bio je Gašpar Matković, koji je za Franju Kossutha, tadašnjeg predsjednika, posredovao u tom rizičnom poslu. Kako je hrvatska vojska, na čelu s Josipom Bunjevcem, zauzela grad 31. kolovoza 1848., primopredaja je obavljena u Londonu, gdje su brod preuzeli Vicenzo de Domini, ranije profesor Nautičke škole u Rijeci i Gašpar Matković. Gopčevićev opunomoćenik bio je kapetan Petar Đurković iz Risna.
Uoči dolaska Josipa Bunjevca, kao zastupnika bana Josipa Jelačića u Rijeci, Gopčević je bio umiješan u veliki financijski skandal. Upravitelj grada carski potkapetan Giuseppe Tosoni podigao je dio komunalnog novca s obrazloženjem da je to za plaćanje drvene građe koju je isporučio Gopčević. Problem je bio u tome što je to drvo već bilo plaćeno! Ipak, Bunjevac nije uspio razriješiti očitu prijevaru ni do ožujka 1849., a nije uspio promijeniti ni odnos malobrojne, no vrlo utjecajne promađarske elite prema Hrvatskoj.
Kako se situacija na bojišnici zakomplicirala nizom Jelačićevih pobjeda i prodiranjem ruskih carskih snaga, mađarska vlada nije isplatila cijelu vrijednost broda Implacabile. Jedrenjak, natovaren oružjem, doplovio je do Trsta. Budući da je za cijeli poduhvat saznala austrijska vlada, brod je zaplijenjen, a de Domini i Matković bili su uhićeni i bačeni u tamnicu u kaštelu San Giusto, gdje su ostali do konačnog Jelačićevog gušenja revolucije 1849. godine.
Gopčević je bio pozvan da vrati kaparu pod prijetnjom Ratnog suda, no nagao napustio Trst. Brod Implacabile prodan je na javnoj dražbi za svega 6.495 forinti i 45 krajcera. Iz te svote nisu se mogli pokriti ni sudski troškovi. Spor se odugovlačio sve do Gopčevićeve smrti 1861. godine, kad je napokon zaključen.
Krajem 1849. Gopčević je poslao iz Londona u Trst, preko Andrije Stojkovića, streljivo za Crnu Goru. Jedan bokeljski jedrenjak dovezao ga je do Kotora, a potom ga je prebacio u Crnu Goru trgovac Stefan Bjeladinović.
Nakon smirivanja političke situacije i stabilizacije Habsburške Monarhije s mladim carem Fanjom Josipom (vladao od 1848. do 1916.), Gopčević gradi 1850. godine u Rijeci jedan brik od 381 tone.
Iste godine pregovarao je o prodaji jednog od svojih malih parobroda (Principe Stirbey i Principe Karagiorgevich) Ministarstvu financija Kneževine Srbije po cijeni od 12.000 zlatnih dukata. U dokumentima se navodi da imaju motore od 60 konja, da su naoružani s četiri topa, te da “120 osoba može na njima ručati”. Bilo je planirano da vuku i šlepove. Oba broda doplovila su do Carigrada, a prema dokumentu od 19. prosinca 1850. vidi se da rade u luci, te da se “ponašaju bolje od svih koje ima Tršćanski Lloyd”. Ipak Srbija nije kupila ove brodove, iako je bio prijatelj s ministrom unutarnjih, a potom i vanjskih poslova, Ilijom Garašaninom, tvorcem koncepta Velike Srbije 1844. godine. Tih godina Beograd je imao 15.000 stanovnika.
Godine 1850. vrijednost Gopčevićeve imovine procijenjena je na 12,5 milijuna srebrnih forinti, pa ne iznenađuje da kreće u gradnju impresivne, četverokatne, neorenesansne palače na obali tršćanskog Canala Grande, na trgu Ponte Rosso, u tada najživljem lučkom dijelu grada. Projektiranje palače povjerio je uglednom Giovanniju Barlamu. Po njegovoj izričitoj želji u nišama na prvom katu postavljeni su kipovi vezani uz kosovski mit. Istovremeno je sagradio još jednu zgradu u Trstu.
Trst je tada imao već 80.000 stanovnika i ubrzano se razvijao u treći grad cijele Habsburške Monarhije, iako daleko iza Beča i Budimpešte.
Kako je Gopčević od 1847. do 1851., te ponovno 1854., bio predsjednik srpske pravoslavne općine, razumljivo je da je za lokaciju sjedišta svoje kompanije odabrao mjesto u neposrednoj blizini stare pravoslavne crkve. Smatrajući da ta skromna građevina ne odražava ekonomsku moć srpskih trgovaca, uložio je veliki napor i dosta vremena u pripremanju izgradnje nove, raskošne crkve svetog Spiridona.
| |
Canal Grande bio je najživlji dio Trsta sredinom devetnaestoga stoljeća. Palača Gopčević prva s desne strane.
U travnju 1851. Gopčević je poslao za Crnu Goru sanduke streljiva, 1600 topovskih granata, te salitru, uz obećanje da će ostalo stići ubrzo. Bio je u dobrim vezama sa knezom Danilom, pa se navodi da je posredovao u njegovom vjenčanju s kćerkom tršćanskog kapetana Marka Kvekića. Knez Danilo ga je i posjetio 1852. kad je išao za Petrograd preko Trsta (što je bio uobičajen put za srpske i crnogorske političare tog vremena) radi priznanja svog položaja od strane Rusije.
Tih godina Gopčević nabavlja još jedrenjaka, i to: 1853. gradi u Malom Lošinju bark Pace (Mir) od 487 tona, a kupuje drugi bark Resolution građen u Engleskoj od 366 tona, dvije nave Impareggiabile (Nesuporediv) od 632 tone i Villutu od 462 tone, obje građene u Sjedinjenim Državama, te brigantin Elleno građen u Grčkoj (256 tona).
Iste godine stradao mu je brik Sir Robert Peel kod otoka Jurapolo. Zajedno s barkom Indifferente (Ravnodušan) od 316 tona, sagrađenim 1825. u Bostonu, Gopčevićeva flota jedrenjaka 1853. godine ima 21 brod s ukupno 8.341 tonom. U suvlasništvu ima brigantin Milost od 398 tona, građen 1850. u Trstu (s obitelji Radoičić); brik Uredan (356 tona, Rijeka, 1850., suvlasnici Radoičić, Tomić i Matović); brigantin Re Davide (192 tone, Rijeka, 1852.) sa Sbutegom, brik-škunu Dispaccio (Vijest) od 183 tone, građenu u Engleskoj 1820. (sa Sbutegom) i brigantin Zvonimir od 186 tona građen u Americi (sa Fatuttom), tako da njegova cjelokupna flota broji tridesetak brodova, od kojih je desetak, s više od 4.000 registarskih tona, sagrađeno u Rijeci.
Kao brodovlasnik na vrhuncu je ekonomske moći, tako da u ukupnom brodarstvu Trsta sudjeluje s impresivnih 10% . Ustvari, najvažniji je brodar u gradu vezan uz jedrenjake, i to u konkurenciji velikih Morpurga, Minerbija, Rallija, Strudthoffa i Reyera. No, nova konkurencija je Tršćanski Lloyd koji se ubrzano diže sa svojim parobrodima, navještajući novo doba i nove odnose snaga u pomorskoj trgovini. Ipak, Gopčević stiže iznijeti i prijedlog uređenja sasvim nove tršćanske luke, što dovoljno govori o njegovom položaju u gradu, neovisno od toga što je sve ostalo samo na papiru.
U pismu od 23. lipnja 1853. knez Danilo mu zahvaljuje na velikoj pomoći koju je dao tijekom rata s Turcima 1852.-1853., “kad je na vazi visila propast ili oslobođenje Crne Gore”. No njihovi srdačni odnosi ubrzo su bili narušeni, a počeli su i njegovi ozbiljni ekonomski problemi. Za oboje je krivo izbijanje Krimskog rata 1853. godine. Rusi su zauzeli Moldaviju i Vlašku, što je isprovociralo reakciju Turaka i Engleza, kojima su se priključili i Francuzi. Englezi su odlučili iskoristiti priliku kako bi uništili rusku mornaricu u njenoj glavnoj luci i počeli su s opsadom Sevastopolja u listopadu 1854., a zauzeli su ga u rujnu 1855. godine.
Gopčević je nudio knezu Danilu 3 milijuna forinti da napadne Tursku kako bi olakšao ruski položaj, no knez je bio svjestan svoje slabosti i nevažnosti Crne Gore u sukobu imperija i nije ništa poduzeo.
Iako je rat već bio stvarnost, Gopčević je zakupio u Rusiji velike količine žita. S eskalacijom sukoba žito je ostalo u skladištima luka Crnog mora, a nad njegove poslove, kreditirane od strane Bečke banke, nadvili su se prijeteći oblaci. Na iznenađenje poslovnih ljudi u Trstu, Gopčević je pao u stečaj s dugom od 15 milijuna franaka, a austrijska vlada tada je odredila četiri brodovlasnika koji su trebali upravljati njegovim imetkom.
| |
Nova crkva sv. Spiridona u Trstu, koja je podignuta zahvaljujući velikim naporima Spiridona Gopčevića.
Gopčević je pokušao sam riješiti sve probleme pa se zaputio u Petrograd, ruskom caru Aleksandru II. Car ga je primio uz odgovarajuće počasti, ponavljajući: “Sve što tražite bit će Vam ispunjeno”. A on je tražio privilegij da mu brodovi budu oslobođeni karantene kako bi dobio 15 dana prednosti u odnosu na konkurenciju. Potom je isplovio iz Trsta u Rusiju, uzevši sa sobom najsposobnije kapetane, pa je u Azovskom i Crnom moru počeo s ukrcajem žita. Ipak njegove kombinacije nisu se ostvarile zbog uništenih skladišta i šlepova. Tako su njegovi brodovi, koji su prvi uplovili u više različitih luka, među zadnjima napustili sidrišta. Osim toga zarada od prodanog žita u Francuskoj i Engleskoj, iako velika, nije bila dovoljna za saniranje ogromnih gubitaka.
U konfuznim vremenima ekonomskog rasapa žena Louise Ehmann rađa mu sina Spiridona u Trstu 9. svibnja 1855.
Iste te godine četiri njegova jedrenjaka plijene različite firme, da bi drugih 11 palo pod sekvestar upravitelja njegovom imovinom. Zadnji, posve očajnički pokušaj, uslijedio je nabavkom barka Osvetitelj iz Sjedinjenih Država 1856., no osveta je izostala, jer je i on zaplijenjen 1857. godine. Ironijom povijesnih okolnosti te godine Trst je bio spojen željezničkom prugom s Bečom, što je strahovito ubrzalo razvoj lučkog prometa.
Shrvan nedaćama i neuspjesima Gopčević je doživio slom živaca 1858. i bio prevezen u duševnu bolnicu u Beču. U svibnju 1861. ubio se u Trstu, posve psihički rastrojen. Iste godine započela je gradnja nove crkve svetog Spiridona, po projektu milanskog arhitekta Carla Maciachinija. Ta građevina, njegov dugogodišnji san, ostaje kao spomenik za sve njegove uspješne i neuspješne borbe.
Supruga Louise sa sinom i kćerkom vraća se u Beč i preudaje se za navodnog natporučnika Prixa. Mali Spiridon upisuje se kao katolik u isusovačku školu svete Ane. Kao desetogodišnjak s odličnim ocjenama pohađao je četiri razreda gimnazije u Melku do 1869., kad je napustio redovito obrazovanje.
Majka mu je umrla 1872., a 1874. upisao se na konzervatorij u Beču (pjevanje i glasovir), no izdržao je samo godinu dana, do pobune u Hercegovini 1875. Naglo je otišao prema jugu, sve do Cetinja, gdje se upoznao s dvorskim slikarom Quiquerezom iz Zagreba.
Istaknuti hrvatski slikar Ferdo Quiquerez (Kikerec) došao je u Crnu Goru u kolovozu 1875. s namjerom da nađe likovnu podlogu za ilustraciju Mažuranićeva epa Smrt Smail-age Čengića. Zadržao se tamo do rujna 1876., djelujući kao portretist i ratni slikar za vrijeme borbi u Hercegovini. Izradio je i ilustracije za Njegošev Gorski vijenac. S njim je na Cetinju cijelo vrijeme bio i Ivan Rendić, najznačajniji hrvatski kipar XIX. stoljeća, koji je tražio inspiraciju i romantičarsko nadahnuće u crnogorskim borbama s Turcima.
Spiridon Gopčević mlađi dopisivao se s Giuseppeom Garibaldijem, ujediniteljem Italije, koji je trebao pomoći Crnogorcima koji su dizali “hercegovačku” bunu. U Cetinje je došao Garibaldijev izaslanik Pasqua Vivaldi, i pokušao formirati jedinicu od 500 do 1000 dragovoljaca. U loše organiziranoj vojsci Gopčević se pokušao nametnuti kao zapovjednik, no to mu nije uspjelo. Knez Nikola poslao ga je u London kako bi pokušao isposlovati engleski ratni zajam. S novim neuspjehom prestao je biti zanimljiv Crnogorcima.
Gopčević se vratio u Beč, gdje mu je Quiquerez savjetovao da se pridružio Hubmeyeru ako se zaista želi boriti.
Krajem 1876. Gopčević je dovršio svoju prvu knjigu Crna Gora i Crnogorci. Tiskao ju je na njemačkom, kao i sve svoje brojne publikacije, jer je to bio jezik koji je najbolje poznavao. Crnogorski je govorio vrlo loše, s posve krivim naglaskom, pa je izazivao podsmjeh. To ruganje u gudurama podno Lovćena nije zaboravio, pa je u knjizi prikazao Crnogorce kao priglupe operetne junake. Očekivano, knezu Nikoli se to nije dopalo, no ugledni engleski političar William Gladstone (premijer 1876.-1886.) bio je oduševljen. Od tada počinje njihova neobična veza, zahvaljujući kojoj je Gopčević imao prilike dobro upoznati London u kolovozu 1879. godine.
Tada se zbližava i s arheologom amaterom Arturom Johnom Evansom (1851.-1941.), najpoznatijem po kasnijim iskapanjima na Kreti, no u tom trenutku tek po mrzovoljnoj knjizi Ilirska pisma. U njoj je sabrao svoje, ne odviše objektivne, novinske dopise iz 1877. godine. Na Gladstonov poticaj Gopčević je pokušao stupiti 1880. u osobni kontakt s njemačkim kancelarom Bismarckom, no njegova molba za audijenciju bila je odbijena.
| |
Legendarni Ponterosso, središte talijanske trgovine u brojnim povijesnim razdobljima. Palača Gopčević gleda na taj trg.
Godine 1878. boravio je mjesec dana u Carigradu i intenzivno se družio s mađarskim emigrantom György Klapkom (1820.-1892.), pobjednikom u nizi bitaka protiv austrijske vojske 1848.-1849. godine.
U Deutsche Revue opisao je jedan razgovor s Leonom Gambettom (1838.-1887., francuski ministar rata, a kasnije, 1881.-1882., i premijer).
Godine 1879. tiskao je u Beču, u tri knjige, Tursko-crnogorski rat 1876.-1878. Wiener Allgemeine Zeitung šalje ga 1880. u Albaniju (Albanska liga) kao posebnog dopisnika. U Skadru se ponovno susreo s Arthurom Johnom Evansom, dopisnikom Manchester Guardiana. Obojica su bili uhićeni te pušteni tek poslije dva mjeseca. Iste godine prešao je na pravoslavlje, iako je u osnovi bio izrazito antiklerikalno raspoložen.
Gopčević je već u ranim danima razvoja torpeda u Rijeci uočio važnost novog oružja i napisao je mogući scenarij budućeg pomorskog rata. Zamislio je sukob između Engleske i Francuske i smjestio ga u blisku 1888. godinu. U maštovitom tekstu engleska mornarica bila je potučena zahvaljujući francuskim torpedima. Publikacija je imala velikog odjeka u engleskom admiralitetu.
Slične vojno-tehničke radove objavio je 1886., kao srpski ataše u Berlinu, što je pobudilo sumnjičavost raznih vojnih službi.
Godine 1886. u Beču oženio se s dvadesetšestogodišnjom Franciskom Praskowitz iz Moravske, kćerkom apotekara Eduarda Praskowitza. Kao godinu vjenčanja kasnije je navodio 1882., kako bi pokrio datum rođenja predbračnog sina Spiridona 1883. godine. Bio je i ataše Kraljevine Srbije u Beču (1887.-1890.).
U srpskoj službi piše Srbija i Srbi (Leipzig, 1888.). Slijede Makedonija i Stara Srbija i Istina o Makedoniji (obje publikacije Beč, 1889., na srpskom tiskane u Beogradu već 1890.). Propagira personalnu uniju Srbije i Bugarske na čelu sa srpskim kraljem Milanom Obrenovićem.
Godine 1887. djeluje u Berlinu sa zadaćom popularizacije politike Jovana Ristića, ministra vanjskih poslova i potom predsjednika Srbije. Godine 1888. rodila mu se kćer Draga Danica, koja će kasnije postati slikarica i udati se za tvorničara u Pforzheimu. U Beču 1890. osniva antisemitske dnevne novine Wiener Tagespost s protupruskim i proaustrijskim stavom, no završava ubrzo u velikim gubicima. Izdavao je i dnevnik Die Welt.
Pokušao se ozbiljnije umiješati u srpsku politiku kao austrijski agent, no nakon neuspjeha u Beogradu i Berlinu otišao je s obitelji u Celje i tamo ostao dvije godine. U idili provincije pisao je igrokaze i neočekivano razvio interes za astronomiju i rasizam.
Opisao je svoj put u Portugal i primanje na razini vladarskog, no ispostavilo se da je sve potpuna izmišljotina.
Kao Leo Brenner (drugi pseudonim bio mu je Triestinski) zagovarao je uništenje crnaca u Americi. Pod tim pseudonimom, te bezrazložnim dodavanjem prof. dr., uz podjednako bezrazložnu plemićku titulu, objavio je i svoja amaterska promatranja s privatne zvjezdarnice u Malom Lošinju.
Zvjezdarnicu je utemeljio 1893., kao prvu u Hrvatskoj, a nosila je ime Manora. Izdavao je i časopis Astronomische Rundschau (Astronomske vijesti) od 1899. sve do zatvaranja zvjezdarnice 1908. godine. Ta publikacija probudila je zanimanje u raznim zemljama, no ozbiljni astronomi shvatili su da su mu podaci jednim dijelom proizvoljni.
Promatrao je Mjesec, Sunce, zodijakalnu svjetlost, planete Veneru, Mars, Jupiter, pojedine zvijezde, dvojne zvijezde i zvjezdana jata. Na Mjesecu je uočio krater Triesnecker. Na temelju promatranja izradio je kartu Marsa, a istražujući tzv. kanale na Marsu novookrivenom je kanalu ( koji su 1910. vidjeli on i O. Kučera ) dao ime Ister. Istraživao je i Saturnov prsten, a 1895. uspio je vidjeti Veliku maglicu u sazviježđu Andromede rastavljenu u pojedine zvijezde, što nije bilo moguće uočiti tadašnjom opremom.
Neke članke uspio je tiskati i u Astronomische Nachrischten Berlin, Denkschrift der Keiserlichen Akademie der Wissenschaften in Wien i Observatory, London. Publicirao je i tri knjige na njemačkom vezane uz nebesku problematiku: Priručnik za astronome-amatere (Leipzig, 1898., Šetnje nebeskim svodom, Leipzig, 1898. i Nove šetnje nebeskim svodom, Berlin, 1903.).
Doticao se graničnih pitanja znanosti i filozofije zastupajući scijentističku orijentaciju. Prema njegovom pseudonimu Brenner nazvan je krater na vidljivoj strani Mjeseca.
Godine 1903. tiskao je publikaciju kojom austrijskoj vladi predlaže osnivanje parobrodarske kompanije i reorganizaciju pomorske trgovine. Spominje mogućnost da za taj projekt može dobiti novac bogatih rođaka iz Sjedinjenih Država. Cilj publikacije, tiskane u 5000 primjeraka, bio je smanjiti utjecaj moćnog Tršćanskog Lloyda, najveće brodarske kompanije Austro-Ugarske, koja je dobivala ogromne subvencije od vlade.
Neposredno prije propasti zvjezdarnice pokušao se ponovno aktivirati u politici. Bio je na kandidacijskim listama u Kotoru prilikom izbora zastupnika za Carevinsko vijeće u Beču 1907. godine, no pobijedio ga je Mihail Bjeladinović, sudac okružnog suda u Kotoru.
Dana 15. travnja 1906. putuje iz Rijeke parobrodom Cunard Linea u Sjedinjene Države. Tamo ostaje posve kratko, no objavljuje impresiju pod naslovom Brutalnost u čeliku i kamenu. Znatno duže boravi u Sjedinjenim Državama u razdoblju od 1909. do 1912., živeći i radeći u San Francisku. Skladao je i dvije opere 1912., no najpoznatiji je po svojim publicističkim radovima.
Godine 1914. tiska u Berlinu Kneževina Albanija, a u Gothi Povijest Crne Gore i Albanije. Za vrijeme Prvog svjetskog rata pisao je promidžbene tekstove protiv Velike Britanije i sila Antante. Publicira Rusija i Srbi u Münchenu 1916. godine.
Nakon Krfskog sporazuma 1917. godine sanja o spajanju Austrije i buduće Kraljevine Jugoslavije. Iz ne posve jasnih razloga zamrzio je žene. Postoji mogućnost da je to vezano uz sudbinu sina Spiridona, koji si je oduzeo život zbog nesretne ljubavi.
Poslije Prvog svjetskog rata tiskao je Kulturno-povijesne studije (Bonn-Leipzig, 1920.), Pad Austrije (Berlin, 1920.), kao i jedan njemački priručnik za učenje srpsko-hrvatskog jezika (Heidelberg, 1920.). Navodi se da je umro u Beču 1936. ili u Berlinu 1937. godine.
Što se tiče palače Gopčević u Trstu, ona ostaje najčvršći trag dviju turobnih sudbina. Pod fašizmom su fasadni kipovi s motivima kosovskog mita bili bitno oštećeni. Poslije temeljite obnove cijelog zdanja 14. siječnja 2007. otvoren je Kazališni muzej Carlo Schmiedl (utemeljen 1924.). Iako vjerojatno nisu tako zamišljali svoju ostavštinu, dramatično-kazališna sudbina dvojice Spiridona Gopčevića dobila je nove, raskošne i gotovo samorazumljive kulise.
LITERATURA :
Barbalić, Radojica F: Prodaja Gopčevićevih ratnih brodova argentinskoj ratnoj mornarici, br. 4, Kotor, 1956., str. 145-149., Godišnjak Pomorskog muzeja u Kotoru.
Finzi, Roberto-Panjek, Giovanni; Storia economica e sociale di Trieste, I,“Lint”, Trst, 2001., poglavlje Đogo, Marko: La comunità serbo-illiricà di Trieste 1748.-1908.
Krmpotić, Ljudevit: Pogovor knjizi Arthur John Evans: Ilirska pisma, Hannover-Čakovec, 2001.
Mita, Kostić: Srpsko trgovačko naselje na Rijeci u XVIII. veku, Istorijski časopis SAN, knjiga VII, Beograd, 1957., str. 35-51 ( pretisak Artefakti, br. 1, Rijeka, 1994. , str. 41-55 ).
Vekarić, Stjepan: Bokeljski brodovlasnik Špira Gopčević, Pomorstvo, br. 11, Rijeka, 1951., str. 350-351.
Zloković, Ignjatije: Spiridon Gopčević, Godišnjak Pomorskog muzeja u Kotoru, br. 15, Kotor, 1967., str. 147-165.

Question: who was the ruler of austria in 1719

In the 17th century, due to frequent Turkish floods and long-lasting conflicts from the nearby to the Milk, the golden age of the river trade ended.

After the Great Turkish War, the Turkish rivers cease and the river begins to be reinforced as an important trade center, and in 1719 the Austrian Emperor Charles VI.

Question: when did rijeka become a major trade center

when did rijeka become a major trade center

Question: when did the golden age of the river trade end

stoljeću zbog čestih turskih provala i dugotrajnih

when did the golden age of the river trade end

Question: what war ended the turkish river trade

Question: who was the ruler of austria at the time of the turkish war

who was the ruler of austria at the time of the turkish war

Question: during which war did the turkish rivers cease to flow

during which war did the turkish rivers cease to flow

Question: what ended in the 17th century

In the 17th century , due to frequent Turkish floods and long - lasting conflicts from the nearby to the Milk , the golden age of the river trade ended .

After the Great Turkish War , the Turkish rivers cease and the river begins to be reinforced as an important trade center , and in 1719 the Austrian Emperor Charles VI .

U 17. stoljeću zbog čestih turskih provala i dugotrajnih sukoba uskoka s Mlečanima prestaje zlatno doba riječke trgovine. Nakon Velikog turskog rata prestaju turske provale i počinje novo jačanje Rijeke kao važnog trgovačkog središta, pa je 1719. austrijski car Karlo VI.

U 17. stoljeću zbog čestih turskih provala i dugotrajnih sukoba uskoka s Mlečanima prestaje zlatno doba riječke trgovine.

Nakon Velikog turskog rata prestaju turske provale i počinje novo jačanje Rijeke kao važnog trgovačkog središta, pa je 1719. austrijski car Karlo VI.

In the 17th century, due to frequent Turkish floods and long-lasting conflicts from the nearby to the Milk, the golden age of the river trade ended. After the Great Turkish War, the Turkish rivers cease and the river begins to be reinforced as an important trade center, and in 1719 the Austrian Emperor Charles VI.

In the 17th century, due to frequent Turkish floods and long-lasting conflicts from the nearby to the Milk, the golden age of the river trade ended.

After the Great Turkish War, the Turkish rivers cease and the river begins to be reinforced as an important trade center, and in 1719 the Austrian Emperor Charles VI.

The former municipality of Rijeka belonged to the occupation zone B (with Istrom and the work of Slovenia around Trsta), which had to be managed by the Military Administration of the Yugoslav Army (VUJA).

Thus the end of the war for the city meant only the beginning of very complex political, constitutional, but also internationally legal relations and struggles whose goal on the macro line was to join the city of FNR to Yugoslavia, which reached on 15 September 1947.

Question: when did rijeka join yugoslavia

The former municipality of Rijeka belonged to the occupation zone B (with Istrom and the work of Slovenia around Trsta), which had to be managed by the Military Administration of the Yugoslav Army (VUJA).

Thus the end of the war for the city meant only the beginning of very complex political, constitutional, but also internationally legal relations and struggles whose goal on the macro line was to join the city of FNR to Yugoslavia, which reached on 15 September 1947.

Question: who managed the former municipality of rijeka

Military Administration of the Yugoslav Army

Military Administration of the Yugoslav Army

who managed the former municipality of rijeka

Question: what was the former name of the city of rijeka

what was the former name of the city of rijeka

Question: the former municipality of rijeka belonged to occupation zone b of which country

the former municipality of rijeka belonged to occupation zone b of which country

Question: in what year did rijeka join yugoslavia

The former municipality of Rijeka belonged to the occupation zone B ( with Istrom and the work of Slovenia around Trsta ) , which had to be managed by the Military Administration of the Yugoslav Army ( VUJA ) .

Thus the end of the war for the city meant only the beginning of very complex political , constitutional , but also internationally legal relations and struggles whose goal on the macro line was to join the city of FNR to Yugoslavia , which reached on 15 September 1947 .

Tadašnja općina Rijeka je pripadala okupacijskoj zoni B (s Istrom i djelom Slovenije oko Trsta), kojom je morala upravljati Vojna uprava Jugoslavenske Armije (VUJA). Tako kraj rata za grad je značio tek početak vrlo složenih političkih, ustavnopravnih, ali i međunarodno pravnih odnosa i borbi kojima je cilj na makrorazini bio priključenje grada FNR Jugoslaviji, do koje je stiglo 15. rujna 1947. godine.

Tadašnja općina Rijeka je pripadala okupacijskoj zoni B (s Istrom i djelom Slovenije oko Trsta), kojom je morala upravljati Vojna uprava Jugoslavenske Armije (VUJA).

Tako kraj rata za grad je značio tek početak vrlo složenih političkih, ustavnopravnih, ali i međunarodno pravnih odnosa i borbi kojima je cilj na makrorazini bio priključenje grada FNR Jugoslaviji, do koje je stiglo 15. rujna 1947. godine.

The former municipality of Rijeka belonged to the occupation zone B (with Istrom and the work of Slovenia around Trsta), which had to be managed by the Military Administration of the Yugoslav Army (VUJA). Thus the end of the war for the city meant only the beginning of very complex political, constitutional, but also internationally legal relations and struggles whose goal on the macro line was to join the city of FNR to Yugoslavia, which reached on 15 September 1947.

The former municipality of Rijeka belonged to the occupation zone B (with Istrom and the work of Slovenia around Trsta), which had to be managed by the Military Administration of the Yugoslav Army (VUJA).

Thus the end of the war for the city meant only the beginning of very complex political, constitutional, but also internationally legal relations and struggles whose goal on the macro line was to join the city of FNR to Yugoslavia, which reached on 15 September 1947.

Table of the murdered from 2 May 1945 to 31 December 1947: "Statistical data", pages 206 and 207.

On the basis of the Belgrade Agreement, concluded between the DF of Yugoslavia and its then anti-fascist allies, two occupational zones, zones A and B of the July Country, were formed.

Prethodno priopćenje
Uspostava i organizacija civilnih i vojnih vlasti u poslijeratnoj Rijeci
Andrea Roknić Bežanić
; Filzofski fakultet Rijeka, Hrvatska
Puni tekst: hrvatski pdf 380 Kb
str. 163-177
preuzimanja: 905
APA 6th Edition
Roknić Bežanić, A. (2012). Uspostava i organizacija civilnih i vojnih vlasti u poslijeratnoj Rijeci. Časopis za povijest Zapadne Hrvatske, 6 i 7 (-), 163-177. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/143944
MLA 8th Edition
Roknić Bežanić, Andrea. "Uspostava i organizacija civilnih i vojnih vlasti u poslijeratnoj Rijeci." Časopis za povijest Zapadne Hrvatske, vol. 6 i 7, br. -, 2012, str. 163-177. https://hrcak.srce.hr/143944. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Roknić Bežanić, Andrea. "Uspostava i organizacija civilnih i vojnih vlasti u poslijeratnoj Rijeci." Časopis za povijest Zapadne Hrvatske 6 i 7, br. - (2012): 163-177. https://hrcak.srce.hr/143944
Harvard
Roknić Bežanić, A. (2012). 'Uspostava i organizacija civilnih i vojnih vlasti u poslijeratnoj Rijeci', Časopis za povijest Zapadne Hrvatske, 6 i 7(-), str. 163-177. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/143944 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Roknić Bežanić A. Uspostava i organizacija civilnih i vojnih vlasti u poslijeratnoj Rijeci. Časopis za povijest Zapadne Hrvatske [Internet]. 2012 [pristupljeno 11.10.2022.];6 i 7(-):163-177. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/143944
IEEE
A. Roknić Bežanić, "Uspostava i organizacija civilnih i vojnih vlasti u poslijeratnoj Rijeci", Časopis za povijest Zapadne Hrvatske, vol.6 i 7, br. -, str. 163-177, 2012. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/143944. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Uži sadržaj rada je koncentriran na tadašnju Rijeku, na grad koji se nalazi na zapadnoj obali Rječine. Naglasak je stavljen na uspostavu i organizaciju civilnih i vojnih institucija vlasti, ali i života u gradu neposredno nakon oslobođenja 1945. pa sve do 1947. godine. Osnovni cilj rada bio je istražiti uvjete organizacije nove vlasti u danima nakon oslobođenja.
Ključne riječi
Poslijeratna Rijeka, vojna vlast, civilna vlast
Hrčak ID:
143944
URI
https://hrcak.srce.hr/143944
Posjeta: 1.325 *

Question: what agreement was signed between the DF of yugoslavia and its anti-f

Table of the murdered from 2 May 1945 to 31 December 1947: "Statistical data", pages 206 and 207.

On the basis of the Belgrade Agreement, concluded between the DF of Yugoslavia and its then anti-fascist allies, two occupational zones, zones A and B of the July Country, were formed.

what agreement was signed between the DF of yugoslavia and its anti-f

Question: how many occupational zones were formed in the belgrade agreement

how many occupational zones were formed in the belgrade agreement

Question: what agreement was signed between the DF of yugoslavia and its then anti-

what agreement was signed between the DF of yugoslavia and its then anti-

Question: what are the two occupational zones of the july country

what are the two occupational zones of the july country

Question: what were the two occupational zones

Question: what are the pages of the statistical data

what are the pages of the statistical data

Question: who signed the belgrade agreement

Question: what are the two occupational zones in rijeka

what are the two occupational zones in rijeka

Table of the murdered from 2 May 1945 to 31 December 1947 : " Statistical data " , pages 206 and 207 .

On the basis of the Belgrade Agreement , concluded between the DF of Yugoslavia and its then anti - fascist allies , two occupational zones , zones A and B of the July Country , were formed .

Tablica ubijenima od 2. svibnja 1945. do 31. prosinca 1947.: "Statistički podaci", stranice 206 i 207. Na osnovu Beogradskog sporazuma, sklopljeni između DF Jugoslavije i njezinih tadašnjih antifašističkih saveznika, formirane su dvije okupacijske zone, zona A i B Julijske Krajine.

Tablica ubijenima od 2. svibnja 1945. do 31. prosinca 1947.: "Statistički podaci", stranice 206 i 207.

Na osnovu Beogradskog sporazuma, sklopljeni između DF Jugoslavije i njezinih tadašnjih antifašističkih saveznika, formirane su dvije okupacijske zone, zona A i B Julijske Krajine.

Table of the murdered from 2 May 1945 to 31 December 1947: "Statistical data", pages 206 and 207. On the basis of the Belgrade Agreement, concluded between the DF of Yugoslavia and its then anti-fascist allies, two occupational zones, zones A and B of the July Country, were formed.

Table of the murdered from 2 May 1945 to 31 December 1947: "Statistical data", pages 206 and 207.

On the basis of the Belgrade Agreement, concluded between the DF of Yugoslavia and its then anti-fascist allies, two occupational zones, zones A and B of the July Country, were formed.

In the fifty years, the total number of expatriates will rise to 41,000, which represents a loss of around 85% of the city’s indigenous population.

Na današnji dan prije 70 godina 3.5.1945. u Rijeci započele su likvidacije viđenijih pripadnika riječke Autonomne stranke koji su se borili za samostalan status grada iza Drugog svjetskog rata. Za razliku od tadašnjeg riječkog gradonačelnika Riccarda Gigantea i njegovih suradnika koje su nove vlasti povezivale s fašističkim režimom pogubivši ih 4.svibnja 1945. bez suđenja u blizini Cerkvine na Kastvu, simpatizerima autonomista u gradu je bilo nemoguće prišiti takvu etiketu s obzirom da su i sami bili žrtve režima koji je bio na vlasti u gradu od fašističkog državnog udara 1922. godine do kraja Drugog svjetskog rata. Dio autonomista krajem rata kontaktira i surađuje s partizanima koji se nalaze u okolici nudeći im pomoć u oslobađanju grada od nacističko-fašističkog režima ali uz odbijajanje podrške aneksiji grada od strane Jugoslavije. U stalnim su kontaktima i s angloamerikancima nadajući se njihovoj intervenciji i podršci riječkoj nezavisnosti. U ožujku 1944. godine skupina pod nazivom ‘Liburnisti’ predlaže ponovno osnivanje Riječke države sastavljene od tri kantona s pripadajućim podopćinama: talijanskog u Rijeci, hrvatskog za Sušak te slovenskog za Bistricu.
Ukupno je nakon ulaska jedinica Jugoslavenske Armije u grad bez suđenja pobijeno 200-300 ljudi. Glavni čovjek Autonomista gradu dr. Mario Blasich zbog invalidnosti nije mogao biti izveden iz kuće pa je zadavljen jastukom. Sedmorica obučenih u partizanske uniforme upala su u stan te zaključali članove obitelji u kupaonicu, a nakon ubojstva pretražili su stan te otuđili i odnijeli stvari u vrijednosti 30.000 lira. Iste noći uhapšen je i strijeljan Giuseppe Sincich, bivši član Ustavotvorne skupštine Slobodne Države Rijeka. Nevio Skull je nestao pa nakon nekoliko dana nađen kako pluta kod posljednjeg mosta na Rječini s prostrijeljenim potiljkom, dok je Giovanni Rubinich ubijen pred kućnim pragom.
Za ubojstva riječkih autonomaša, konkretno ‘Giuseppea Sincicha koji se borio za samostalnost Rijeke’, u Italiji je optužen tadašnji pripadnik komunističke tajne policije OZNA (kasnije UDBA pa KOS) Oskar Piškulić ali je talijanski sud 2004. godine donio odluku prema kojoj ‘ne postoji talijanska jurisdikcija’ za suđenje hrvatskom državljaninu. Piškulić je umro u Rijeci 2010. godine.
Bravo, napokon malo istine!
Ovi ljudi zaslužuju spomenik i sjećanje na njihovu poštenu borbu za grad i njegove građane.
Odmah svi dišemo lakše kad bar netko u gradu ima hrabrosti otvoreno reći istinu!
Autonomisti R.I.P.

Question: how much of the city's indigenous population is expatriated

In the fifty years, the total number of expatriates will rise to 41,000, which represents a loss of around 85% of the city’s indigenous population.

how much of the city's indigenous population is expatriated

Question: how many expatriates will rijeka have in the next fifty years

how many expatriates will rijeka have in the next fifty years

Question: how much of the city's indigenous population will expatriates lose in the next fifty

how much of the city's indigenous population will expatriates lose in the next fifty

Question: who did the first anti-fascists cooperate with in the war against the germ

who did the first anti-fascists cooperate with in the war against the germ

Question: when did the ozne units enter rijeka

Question: who did the first anti-fascists cooperate with

who did the first anti-fascists cooperate with

Question: when will the ozne units liquidate the river autonomists

when will the ozne units liquidate the river autonomists

Question: the first anti-fascists cooperated with what

partizan movement in the war against the Germans

partizan movement in the war against the Germans

the first anti-fascists cooperated with what

In the fifty years , the total number of expatriates will rise to 41,000 , which represents a loss of around 85 % of the city ’s indigenous population .

During the first years of the war , the KPJ leadership first promised the re - establishment of the SDR , and later at least the federative unit that would cover the SDR territory , yet on 2 May , before the official entry into the city of the Yugoslav army , the OZNE units will enter as an avant - garde in the city and liquidate all the then leaders of the local autonomists , and between 1945 and 1946 will come to the complete cleansing of all the river autonomists , although the leaders of the autonomous movement were convinced and the first anti - fascists , who cooperated with the partizan movement in the war against the Germans .

Do pedesetih godina sveukupan će broj izgnanika porasti na 41.000, što predstavlja gubitak okolo 85% autohtonog stanovništva grada.

In the fifty years, the total number of expatriates will rise to 41,000, which represents a loss of around 85% of the city’s indigenous population. During the first years of the war, the KPJ leadership first promised the re-establishment of the SDR, and later at least the federative unit that would cover the SDR territory, yet on 2 May, before the official entry into the city of the Yugoslav army, the OZNE units will enter as an avant-garde in the city and liquidate all the then leaders of the local autonomists, and between 1945 and 1946 will come to the complete cleansing of all the river autonomists, although the leaders of the autonomous movement were convinced and the first anti-fascists, who cooperated with the partizan movement in the war against the Germans.

In the fifty years, the total number of expatriates will rise to 41,000, which represents a loss of around 85% of the city’s indigenous population.

since 1991.

Popular "Presretač" Ivan Kožarića Memorial to the killed police officers of PU PG in the domestic war.

At the first democratic elections in Croatia in 1990 the HDZ led by Dr. Franjem Tuđman won, then on May 30 the multilateral Sabor was established.

Question: who led the hdz in 1990

since 1991.

Popular "Presretač" Ivan Kožarića Memorial to the killed police officers of PU PG in the domestic war.

At the first democratic elections in Croatia in 1990 the HDZ led by Dr. Franjem Tuđman won, then on May 30 the multilateral Sabor was established.

Question: when was the multilateral sabor established

since 1991.

when was the multilateral sabor established

Question: when did rijeka cease to be a republic

since 1991.

Question: in which country was the first democratic election held in 1990

since 1991.

in which country was the first democratic election held in 1990

Question: when was the first democratic election held in croatia

since 1991.

when was the first democratic election held in croatia

Question: what was established on may 30, 1990

since 1991.

Question: what was the name of the police force killed in the domestic war

since 1991.

what was the name of the police force killed in the domestic war

Question: what is the name of the popular memorial to the killed police officers of ppg in

since 1991.

what is the name of the popular memorial to the killed police officers of ppg in

Popular " Presretač " Ivan Kožarića Memorial to the killed police officers of PU PG in the domestic war .

At the first democratic elections in Croatia in 1990 the HDZ led by Dr. Franjem Tuđman won , then on May 30 the multilateral Sabor was established .

Od 1991. Popularni "Presretač" Ivana Kožarića Spomenik poginulim policajcima PU PG u Domovinskom ratu. Na prvim demokratskim izborima u Hrvatskoj 1990. godine pobjeđuje HDZ predvođen dr. Franjom Tuđmanom, potom se 30. svibnja konstituira višestranački Sabor.

Popularni "Presretač" Ivana Kožarića Spomenik poginulim policajcima PU PG u Domovinskom ratu.

Na prvim demokratskim izborima u Hrvatskoj 1990. godine pobjeđuje HDZ predvođen dr. Franjom Tuđmanom, potom se 30. svibnja konstituira višestranački Sabor.

since 1991. Popular "Presretač" Ivan Kožarića Memorial to the killed police officers of PU PG in the domestic war. At the first democratic elections in Croatia in 1990 the HDZ led by Dr. Franjem Tuđman won, then on May 30 the multilateral Sabor was established.

Popular "Presretač" Ivan Kožarića Memorial to the killed police officers of PU PG in the domestic war.

At the first democratic elections in Croatia in 1990 the HDZ led by Dr. Franjem Tuđman won, then on May 30 the multilateral Sabor was established.

In the first eight months of 1991, the MUP recorded 255 residents of “threatened” who displaced from the river.

In the river at the beginning of August 1991, the first 1,000 prosecutors arrived, and the government of national unity in August made a decision to declare the state of war threat and to form the crisis stages.

Facebook
Twitter
YouTube
novilist.hr
Online izdanje
Pitanja
Ulaz
Podaci za prijavu
Korisničko ime
Lozinka
Isprobajte online izdanje
BESPLATNO
bez obaveze na uplatu.
Najnovije izdanje
Čitajte najnovije izdanje
PRIJE SVIH
Bez obzira gdje se nalazili.
Najnovije izdanje
Arhiva Online izdanja
Godinu dana
Pretplata uključuje pretraživanje i pristup arhivi.
Najnovije izdanje
Isprobajte besplatno
online izdanje bez obaveze na uplatu,
odaberite pretplatu
.
Online izdanje
pretplata - 1 mjesec
120,00 kn
(15,93 €)
Online izdanje
pretplata - 2 mjeseca
235,00 kn
(31,19 €)
Online izdanje
pretplata - 3 mjeseca
345,00 kn
(45,79 €)
Online izdanje
pretplata - 6 mjeseci
670,00 kn
(88,92 €)
Online izdanje
pretplata - 12 mjeseci
1.200,00 kn
(159,27 €)
Online izdanje
pretplata - 24 mjeseca
2.160,00 kn
(286,68 €)
U cijeni je obračunat PDV od 5%
Mogućnosti plaćanja
Virmani
Net Banking (online bankarstvo)
Opće uplatnice
Kreditne kartice
Aktivacija odmah!
i za uplatnice
Virmane
Net bankarstvo
DESKTOP I MOBILNI URE� AJI

Question: how many residents were displaced from the river

In the first eight months of 1991, the MUP recorded 255 residents of “threatened” who displaced from the river.

In the river at the beginning of August 1991, the first 1,000 prosecutors arrived, and the government of national unity in August made a decision to declare the state of war threat and to form the crisis stages.

how many residents were displaced from the river

Question: how many prosecutors arrived in the river at the beginning of august 1991

how many prosecutors arrived in the river at the beginning of august 1991

Question: who declared the state of war threat

Vlada nacionalnog jedinstva u kolovozu donosi odluku o proglašenju stanja ratne opasnosti i formiranju kriznih štabova

Question: how many prosecutors arrived in the river in august 1991

how many prosecutors arrived in the river in august 1991

Question: who declared the state of war threat in rijeka

Vlada nacionalnog jedinstva u kolovozu donosi odluku o proglašenju stanja ratne opasnosti i formiranju kriznih štabova

who declared the state of war threat in rijeka

Question: who arrived in the river at the beginning of august 1991

who arrived in the river at the beginning of august 1991

Question: in what year did the state of war begin

Question: when did the first 1000 prosecutors arrive in rijeka

when did the first 1000 prosecutors arrive in rijeka

In the first eight months of 1991 , the MUP recorded 255 residents of “ threatened ” who displaced from the river .

In the river at the beginning of August 1991 , the first 1,000 prosecutors arrived , and the government of national unity in August made a decision to declare the state of war threat and to form the crisis stages .

U prvih osam mjeseci 1991. godine riječki je MUP zabilježio 255 odjava boravišta »ugroženih« koji su iselili iz Rijeke. U Rijeku početkom kolovoza 1991. pristiže prvih 1000 prognanika, a Vlada nacionalnog jedinstva u kolovozu donosi odluku o proglašenju stanja ratne opasnosti i formiranju kriznih štabova.

U prvih osam mjeseci 1991. godine riječki je MUP zabilježio 255 odjava boravišta »ugroženih« koji su iselili iz Rijeke.

U Rijeku početkom kolovoza 1991. pristiže prvih 1000 prognanika, a Vlada nacionalnog jedinstva u kolovozu donosi odluku o proglašenju stanja ratne opasnosti i formiranju kriznih štabova.

In the first eight months of 1991, the MUP recorded 255 residents of “threatened” who displaced from the river. In the river at the beginning of August 1991, the first 1,000 prosecutors arrived, and the government of national unity in August made a decision to declare the state of war threat and to form the crisis stages.

In the first eight months of 1991, the MUP recorded 255 residents of “threatened” who displaced from the river.

In the river at the beginning of August 1991, the first 1,000 prosecutors arrived, and the government of national unity in August made a decision to declare the state of war threat and to form the crisis stages.

On September 17, the ships of the Navy JNA appeared in the river aquarium and on October 6 completely blocked the river port, and Croatia, by failure to resolve the Yugoslav crisis on October 8, 1991, dissolved all the state-law bonds with the so-called SFRJ.

Question: what country dissolved all its state-law bonds with the so-called sfrj

On September 17, the ships of the Navy JNA appeared in the river aquarium and on October 6 completely blocked the river port, and Croatia, by failure to resolve the Yugoslav crisis on October 8, 1991, dissolved all the state-law bonds with the so-called SFRJ.

what country dissolved all its state-law bonds with the so-called sfrj

Question: when did the navy jna appear in the river aquarium

when did the navy jna appear in the river aquarium

Question: when did croatia fail to resolve the yugoslav crisis

when did croatia fail to resolve the yugoslav crisis

Question: what was the name of the navy that blocked the river

what was the name of the navy that blocked the river

Question: when did the navy block the river port

Question: who dissolved the state-law bonds with croatia

who dissolved the state-law bonds with croatia

Question: where did the navy jna appear on september 17

where did the navy jna appear on september 17

Question: what did croatia fail to resolve on october 8, 1991

what did croatia fail to resolve on october 8, 1991

On September 17 , the ships of the Navy JNA appeared in the river aquarium and on October 6 completely blocked the river port , and Croatia , by failure to resolve the Yugoslav crisis on October 8 , 1991 , dissolved all the state - law bonds with the so - called SFRJ .

Dana 17. rujna brodovi mornarice JNA pojavili su se u riječkom akvatoriju i 6. listopada potpuno blokirali riječku luku, a Hrvatska neuspjehom u rješavanju jugoslavenske krize 8. listopada 1991. godine raskida sve državnopravne sveze s dosadašnjom SFRJ.

Dana 17. rujna brodovi mornarice JNA pojavili su se u riječkom akvatoriju i 6. listopada potpuno blokirali riječku luku, a Hrvatska neuspjehom u rješavanju jugoslavenske krize 8. listopada 1991. godine raskida sve državnopravne sveze s dosadašnjom SFRJ.

On September 17, the ships of the Navy JNA appeared in the river aquarium and on October 6 completely blocked the river port, and Croatia, by failure to resolve the Yugoslav crisis on October 8, 1991, dissolved all the state-law bonds with the so-called SFRJ.

On September 17, the ships of the Navy JNA appeared in the river aquarium and on October 6 completely blocked the river port, and Croatia, by failure to resolve the Yugoslav crisis on October 8, 1991, dissolved all the state-law bonds with the so-called SFRJ.

The only Yugoslav People's Army left the river in early December and the process of demilitarization of the city began.

- 1281. Prvi put se u dokumentima spominje Rijeka Svetoga Vida o kojoj piše mletačko Veliko vijeće
- 1315. Hugon II. Devinski, gospodar grada, osnovao je u Rijeci augustinski samostan uz kojega se gradi i Crkva Sv. Jeronima
- 1336. - 1365. Rijeke je pod vlašću krčkih knezova, kasnije Frankopana
- 1390. Hugon IV. Devinski umire bez nasljednika, Rijeku i druge njegove posjede nasljeđuje obitelj grofova Walsee
- 1438. Rijeka je dobila Hospital (bolnicu), a dvije godine kasnije i prvu drogeriju
- 1453. Knez Martin Frankopan sagradio je samostan na Trsatu uz dopuštenje pape Nikole IV.
- 1466. Rijeka, zajedno s drugim posjedima obitelji Walsee nasljednim putem dolazi u posjed cara Friedricha III. Habsburškog
- 1468. Franjevci iz Bosne preuzimaju Trsatsko svetište
- 1509. Opljačkanu i spaljenu Rijeku zauzimaju Mlečani pod zapovjednikom Trevisanom
- 1530. Car Ferdinand I. potvrdio je prvi Riječki statut
- 1530.-1531. U Rijeci djeluje glagoljska tiskara koju je osnovao biskup Šimun Kožičić Benja. Tijekom dvije godine u njoj je tiskano pet knjiga na glagoljici i hrvatskom jeziku
- 1531. Rijeka dobiva prvi pisani Statut.
1531. Kliški kapetan Petar Kružić dao je sagraditi prvi dio Trsatskih stuba
- 1595. Riječka općina preuzima upravu i skrb nad lukom zajedno s glavnim prihodima. Turci provalili na Grobničko polje, Rijeka je direktno ugrožena
- 1599. Velika kuga odnijela je živote više od 300 Riječana nastanjenih unutar gradskih zidina, Rijeka tada ima preko 2000 građana.
- 1627. Počeci sveučilišta u Rijeci, isusovci osnivaju prvu gimnaziju
- 1629. U Rijeci počinje raditi Isusovačko kazalište, prethodnica profesionalnih kazališta.
- 1638. Prema projektu Giacoma Briana započinje izgradnja Crkve sv. Vida, današnje riječke katedrale
- 1659. 6. lipnja car Leopold I. dodijelio Rijeci grb s dvoglavim orlom i natpisom “Indeficienter” - “Nepresušiv”
- 1690. U Rijeci se otvara prvi konzulat, i to Dubrovačke Republike
- 1719. - 18. ožujka, Rijeka je proglašena slobodnom lukom odlukom cara Karla VI.
- 1726. Isusovci u Rijeci otvaraju studije filozofije, matematike i teologije
- 1728. Dovršena i puštena u promet cesta Karolina (Rijeka - Karlovac). Tom prilikom Rijeku je posjetio car Karlo VI.
- 1750. Snažan potres razorio je Rijeku
- 1754. U Rijeci je počela s radom Rafinerija šećera koja je zapošljavala 1000 ljudi
- 1776. Osnovan Riječki gubernij, za prvog guvernera postavljen je grof Josip Mailath de Szekhely
- 1805. U Rijeci je prema vlastitom projektu A. Lj. Adamić podigao kameno kazalište, tada jedno od najvećih u Europi
- 1809/1810. Dovršena je cesta Lujzijana, nazvana po Mariji Lujzi, ženi Napoleona I., i kćeri austrijskog cara Franje I.
- 1813. General laval Nugent oslobađa Rijeku od Francuza
- 1821. Utemeljena riječka Tvornica papira (Hartera)
- 1848. Hrvatski ban Josip jelačić imenovan je guvernerom Rijeke; Rijeka je izravno pripojena Hrvatskoj
- 1850. U Rijeci je osnovana Narodna čitaonica; formirana je Županija riječka sa sjedištem u Rijeci
- 1852. U Rijeci je puštena u rad prva plinara, a Rijeku je noću osvjetljavalo 226 plinskih svjetiljki
- 1868. Sklopljena je Ugarsko-hrvatska nagodba. Prema nagodbi, Rijeka je kao Corpus Separatum (izdvojeno tijelo) došla izravno pod upravu mađarske vlade, što je izvedeno dodavanjem članka 66., tzv. Riječke krpice, na već postojeći ugovor, potvrđen od strane cara Franje Josipa I.
- 1870. Rijeka je pripojena Mađarskoj i obnovljen je gubernij
- 1873. Rijeka je željezničkom prugom spojena s Pivkom i Karlovcem
- 1882. Utemeljena Rafinerija nafte na Mlaki; Rijeka dobiva modernu kanalizaciju
- 1885. Podignuto novo riječko kazalište, današnje Hrvatsko narodno kazalište Ivana pl. Zajca
- 1887. Osnovana Hrvatska narodna čitaonica na Trsatu
- 1888. Otvoren hotel Continental na Sušaku
- 1891. Podignuta je zgrada željezničkoga kolodvora
- 1896. Dovršena izgradnja gradskoga vodovoda i nove Guvernerove palače
- 1899. Rijekom prometuje električni tramvaj
- 1905. U današnjoj zgradi Radio Rijeke donesena je Riječka rezolucija, temelj povezivanja Hrvatske i Ugarske u obrani od bečkih interesa
- 1914. Dovršena zgrada kazališta Fenice, s čak 1450 sjedećih mjesta. Svojom jedinstvenom konstrukcijom i inovacijama u kazališnoj tehnici bila je jedna od najsuvremenijih zgrada te vrste Europi
- 1918. Rijeka postaje dio novoosnovane Države SHS; u studenome talijanska je vojska okupirala grad.
- 1919. 12. rujna talijanski pjesnik i pustolov Gabriele D’ Annunzio sa svojim arditima dolazi u Rijeku; Sušak je proglašen gradom.
- 1920. Rapallskim ugovorom nastaje Riječka država (Citta di Fiume), a Sušak je prepušten Kraljevini SHS; Rijeka je proglašena Talijanskim namjesništvom Kvarnera pod vodstvom Gabriela D’ Annunzija
- 1924. Rimskim ugovorom Rijeka je pripojena Kraljevini Italiji
- 1925. Osnovana je Riječka biskupija
- 1937. Započinje izgradnja Hrvatskog kulturnog doma na Sušaku s najvećim neboderom u Kraljevini Jugoslaviji
- 1939. Započinje izgradnja Riječkog nebodera na početku Korza prema projektu Umberta Nordija
- 1945. - 3. svibnja Rijeka je oslobođena od njemačke okupacije
- 1945. Osnovan je Nogometni klub Kvarner koji 1953. godine mijenja ime u NK Rijeka
- 1947. Mirovnim ugovorom u Parizu Rijeka i Istra službeno su vraćene Hrvatskoj, Sušak i Rijeka ujedinjeni su u jedinstveni gradski teritorij
- 1962. Osnovana Općina Rijeka
- 1968. Proradila je Hidroelektrana "Rijeka"; Održana Međunarodna izložba crteža u Rijeci.
- 1969. Papa Pavao VI. osnovao je Riječko-senjsku nadbiskupiju sa sjedištem u Rijeci
- 1970. Otvoren aerodrom "Rijeka" na Krku
- 1973. Osnovano je Sveučilište u Rijeci
- 1980. U Riječkoj luci zabilježen je promet od 20,4 milijuna tona tereta.
- 1991. Početkom prosinca iz Rijeke su brodom otišle posljednje jedinice JNA. Te godine Rijeka je prema popisu stanovništva, imala 164.000 stanovnika
- 1993. Osnovana je Primorsko-goranska županija sa sjedištem u Rijeci. Rijeci je vraćen status grada
- 2000. Odlukom Pape Ivana Pavla II, osnovana je Riječka nadbiskupija i metropolija sa sjedištem u Rijeci
- 2001. Otvoren Most hrvatskih branitelja
- 2003. U Rijeci potpisani ugovori između Svjetske banke, Vlade Republike Hrvatske te Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta, Lučke uprave i Luke Rijeka u ukupnoj protuvrijednosti od 156,5 milijuna USD. Kreditom će se financirati zahtjevan razvojni projekt modernizacije riječke luke i obnove riječkog prometnog pravca - Rijeka Gateway Project.
- 2003. U svojem 100. pastoralnom pohodu i 3. posjetu Hrvatskoj, Sveti Otac Ivan Pavao II. pet je dana boravio u Rijeci. Na blagdan Duhova, Papa je predvodio na Delti Svetu misu kojoj je prisustvovalo 100.000 vjernika. Budući da su mnoge televizijske kuće popratile stoto Papino putovanje, ne samo kao jubilarni pastirski pohod već i zbog misnog slavlja povodom blagdana Duhova, Rijeka je na kratko vrijeme bila središte duhovnog svijeta rimokatoličke crkve. Bio je to najveći događaj Papina III. pastirskog pohoda Hrvatskoj i sigurno jedan od najvećih događaja u povijesti grada Rijeke.
- 2003. Donesen novi Prostorni plan Grada Rijeke
- 2004. XI. Ljetne igre mladeži Alpe - Jadran. Na natjecanjima koja su održana na riječkom području sudjelovalo je oko 1000 mladih sportaša i 17 regija, odnosno 6 zemalja područja Alpe-jadran
- 2005. Grad Rijeka preuzeo prostor bivše vojarne Trsat i time postao gotovo u potpunosti demilitariziran grad. Na tom će području biti izgrađen Sveučilišni kampus.
- 2005. Počela izgradnja zatvorenog olimpijskog bazena na Kantridi. Izrađena su idejna rješenja za novi autobusni kolodvor i gradsku knjižnicu
- 2005. Ispred crkve Trsatskog svetišta svečano predstavljen kip papi Ivanu Pavlu II., pod nazivom Trsatski hodočasnik
- 2006. U listopadu otvoren Tower centar Rijeka na Pećinama, najveći i najsuvremeniji višenamjenski trgovački centar u Hrvatskoj i jedan od najvećih u jugoistočnoj Europi
- 2008. Nakon tri godine gradnje, 24. srpnja otvoren je sportsko-rekreacijski plivački kompleks Bazeni Kantrida, izgrađen modelom municipalnih obveznica.U prosincu iste godine u novim bazenima održano je 12. europsko prvenstvo u plivanju u kratkim bazenima
- 2009. 2. travnja 2009. godine otvoren Astronomski centar Rijeka, jedini takav centar u Hrvatskoj s digitalnim planetarijem
- 2009. U rujnu 2009. godine otvoren je Centar Zamet, suvremeni javni kompleks smještenom pokraj tržnice i osnovne škole, u kojem se uz dvoranu nalazi, ured Mjesnog odbora Zamet, brojni komercijalni sadržaji te javni trg i garaža. Dvorana služiti za održavanje raznovrsnih sportskih i kulturnih sadržaja.
- 2010. Krajem svibnja otvorena je Atletska dvorana Kantrida. Polivalentna sportska dvorana namijenjena jr pripremi, odnosno treningu atletskih ekipa i organizaciji dvoranskih sportskih natjecanja u atletici, ali i odvijanju ostalih sportskih i rekreativnih aktivnosti poput rukometa, košarke, tenisa, sportskog penjanja, aerobika, plesa i dr.
- 2011. Izgradnjom bazena za skokove u vodu te uređenjem plaže i šetnice završena je sredinom 2011. godine izgradnja kompleksa Bazeni Kantrida.
- 2012. U travnju je u Rijeci s konzorcijem talijanskih tvrtki koji čine JV Construction Co.Ed.Mar. S.r.l., Grandi Lavori Fincosit S.p.a., Impresa Construzioni Giuseppe Maltauro S.p.a., i Osijek Koteksom potpisan Ugovor o gradnji Zagrebačke obale koja bi trebala biti dovršena do 2015.
- 2013. U Rijeci je otvoren Islamski centar izgrađen prema idejnom projektu Dušana Džamonje. Riječ je o objektu koji je zbog iznimne arhitektonske, građevinske i kulturne vrijednosti već prozvan najljepšom džamijom u Europi.
- 2013. Autotrolej predstavio nove autobuse koji kao gorivo koriste stlačeni plin. Riječ je o prvim vozilima javnog gradskog prometa u Rijeci koji koriste ovo ekološki prihvatljivo gorivo
- 2013. Na prošireni kontejnerski terminal Brajdica postavljene su nove dizalice za pretovar kontejnera vrijedne 23 milijuna eura. Riječka luka sada može primati i najveće brodove.

Question: who left the river rijeka in december

Jugoslavenske narodne armije početkom prosinca napustile su Rijeku

The only Yugoslav People's Army left the river in early December and the process of demilitarization of the city began.

Question: when did the yugoslavian people's army leave the river

when did the yugoslavian people's army leave the river

Question: what nationality was the army that fought on the river

what nationality was the army that fought on the river

Question: what began after the yugoslav people's army left the river

what began after the yugoslav people's army left the river

Question: when did the yugoslav people's army leave the river

when did the yugoslav people's army leave the river

The only Yugoslav People 's Army left the river in early December and the process of demilitarization of the city began .

Jedinice Jugoslavenske narodne armije početkom prosinca napustile su Rijeku i time je započeo proces demilitarizacije grada.

Jedinice Jugoslavenske narodne armije početkom prosinca napustile su Rijeku i time je započeo proces demilitarizacije grada.

The only Yugoslav People's Army left the river in early December and the process of demilitarization of the city began.

The only Yugoslav People's Army left the river in early December and the process of demilitarization of the city began.

Main river 315x315px Dictionary of neboder, among the first neboder in Italy The first torpedo was made in the river.

It was designed and manufactured by Ivan Vukić, the Navy Captain, and Robert Whitehead, the English engineer.

Buy Actonel without Prescription
Risedronic acid General Information
Actonel (generic name: Risedronic acid / risedronate sodium; brand names include: Avestra / Norsed / Optinate / Osteoclax / Osteonate / Ribastamin / Risofos) belongs to the group of medicines known as bisphosphonates.
Actonel is prescribed for postmenopausal women, both to prevent osteoporosis and to strengthen the bones once the disease has begun.
Actonel is used to increase bone mass in men with osteoporosis.
Actonel is also used to prevent or treat osteoporosis in men and women resulting from therapy with steroid medications, and it is used in the treatment of Paget's disease, a condition in which patches of bone become softened and enlarged.
Actonel is the only monthly osteoporosis pill approved to help prevent fractures at both the spine and other areas where fractures commonly occur.
Actonel is proven to help reverse bone loss, increase bone strength and help prevent fracture.
Actonel helps protect bones from fracture by helping to block cells that can make bones fragile.
Recommendations for Actonel
Follow the directions for using this medicine provided by your doctor. Take Actonel exactly as directed.
Actonel tablets are made in different dosages (amounts). How often you should take your tablet depends upon the dosage that your doctor has prescribed (recommended) for you.
Actonel 5 mg tablets: one tablet should be taken every day in the morning.
Actonel 35 mg tablets: one tablet should be taken once a week in the morning.
Actonel 75 mg tablets: one tablet should be taken in the morning two days in a row every month.
Actonel 150 mg tablets: one tablet should be taken once a month in the morning.
Take Actonel first thing in the morning before you eat or drink anything except plain water. Take Actonel while you are sitting up or standing.
Take Actonel with 6 to 8 ounces (about 1 cup) of plain water. Do not take it with any drink other than plain water.
Swallow Actonel whole. Do not chew the tablet or keep it in your mouth to melt or dissolve.
After taking Actonel you must wait at least 30 minutes BEFORE:
lying down; you may sit, stand, or do normal activities like read the newspaper or take a walk;
eating or drinking anything except plain water;
taking vitamins, calcium, or antacids; take vitamins, calcium, and antacids at a different time of the day from when you take Actonel.
Risedronic acid Precautions
Tell your doctor before taking Actonel, if:
you have low blood calcium (hypocalcemia);
you have kidney problems;
you are pregnant or breast-feeding.
What Actonel Contains?
Active ingredient: risedronate sodium.
How much does Actonel cost?
The price for Actonel starts at $5.80

Question: who designed the first torpedo in rijeka

Main river 315x315px Dictionary of neboder, among the first neboder in Italy The first torpedo was made in the river.

It was designed and manufactured by Ivan Vukić, the Navy Captain, and Robert Whitehead, the English engineer.

who designed the first torpedo in rijeka

Question: who built the first torpedo in the rijeka river

who built the first torpedo in the rijeka river

Question: where was the first torpedo made

Question: where was the first torpedo made in italy

where was the first torpedo made in italy

Question: who designed and manufactured the first torpedo in italy

Ivan Vukić , pomorski kapetan , te Robert Whitehead , engleski inženjer .

who designed and manufactured the first torpedo in italy

Question: what was robert whitehead's profession

Question: what was ivan vukić's profession

kapetan , te Robert Whitehead , engleski inženjer .

Main river 315x315px Dictionary of neboder , among the first neboder in Italy The first torpedo was made in the river .

It was designed and manufactured by Ivan Vukić , the Navy Captain , and Robert Whitehead , the English engineer .

Zanimljivosti Glavna riječka 315x315px Riječkič neboder, među prvim neboderima u Italiji Prvi torpedo izrađen je u Rijeci. Projektirali i izradili su ga Ivan Vukić, pomorski kapetan, te Robert Whitehead, engleski inženjer.

Zanimljivosti Glavna riječka 315x315px Riječkič neboder, među prvim neboderima u Italiji Prvi torpedo izrađen je u Rijeci.

Projektirali i izradili su ga Ivan Vukić, pomorski kapetan, te Robert Whitehead, engleski inženjer.

Main river 315x315px Dictionary of neboder, among the first neboder in Italy The first torpedo was made in the river. It was designed and manufactured by Ivan Vukić, the Navy Captain, and Robert Whitehead, the English engineer.

Main river 315x315px Dictionary of neboder, among the first neboder in Italy The first torpedo was made in the river.

It was designed and manufactured by Ivan Vukić, the Navy Captain, and Robert Whitehead, the English engineer.

Based on historical facts, the Italians have a special status of indigenous community.

Although international treaties would require that the river also guarantees bilingual rights and visual bilinguality, the city of the river does not respect them.

Dvanaestoga rujna 2009. osvanula je talijanska zastava na barjaku ispred povijesne zgrade riječke općine (Municipija) – danas sjedišta lokalne televizijske postaje Kanal RI. Ono što je malo zabrinulo lokalne političare bio je natpis na talijanskom, koji je govorio: „Vratit ćemo se!“ Službene, površne izjave političara kakav je, primjerice Furio Radin, svele su se na tvrdnju kako je riječ tek o neukusnoj šali. Problem je, ipak, za nijansu ozbiljniji…
Pojednostavnjeno, zastava koja priziva talijansku Rijeku otprilike je nešto poput nacističke svastike usred Auschwitza i natpisa goticom: „Vratit ćemo se!“ To je tip šale koja nikomu tko zaista razumije poruku nije smiješna…
Današnjim Riječanima, koji uglavnom nisu svjesni zamršene prošlosti vlastitoga grada, 12. rujna ništa ne govori. A trebao bi – jer to je najvažniji datum u lokalnoj povijesti! Dakle, ono što je za Amerikance 11. rujna 2001, kad je terorizam započeo svoj globalni život (neovisno od tome tko je zaista srušio nebodere WTC-a u New Yorku!), to je za Rijeku 12. rujna 1919. Što se dogodilo toga strašnog dana, koji tako neugodno priziva aktualno isticanje talijanske trobojnice?
D'Annunzio DRŽI GOVOR riječkim postrojbama
Mađarski grad u kojem Hrvati govore talijanski
Sve frustracije neuvjerljive talijanske pobjede u Prvom svjetskom ratu Gabriele D’Annunzio, književnik i pustolov, pokušao je razriješiti jednim suludim pothvatom – zauzećem Rijeke. Rijeka je do propasti Austro-Ugarske bila poznata kao mađarski grad u kojem Hrvati govore talijanski; kao grad koji je imao više stanovnika od Zadra, Šibenika, Splita i Dubrovnika zajedno, te kao vrata Dalmacije. Uz to grad je bio osma europska luka s velikim brodogradilištem; u njemu je bila najveća europska rafinerija; tu je izmišljen torpedo i djelovala je fantastično uspješna istoimena tvrtka; tu je bila i najveća tvornica duhana Srednje Europe. Grad je imao i dvadeset hotela, dok je Opatija s trinaest bila drugi turistički centar cijele Monarhije. Upravo spoj geopolitičkog položaja i izvanrednog bogatstva naveo je D’Annunzija da krene u Marš iz Ronchija i bez borbe zauzme Rijeku, u kojoj su bile međunarodne mirovne snage. U sam grad ušao je 12. rujna u 11.40 u crvenom Fiatu 501, na čelu 186 dobrovoljaca u ukradenim kamionima.
U šest sati poslijepodne održao je govor s balkona Guvernerove palače. Prve riječi bile su mu: „Talijani Rijeke! U bezumnom i kukavičkom svijetu, Rijeka je danas simbol slobode. U bezumnom i kukavičkom svijetu, postoji samo jedna jedina čista činjenica: Rijeka. Postoji samo jedna istina: a to je Rijeka. Postoji samo jedna ljubav: a to je Rijeka. Rijeka je poput blještavog svjetionika što sja usred oceana podlosti.“
Dolazak Mussolinija
Osmoga listopada 1919. u gradsku luku sletio je lagani hidroavion. U gradu koji je, opijen vlastitom važnošću, često teturao kroz povijest, to je bio novi važan događaj. Iz zrakoplova, koji je posrtao pod naletima juga, na obalu se iskrcao Benito Mussolini. Taj učitelj i novinar, vođa tek rođena fašizma, još je čekao pravu prigodu za preuzimanje vlasti u Italiji. Građani su, znatiželjni i prostodušni, ubrzo ispunili obalu, naguravajući se oko niska, čvrsto građena čovjeka u tamnom odijelu. No Mussolini nije gubio vrijeme, nego se odlučno zaputio Guvernerovoj palači. Tamo je, u bijelom salonu, sat i pol dogovarao s D’Annunziom zauzeće Dalmacije, način preuzimanja vlasti u Italiji i sve ostalo što je bilo važno u tim burnim vremenima.
Dakle, D’Annunzio je bio prvi Duce, onaj koji je postvario fašizam tri godine prije Mussolinijeva Marša na Rim i četrnaest godina prije Hitlerova dolaska demokratskim putem na vlast u Njemačkoj! To je ono što se dogodilo 12. rujna 1919. – i s time nema nikakve šale!
Dana 13. travnja 1920. u lokalnom Službenom listu objavljen je razgovor s D’Annunziom u kojem je on iznio projekt Riječke lige, koja se trebala suprotstaviti „Ligi naroda, toj uroti povlaštenih lopova i kradljivaca“. Lega di Fiume bila je idejni preteča pokreta nesvrstanih, jer je trebala okupiti sve nezadovoljnike tadašnjega svijeta: Indijce, Irce, Egipćane, Riječane, Dalmatince, Hrvate, Crnogorce, Albance, Mađare, Flamance, Turke. Bio je to još jedan pokušaj da se iz Rijeke mijenja povijest svijeta. (Na to se logično nadovezuje prijedlog grofa Carla Sforze, inače D’Annunzijeva ogorčena protivnika, koji je iznio 1944. – naime, da eksteritorijalna Rijeka postane sjedište Ujedinjenih naroda, organizacije koja je trebala zamijeniti neuspješnu Ligu naroda!)
Poslije godinu dana vlasti, 8. rujna 1920, D’Annunzio je proglasio Talijansku upravu Kvarnera (Reggenza Italiana del Carnaro), prvu fašističku državu u povijesti. Ono što se mora naglasiti jest da je ta država prva u svijetu priznala Lenjinovu boljševičku Rusiju te da su oba revolucionara održavala srdačne odnose! Komentar u novinama bio je: „Luđak je luđaku dao baklju i zapalit će svijet!“ Druga država koja je priznala Lenjinovu krvavu tvorevinu pljačke i bezumlja bila je, jasno, Mussolinijeva Italija!
Kad je talijanska država shvatila da joj je D’Annunzio postao odveć veliki politički teret, pokrenula je napad regularnih snaga na grad. U iščekivanju sukoba Pjesnik je zapovjedio rušenje mostova na Rječini 24. prosinca 1920, a potom je uslijedio Krvavi Božić. U borbama je poginulo 27 legionara – od kojih nijedan nije bio Riječanin! Opatijskim paktom od 31. prosinca 1920. formalno završava ta mračna epizoda. Ipak, još 3. siječnja 1921. D’Annunzio je održao posljednji govor u gradu potrošene ljubavi (njegova fraza!), i to s balkona Municipija, deset metara od mjesta gdje je 12. rujna 2009. postavljena provokativna zastava!
D'Annunzio s FIUMANSKIM državnim vrhom
D’Annunzio i 11. rujna
Ako smo malo pojasnili riječki 12. rujna, treba ukazati i na njegovu vezu s njujorškim 11. rujnom. Naime, današnji svijet neobično je malen, ako ste u njegovu središtu.
Najbolju knjigu o fenomenu Pjesnika-Komandanta napisao je, u nas malo poznat, Michael A. Ledeen pod naslovom Prvi Duce – D’Annunzio u Rijeci (1975, odnosno 1978, talijansko i englesko izdanje). Taj kontroverzni gospodin, blizak Mossadu i raznim američkim obavještajnim agencijama, neposredno nakon napada na njujorške Blizance, objavio je svoju najutjecajniju knjigu: The War Against the Terror Master (2002). Dakle, Rat protiv gospodara terora, s podnaslovom: Zašto se dogodilo? Gdje smo sada? Kako ćemo pobijediti?
Upravo zahvaljujući tom djelu postao je predvodnik američkih neokonzervativaca i glavni ideolog američke vanjske politike oslonjene na silu! Klasični američki konzervativci stalno mu zamjeraju preveliko oslanjanje na D’Annunzia i talijanski fašizam, smatrajući da je to, čak i u sklopu krajnje desnice, apsolutno neprihvatljivo nadahnuće! On se brani pozivanjem na svog mentora, velikoga talijanskog povjesničara Renza de Felicea, koji je oduvijek razlikovao fašizam kao revolucionarni pokret, od fašizma kao totalitarnoga sustava.
No kako je Ledeen došao do D’Annunzija? Diplomirao je na Pomona College, a magistrirao i doktorirao povijest i filozofiju na University of Wisconsin. Od 1967. do 1974. djelovao je kao asistent povijesti na Washington University, pri čemu je 1972–1973. radio po talijanskim arhivima, uključujući onaj u Muzeju grada Rijeke u Rimu i u Vittorialeu, D’Annunziovoj vili na Lago di Garda, u kojoj je Pjesnik umro 1938. – kao general zrakoplovstva i predsjednik Talijanske kraljevske akademije.
Lik Pjesnika-Komandanta očarao ga je spojem intelektualnog i pustolovnog, pa čak i brojnim ljubavnim aferama koje su uključivale Eleonoru Duse, najveću kazališnu glumicu svog vremena, Tamaru de Lampicky, razvikanu slikaricu, ili Venecijanku Luisu Baccaru, iznimno darovitu pijanisticu, koja je s njim bila u Rijeci i potom ga, kao žena, slijedila do njegove smrti.
Osim Ledeenove, o D’Annunziju postoje još dvije ključne knjige, koje bi svaki pismeni Hrvat trebao imati na noćnom ormariću, da ga prije spavanja upozoravaju na moguće komplikacije vješanja zastava u gradu koji i inače gaji bizarni fetišizam prema tim raznobojnim tkaninama.
Edoardo Susmel (Rijeka, 1887 – Rim, 1948) objavio je La Marcia di Ronchi (Marš iz Ronchija, Rim, 1929, Milano, 1941). Taj pravi Riječanin razdoblje fašizma, kojem je bio odan cijelim bićem, proveo je kao predsjednik Kvarnerske provincije (druge najmanje u Italiji; najmanja je bio Zadar!) i regionalni vijećnik. Kad se Rijeka opet našla u okrilju matice domovine Hrvatske, otišao je u Rim i do smrti sređivao Mussolinijeve rukopise. Njegova knjiga važna je kao pogled izbliza na dramatične događaje.
S druge strane knjiga Claudie Salaris – Alla festa della rivoluzione (U slavu revolucije), s podnaslovom: Umjetnici i osobe slobodna duha s D’Annunziom u Rijeci (Bologna, 2002) bavi se umjetničkim zbivanjima oko Komandanta s naglaskom na ljude poput pilota-asa baruna Guida Kellera, Ludovica Toeplitza, Leona Kochnitzkog, fizičara Guglielma Marconija, dirigenta Artura Toscaninija, književnika F. T. Marinettija, književnika Giovannija Comissa, Marija Carlija i Henryja Fursta. Nju zanima njihov anarhizam, ljevičarenje koje tetura desničarenju, njihovi nerealizirani projekti, časopisi, kazališne predstave i sve ono intelektualno vrenje u kontradiktornom gradu.
Zastava nije samo zastava
Na kulturnoj razini talijanski iredentizam rado se pozivao na velikog Dantea, jer je u IX. pjevanju Pakla napisao stih: „gdje Kvarner među Italije pere“. Zanimljivo je da je u sjajnoj Treccanijevoj Talijanskoj enciklopediji, koja je po općem sudu najbolje što je ostalo od Mussolinijeva fašizma, između Dantea i D’Annunzija samo portugalski pjesnik Julio Dantas! To je zgodno znati jer je riječki Trg Adamić, još u vrijeme Austro-Ugarske preimenovan u Piazza Dante. Imena ulica, grbovi, zastave, to su oni simboli koji nam govore o težnji nekog društva prema određenim vrijednostima.
Kad smo kod imena ulica, najčišći talijanski iredentizam može se osjetiti za sunčana dana na izduženom Lidu, prekrasnom otoku koji zatvara venecijansku lagunu. Tamo se na Lungomare Gabriele D’Annunzio nadovezuju Via Fiume, Via Pola, Via Zara i Via Istria, i to nisu samo imena hrvatskih gradova i pokrajine, već posve jasan politički program.
Sam D’Annunzio, kao rafiniran estet sklon simboličkim rješenjima, dizajnirao je zastavu Talijanske uprave Kvarnera. Posve nepretenciozno na vencijansku karminski crvenu podlogu stavio je Uroborosa, zmiju koja drži svoj rep, inače simbol vječnosti, te zviježđe Malog mevjeda, u kojem je Sjevernjača, kao simbol talijanske dominacije na Mediteranu. Ispod svega išao je natpis: „Quis contra nos? (Tko protiv nas?)“, ispisan stiliziranim rimskim slovima.
Tu je sažetak Pjesnikovih opsesija: fašizam je legitimni nastavljač Rimskog Carstva i Mletačke Republike i u skladu s tim ima apsolutno pravo na istočnu obalu Jadrana! Moramo poznavati simboliku kako bismo shvatili da Dante nije samo tvorac talijanskoga jezika i pjesnik, da mletački kameni lavovi nisu samo simbol evanđelista Marka, da Mali medvjed nije samo zviježđe, da talijanska zastava s natpisom „Vratit ćemo se!” na Trgu Riječke rezolucije nije samo zastava…
Igor Žic
Klikni za povratak

Question: the italians have a special status of what

Based on historical facts, the Italians have a special status of indigenous community.

Although international treaties would require that the river also guarantees bilingual rights and visual bilinguality, the city of the river does not respect them.

the italians have a special status of what

Question: what rights does the river rijeka guarantee

what rights does the river rijeka guarantee

Question: what would require that the river guarantees bilingual rights and visual bilinguality

međunarodni ugovori zahtijevali da Rijeka također garantira dvojezična prava i vizualnu dvojezičnost , grad Rijeka ih ne poštuje

what would require that the river guarantees bilingual rights and visual bilinguality

Question: what rights are guaranteed by the river rijeka

prava i vizualnu dvojezičnost , grad Rijeka ih ne poštuje .

what rights are guaranteed by the river rijeka

Question: the italians have a special status of indigenous community based on what

povijesnih činjenica , Talijani imaju posebni status autohtone

the italians have a special status of indigenous community based on what

Question: who does not respect the italians

Question: what rights does the river of rijeka guarantee

bilingual rights and visual bilinguality

prava i vizualnu dvojezičnost , grad Rijeka ih ne poštuje .

bilingual rights and visual bilinguality

what rights does the river of rijeka guarantee

Question: who has a special status of indigenous community in rijeka

who has a special status of indigenous community in rijeka

Based on historical facts , the Italians have a special status of indigenous community .

Although international treaties would require that the river also guarantees bilingual rights and visual bilinguality , the city of the river does not respect them .

Na temelju povijesnih činjenica, Talijani imaju posebni status autohtone zajednice. Iako bi međunarodni ugovori zahtijevali da Rijeka također garantira dvojezična prava i vizualnu dvojezičnost, grad Rijeka ih ne poštuje.

Na temelju povijesnih činjenica, Talijani imaju posebni status autohtone zajednice.

Iako bi međunarodni ugovori zahtijevali da Rijeka također garantira dvojezična prava i vizualnu dvojezičnost, grad Rijeka ih ne poštuje.

Based on historical facts, the Italians have a special status of indigenous community. Although international treaties would require that the river also guarantees bilingual rights and visual bilinguality, the city of the river does not respect them.

Based on historical facts, the Italians have a special status of indigenous community.

Although international treaties would require that the river also guarantees bilingual rights and visual bilinguality, the city of the river does not respect them.

The administrative division of the city of Crimea — view to the south-east towards the Tower center of the city of the river is administratively organized into 34 municipal committees:

Rudolfa Tomšića 15, Rijeka
T. +385 51 209 916
Volčićev trg 2, Rijeka
T. +385 51 209 935
Pomerio 26, Rijeka
T. +385 51 209 939
Volčićev trg 2, Rijeka
T. +385 51 209 935
Šetalište Ivana Gorana Kovačića 12, Rijeka, Croatia
T. +385 51 423 602
Ružićeva 14, Rijeka
T. +385 51 209 914
Brig 24, Rijeka
T. +385 51 458 270
Cvetkov trg 1, Rijeka
T. +385 51 255 275
Dr. Zdravka Kučića 1, Rijeka
T. +385 51 209 938
Milice Jadranić 2a, Rijeka
T. +385 51 401 871
Trg Viktora Bubnja 2/A
T. +385 51 209 937
Dražička 4, Rijeka
T. +385 51 637 741
Lovranska 10, Rijeka
T. +385 51 262 854
Volčićev trg 2, Rijeka
T. +385 51 209 934
Kumičićeva 50, Rijeka
T. +385 51 216 597
Verdieva 11, Rijeka
T. +385 51 209 915
Giuseppea Duelle 2, 51000, Rijeka
T. +385 51 209 371
Kalina 2, Rijeka
T. +385 51 459 068
Balde Fućka 39, Rijeka
T. +385 51 252 530
Janka Polić Kamova 73A, Rijeka
T. +385 51 436 233
Pehlin 58, Rijeka
T. +385 51 269 617
Dubrovačka 2, Rijeka
T. +385 51 672 365
Kvaternikova 58A, Rijeka
T. +385 51 209 917
Milana Butkovića 2, Rijeka
T. +385 51 211 168
Ružićeva 14, Rijeka
T. +385 51 209 370
Save Jugo-Bujkove 44, Rijeka
T. +385 51 268 100
Porečka 94, Rijeka
T. +385 51 514 968
Miroslava Krleže 4, Rijeka
T. +385 51 624 358
Sveti Kuzam 19, Rijeka
T. +385 51 251 498
Zametska 6, Rijeka
T. +385 51 209 918
Svilno 82, Rijeka
T. +385 51 252 298
Franje Čandeka 36B, Rijeka
T. +385 51 209 919
Mihanovićeva 1B, Rijeka
T. +385 51 209 271
Trg riječkih olimpijaca 3, Rijeka
T. +385 51 209 270

Question: how many municipal committees are there in rijeka

The administrative division of the city of Crimea — view to the south-east towards the Tower center of the city of the river is administratively organized into 34 municipal committees:

how many municipal committees are there in rijeka

Question: how many committees make up rijeka city

Question: what is the name of the center of the city of rijeka

what is the name of the center of the city of rijeka

Question: what direction is the city of rijeka from the tower center

what direction is the city of rijeka from the tower center

Question: rijeka is the administrative division of which city

rijeka is the administrative division of which city

Question: the administrative division of the city of Crimea is organized into 34 what

the administrative division of the city of Crimea is organized into 34 what

Question: where is the city of rijeka located on the river

where is the city of rijeka located on the river

Question: where is the tower center of the city of rijeka

where is the tower center of the city of rijeka

The administrative division of the city of Crimea — view to the south - east towards the Tower center of the city of the river is administratively organized into 34 municipal committees :

Upravna podjela grada Krimeja — pogled na jugoistok prema Tower centru Grad Rijeka je upravno ustrojena na 34 mjesna odbora:

Upravna podjela grada Krimeja — pogled na jugoistok prema Tower centru Grad Rijeka je upravno ustrojena na 34 mjesna odbora:

The administrative division of the city of Crimea — view to the south-east towards the Tower center of the city of the river is administratively organized into 34 municipal committees:

The administrative division of the city of Crimea — view to the south-east towards the Tower center of the city of the river is administratively organized into 34 municipal committees:

The city of the river consists of one settlement; the river.

Grad
Općina
Naselje
1. BAKAR
Bakar – dio
Hreljin
Krasica
Kukuljanovo
Plosna
Ponikve
Praputnjak
Škrljevo
Zlobin
2. CRES
Beli
Cres
Dragozetići
Filozići
Grmov
Ivanje
Loznati
Lubenice
Mali Podol
Martinšćica
Merag
Miholašćica
Orlec
Pernat
Porozina
Predošćica
Stanić
Stivan
Sveti Petar
Valun
Važminec
Vidovići
Vodice
Vrana
Zbičina
Zbišina
3. CRIKVENICA
Crikvenica
Dramalj
Jadranovo
Selce
4. ČABAR
Bazli
Brinjeva Draga
Čabar
Crni Lazi
Donji Žagari
Fažonci
Ferbežari
Gerovo
Gerovski Kraj
Gorači
Gornji Žagari
Hrib
Kamenski Hrib
Kozji Vrh
Kraljev Vrh
Kranjci
Lautari
Lazi
Makov Hrib
Mali Lug
Mandli
Okrivje
Parg
Plešce
Podstene
Požarnica
Prezid
Prhci
Prhutova Draga
Pršleti
Ravnice
Selo
Smrečje
Smrekari
Sokoli
Srednja Draga
Tropeti
Tršće
Vode
Vrhovci
Zamost
Zbitke
5. DELNICE
Bela Vodica
Belo
Biljevina
Brod na Kupi
Crni Lug
Čedanj
Dedin
Delnice
Donja Krašićevica
Donje Tihovo
Donji Ložac
Donji Okrug
Donji Turni
Gašparci
Golik
Gornja Krašićevica
Gornje Tihovo
Gornji Ložac
Gornji Okrug
Gornji Turni
Grbajel
Guče Selo
Gusti Laz
Hrvatsko
Iševnica
Kalić
Kočičin
Krivac
Kupa
Kuželj
Leska
Lučice
Mala Lešnica
Malo Selo
Marija Trošt
Plajzi
Podgora Turkovska
Požar
Radočaj Brodski
Raskrižje Tihovo
Razloge
Razloški Okrug
Sedalce
Srednja Krašićevica
Suhor
Ševalj
Turke
Vela Voda
Velika Lešnica
Zagolik
Zakrajc Turkovski
Zalesina
Zamost Brodski
Zapolje Brodsko
Zelin Crnoluški
6. KASTAV
Brnčići
Ćikovići
Kastav
Rubeši
Spinčići
Trinajstići
7. KRALJEVICA
Bakarac
Kraljevica
Križišće
Mali Dol
Šmrika
Veli Dol
8. KRK
Bajčići
Brusići
Brzac
Kornić
Krk
Lakmartin
Linardići
Milohnići
Muraj
Nenadići
Pinezići
Poljica
Skrbčići
Vrh
Žgaljići
9. MALI LOŠINJ
Belej
Ćunski
Ilovik
Male Srakane
Mali Lošinj
Nerezine
Osor
Punta Križa
Susak
Sveti Jakov
Unije
Ustrine
Vele Srakane
Veli Lošinj
10. NOVI
Bater
Breze
Crno
Donji Zagon
Drinak
Gornji Zagon
Jakov Polje
Javorje
Klenovica
Krmpotske Vodice
Ledenice
Luka Krmpotska
Novi Vinodolski
Podmelnik
Povile
Ruševo Krmpotsko
Sibinj Krmpotski
Smokvica Krmpotska
Zabukovac
11. OPATIJA
Dobreć
Gornje Selo
Ičići
Ika
Opatija
Oprič
Pobri
Poljane
Vela Učka
Veprinac
12. RAB
Banjol
Barbat na Rabu
Kampor
Mundanije
Palit
Rab
Supetarska Draga
13. RIJEKA
Rijeka
14. VRBOVSKO
Blaževci
Bunjevci
Carevići
Damalj
Dokmanovići
Dolenci
Donji Vučkovići
Donji Vukšići
Draga Lukovdolska
Dragovići
Gomirje
Gorenci
Gornji Vučkovići
Gornji Vukšići
Hajdine
Hambarište
Jablan
Jakšići
Kamensko
Klanac
Komlenići
Lesci
Liplje
Lukovdol
Ljubošina
Majer
Mali Jadrč
Matići
Međedi
Mlinari
Močile
Moravice
Musulini
Nadvučnik
Nikšići
Osojnik
Petrovići
Plemenitaš
Plešivica
Podvučnik
Poljana
Presika
Radigojna
Radočaj
Radoševići
Rim
Rtić
Severin na Kupi
Smišljak
Stubica
Štefanci
Tići
Tomići
Topolovica
Tuk
Veliki Jadrč
Vrbovsko
Vučinići
Vučnik
Vujnovići
Vukelići
Zapeć
Zaumol
Zdihovo
Žakule
1. Baška
Baška
Batomalj
Draga Bašćanska
Jurandvor
2. Brod Moravice
Brod Moravice
Colnari
Čučak
Delači
Doluš
Donja Dobra
Donja Lamana Draga
Donji Šajn
Donji Šehovac
Goliki
Gornja Lamana Draga
Gornji Kuti
Gornji Šajn
Gornji Šehovac
Goršeti
Kavrani
Klepeće Selo
Kocijani
Lokvica
Maklen
Male Drage
Moravička Sela
Naglići
Nove Hiže
Novi Lazi
Pauci
Planica
Podgorani
Podstene
Razdrto
Smišljak
Stari Lazi
Šepci Podstenski
Šimatovo
Vele Drage
Zahrt
Zavrh
Završje
3. Čavle
Buzdohanj
Cernik
Čavle
Grobnik
Ilovik
Mavrinci
Podčudnič
Podrvanj
Soboli
Zastenice
4. Dobrinj
Čižići
Dobrinj
Dolovo
Gabonjin
Gostinjac
Hlapa
Klanice
Klimno
Kras
Polje
Rasopasno
Rudine
Soline
Sužan
Sveti Ivan Dobrinjski
Sveti Vid Dobrinjski
Šilo
Tribulje
Žestilac
Županje
5. Fužine
Belo Selo
Benkovac Fužinski
Fužine
Lič
Slavica
Vrata
6. Jelenje
Baštijani
Brnelići
Drastin
Dražice
Jelenje
Kukuljani
Lopača
Lubarska
Lukeži
Martinovo Selo
Milaši
Podhum
Podkilavac
Ratulje
Trnovica
Valići
Zoretići
7. Klana
Breza
Klana
Lisac
Studena
Škalnica
8. Kostrena
Kostrena
9. Lokve
Homer
Lazac Lokvarski
Lokve
Mrzla Vodica
Podtisovac
Sljeme
Sopač
Zelin Mrzlovodički
10. Lopar
Lopar
11. Lovran
Liganj
Lovran
Lovranska Draga
Medveja
Tuliševica
12. Malinska – Dubašnica
Barušići
Kremenići
Ljutići
Malinska
Maršići
Milčetići
Milovčići
Oštrobradić
Porat
Radići
Sabljići
Sršići
Strilčići
Sveti Anton
Sveti Ivan
Sveti Vid-Miholjice
Turčić
Vantačići
Zidarići
Žgombići
13. Matulji
Brdce
Bregi
Brešca
Jurdani
Jušići
Kučeli
Lipa
Male Mune
Mali Brgud
Matulji
Mihotići
Mučići
Pasjak
Permani
Rukavac
Rupa
Ružići
Šapjane
Vele Mune
Veli Brgud
Zaluki
Zvoneće
Žejane
14. Mošćenička Draga
Brseč
Donji Kraj
Golovik
Grabrova
Kalac
Martina
Mošćenice
Mošćenička Draga
Obrš
Sučići
Sveta Jelena
Sveti Anton
Sveti Petar
Zagore
15. Mrkopalj
Begovo Razdolje
Brestova Draga
Mrkopalj
Sunger
Tuk Mrkopaljski
Tuk Vojni
16. Omišalj
Njivice
Omišalj
17. Punat
Punat
Stara Baška
18. Ravna Gora
Kupjak
Leskova Draga
Ravna Gora
Stara Sušica
Stari Laz
Šije
19. Skrad
Belski Ravan
Brezje Dobransko
Bukov Vrh
Bukovac Podvrški
Buzin
Divjake
Gorani
Gorica Skradska
Gornja Dobra
Gramalj
Hlevci
Hosnik
Hribac
Mala Dobra
Malo Selce
Pećišće
Planina Skradska
Podslemeni Lazi
Podstena
Pucak
Raskrižje
Rasohe
Resnatac
Rogi
Skrad
Sleme Skradsko
Trški Lazi
Tusti Vrh
Veliko Selce
Vrh Brodski
Zakrajc Brodski
Žrnovac
20. Vinodolska općina
Bribir
Drivenik
Grižane-Belgrad
Tribalj
21. Viškovo
Kosi
Marčelji
Marinići
Mladenići
Saršoni
Sroki
Viškovo
22. Vrbnik
Garica
Kampelje
Risika
Vrbnik

Question: how many settlements are there on the river rijeka

The city of the river consists of one settlement; the river.

how many settlements are there on the river rijeka

Question: what is the main feature of rijeka

Question: what is the name of rijeka river

Question: what is the name of the settlement on the river rijeka

what is the name of the settlement on the river rijeka

Question: what is the name of the river that flows through rijeka

what is the name of the river that flows through rijeka

The city of the river consists of one settlement ; the river .

Grad Rijeka sastoji se od jednog naselja; Rijeke.

Grad Rijeka sastoji se od jednog naselja; Rijeke.

The city of the river consists of one settlement; the river.

The city of the river consists of one settlement; the river.

I. Coalition: SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - (21 members)

Social Democratic Party of Croatia - SDP (11 members)

Croatian People's Party - Liberal Democrats - HNS (2 members)

Democratic Council of Istanbul – IDS (3 Members)

Social Liberal Party of Croatia - HSLS (1 member)

Croatian Village Party – HSS (1 member) Autonomous Regional Party of Croatian Primorya, Gorsky Kotara, Isola and Rijeke – ARS (1 member)

Democratic Party of Croatia - SDA of Croatia (-)

Croatian Party of Retirees - HSU (2 members) II.

Ponedjeljak,
10. listopad 2022.
Ponedjeljak, 10. listopad 2022.
Ponedjeljak, 10. listopad 2022.
Ponedjeljak, 10. listopad 2022.
Ponedjeljak, 10. listopad 2022.
10. listopad 2022.
Ponedjeljak, 10. listopad 2022.
27. Državno natjecanje brodomaketara i prateća ocjenska izložba maketa brodova „Rijeka 2022“
U sklopu Mentalfesta održan okrugli stol „Bolnica bez zidova“
Zaključen ugovor o izradi idejnog projekta na izgradnji Zdravstvenog centra Rujevica – Zapad
U srijedu, 12. listopada virtualni Sajam visokog obrazovanja i stipendija
Rijeka dobila mural koji upozorava na klimatske promjene, a za školarce održana edukativna klimatska radionica
Ponedjeljak, 10. listopad 2022.
Otvoren natječaj za nagradu “Volonteri godine”
Petak,
7. listopad 2022.
Petak, 7. listopad 2022.
Petak, 7. listopad 2022.
Petak, 7. listopad 2022.
Petak, 7. listopad 2022.
Petak, 7. listopad 2022.
7. listopad 2022.
Radovi na odvodnji u Ružićevoj ulici
Riječanima dijeljene sadnice sa cvjetnih gredica
Članovi riječkog Savjeta mladih na nacionalnoj konferenciji savjeta mladih
Petak, 7. listopad 2022.
Rijeka domaćin 14. Susreta gradova i općina – prijatelja djece
Petak, 7. listopad 2022.
Radni sastanak s hrvatskim veleposlanikom u Austriji Danielom Glunčićem
Ministrica kulture i medija odbila potvrditi odluke o razrješenjima intendanata HNK u Splitu i Rijeci
Okrugli stol „Položaj Roma u Primorsko-goranskoj županiji – izazovi i rješenja“
Petak, 7. listopad 2022.
Gradonačelnik Filipović na ljubljanskom Forumu
Četvrtak,
6. listopad 2022.
6. listopad 2022.
Četvrtak, 6. listopad 2022.

Question: how many members are in the coalition

I. Coalition: SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - (21 members)

Social Democratic Party of Croatia - SDP (11 members)

Croatian People's Party - Liberal Democrats - HNS (2 members)

Democratic Council of Istanbul – IDS (3 Members)

Social Liberal Party of Croatia - HSLS (1 member)

Croatian Village Party – HSS (1 member) Autonomous Regional Party of Croatian Primorya, Gorsky Kotara, Isola and Rijeke – ARS (1 member)

Democratic Party of Croatia - SDA of Croatia (-)

Croatian Party of Retirees - HSU (2 members) II.

Question: how many members does the sdp have in croatia

how many members does the sdp have in croatia

Question: what is the name of the democratic party in croatia

Democratic Party of Croatia - SDA of Croatia

Stranka demokratske akcije Hrvatske - SDA Hrvatske

Democratic Party of Croatia - SDA of Croatia

what is the name of the democratic party in croatia

Question: what is the name of the democratic council in rijeka

what is the name of the democratic council in rijeka

Question: how many members does the hns have

Question: what is the name of the liberal democrats in croatia

Croatian People's Party - Liberal Democrats - HNS (2

Hrvatska narodna stranka – Liberalni demokrati - HNS ( 2

Croatian People 's Party - Liberal Democrats - HNS ( 2

what is the name of the liberal democrats in croatia

I. Coalition : SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - ( 21 members )

Social Democratic Party of Croatia - SDP ( 11 members )

Croatian People 's Party - Liberal Democrats - HNS ( 2 members )

Democratic Council of Istanbul – IDS ( 3 Members )

Social Liberal Party of Croatia - HSLS ( 1 member )

Croatian Village Party – HSS ( 1 member ) Autonomous Regional Party of Croatian Primorya , Gorsky Kotara , Isola and Rijeke – ARS ( 1 member )

Democratic Party of Croatia - SDA of Croatia ( - )

Croatian Party of Retirees - HSU ( 2 members ) II .

I. Koalicija: SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - (21 član) Socijaldemokratska partija Hrvatske - SDP (11 članova) Hrvatska narodna stranka – Liberalni demokrati - HNS (2 člana) Istarski demokratski sabor – IDS (3 člana) Hrvatska socijalno liberalna stranka - HSLS (1 član) Hrvatska seljačka stranka – HSS (1 član) Autonomna regionalna stranka Hrvatskog primorja, Gorskog kotara, otoka i Rijeke – ARS (1 član) Stranka demokratske akcije Hrvatske - SDA Hrvatske (-) Hrvatska stranka umirovljenika - HSU (2 člana) II.

I. Koalicija: SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - (21 član)

Socijaldemokratska partija Hrvatske - SDP (11 članova)

Hrvatska narodna stranka – Liberalni demokrati - HNS (2 člana)

Istarski demokratski sabor – IDS (3 člana)

Hrvatska socijalno liberalna stranka - HSLS (1 član)

Hrvatska seljačka stranka – HSS (1 član) Autonomna regionalna stranka Hrvatskog primorja, Gorskog kotara, otoka i Rijeke – ARS (1 član)

Stranka demokratske akcije Hrvatske - SDA Hrvatske (-)

Hrvatska stranka umirovljenika - HSU (2 člana) II.

I. Coalition: SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - (21 members) Social Democratic Party of Croatia - SDP (11 members) Croatian People's Party - Liberal Democrats - HNS (2 members) Democratic Council of Istanbul – IDS (3 Members) Social Liberal Party of Croatia - HSLS (1 member) Croatian Village Party – HSS (1 member) Autonomous Regional Party of Croatian Primorya, Gorsky Kotara, Isola and Rijeke – ARS (1 member) Democratic Party of Croatia - SDA of Croatia (-) Croatian Party of Retirees - HSU (2 members) II.

I. Coalition: SDP - HNS - IDS - HSLS - HSS - ARS - SDA - HSU - (21 members)

Social Democratic Party of Croatia - SDP (11 members)

Croatian People's Party - Liberal Democrats - HNS (2 members)

Democratic Council of Istanbul – IDS (3 Members)

Social Liberal Party of Croatia - HSLS (1 member)

Croatian Village Party – HSS (1 member) Autonomous Regional Party of Croatian Primorya, Gorsky Kotara, Isola and Rijeke – ARS (1 member)

Democratic Party of Croatia - SDA of Croatia (-)

Croatian Party of Retirees - HSU (2 members) II.

The average age of the population is 41.2 years old.

According to religious beliefs, 76% of the population explains themselves as Catholics, 3.8% Muslims, 7% agnostics and 5% atheists.

Question: what percentage of rijeka is catholic

The average age of the population is 41.2 years old.

According to religious beliefs, 76% of the population explains themselves as Catholics, 3.8% Muslims, 7% agnostics and 5% atheists.

Question: what is the age of the population in rijeka

what is the age of the population in rijeka

Question: what is the most common religion in rijeka

what is the most common religion in rijeka

Question: what percentage of rijeka is muslim

% muslimanima , 7 % agnosticima te 5 % ateistima .

Question: what percentage of the rijeka population is atheists

what percentage of the rijeka population is atheists

Question: what percentage of rijeka is agnostic

Question: what is the average age of the rijeka population

what is the average age of the rijeka population

The average age of the population is 41.2 years old .

According to religious beliefs , 76 % of the population explains themselves as Catholics , 3.8 % Muslims , 7 % agnostics and 5 % atheists .

Prosječna starost stanovništva je 41,2 godine. Prema vjeroispovijedi 76 % stanovnika izjašnjava se katolicima, 3,8 % muslimanima, 7 % agnosticima te 5 % ateistima.

Prosječna starost stanovništva je 41,2 godine.

Prema vjeroispovijedi 76 % stanovnika izjašnjava se katolicima, 3,8 % muslimanima, 7 % agnosticima te 5 % ateistima.

The average age of the population is 41.2 years old. According to religious beliefs, 76% of the population explains themselves as Catholics, 3.8% Muslims, 7% agnostics and 5% atheists.

The average age of the population is 41.2 years old.

According to religious beliefs, 76% of the population explains themselves as Catholics, 3.8% Muslims, 7% agnostics and 5% atheists.

According to religious beliefs, there are 92,559 Catholics, 8939 Orthodox, 341 Protestants, 5820 Muslims, 12 Jews, 536 other Christians, 168 members of Eastern religions, 158 members of other religions, movement and worldview, 2146 agnostics and skeptics, 11,890 people who are not faithful, 5786 people who are not explained, and for 269 people this data is unknown.

(Accessed on August 6, 2013)

Question: how many catholics are there in rijeka

According to religious beliefs, there are 92,559 Catholics, 8939 Orthodox, 341 Protestants, 5820 Muslims, 12 Jews, 536 other Christians, 168 members of Eastern religions, 158 members of other religions, movement and worldview, 2146 agnostics and skeptics, 11,890 people who are not faithful, 5786 people who are not explained, and for 269 people this data is unknown.

(Accessed on August 6, 2013)

Question: how many people in rijeka are unknown about their religious beliefs

(Accessed on August 6, 2013)

how many people in rijeka are unknown about their religious beliefs

Question: how many eastern religions are there in rijeka

(Accessed on August 6, 2013)

how many eastern religions are there in rijeka

Question: how many other religions are there in rijeka

(Accessed on August 6, 2013)

how many other religions are there in rijeka

Question: how many muslims are there in rijeka

(Accessed on August 6, 2013)

Question: how many other christians are there in rijeka

(Accessed on August 6, 2013)

how many other christians are there in rijeka

Question: how many protestants are there in rijeka

(Accessed on August 6, 2013)

how many protestants are there in rijeka

Question: how many jews are there in rijeka

(Accessed on August 6, 2013)

According to religious beliefs , there are 92,559 Catholics , 8939 Orthodox , 341 Protestants , 5820 Muslims , 12 Jews , 536 other Christians , 168 members of Eastern religions , 158 members of other religions , movement and worldview , 2146 agnostics and skeptics , 11,890 people who are not faithful , 5786 people who are not explained , and for 269 people this data is unknown .

Prema vjeroispovijedi u Rijeci je 92.559 katolika, 8939 pravoslavaca, 341 protestant, 5820 muslimana, 12 židova, 536 ostalih kršćana, 168 pripadnika istočnih religija, 158 pripadnika ostalih religija, pokreta i svjetonazora, 2146 agnostika i skeptika, 11.890 osoba koje nisu vjernici, 5786 osoba koje se nisu izjasnile, a za 269 osoba taj je podatak nepoznat. (pristupljeno 6. kolovoza 2013.)

Prema vjeroispovijedi u Rijeci je 92.559 katolika, 8939 pravoslavaca, 341 protestant, 5820 muslimana, 12 židova, 536 ostalih kršćana, 168 pripadnika istočnih religija, 158 pripadnika ostalih religija, pokreta i svjetonazora, 2146 agnostika i skeptika, 11.890 osoba koje nisu vjernici, 5786 osoba koje se nisu izjasnile, a za 269 osoba taj je podatak nepoznat.

According to religious beliefs, there are 92,559 Catholics, 8939 Orthodox, 341 Protestants, 5820 Muslims, 12 Jews, 536 other Christians, 168 members of Eastern religions, 158 members of other religions, movement and worldview, 2146 agnostics and skeptics, 11,890 people who are not faithful, 5786 people who are not explained, and for 269 people this data is unknown. (Accessed on August 6, 2013)

According to religious beliefs, there are 92,559 Catholics, 8939 Orthodox, 341 Protestants, 5820 Muslims, 12 Jews, 536 other Christians, 168 members of Eastern religions, 158 members of other religions, movement and worldview, 2146 agnostics and skeptics, 11,890 people who are not faithful, 5786 people who are not explained, and for 269 people this data is unknown.

132.222 98.121 (74,20 %) 14.079 (10,64 %) 6152 (4,65 %) 1487 (1,12 %) 2964 (2,24 %) 3944 (2,98 %) 5475 (4,14 %) J. P. Kamov, work of Zvonimira Kamenara 1 According to the 2001 list in the former district of Rijeka which covers the cities of Rijeka, Kastav, Bakar, Kraljevica and the municipalities of Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena and Jelenje lived 191.666 inhabitants.

U kolovozu 7,7% više dolazaka i 5,1% više noćenja turista nego u kolovozu 2021.Turisti iz Njemačke su najbrojniji 10.10.2022.
Započeo treći val istraživanja Turistička aktivnost stanovništva Republike HrvatskePrikupljaju se podaci o putovanjima s kojih su se stanovnici vratili u srpnju, kolovozu i rujnu 2022. 10.10.2022.
U fokusu
Vizualizacije podatakaPodaci prikazani kroz infografike, kratke tekstove i interaktivne vizualizacijske alate kako bi se statistika približila korisnicima. 06.07.2021.
Statističko natjecanjeESC je jedinstveno natjecanje koje promiče statističku pismenost, a organizira ga Eurostat u suradnji s brojnim nacionalnim statističkim uredima. 06.03.2020.
StedyStatistički edukacijski portal koji će vam u nekoliko koraka pojasniti statističke pojmove koji se katkad čine tako komplicirani. S druge strane, ako ste oduvijek bili simpatizeri statistike, ovo je pravo mjesto da proširite, obnovite ili testirate svoje znanje! 06.03.2020.
Izdvojeno
Aktualno
- Indeksi cijena stambenih objekata za drugo tromjesečje 2022.
-
- Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom – privremeni podaci od siječnja do srpnja 2022. i od siječnja do kolovoza 2022.
-
- Indeks cijena građevnog materijala pri proizvođačima u 2022.
-
- Kružna putovanja stranih brodova u Republici Hrvatskoj u 2022.
-
- Indeks proizvođačkih cijena industrije u 2022.
-
- Ekonomski računi za poljoprivredu u 2021.
-
- Prva procjena važnijih kasnih usjeva u 2022.
-
- Proizvodnja i prodaja industrijskih proizvoda (PRODCOM) u 2021. – privremeni podaci, rujan 2022.
-
- Pogledaj više
Kontakt
Državni zavod za statistiku
Ilica 3, 10 000 Zagreb
Tel: (+385 1) 48 06 111
Informacije i korisnički zahtjevi
Tel: (+385 1) 48 06 138, 48 06 154,
48 06 115
Elektronička pošta: stat.info@dzs.hr
Obrazac za korisničke zahtjeve
Novinarski upiti
Elektronička pošta: press@dzs.hr
Registar poslovnih subjekata
Branimirova 19, 10 000 Zagreb
Telefon: (+385 1) 48 93 501
Elektronička pošta: registar@dzs.hr
Ilica 3, 10 000 Zagreb
Tel: (+385 1) 48 06 111
Informacije i korisnički zahtjevi
Tel: (+385 1) 48 06 138, 48 06 154,
48 06 115
Elektronička pošta: stat.info@dzs.hr
Obrazac za korisničke zahtjeve
Novinarski upiti
Elektronička pošta: press@dzs.hr
Registar poslovnih subjekata
Branimirova 19, 10 000 Zagreb
Telefon: (+385 1) 48 93 501
Elektronička pošta: registar@dzs.hr

Question: how many people lived in the former district of rijeka

132.222 98.121 (74,20 %) 14.079 (10,64 %) 6152 (4,65 %) 1487 (1,12 %) 2964 (2,24 %) 3944 (2,98 %) 5475 (4,14 %) J. P. Kamov, work of Zvonimira Kamenara 1 According to the 2001 list in the former district of Rijeka which covers the cities of Rijeka, Kastav, Bakar, Kraljevica and the municipalities of Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena and Jelenje lived 191.666 inhabitants.

how many people lived in the former district of rijeka

Question: who is the mayor of rijeka in 2001

Question: what is the population of the former district of rijeka

what is the population of the former district of rijeka

Question: who was the first mayor of rijeka

Question: what municipalities make up the former district of rijeka

Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena and Jelenje

Viškovo , Čavle , Klana , Kostrena i Jelenje

Viškovo , Čavle , Klana , Kostrena and Jelenje

what municipalities make up the former district of rijeka

Question: what percentage of the population lived in the former district of rijeka

what percentage of the population lived in the former district of rijeka

Question: what was the percentage of people living in rijeka in 2001

what was the percentage of people living in rijeka in 2001

132.222 98.121 ( 74,20 % ) 14.079 ( 10,64 % ) 6152 ( 4,65 % ) 1487 ( 1,12 % ) 2964 ( 2,24 % ) 3944 ( 2,98 % ) 5475 ( 4,14 % ) J. P. Kamov , work of Zvonimira Kamenara 1 According to the 2001 list in the former district of Rijeka which covers the cities of Rijeka , Kastav , Bakar , Kraljevica and the municipalities of Viškovo , Čavle , Klana , Kostrena and Jelenje lived 191.666 inhabitants .

132.222 98.121 (74,20 %) 14.079 (10,64 %) 6152 (4,65 %) 1487 (1,12 %) 2964 (2,24 %) 3944 (2,98 %) 5475 (4,14 %) J. P. Kamov, rad Zvonimira Kamenara 1 Prema popisu iz 2001. na bivšem području općine Rijeka koja obuhvaća gradove Rijeku, Kastav, Bakar, Kraljevicu i općine Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena i Jelenje živjelo je 191.666 stanovnika.

132.222 98.121 (74,20 %) 14.079 (10,64 %) 6152 (4,65 %) 1487 (1,12 %) 2964 (2,24 %) 3944 (2,98 %) 5475 (4,14 %) J. P. Kamov, rad Zvonimira Kamenara 1 Prema popisu iz 2001. na bivšem području općine Rijeka koja obuhvaća gradove Rijeku, Kastav, Bakar, Kraljevicu i općine Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena i Jelenje živjelo je 191.666 stanovnika.

132.222 98.121 (74,20 %) 14.079 (10,64 %) 6152 (4,65 %) 1487 (1,12 %) 2964 (2,24 %) 3944 (2,98 %) 5475 (4,14 %) J. P. Kamov, work of Zvonimira Kamenara 1 According to the 2001 list in the former district of Rijeka which covers the cities of Rijeka, Kastav, Bakar, Kraljevica and the municipalities of Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena and Jelenje lived 191.666 inhabitants.

132.222 98.121 (74,20 %) 14.079 (10,64 %) 6152 (4,65 %) 1487 (1,12 %) 2964 (2,24 %) 3944 (2,98 %) 5475 (4,14 %) J. P. Kamov, work of Zvonimira Kamenara 1 According to the 2001 list in the former district of Rijeka which covers the cities of Rijeka, Kastav, Bakar, Kraljevica and the municipalities of Viškovo, Čavle, Klana, Kostrena and Jelenje lived 191.666 inhabitants.

167.964 117.178 (69.76 %) 18.891 (11.24 %) 6925 (4.12 %) 4803 (2.85 %) 3247 (1,93 %) 2709 (1,61 %) 14.211 (8.46 %) 1981

159.433 103.248 (64.75 %) 14.436 (9.05 %) 27.167 (17.03 %) 2505 (1,57 %) 1917 (1,20 %) 2897 (1,81 %) 7263 (4,55 %) 1971.

Question: what was the population of rijeka in 2010

167.964 117.178 (69.76 %) 18.891 (11.24 %) 6925 (4.12 %) 4803 (2.85 %) 3247 (1,93 %) 2709 (1,61 %) 14.211 (8.46 %) 1981

159.433 103.248 (64.75 %) 14.436 (9.05 %) 27.167 (17.03 %) 2505 (1,57 %) 1917 (1,20 %) 2897 (1,81 %) 7263 (4,55 %) 1971.

what was the population of rijeka in 2010

Question: in which year did rijeka become the capital of russia

in which year did rijeka become the capital of russia

Question: what was the percentage of literacy in rijeka in 2010

what was the percentage of literacy in rijeka in 2010

Question: what was the population of rijeka in 1971

what was the population of rijeka in 1971

Question: what is the population of rijeka at present

what is the population of rijeka at present

Question: what was the percentage of unemployed in rijeka in 1981

what was the percentage of unemployed in rijeka in 1981

Question: what year did rijeka become a republic

the year of the list of the total Croats Serbs Yugoslav Muslims/Bošnjaci Italians Slovens remained in 2011.

128.624 106.136 (82,52 %) 8446 (6,57 %) 2.650 (2,06 %) 2445 (1,90 %) 1090 (0,85 %) 784 (0,61 %) 2001.

1 144.043 115.797 (80.39 %) 8946 (6.21 %) 1.975 (1,37 %) 2763 (1,92 %) 1575 (1,09 %) 12.987 (9.02 %) 1991.

Question: what was the population of rijeka in 2011

the year of the list of the total Croats Serbs Yugoslav Muslims/Bošnjaci Italians Slovens remained in 2011.

128.624 106.136 (82,52 %) 8446 (6,57 %) 2.650 (2,06 %) 2445 (1,90 %) 1090 (0,85 %) 784 (0,61 %) 2001.

1 144.043 115.797 (80.39 %) 8946 (6.21 %) 1.975 (1,37 %) 2763 (1,92 %) 1575 (1,09 %) 12.987 (9.02 %) 1991.

what was the population of rijeka in 2011

Question: who remained in 2011

Yugoslav Muslims/Bošnjaci Italians Slovens

Yugoslav Muslims / Bošnjaci Italians Slovens

Question: what was the percentage of croats serbs in 2011

what was the percentage of croats serbs in 2011

Question: who remained in 2011 on the list of total croats serbs yugoslav mus

who remained in 2011 on the list of total croats serbs yugoslav mus

Question: what percentage of croats serbs were there in 2011

what percentage of croats serbs were there in 2011

Question: what was the percentage of croats in rijeka in 2011

what was the percentage of croats in rijeka in 2011

Question: how many people lived in rijeka in 1991

the year of the list of the total Croats Serbs Yugoslav Muslims / Bošnjaci Italians Slovens remained in 2011 .

godina popisa ukupno Hrvati Srbi Jugoslaveni Muslimani/Bošnjaci Talijani Slovenci ostali 2011.

the year of the list of the total Croats Serbs Yugoslav Muslims/Bošnjaci Italians Slovens remained in 2011.

Question: who remained in 2011 on the list of croats serbs yugoslav muslim

who remained in 2011 on the list of croats serbs yugoslav muslim

Question: what percent of the population was born in rijeka

what percent of the population was born in rijeka

The Trajekt "Marko Polo" in the mountain port on the former line of Rijeka-Dubrovnik-Bari Luka Rijeka is the largest and most important maritime port with the largest port captain in Croatia.

Rijeka
|Lučka kapetanija RIJEKA||
Senjsko pristanište 3
|
51000 Rijeka
Tel.: 051/214-113
Fax: 051/211-660
|Lučki kapetan||Darko Glažar|
|Odjel za inspekcijske poslove||
Ivica Grbčić, voditelj Odjela
|
Tel.: 051/ 212-474
Fax: 051/ 212-696
|
Pomorski promet,
|
00-24
Edo Kovačević, voditelj Odjela
Tel.: 051/ 214-031
Fax: 051/ 313-265
|Odjel||Svjedodžbe||Mirovinsko / Zdravstveno||Upis plovila|
|Broj telefona||051/ 211-422||051/312-205||051/215-398|
|E_mail||-||ukrcaj-iskrcaj.ri@pomorstvo.hr||upis-plovila.ri@pomorstvo.hr|
|Radno vrijeme||07:00 – 15:00|
|Radno vrijeme sa strankama|
08:00 – 12:30
08:00 – 12:30
08:00 – 12:30
|Odmor:||10:00 – 10:30|
|Lučke ispostave||
Unije
|
Lopar
Mošćenička Draga
Opatija
Bakar
Kraljevica
Crikvenica
Novi Vinodolski
Omišalj
Malinska
Krk
Punat
Baška
Šilo
Cres
Mali Lošinj
Nerezine
Susak
Rab

Question: in which country is the port of rijeka

The Trajekt "Marko Polo" in the mountain port on the former line of Rijeka-Dubrovnik-Bari Luka Rijeka is the largest and most important maritime port with the largest port captain in Croatia.

Question: what is the name of the mountain port on the former line of rijeka-

what is the name of the mountain port on the former line of rijeka-

Question: where is the trajekt marko polo located

Question: what type of port is rijeka

Question: what is the name of the mountain port in rijeka

what is the name of the mountain port in rijeka

The Trajekt " Marko Polo " in the mountain port on the former line of Rijeka - Dubrovnik - Bari Luka Rijeka is the largest and most important maritime port with the largest port captain in Croatia .

Promet Trajekt „Marko Polo” u riječkoj luci na nekadašnjoj liniji Rijeka-Dubrovnik-Bari Luka Rijeka je najveća i najvažnija morska luka s najvećom lučkom kapetanijom u Hrvatskoj.

Promet Trajekt „Marko Polo” u riječkoj luci na nekadašnjoj liniji Rijeka-Dubrovnik-Bari Luka Rijeka je najveća i najvažnija morska luka s najvećom lučkom kapetanijom u Hrvatskoj.

The Trajekt "Marko Polo" in the mountain port on the former line of Rijeka-Dubrovnik-Bari Luka Rijeka is the largest and most important maritime port with the largest port captain in Croatia.

The Trajekt "Marko Polo" in the mountain port on the former line of Rijeka-Dubrovnik-Bari Luka Rijeka is the largest and most important maritime port with the largest port captain in Croatia.

In the impressive fishery building on the bottom of its high slope to the interior balconies of the building, the “site-specific” art facility “Meštri” of the Czech artist Pavel Mrkusa is permanently placed.

The installation is made by the video segment – Mrkus’s video screenshot recorded on the DIMI fishing house during the fishing in the Kvarnerić aquarium – which is accompanied by the audio segment of the sea sounds and the fishing vessel that can only be heard in the fishing gallery.

Digitalne slike i zvučna kompozicija prelijevaju se, poput valova mora, iznad glasova prodavača i kupaca.
Impresivna zgrada ribarnice u samome središtu Rijeke izgrađena je 1916. prema projektu arhitekta Carla Pergolija, a kiparsku je plastiku oblikovao Urbano Bottasso u stilu koji naginje bečkoj secesiji. Zgrada je, uz dva okolna paviljona na tržnici, simbol grada. No, prije svega, to je mjesto svakodnevice na kojemu se isprepleću osobne priče i karakter lokalne zajednice koja je stoljećima povezana s morem.
Pavel Mrkus svoj interes usmjerava podno visokoga svoda riječke ribarnice, na unutarnje balkone zgrade na koje postavlja svoju instalaciju. Instalacija se sastoji od projicirane digitalne slike i zvučne kompozicije kako bi oblikovao priču koja se, poput valova nedalekog mora, prelijeva iznad glava prodavačica i kupaca. Njihovi glasovi, izvikivanja ponude i rasprave o najboljem izboru te pozdravi susjeda i priče izdižu se i prirodno sljubljuju s autorovom audiovizualnom kompozicijom. Svojom vizualnom gestom autor obogaćuje sadašnji izgled mjesta te oplemenjuje svježe ulove ribe i drugih morskih stanovnika, kao i kupnju onih koji podignu pogled.
Video je sniman 2019. na kočarici DIMI u akvatoriju Kvarnerić. „Meštri“ je slikovna i zvukovna priča o majstorima ulova – lokalnim ribarima, njihovoj svakodnevici, vještinama i umijeću. Priča je to kojom se odaje počast onima koje ovdje nikada ne vidimo, ali bez kojih ribe na stolovima ne bi bilo.
Autorova intervencija u riječku svakodnevicu u kojoj se građani, uz prodaju ribe i kupnju namirnica za ručak ili večeru, sastaju i međusobno komuniciraju, nudi doživljaj koji omogućuje promatranje ovog prostora iz druge, obogaćene perspektive. Možda upravo takav doživljaj može osnažiti odgovornost prema javnom prostoru kao mjestu suživota i zajedničkoga kulturnog identiteta.
Foto: Hrvoje Franjić

Question: who is the artist in rijeka art gallery

In the impressive fishery building on the bottom of its high slope to the interior balconies of the building, the “site-specific” art facility “Meštri” of the Czech artist Pavel Mrkusa is permanently placed.

The installation is made by the video segment – Mrkus’s video screenshot recorded on the DIMI fishing house during the fishing in the Kvarnerić aquarium – which is accompanied by the audio segment of the sea sounds and the fishing vessel that can only be heard in the fishing gallery.

Question: where is the imi fishing house located

Question: where is meštri located

Question: where is the art installation meštri located

where is the art installation meštri located

Question: what kind of building is meštri

Question: where can the sound of the fishing vessel be heard

where can the sound of the fishing vessel be heard

Question: what kind of video is the art installation in rijeka

what kind of video is the art installation in rijeka

Question: what can only be heard in the fishing gallery

what can only be heard in the fishing gallery

In the impressive fishery building on the bottom of its high slope to the interior balconies of the building , the “ site - specific ” art facility “ Meštri ” of the Czech artist Pavel Mrkusa is permanently placed .

The installation is made by the video segment – Mrkus ’s video screenshot recorded on the DIMI fishing house during the fishing in the Kvarnerić aquarium – which is accompanied by the audio segment of the sea sounds and the fishing vessel that can only be heard in the fishing gallery .

U impresivnoj zgradi ribarnice podno njenog visokog svoda na unutarnje balkone zgrade trajno je postavljena „site-specific“ umjetnička instalacija „Meštri“ češkog umjetnika Pavela Mrkusa. Instalaciju čini video segment - projekcija Mrkusovog video uratka snimljena na ribarskoj koći DIMI za vrijeme ribarenja u akvatoriju Kvarnerić – koji je popraćen audio segmentom zvukova mora i ribarskog broda kojeg je moguće čuti samo na galeriji ribarnice.

U impresivnoj zgradi ribarnice podno njenog visokog svoda na unutarnje balkone zgrade trajno je postavljena „site-specific“ umjetnička instalacija „Meštri“ češkog umjetnika Pavela Mrkusa.

Instalaciju čini video segment - projekcija Mrkusovog video uratka snimljena na ribarskoj koći DIMI za vrijeme ribarenja u akvatoriju Kvarnerić – koji je popraćen audio segmentom zvukova mora i ribarskog broda kojeg je moguće čuti samo na galeriji ribarnice.

In the impressive fishery building on the bottom of its high slope to the interior balconies of the building, the “site-specific” art facility “Meštri” of the Czech artist Pavel Mrkusa is permanently placed. The installation is made by the video segment – Mrkus’s video screenshot recorded on the DIMI fishing house during the fishing in the Kvarnerić aquarium – which is accompanied by the audio segment of the sea sounds and the fishing vessel that can only be heard in the fishing gallery.

In the impressive fishery building on the bottom of its high slope to the interior balconies of the building, the “site-specific” art facility “Meštri” of the Czech artist Pavel Mrkusa is permanently placed.

The installation is made by the video segment – Mrkus’s video screenshot recorded on the DIMI fishing house during the fishing in the Kvarnerić aquarium – which is accompanied by the audio segment of the sea sounds and the fishing vessel that can only be heard in the fishing gallery.

Galerija riječke ribarnice bila je mjestom otvaranja nove, treće instalacije u sklopu programskog pravca Lungomare art Rijeke 2020 – Europske prijestolnice kulture
povezane vijesti
Riječka ribarnica dobila je novi sadržaj. No taj sadržaj nema direktne veze s trgovanjem ribom i morskim plodovima, već tom cijelom procesu daje umjetnički obol. A kad se kaže proces, misli se prvenstveno na ono što se, zapravo, na ribarnici i ne vidi, ono što je samoj trgovini prethodilo – ulov ribe.
Češki umjetnik Pavel Mrkus stvorio je instalaciju »Meštri« kao posvetu ribarima i ribarenju, a ona je jučer otvorena točno u podne, ali bez prisutnosti umjetnika, u sklopu programskog pravca Lungomare art Rijeke 2020 – Europske prijestolnice kulture.
Na galeriji ribarnice, koju je mnogima »otkrio« jedan drugi program istoga pravca – Autorske bure – izredali su se protokolarni govornici, od gradskih i županijskih dužnosnika do vodstva Rijeke 2020.
Najodgovornija operativka programa, Iva Kelentrić, voditeljica pravca Lungomare art, objasnila je da Mrkus nije mogao doći zbog poznate pandemijske situacije, no prisjetila se kako se češki umjetnik oduševio ribarnicom čim ju je vidio.
– Odmah se zaljubio u atmosferu, dinamiku, taj šušur, i htio je ispričati onaj dio priče koji je za ovu zgradu ključan, ali koji se ovdje ne vidi. Pa je prije godinu dana gostovao na koći loveći ribu i snimajući. Tako je nastala ova instalacija koja će biti otvorena kad i ribarnica, dakle pali se ujutro, a gasi se kad se ribarnica zatvara, rekla je Kelentrić.
U revijalnom dijelu nastupila je vokalna skupina Rivers, zbog koje je pri puštanju instalacije u pogon izostao njen zvučni dio. A instalacija se sastoji od četiriju kružnih platna, postavljenih u otvorima na galeriji koje dokraja ispunjavaju i na kojima se projicira videosnimak češkog umjetnika s motivima mora, mreža, riba, kašeta, ribara, galebova…
Iznad svakog platna postavljeni su i zvučnici iz kojih će se čuti i instalaciji pripadajući zvukovi, a ono što ona poručuje može se svesti na tvrdnju da ribari, tako, gledaju produkt svoga rada iz četiriju oka na galeriji, zatvarajući krug od ulova do prodaje morskog blaga.
Ono što je kod ove instalacije dobro, to je što Čeh nije u Rijeku došao kao osvajač ili kolonizator, već se pokazao kao istinski poštovatelj procesa, stvorivši moćnu, a ipak ne toliko nametljivu instalaciju, koja će privlačiti one poglede koji joj se budu željeli uputiti, bez »silovanja« svojim postojanjem.
Ljudima s mora motivi su prepoznatljivi, nekima će možda biti i pomalo otrcani, no ostaje činjenica da su homagge procesima koje treba slaviti do te mjere da nikada nikom ne padne napamet da ih naruši.
Ono što je također zanimljivost vezana uz instalaciju, a koju će zamijetiti svatko tko joj se angažiranije približi, njena je tehnička složenost. Naime četiri projektora usmjeravaju nevjerojatno preciznu kružnu sliku, pod iznimno zahtjevnim kutom, i to dvostrano, tako da se instalacija može gledati i iz »partera« i s galerije, ali onda sa stražnje strane.
Od organizatora inače saznajemo da su s tim umjetnikovim zahtjevom kontaktirane tri hrvatske tvrtke koje se bave projektorima i sve tri su rekle da je taj zahtjev nemoguće ostvariti. Četvrta je bila sretna, ali ona nije bila hrvatska. Bila je češka.
Na izlazu iz ribarnice upitali smo jednu prodavačicu što misli o svemu tome, a ona nam je razdragano poručila: »Jao, super je, top top!« Uz mahanje još je vikala za nama: »Forza Fiume!«

Numerous housing buildings of luxurious villas, now abandoned, cracks the Sušak and the neighboring district of Pećina, built as a zone of housing villas in the first half of the 20th century.

The taste of traffic and the poor urban equipment of this work of the city, makes it a little inaccessible for tourist sights despite its valuable architecture such as the Sushi coaster and the Sushi coaster.

Plažu Grčevo pretvaramo u glavno kupalište Balthazargrada!
Plaža Grčevo, poznatija kao Pajol ili Šestica, smještena je na južnom rubu grada u neposrednoj blizini Brodogradilišta Viktor Lenac. Nadomak brodova koji se renoviraju nalazi se zajednica ljudi kojima ova plaža nije samo mjesto za kupanje. Grčevo, kao i ostale slične plaže u Rijeci, javni je prostor i okupljalište, forum za rasprave i kulturne događaje, kafić i sportski kutak – mjesto na kojemu se grade pojedinačni odnosi i zajednica te jača njihova prisutnost u prostoru. Ova je lokacija odabrana za projekt koji je zasnovan na strategiji zajedničke suradnje, u koji je pozvana Akademija primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci.
U projektu sudjeluju studentice, u sklopu kolegija posebno osmišljenog za ovu prigodu tijekom akademske godine 2019./2020., pod vodstvom iskusnog umjetnika i profesora Igora Eškinje. Njihove su ideje usmjerene na osmišljavanje i ostvarenje umjetničkog djela koje postaje sastavni dio plaže Grčevo, uz poboljšanje njezine funkcionalne i simboličke kvalitete. Rad se poigrava onim oku vidljivim i nevidljivim. Čelična skulptura tako svojim otvorima mijenja naš doživljaj okoline, a 15 natpisa na betonskom platou – vidljivih samo u kontaktu s vodom – potiče na igru i velike i male.
Umjetnički proces nadahnut je temom Balthazara, svjetski poznatog i nagrađivanog animiranog serijala, u kojem je Rijeka glavna inspiracija i nadahnuće autoru scenografije za stvaranje Balthazargrada. Balthazar je baš po pravoj mjeri pametan profesor koji rješava probleme malog čovjeka. Instalacije nastaju u suradnji s programskim pravcem Dječja kuća.
Foto: Hrvoje Franjić

Question: what is the neighboring district of rijeka

Numerous housing buildings of luxurious villas, now abandoned, cracks the Sušak and the neighboring district of Pećina, built as a zone of housing villas in the first half of the 20th century.

The taste of traffic and the poor urban equipment of this work of the city, makes it a little inaccessible for tourist sights despite its valuable architecture such as the Sushi coaster and the Sushi coaster.

what is the neighboring district of rijeka

Question: what is abandoned in the area of rijeka

Question: when were the villas built in rijeka

Pećine , izgrađen kao zona stambenih vila u prvoj polovici 20 . stoljeća

Question: what are some tourist attractions in rijeka

what are some tourist attractions in rijeka

Question: what type of buildings are now abandoned in the area

what type of buildings are now abandoned in the area

Question: what is a popular tourist attraction in rijeka

what is a popular tourist attraction in rijeka

Question: where is the sushi coaster located in rijeka

where is the sushi coaster located in rijeka

Numerous housing buildings of luxurious villas , now abandoned , cracks the Sušak and the neighboring district of Pećina , built as a zone of housing villas in the first half of the 20th century .

The taste of traffic and the poor urban equipment of this work of the city , makes it a little inaccessible for tourist sights despite its valuable architecture such as the Sushi coaster and the Sushi coaster .

Brojne stambene zgrade raskošnih pročelja, danas zapuštene, krase Sušak te susjedni predio Pećine, izgrađen kao zona stambenih vila u prvoj polovici 20. stoljeća. Gust promet i slaba urbana opremljenost ovoga djela grada, čini ga pomalo nepristupačnim za turističko razgledavanje usprkos njegovoj vrijednoj arhitekturi poput Sušačkog kolodvora i Sušačkog nebodera.

Brojne stambene zgrade raskošnih pročelja, danas zapuštene, krase Sušak te susjedni predio Pećine, izgrađen kao zona stambenih vila u prvoj polovici 20. stoljeća.

Gust promet i slaba urbana opremljenost ovoga djela grada, čini ga pomalo nepristupačnim za turističko razgledavanje usprkos njegovoj vrijednoj arhitekturi poput Sušačkog kolodvora i Sušačkog nebodera.

Numerous housing buildings of luxurious villas, now abandoned, cracks the Sušak and the neighboring district of Pećina, built as a zone of housing villas in the first half of the 20th century. The taste of traffic and the poor urban equipment of this work of the city, makes it a little inaccessible for tourist sights despite its valuable architecture such as the Sushi coaster and the Sushi coaster.

Numerous housing buildings of luxurious villas, now abandoned, cracks the Sušak and the neighboring district of Pećina, built as a zone of housing villas in the first half of the 20th century.

The taste of traffic and the poor urban equipment of this work of the city, makes it a little inaccessible for tourist sights despite its valuable architecture such as the Sushi coaster and the Sushi coaster.

On the beach Grečevo, more known as Pajol or Šestica, located at the very end of Pećina in the immediate vicinity of Brodogradilišta Viktor Lenac found its place "site-specific" art facility "Balthazargradsko koupalište".

Under the mentoring of the artist Igor Eškinje, students of the Academy of Applied Arts of the University of Rijeka for Greece have invented a steel sculpture that by looking through its doors changes the observer's experience of the environment and 15 inscriptions on the concrete plate calling for interaction and play and are visible only in contact with water.

Omiljena riječka plaža Grčevo postala je Balthazargradsko kupalište, a veliko i veselo otvorenje održano je u subotu navečer, u sklopu dječjeg festivala Tobogan Europske prijestolnice kulture, koji je upravo u tijeku, u suradnji EPK programa Lungomare Art i Dječja kuća.
Naime, Balthazargradsko kupalište jedna je od deset trajnih umjetničkih instalacija koje se u sklopu projekta Europske prijestolnice kulture otvaraju na različitim mjestima duž obale u Primorsko-goranskoj županiji.
U ovom slučaju, studentice Akademije primijenjenih umjetnosti u Rijeci Antonela Brenko, Klara Dujmović, Katarina Kožul i Gea Rajić, pod mentorstvom umjetnika i profesora Igora Eškinje, osmislile su i postavile veliku Balthazargradsku skulpturu na samom kupalištu, kao i interaktivne natpise na betonskom platou plaže, koji se aktiviraju vodom.
Podsjetimo, upravo za ovu priliku na Akademiji primijenjenih umjetnosti u Rijeci proveden je kolegij Prostorne prakse 1 i 2, financiran kroz EPK projekt, a mlade su se umjetnice inspirirale temom popularnog Profesora iz crtića, s obzirom da je za izgled Balthazargrada poslužila upravo riječka vizura.
U protokolarnom dijelu otvorenja okupljene su redom pozdravili direktorica RIJEKE 2020 Irena Kregar Šegota, predstavnica autorskog tima – studentica Katarina Kožul i dekanica Akademije primijenjenih umjetnosti Letricija Linardić, te pročelnica Upravnog odjela za kulturu, sport i tehničku kulturu PGŽ Sonja Šišić i riječki gradonačelnik Vojko Obersnel.
Za cjelovečernju glazbenu zabavu na Balthazargradskom kupalištu brinuli su se Marin Alvir i bend “Marinada”, a kulisu prvom nastupu Marinade dalo je predstavljanje slikovnice “Barbajol”, kastavskog slikara Saše Jantoleka.
Glavni partner RIJECI 2020 u realizaciji Balthazargradskog kupališta je Akademija primijenjenih umjetnosti u Rijeci, a ruku pomoći dao je i Pajol bar, na čelu s Harisom Tančicom. Ovo je četvrta po redu Lungomare Art trajna umjetnička instalacija postavljena u okviru projekta Europske prijestolnice kulture, nakon Lovranske Drage, Brseča i Riječke ribarnice.
Podijeli na društvenim mrežama

Question: who is the artist who created the steel sculpture pajol

On the beach Grečevo, more known as Pajol or Šestica, located at the very end of Pećina in the immediate vicinity of Brodogradilišta Viktor Lenac found its place "site-specific" art facility "Balthazargradsko koupalište".

Under the mentoring of the artist Igor Eškinje, students of the Academy of Applied Arts of the University of Rijeka for Greece have invented a steel sculpture that by looking through its doors changes the observer's experience of the environment and 15 inscriptions on the concrete plate calling for interaction and play and are visible only in contact with water.

who is the artist who created the steel sculpture pajol

Question: what is the name of the beach in rijeka

Question: how many inscriptions are on the concrete plate of pajol

how many inscriptions are on the concrete plate of pajol

Question: what are 15 inscriptions on the concrete plate visible only in contact with

what are 15 inscriptions on the concrete plate visible only in contact with

Question: what type of metal is the pajol

Question: in what country is the steel sculpture of pajol located

in what country is the steel sculpture of pajol located

Question: what is the name of the art facility located at the beach grečevo

what is the name of the art facility located at the beach grečevo

On the beach Grečevo , more known as Pajol or Šestica , located at the very end of Pećina in the immediate vicinity of Brodogradilišta Viktor Lenac found its place " site - specific " art facility " Balthazargradsko koupalište " .

Under the mentoring of the artist Igor Eškinje , students of the Academy of Applied Arts of the University of Rijeka for Greece have invented a steel sculpture that by looking through its doors changes the observer 's experience of the environment and 15 inscriptions on the concrete plate calling for interaction and play and are visible only in contact with water .

Na plaži Grčevo, poznatijoj kao Pajol ili Šestica, smještenoj na samom kraju Pećina u neposrednoj blizini Brodogradilišta Viktor Lenac svoje je mjesto našla „site-specific“ umjetnička instalacija „Balthazargradsko kupalište“.

Pod mentorstvom umjetnika Igora Eškinje, studentice Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci za Grčevo su osmislile čeličnu skulpturu koja pogledom kroz njene otvore mijenja promatračev doživljaj okoline te 15 natpisa na betonskom platou koji pozivaju na interakciju i igru te su vidljivi samo u kontaktu s vodom.

On the beach Grečevo, more known as Pajol or Šestica, located at the very end of Pećina in the immediate vicinity of Brodogradilišta Viktor Lenac found its place "site-specific" art facility "Balthazargradsko koupalište". Under the mentoring of the artist Igor Eškinje, students of the Academy of Applied Arts of the University of Rijeka for Greece have invented a steel sculpture that by looking through its doors changes the observer's experience of the environment and 15 inscriptions on the concrete plate calling for interaction and play and are visible only in contact with water.

On the beach Grečevo, more known as Pajol or Šestica, located at the very end of Pećina in the immediate vicinity of Brodogradilišta Viktor Lenac found its place "site-specific" art facility "Balthazargradsko koupalište".

Under the mentoring of the artist Igor Eškinje, students of the Academy of Applied Arts of the University of Rijeka for Greece have invented a steel sculpture that by looking through its doors changes the observer's experience of the environment and 15 inscriptions on the concrete plate calling for interaction and play and are visible only in contact with water.

The torpedo factory was founded in the middle of the 19th century as a left metal factory, and a decade later, just in Rice, the first torpedo was invented, it became the factory of this innovative marine weapon that gave it world glory.

Stručni rad
Industrijska baština Tvornice torpeda u Rijeci : u povodu 150. obljetnice riječke Tvornice torpeda i procesa muzealizacije torpedne lansirne rampe
Miljenko Smokvina
; Rijeka
Puni tekst: hrvatski pdf 1.669 Kb
str. 80-87
preuzimanja: 1.439
APA 6th Edition
Smokvina, M. (2002). Industrijska baština Tvornice torpeda u Rijeci : u povodu 150. obljetnice riječke Tvornice torpeda i procesa muzealizacije torpedne lansirne rampe. Informatica museologica, 33 (3-4), 80-87. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/140504
MLA 8th Edition
Smokvina, Miljenko. "Industrijska baština Tvornice torpeda u Rijeci : u povodu 150. obljetnice riječke Tvornice torpeda i procesa muzealizacije torpedne lansirne rampe." Informatica museologica, vol. 33, br. 3-4, 2002, str. 80-87. https://hrcak.srce.hr/140504. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Smokvina, Miljenko. "Industrijska baština Tvornice torpeda u Rijeci : u povodu 150. obljetnice riječke Tvornice torpeda i procesa muzealizacije torpedne lansirne rampe." Informatica museologica 33, br. 3-4 (2002): 80-87. https://hrcak.srce.hr/140504
Harvard
Smokvina, M. (2002). 'Industrijska baština Tvornice torpeda u Rijeci : u povodu 150. obljetnice riječke Tvornice torpeda i procesa muzealizacije torpedne lansirne rampe', Informatica museologica, 33(3-4), str. 80-87. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/140504 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Smokvina M. Industrijska baština Tvornice torpeda u Rijeci : u povodu 150. obljetnice riječke Tvornice torpeda i procesa muzealizacije torpedne lansirne rampe. Informatica museologica [Internet]. 2002 [pristupljeno 11.10.2022.];33(3-4):80-87. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/140504
IEEE
M. Smokvina, "Industrijska baština Tvornice torpeda u Rijeci : u povodu 150. obljetnice riječke Tvornice torpeda i procesa muzealizacije torpedne lansirne rampe", Informatica museologica, vol.33, br. 3-4, str. 80-87, 2002. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/140504. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Ključne riječi
Torpedo, Industrijska baština, Tvornica torpeda (Rijeka), Rijeka
Hrčak ID:
140504
URI
https://hrcak.srce.hr/140504
Posjeta: 1.817 *

Question: where was the first torpedo factory built

The torpedo factory was founded in the middle of the 19th century as a left metal factory, and a decade later, just in Rice, the first torpedo was invented, it became the factory of this innovative marine weapon that gave it world glory.

where was the first torpedo factory built

Question: when was the first torpedo factory built in rijeka

stoljeća kao ljevaonica metala , a desetak godina kasnije nakon što je upravo u Rijeci izumljen prvi torpedo ona postaje tvornicom ovog inovativnog pomorskog oružja koje joj je donijelo svjetsku slavu

when was the first torpedo factory built in rijeka

Question: what type of weapon was invented in rijeka

what type of weapon was invented in rijeka

Question: where was the first torpedo made in rijeka

"Tvornica torpeda osnovana je sredinom 19 . stoljeća kao ljevaonica metala , a desetak godina kasnije nakon što je upravo u Rijeci izumljen prvi torpedo ona postaje tvornicom ovog inovativnog pomorskog oružja koje joj je donijelo svjetsku

where was the first torpedo made in rijeka

Question: what was the purpose of rijeka torpedo factory

what was the purpose of rijeka torpedo factory

Question: in what century was the rijeka torpedo factory founded

in what century was the rijeka torpedo factory founded

Question: what was the purpose of the rijeka torpedo factory

what was the purpose of the rijeka torpedo factory

The torpedo factory was founded in the middle of the 19th century as a left metal factory , and a decade later , just in Rice , the first torpedo was invented , it became the factory of this innovative marine weapon that gave it world glory .

Tvornica torpeda osnovana je sredinom 19. stoljeća kao ljevaonica metala, a desetak godina kasnije nakon što je upravo u Rijeci izumljen prvi torpedo ona postaje tvornicom ovog inovativnog pomorskog oružja koje joj je donijelo svjetsku slavu.

Tvornica torpeda osnovana je sredinom 19. stoljeća kao ljevaonica metala, a desetak godina kasnije nakon što je upravo u Rijeci izumljen prvi torpedo ona postaje tvornicom ovog inovativnog pomorskog oružja koje joj je donijelo svjetsku slavu.

The torpedo factory was founded in the middle of the 19th century as a left metal factory, and a decade later, just in Rice, the first torpedo was invented, it became the factory of this innovative marine weapon that gave it world glory.

The torpedo factory was founded in the middle of the 19th century as a left metal factory, and a decade later, just in Rice, the first torpedo was invented, it became the factory of this innovative marine weapon that gave it world glory.

By the resolution of the Conservative Division in Rijeka in 2006, the launch ramp for torpedo was declared a monument of culture and placed under preventive protection.

The River Paper Factory, the so-called Hartera River Tobacco Factory was founded in 1851 as a royal cabbage tobacco factory, and at the beginning of the 20th century it became the leading tobacco manufacturer in the country.

Production begins to decline after World War I and finally burns down in 1948, when the space is transferred to the Motor Equipment Factory and the "Rikard Benčić" Lefthouse.

Tvornica duhana Rijeka (Tabakera), poduzeće za preradbu duhana i proizvodnju duhanskih proizvoda koje je od 1851. do 1948. djelovalo u Rijeci.
Kraljevska ugarska tvornica duhana osnovana je 1851., u doba kada je u Hrvatskoj i Ugarskoj uveden državni monopol na sadnju i preradbu duhana. Uvođenje monopola onemogućilo je poslovanje domaćih manufaktura i omogućilo procvat industrijske preradbe duhana. Tvornica duhana bila je smještena u zgradu u gradskome središtu u kojoj su prethodno bile → Tvornica šećera Rijeka i vojska Austro-Ugarske Monarhije. Vlada je zgradu za 100 000 dukata otkupila od vojske, u nju je preselila strojeve iz tvornice duhana koja je do 1849. djelovala u Veneciji i pokrenula proizvodnju. Tvornicom je upravljala središnja uprava u Budimpešti. Već prve godine u njoj je radilo 1500 radnika, a 1862. zapošljavala je 2400 radnika. Prerađivala je 4400 t duhana na godinu. Imala je jedan stroj na parni pogon i 16 drugih strojeva. Duhan je nabavljala na Levantu, u Ugarskoj, Banatu, Hrvatskoj, Slavoniji, Nizozemskoj, Italiji i Americi, a svojim je proizvodima opskrbljivala Hrvatsku, Slavoniju, Korušku, Kranjsku, Istru, Dalmaciju, Trst i dr.
Kako je preradba duhana rasla, javila se potreba za proširenjem tvorničkoga pogona, pa su u tu svrhu u pogon stavljene zgrade s druge strane potoka Brajde, kojima se prije koristila i tvornica šećera. Izgradnju i adaptacije pogona, tvorničkih skladišta i dogradnju upravne zgrade vodili su mađarski arhitekti, koji su izradili planove za denivelaciju glavnog ulaza u zgradu (1875; vjerojatno zbog uređenja ulice uz more), rekonstrukciju krovišta (1892) i uređenje središnjega salona na prvome katu upravne zgrade, koji je oslikao riječki slikar Giovanni Fumi.
Vrhunac proizvodnje tvornica je dosegnula početkom XX. st. kada je zauzela vodeću poziciju u proizvodnji duhana u državi. Godine 1908. proizvela je 23 029 570 komada cigara, 371 171 950 cigareta, 582 t duhana za pušenje i 16 t ekstrakta duhana, a zapošljavala je 2500 radnika. Nakon I. svj. rata tvornički su pogoni radili smanjenim kapacitetom. Veliki štrajk radnika 1925. trajao je osam dana, a zaustavljen je vojnim angažmanom. Tvornica je prerađivala duhan (cigarete Gloria i Eneo) sve slabijim intenzitetom do 1944. Tijekom savezničkog bombardiranja Rijeke u II. svj. ratu, tvornički je pogon oštećen. Ipak, tvornica je zadržala minimalnu proizvodnju do 1948. Preostali već pomalo zastarjeli strojevi preseljeni su u rovinjsku tvornicu duhana (→ Tvornica duhana Rovinj), a zgrada je obnovljena i u njoj je počela djelovati Tvornica motorne opreme i ljevaonica → Rikard Benčić (sv. 1).
R. Bićanić: Doba manufakture u Hrvatskoj i Slavoniji, 1750–1860. Zagreb, 1951., str. 218-219.
S. Dmitrović: Mala povijest duhana u Rijeci. Sušačka revija, 5(1997) 18–19, str. 63–72.
K. Majer, P. Puhmajer: Palača šećerane u Rijeci. Rijeka, 2008.
Kraljevska ugarska tvornica duhana (1851-1918)

Question: when was the river paper factory established

By the resolution of the Conservative Division in Rijeka in 2006, the launch ramp for torpedo was declared a monument of culture and placed under preventive protection.

The River Paper Factory, the so-called Hartera River Tobacco Factory was founded in 1851 as a royal cabbage tobacco factory, and at the beginning of the 20th century it became the leading tobacco manufacturer in the country.

Production begins to decline after World War I and finally burns down in 1948, when the space is transferred to the Motor Equipment Factory and the "Rikard Benčić" Lefthouse.

when was the river paper factory established

Question: when did the river paper factory burn down

when did the river paper factory burn down

Question: what was the purpose of the river paper factory

what was the purpose of the river paper factory

Question: what is the name of the tobacco factory in rijeka

what is the name of the tobacco factory in rijeka

Question: when was the launch ramp for torpedo declared a monument of culture

when was the launch ramp for torpedo declared a monument of culture

Question: what political party controls rijeka

Question: what is the status of torpedo launch ramp in rijeka

what is the status of torpedo launch ramp in rijeka

By the resolution of the Conservative Division in Rijeka in 2006 , the launch ramp for torpedo was declared a monument of culture and placed under preventive protection .

The River Paper Factory , the so - called Hartera River Tobacco Factory was founded in 1851 as a royal cabbage tobacco factory , and at the beginning of the 20th century it became the leading tobacco manufacturer in the country .

Production begins to decline after World War I and finally burns down in 1948 , when the space is transferred to the Motor Equipment Factory and the " Rikard Benčić " Lefthouse .

Rješenjem Konzervatorskog odjela u Rijeci 2006. godine lansirna rampa za torpeda proglašena je spomenikom kulture te stavljena pod preventivnu zaštitu. Tvornica papira Rijeka, tzv. Hartera Tvornica duhana Rijeka osnovana je 1851 kao kraljevska ugarska tvornica duhana, a početkom 20. stoljeća postala je vodeći proizvođač duhana u državi. Proizvodnja počinje opadati nakon 1. svjetskog rata te se konačno gasi 1948. godine kada se prostor prenamjenjuje u Tvornicu motorne opreme i ljevaonicu „Rikard Benčić“.

Rješenjem Konzervatorskog odjela u Rijeci 2006. godine lansirna rampa za torpeda proglašena je spomenikom kulture te stavljena pod preventivnu zaštitu.

Tvornica papira Rijeka, tzv. Hartera Tvornica duhana Rijeka osnovana je 1851 kao kraljevska ugarska tvornica duhana, a početkom 20. stoljeća postala je vodeći proizvođač duhana u državi.

Proizvodnja počinje opadati nakon 1. svjetskog rata te se konačno gasi 1948. godine kada se prostor prenamjenjuje u Tvornicu motorne opreme i ljevaonicu „Rikard Benčić“.

By the resolution of the Conservative Division in Rijeka in 2006, the launch ramp for torpedo was declared a monument of culture and placed under preventive protection. The River Paper Factory, the so-called Hartera River Tobacco Factory was founded in 1851 as a royal cabbage tobacco factory, and at the beginning of the 20th century it became the leading tobacco manufacturer in the country. Production begins to decline after World War I and finally burns down in 1948, when the space is transferred to the Motor Equipment Factory and the "Rikard Benčić" Lefthouse.

By the resolution of the Conservative Division in Rijeka in 2006, the launch ramp for torpedo was declared a monument of culture and placed under preventive protection.

The River Paper Factory, the so-called Hartera River Tobacco Factory was founded in 1851 as a royal cabbage tobacco factory, and at the beginning of the 20th century it became the leading tobacco manufacturer in the country.

Production begins to decline after World War I and finally burns down in 1948, when the space is transferred to the Motor Equipment Factory and the "Rikard Benčić" Lefthouse.

Religion residents are mostly Catholics.

In the river was formed an authentic Croatian ordinary community and the only one that formed the river.

Question: what is the main religion in rijeka

Religion residents are mostly Catholics.

In the river was formed an authentic Croatian ordinary community and the only one that formed the river.

Question: what is the main source of income in rijeka

what is the main source of income in rijeka

Question: what nationality is the community that formed the river

what nationality is the community that formed the river

Question: what formed the river rijeka

Question: what was formed in the river

Question: what type of community formed in the river

what type of community formed in the river

Religion residents are mostly Catholics .

In the river was formed an authentic Croatian ordinary community and the only one that formed the river .

Religija Stanovnici su većinom katolici. U Rijeci je nastala autohtona hrvatska redovnička zajednica i jedina koja je nastala Rijeci.

Religija Stanovnici su većinom katolici.

U Rijeci je nastala autohtona hrvatska redovnička zajednica i jedina koja je nastala Rijeci.

Religion residents are mostly Catholics. In the river was formed an authentic Croatian ordinary community and the only one that formed the river.

Religion residents are mostly Catholics.

In the river was formed an authentic Croatian ordinary community and the only one that formed the river.

The prize is awarded in two categories: the best unpublished literary work (roman, collection of poems, collection of novels, drama, etc.) and the best published literary work in the Czech language.

There is also no regional limitation of the work of the author but for the first category may compete the authors who are citizens of the Republic of Croatia while in the second category may compete the authors who are not citizens of the Republic of Croatia.

KRAF is a traditional magazine of amateur film launched in 1969 which has grown from a magazine of local significance to an internationally famous magazine.

Grad Rijeka bit će europska prijestolnica kulture 2020., objavljeno je danas u Muzeju Mimara. Vijest je objavio Steve Green, predsjednik stručnog povjerenstva Europske komisije koje je protekla dva dana u Zagrebu vodilo posljednje razgovore s predstavnicima četiri grada kandidata.
Na vijest o riječkoj pobjedi najviše su se razveselili gradonačelnik Rijeke Vojko Obersnel i umjetnički voditelj riječke kandidature Slaven Tolj. U kratkoj izjavi gradonačelnik Obersnel rekao je da će Rijeka biti prije svega europska prijestolnica kulture, na čemu je inzistiralo i stručno povjerenstvo, jer je i Greene rekao da nisu birali hrvatsku, nego europsku prijestolnicu kulture. Izjavio je i da je Oliver Frljić dio najuže riječke ekipe za projekt EPK te da će i dalje raditi i to napose na scenskom segmentu programa. Rekao je da sada slijedi i osnivanje agencije koja mora pripremiti grad za veliki cjelogodišnji projekt 2020. godine.
Predstavnici gradova finalista Osijeka, Dubrovnika i Pule korektno su čestitali riječkom vodstvu. Zanimljivo je da se na objavi u Muzeju Mimara nije pojavio ministar kulture Zlatko Hasanbegović. Mijenjala ga je njegova zamjenica Ana Lederer, ali je došao ministar znanosti, obrazovanja i sporta Predrag Šustar, inače Riječanin, kao da je znao da će njegov grad pobijediti svoje jake suparnike koji nisu žalili truda ni novaca za svoje kandidature.
>>Riječani osigurali live stream proglašenja iz Muzeja Mimara
>>Split želi biti Europska prijestolnica kulture

Question: when was kraf first published

The prize is awarded in two categories: the best unpublished literary work (roman, collection of poems, collection of novels, drama, etc.) and the best published literary work in the Czech language.

There is also no regional limitation of the work of the author but for the first category may compete the authors who are citizens of the Republic of Croatia while in the second category may compete the authors who are not citizens of the Republic of Croatia.

KRAF is a traditional magazine of amateur film launched in 1969 which has grown from a magazine of local significance to an internationally famous magazine.

Question: how many categories are there for the rijeka prize

how many categories are there for the rijeka prize

Question: what is the name of the magazine of amateur film launched in 1969 in rijeka

what is the name of the magazine of amateur film launched in 1969 in rijeka

Question: what language is the best published literary work in

what language is the best published literary work in

Question: who is eligible for the first category of the kraf prize

authors who are citizens of the Republic of Croatia

koji su državljani Republike Hrvatske dok se u drugoj kategoriji mogu natjecati i autori koji nisu hrvatski državljani

authors who are citizens of the Republic of Croatia

who is eligible for the first category of the kraf prize

Question: what are the two categories of rijeka awards

what are the two categories of rijeka awards

Question: what country is the winner of the rijeka literary prize

what country is the winner of the rijeka literary prize

The prize is awarded in two categories : the best unpublished literary work ( roman , collection of poems , collection of novels , drama , etc . ) and the best published literary work in the Czech language .

There is also no regional limitation of the work of the author but for the first category may compete the authors who are citizens of the Republic of Croatia while in the second category may compete the authors who are not citizens of the Republic of Croatia .

KRAF is a traditional magazine of amateur film launched in 1969 which has grown from a magazine of local significance to an internationally famous magazine .

Nagrada se dodjeljuje u dvije kategorije - najbolje neobjavljeno književno djelo (roman, zbirka pjesama, zbirka novela, drama i drugo), te u kategoriji za najbolje objavljeno književno djelo na čakavštini.

Također ne postoji regionalno ograničenje djelovanja autora već se za prvu kategoriju mogu natjecati autori koji su državljani Republike Hrvatske dok se u drugoj kategoriji mogu natjecati i autori koji nisu hrvatski državljani.

KRAF (Kvarnerska revija amaterskog filma) je tradicijska revija amaterskoga filma pokrenuta 1969. godine koja je od revije filmova lokalnoga značenja prerasla u međunarodno poznatu reviju.

The prize is awarded in two categories: the best unpublished literary work (roman, collection of poems, collection of novels, drama, etc.) and the best published literary work in the Czech language. There is also no regional limitation of the work of the author but for the first category may compete the authors who are citizens of the Republic of Croatia while in the second category may compete the authors who are not citizens of the Republic of Croatia. KRAF is a traditional magazine of amateur film launched in 1969 which has grown from a magazine of local significance to an internationally famous magazine.

The prize is awarded in two categories: the best unpublished literary work (roman, collection of poems, collection of novels, drama, etc.) and the best published literary work in the Czech language.

There is also no regional limitation of the work of the author but for the first category may compete the authors who are citizens of the Republic of Croatia while in the second category may compete the authors who are not citizens of the Republic of Croatia.

KRAF is a traditional magazine of amateur film launched in 1969 which has grown from a magazine of local significance to an internationally famous magazine.

The Monastery of 1885 Sculptura-number on the Adriatic Square City of Rijeka was chosen among the four Croatian cities candidates for the European Capital of Culture for the year 2020.The Evening List, the City of Rijeka will be the European Capital of Culture for the year 2020, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016.CroatiaWeek, Rijeka Named 2020 European Capital of Culture, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016.

The project builds and opens new buildings and cultural facilities co-financed by EU funds.

Smještena između mediteranskog, srednjoeuropskog i istočnoeuropskog utjecaja, u zadnjih sto godina Rijeka se razvijala u čak sedam različitih država. Nalikujući po tome Europi u malom, postala je mjesto dinamičnog života, simbol slobodarskog duha i progresivnih ideja, otvoreni grad u koji su oduvijek svi dobro došli.
U 2020. godini, u sklopu projekta Europske prijestolnice kulture, Rijeka gradi i otvara nove zgrade i objekte kulture sufinancirane sredstvima EU fondova te donosi više od 600 kulturno-umjetničkih i ostalih događanja, u čijem stvaranju sudjeluje preko 250 kulturnih ustanova i organizacija iz Hrvatske i 40 drugih zemalja Europe i svijeta.

Question: what is the european capital of culture called

The Monastery of 1885 Sculptura-number on the Adriatic Square City of Rijeka was chosen among the four Croatian cities candidates for the European Capital of Culture for the year 2020.The Evening List, the City of Rijeka will be the European Capital of Culture for the year 2020, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016.CroatiaWeek, Rijeka Named 2020 European Capital of Culture, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016.

The project builds and opens new buildings and cultural facilities co-financed by EU funds.

what is the european capital of culture called

Question: when does rijeka become the european capital of culture

when does rijeka become the european capital of culture

Question: how many cities are in the european capital of culture

how many cities are in the european capital of culture

Question: when will rijeka be the european capital of culture

when will rijeka be the european capital of culture

Question: what is the name of the sculpture in rijeka

what is the name of the sculpture in rijeka

Question: who funds the capital of rijeka

Question: what is the european capital of culture rijeka

what is the european capital of culture rijeka

The Monastery of 1885 Sculptura - number on the Adriatic Square City of Rijeka was chosen among the four Croatian cities candidates for the European Capital of Culture for the year 2020.The Evening List , the City of Rijeka will be the European Capital of Culture for the year 2020 , published on 24 March 2016 , accessed on 25 March 2016.CroatiaWeek , Rijeka Named 2020 European Capital of Culture , published on 24 March 2016 , accessed on 25 March 2016 .

The project builds and opens new buildings and cultural facilities co - financed by EU funds .

Zajca iz 1885. godine Skulptura-brojač na Jadranskom trgu Grad Rijeka izabran je između četiriju hrvatskih gradova kandidata za Europsku prijestolnicu kulture za 2020. godinu.Večernji List, Grad Rijeka biti će europska prijestolnica kulture 2020. godine, objavljeno 24. ožujka 2016., pristupljeno 25. ožujka 2016.CroatiaWeek, Rijeka Named 2020 European Capital of Culture, objavljeno 24. ožujka 2016., pristupljeno 25. ožujka 2016. U sklopu projekta grade se i otvaraju nove zgrade i objekte kulture sufinancirane sredstvima EU fondova.

Zajca iz 1885. godine Skulptura-brojač na Jadranskom trgu Grad Rijeka izabran je između četiriju hrvatskih gradova kandidata za Europsku prijestolnicu kulture za 2020. godinu.Večernji List, Grad Rijeka biti će europska prijestolnica kulture 2020. godine, objavljeno 24. ožujka 2016., pristupljeno 25. ožujka 2016.CroatiaWeek, Rijeka Named 2020 European Capital of Culture, objavljeno 24. ožujka 2016., pristupljeno 25. ožujka 2016.

U sklopu projekta grade se i otvaraju nove zgrade i objekte kulture sufinancirane sredstvima EU fondova.

The Monastery of 1885 Sculptura-number on the Adriatic Square City of Rijeka was chosen among the four Croatian cities candidates for the European Capital of Culture for the year 2020.The Evening List, the City of Rijeka will be the European Capital of Culture for the year 2020, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016.CroatiaWeek, Rijeka Named 2020 European Capital of Culture, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016. The project builds and opens new buildings and cultural facilities co-financed by EU funds.

The Monastery of 1885 Sculptura-number on the Adriatic Square City of Rijeka was chosen among the four Croatian cities candidates for the European Capital of Culture for the year 2020.The Evening List, the City of Rijeka will be the European Capital of Culture for the year 2020, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016.CroatiaWeek, Rijeka Named 2020 European Capital of Culture, published on 24 March 2016, accessed on 25 March 2016.

The project builds and opens new buildings and cultural facilities co-financed by EU funds.

With the merit of the young association to promote heritage Primorski Hrvat, it was founded in the beginning of October 2019 the Croatian dance folklore ensemble in the framework of the association, by which they fulfilled the old desire of many Riječan and Rijeka broke the unknown tradition that it was the only larger Croatian city without a folklore ensemble.Helena Anušić, HKM: VIDEO Thanks to the association “Primorski Hrvat”

Osnivačka skupština 'Primorskog Hrvata', udruge za promicanje baštine, održana je krajem 2018. godine na istom mjestu gdje je djelovalo društvo pod istim imenom od 1897. do 1929. godine. Zahvaljujući udruzi, u Rijeci se konačno ostvarila dugogodišnja želja brojnih Riječana - pokrenut je folklorni ansambl.
Krajem 2018. godine u Hrvatskoj čitaonici na Trsatu održana je osnivačka skupština Primorskog Hrvata, na istom mjestu gdje je djelovalo društvo pod istim imenom od 1897. do 1929. godine. U manje od godinu dana angažirano su djelovali i ostavili traga u gradu na Rječini, a od ovoga tjedna i ostvarili želju mnogih Riječana i pokrenuli folklorni ansambl pod vodstvom Sanje Čaval. Probe će se održavati svakog ponedjeljka i četvrtka u župnoj dvorani župe Uznesenja BDM u Rijeci. Svi koji volite i želite plesati hrvatske tradicionalne plesove ste dobrodošli. Osim dobre zabave, doprinijet ćete da se ispravi ne baš lijepa slika o Rijeci kao jedinom većem gradu u Hrvatskoj bez hrvatskog plesnog folklora. Prijaviti se možete na broj telefona: 098 98 68 999.
U Rijeci je dugo postojala potreba da se grad probudi iz ‘besvijesti’ i ‘nesvijesti’, odnosno procesa kulturocida i memoricida koji je nastao od polovice 20. stoljeća
Izvršna voditeljica udruge Vedrana Spadoni Štefanić poručuje da je ime Primorski Hrvat proizišlo iz istoimene koračnice Rikarda Katalinića Jeretova iz 1895., koju su članovi udruge nedavno pronašli u Zagrebu sakupljajući građu za knjigu o Matku Brajši Rašanu koji ju je uglazbio. Predsjednik udruge je Zvonimir Kamenar, najznačajniji riječki akademski kipar 20. stoljeća bez monografije, a u upravnom odboru sjedi 15 čestitih i vrijednih ljudi koje pokreće ljubav prema našoj materijalnoj i nematerijalnoj baštini. Krilatica udruge je znakovita, Preradovićevo: „Tuđe poštuj, svojim se diči“.
Govoreći o razlozima osnivanja udruge, Spadoni Štefanić poručuje da je u Rijeci dugo postojala potreba da se grad probudi iz ‘besvijesti’ i ‘nesvijesti’, odnosno procesa kulturocida i memoricida koji je nastao od polovice 20. stoljeća. Samo ime ‘Primorski Hrvat’ živjelo je 1895. sve do sredine 30.-ih, kada je zagubljeno u doba Karađorđevićeve Jugoslavije, u doba diktature koja je nastojala izbrisati nacionalne identitete, a posebice svijest o hrvatskom identitetu. Udruga je nastala kako bi promicala primorsku, a time i hrvatsku baštinu, rekla je Spadoni Štefanić.
Ovih dana prihvaćen je njihov prijedlog da se u fond imena za nazive riječkih ulica i trgova uvrsti desetak imena, među njima i ime kapetana Nikole Jurišića. U kojoj mjeri je ovaj znameniti Riječanin važan za hrvatsku povijest, a nije prepoznat u rodnom gradu, govori činjenica da jedna od glavnih zagrebačkih ulica nosi njegovo ime. Riječ je o Jurišićevoj ulici koja se nalazi između Jelačićevog trga i Draškovićeve ulice. Ovaj riječki kapetan pobijedio Sulejmana Veličanstvenog, ali i nosi zasluge za prvi riječki Statut i prvu knjigu tiskanu na glagoljici. Osim toga, Spadoni Štefanić najavljuje osnivanje povijesne postrojbe Nikole Jurešića koja bi pronosila slavu Riječkog kapetana.
Udruga je pokrenula portal, sudjelovala u obilježavanju Dana sv. Ivana Nepomuka i jedni su od nositelja aktivnosti vezanih uz uređenje memorijalne replike kapelice na mostu preko Rječine u centru Grada. Ostvarena je suradnju s arhitektom Brankom Silađinom koji je izradio idejno rješenje replike, a koje namjeravaju ostvariti do 2020. Osim folklora, započeli su sa sakupljanjem zapisa i svjedočanstava iz Domovinskog rata u projektu pdo nazivom „Da se ne pozabi Domovinski rat“.
“To nam je izuzetno važno. Projekt je nastao u suradnji s Hrvatskim memorijalno-dokumentacijskim centrom u Zagrebu i ravnateljem Antom Nazorom. Snimat ćemo svjedočanstva naših branitelja, a na službenoj mrežnoj stranici Primorskog Hrvata bit će sve informacije o postrojbama iz našeg kraja, a koje su djelovale u Domovinskom ratu: borbe, sjećanja i pobjede.”
Odgovornost je na nama i vrijeme je za promjene. Na nama je da ta promjene budu u skladu s našim vrijednostima, željama i tradicijom, poručuje Spadoni Štefanić govoreći o ciljevima rada udruge Primorski Hrvat. Detaljnije o aktivnostima Primorskog Hrvata i članstvu možete pronaći na njihovoj službenoj mrežnoj stranici.
https://www.youtube.com/watch?v=lE02yXeti3c

Question: what is the name of the group in rijeka

With the merit of the young association to promote heritage Primorski Hrvat, it was founded in the beginning of October 2019 the Croatian dance folklore ensemble in the framework of the association, by which they fulfilled the old desire of many Riječan and Rijeka broke the unknown tradition that it was the only larger Croatian city without a folklore ensemble.Helena Anušić, HKM: VIDEO Thanks to the association “Primorski Hrvat”

Question: when was the primorski hrvat founded

Question: when is the new rijeka festival

Question: what is the name of the national dance association

what is the name of the national dance association

Question: who is the head of the hm

Question: what does the young association promote

Primorski Hrvat , osnovan je početkom listopada 2019 . hrvatski plesni folklorni ansambl u sklopu udruge , čime su ispunili staru želju mnogih Riječana a Rijeka je prekinula neslavnu tradiciju da je bila jedini veći hrvatski grad bez folklornog ansambla

Question: what was the unknown tradition about rijeka

it was the only larger Croatian city without a folklore ensemble

it was the only larger Croatian city without a folklore ensemble

what was the unknown tradition about rijeka

Question: rijeka is the only larger croatian city without what

rijeka is the only larger croatian city without what

With the merit of the young association to promote heritage Primorski Hrvat , it was founded in the beginning of October 2019 the Croatian dance folklore ensemble in the framework of the association , by which they fulfilled the old desire of many Riječan and Rijeka broke the unknown tradition that it was the only larger Croatian city without a folklore ensemble . Helena Anušić , HKM : VIDEO Thanks to the association “ Primorski Hrvat ”

Zaslugom mlade udruge za promicanje baštine Primorski Hrvat, osnovan je početkom listopada 2019. hrvatski plesni folklorni ansambl u sklopu udruge, čime su ispunili staru želju mnogih Riječana a Rijeka je prekinula neslavnu tradiciju da je bila jedini veći hrvatski grad bez folklornog ansambla.Helena Anušić, HKM: VIDEO Zahvaljujući udruzi “Primorski Hrvat”

Zaslugom mlade udruge za promicanje baštine Primorski Hrvat, osnovan je početkom listopada 2019. hrvatski plesni folklorni ansambl u sklopu udruge, čime su ispunili staru želju mnogih Riječana a Rijeka je prekinula neslavnu tradiciju da je bila jedini veći hrvatski grad bez folklornog ansambla.Helena Anušić, HKM: VIDEO Zahvaljujući udruzi “Primorski Hrvat”

With the merit of the young association to promote heritage Primorski Hrvat, it was founded in the beginning of October 2019 the Croatian dance folklore ensemble in the framework of the association, by which they fulfilled the old desire of many Riječan and Rijeka broke the unknown tradition that it was the only larger Croatian city without a folklore ensemble.Helena Anušić, HKM: VIDEO Thanks to the association “Primorski Hrvat”

With the merit of the young association to promote heritage Primorski Hrvat, it was founded in the beginning of October 2019 the Croatian dance folklore ensemble in the framework of the association, by which they fulfilled the old desire of many Riječan and Rijeka broke the unknown tradition that it was the only larger Croatian city without a folklore ensemble.Helena Anušić, HKM: VIDEO Thanks to the association “Primorski Hrvat”

Related Articles by HNK Ivana pl.

Council City Library of the River International vocal carnival River summer nights KUC "Kalvarija" Cinema "Teatro Fenice", Art cinema "Croatia" HKD Dry Museum of the City of the River Natural Museum of the River University Library in the River Maritime and Historical Museum of the Croatian Primorya Museum of Modern and Contemporary Art in the River Morčić – landmark Rigojanči, cake Bašćinski glasi – klapski festival Museum Peek & Poke / Museum of Childhood JGL Museum of Pharmacy

Na svečanom otvorenju su nastupila djeca iz prvog razreda osnovne škole Turnić s recitacijom, legendarni glumac Špiro Guberina te devetogodišnji giraristički virtuoz Frano Živković
Na svečanom otvorenju su nastupila djeca iz prvog razreda osnovne škole Turnić s recitacijom, legendarni glumac Špiro Guberina te devetogodišnji giraristički virtuoz Frano Živković.
Muzej se nalazi u Ulici Ivan Grohovca, neposredno do prvog hrvatskog Muzeja informatike Peek&Poke, a pokretač obiju institucija je Svetozar Nilović.
U Muzeju djetinjstva je na 240 četvornih metara, na dvije etaže izloženo više od 600 izložaka. Većinu čine igračke, među kojima su konstrukcijske, konjići za njihanje, autići, lutke, predmeti za igre na otvorenom kao koturaljke ili reketi, i drugo.
Tu su i društvene igre, izlošci koji su nekad činili školsko okruženje kao kute ili žute marame za prvašiće, stripovi, dječje knjige itd.
Posebna atrakcija muzeja je velika maketa zgrade zagrebaćkog HNK napravljena od lego kockica.
Izlošci su prikupljeni donacijama građana, a prikupljanje se nastavlja i dalje.

Question: in which country is the city of rijeka

Related Articles by HNK Ivana pl.

Council City Library of the River International vocal carnival River summer nights KUC "Kalvarija" Cinema "Teatro Fenice", Art cinema "Croatia" HKD Dry Museum of the City of the River Natural Museum of the River University Library in the River Maritime and Historical Museum of the Croatian Primorya Museum of Modern and Contemporary Art in the River Morčić – landmark Rigojanči, cake Bašćinski glasi – klapski festival Museum Peek & Poke / Museum of Childhood JGL Museum of Pharmacy

Question: in which river is the river rigojanči

Related Articles by HNK Ivana pl.

Question: what is the name of the museum in rijeka

Related Articles by HNK Ivana pl.

what is the name of the museum in rijeka

Question: what is the name of the cinema in rijeka

Related Articles by HNK Ivana pl.

what is the name of the cinema in rijeka

Question: when does the carnival in rijeka take place

Related Articles by HNK Ivana pl.

when does the carnival in rijeka take place

Question: who owns the city of rijeka in croatia

Related Articles by HNK Ivana pl.

Council City Library of the River International vocal carnival River summer nights KUC " Kalvarija " Cinema " Teatro Fenice " , Art cinema " Croatia " HKD Dry Museum of the City of the River Natural Museum of the River University Library in the River Maritime and Historical Museum of the Croatian Primorya Museum of Modern and Contemporary Art in the River Morčić – landmark Rigojanči , cake Bašćinski glasi – klapski festival Museum Peek & Poke / Museum of Childhood JGL Museum of Pharmacy

Povezani članci HNK Ivana pl. Zajca Gradska knjižnica Rijeka Međunarodni riječki karneval Riječke ljetne noći KUC "Kalvarija" Kino "Teatro Fenice", Art kino "Croatia" HKD Sušak Muzej grada Rijeke Prirodoslovni muzej Rijeka Sveučilišna knjižnica u Rijeci Pomorski i povijesni muzej Hrvatskog primorja Muzej moderne i suvremene umjetnosti u Rijeci Morčić – znamenitost Rigojanči, kolač Bašćinski glasi – klapski festival Muzej Peek & Poke / Muzej djetinjstva JGL Muzej farmacije

Zajca Gradska knjižnica Rijeka Međunarodni riječki karneval Riječke ljetne noći KUC "Kalvarija" Kino "Teatro Fenice", Art kino "Croatia" HKD Sušak Muzej grada Rijeke Prirodoslovni muzej Rijeka Sveučilišna knjižnica u Rijeci Pomorski i povijesni muzej Hrvatskog primorja Muzej moderne i suvremene umjetnosti u Rijeci Morčić – znamenitost Rigojanči, kolač Bašćinski glasi – klapski festival Muzej Peek & Poke / Muzej djetinjstva JGL Muzej farmacije

Related Articles by HNK Ivana pl. Council City Library of the River International vocal carnival River summer nights KUC "Kalvarija" Cinema "Teatro Fenice", Art cinema "Croatia" HKD Dry Museum of the City of the River Natural Museum of the River University Library in the River Maritime and Historical Museum of the Croatian Primorya Museum of Modern and Contemporary Art in the River Morčić – landmark Rigojanči, cake Bašćinski glasi – klapski festival Museum Peek & Poke / Museum of Childhood JGL Museum of Pharmacy

Council City Library of the River International vocal carnival River summer nights KUC "Kalvarija" Cinema "Teatro Fenice", Art cinema "Croatia" HKD Dry Museum of the City of the River Natural Museum of the River University Library in the River Maritime and Historical Museum of the Croatian Primorya Museum of Modern and Contemporary Art in the River Morčić – landmark Rigojanči, cake Bašćinski glasi – klapski festival Museum Peek & Poke / Museum of Childhood JGL Museum of Pharmacy

Related Articles by HNK Ivana pl.

Vijesti
Osniva se JGL Muzej farmacije u Rijeci
Ove će godine grad Rijeka dobiti još jedan kulturni spomen – Muzej farmacije. Riječ je o dugo i pažljivo pripremanom projektu osnivača JGL-a, u suradnji s Gradom Rijekom.
– JGL baštini dugu ljekarničku tradiciju, na čijim je čvrstim temeljima izrastao u internacionalnu farmaceutsku kompaniju, prepoznatljivog identiteta. Često se i rado vraćamo našim korijenima, proučavamo bogatu povijesnu građu o počecima ljekarničke aktivnosti na našem području. Oni sežu u daleku 1437. godinu, kada se u zapisu gradskog notara Antona de Renna de Mutina nalazi prvi materijalni dokaz o apotekariusu Antoniu Pertusanu iz Venecije, a koji uzima u zakup ljekarnu na gradskom trgu. Čuvamo i vrijedne dokumente, knjige i predmete. U želji da trajno sačuvamo te svjedoke svoga vremena te da zaboravu ne prepustimo ono što nas je velikim dijelom strukovno i životno odredilo, već duže vrijeme razvijamo ideju o osnivanju Muzeja farmacije u Rijeci. Iskreno zahvaljujem županijskoj ustanovi Ljekarni Jadran na čelu s ravnateljicom Ines Krajačević, magistrama Radmili Načeti i Marici Lulić, te prof. Vladimiru Grdiniću na doniranju vrijedne građe, kao i svesrdnoj podršci prof. Amira Muzura – istaknuo je Ivo Usmiani, predsjednik Upravnog odbora JGL-a, na današnjoj konferenciji za medije. Dodao je kako je 2020. godina pravi trenutak za osnivanje ovakve ustanove, s obzirom da u njoj Rijeka nosi titulu Europske prijestolnice kulture u čijem je sadržaju JGL htio dati svoj doprinos.
Osnivanje JGL Muzeja farmacije svesrdno su podržali Vojko Obersnel, gradonačelnik grada Rijeke i Ivan Šarar, pročelnik Odjela za kulturu Grada Rijeke, s obzirom na dugu i bogatu tradiciju grada u ljekarništvu.
– Muzej će svojom atraktivnošću, posebnošću i edukativnim programom dodatno obogatiti kulturno-turističku ponudu Rijeke i Hrvatske te pridonijeti novim spoznajama o ljekarničkoj baštini na tlu naše regije, ali i države. Stoga smo sa zadovoljstvom podržali inicijativu JGL-a i povezivanje s Muzejom grada, ustupajući prostor Muzeju grada Rijeke i JGL-u – rekao je gradonačelnik Vojko Obersnel.
Budući muzej nalazit će se u Užarskoj ulici u Rijeci, prostor se upravo uređuje, a planirano otvorenje je krajem rujna 2020. godine.
– Muzej grada Rijeke, kao partner projekta, ovu ideju je rado prihvatio i podržao. Uključili smo se u projektni tim u procesu kreiranja i kataloške obrade stalnog postava JGL Muzeja farmacije, kao i ustupanjem predmeta iz svoje zbirke o farmaceutskoj kući Alga. Smatramo da će ovakav muzej sigurno dati dodatnu vrijednost godini obilježavanja europske kulture u našem gradu, ali i poslije, kao trajni spomen na ljekarničku baštinu našeg kraja – kazao je Ervin Dubrović, ravnatelj Muzeja grada Rijeke.
Dio muzejske građe već je prikupljen, no osnivači vjeruju da se puno toga još čuva u privatnim zbirkama. Stoga su pozvali sve zainteresirane građane da se jave, ako imaju bilo što iz ljekarničkog arhiva (dokumente, knjige, zapise…) ili inventara (pribor, posuđe, vage…), čime će pomoći kvalitetnoj rekonstrukciji prošlosti te i sami postati dio fundusa riječkog JGL Muzeja ljekarništva.
Za sve takve donacije, posudbe ili prodaju materijala, zainteresirani se mogu javiti Brigiti Živanović, na broj 098 6295 99 ili mail adresu brigita.zivanovic@jgl.hr.
Stiže Golden četvrtak – popusti, dupli bodovi i skockana zabave za klince
Lovranac Roland Vlahović ukupni je pobjednik 27. Državnog natjecanja brodomaketara
Zaključen ugovor o izradi idejnog projekta na izgradnji Zdravstvenog centra Rujevica – Zapad
Neslavni rekorder vikenda već prije 15h imao 2,28 promila
Merlin oduševio u Rijeci: Na ovo je vrijedilo čekati nekoliko godina
Kostrenka Ana Jović nova je svjetska prvakinja u kickboxingu u kategoriji starijih kadetkinja
Britanci postali europski prvaci, ClubSwan se u Hrvatsku vraća i iduće godine
U Rijeci održano prvo hrvatsko natjecanje filmske šminke i specijalnih efekata – SFX Croatia
Merlin oduševio u Rijeci: Na ovo je vrijedilo čekati nekoliko godina
Rijeka slavljem protiv Gorice prekinula niz bez pobjede od 86 dana
Kostrenka Ana Jović nova je svjetska prvakinja u kickboxingu u kategoriji starijih kadetkinja
Zaključen ugovor o izradi idejnog projekta na izgradnji Zdravstvenog centra Rujevica – Zapad
Cosmi uoči Gorice: Znamo koliko je važna ova utakmica
Rijeka želi bolju suradnju s austrijskim Linzom
Facebook video
Medvjedići u Rijeci
Fiuman Plus
Peršić: U Thalassotherapiji smo uvijek bili ispred svoga vremena i pomicali granice
Uoči Dana srca u Opatiji koji se održavaju od četvrtka do subote porazgovarali smo s prof.dr.sc. Viktorom Peršićem – ravnateljem...
Najistaknutija osoba koja dolazi iz Rijeke je mađarski komunist János Kádár?
Dizajnet karata u Mapboxu i geograf Topi Tjukanov kreirao je interaktivnu kartu svijeta, koja pokazuje najistaknutije ljude s obzirom na...

Related Articles by HNK Ivana pl.

Related Articles by HNK Ivana pl.

Question: what is the name of the publishing company in rijeka

Related Articles by HNK Ivana pl.

what is the name of the publishing company in rijeka

Question: who is the owner of rijeka news

Related Articles by HNK Ivana pl.

Question: what is the name of the bank in rijeka

Related Articles by HNK Ivana pl.

Question: what does hnk ivana pl. stand for

Related Articles by HNK Ivana pl.

Question: what is the name of the nationalist party in rijeka

Related Articles by HNK Ivana pl.

what is the name of the nationalist party in rijeka

Question: what does hnk ivana plc write

Related Articles by HNK Ivana pl.

Question: rijeka is the capital of which european country

Related Articles by HNK Ivana pl.

rijeka is the capital of which european country

From 1961 to 1972, the races of cars, motorcycles and motorcycles were held with the attachment called the Liberation of the River.

Question: what is the name of the race held in rijeka

From 1961 to 1972, the races of cars, motorcycles and motorcycles were held with the attachment called the Liberation of the River.

what is the name of the race held in rijeka

Question: what is the name of the race held in rijeka between 1961 and 1972

what is the name of the race held in rijeka between 1961 and 1972

Question: when was the liberation of the river started

when was the liberation of the river started

Question: when was the liberation of the river held

when was the liberation of the river held

Question: what is the liberation of the river

races of cars, motorcycles and motorcycles

utrke automobila , motocikala i motocikala

races of cars , motorcycles and motorcycles

Question: when did the liberation of the river start

when did the liberation of the river start

Question: what kind of races are held in rijeka river

what kind of races are held in rijeka river

Question: what types of races are held in rijeka river

what types of races are held in rijeka river

From 1961 to 1972 , the races of cars , motorcycles and motorcycles were held with the attachment called the Liberation of the River .

Od 1961. do 1972. održavale su se utrke automobila, motocikala i motocikala s prikolicom pod nazivom Oslobođenje Rijeke.

Od 1961. do 1972. održavale su se utrke automobila, motocikala i motocikala s prikolicom pod nazivom Oslobođenje Rijeke.

From 1961 to 1972, the races of cars, motorcycles and motorcycles were held with the attachment called the Liberation of the River.

From 1961 to 1972, the races of cars, motorcycles and motorcycles were held with the attachment called the Liberation of the River.

The Rio Sports Clubs has always been a sports city, which has been confirmed by numerous speaking athletes and sports clubs.

Question: what is the name of the sports clubs in rijeka

"Sportski klubovi Rijeka je oduvijek bila sportski grad , što su svojim uspjesima

The Rio Sports Clubs has always been a sports city, which has been confirmed by numerous speaking athletes and sports clubs.

what is the name of the sports clubs in rijeka

Question: what type of city is rio sports clubs

Question: who confirmed rio sports clubs as a sports city

who confirmed rio sports clubs as a sports city

Question: who confirmed that rio sports clubs is a sports city

who confirmed that rio sports clubs is a sports city

Question: rijeka is the capital of which south american city

rijeka is the capital of which south american city

The Rio Sports Clubs has always been a sports city , which has been confirmed by numerous speaking athletes and sports clubs .

Sportski klubovi Rijeka je oduvijek bila sportski grad, što su svojim uspjesima potvrđivali brojni riječki sportaši i sportski klubovi.

Sportski klubovi Rijeka je oduvijek bila sportski grad, što su svojim uspjesima potvrđivali brojni riječki sportaši i sportski klubovi.

The Rio Sports Clubs has always been a sports city, which has been confirmed by numerous speaking athletes and sports clubs.

The Rio Sports Clubs has always been a sports city, which has been confirmed by numerous speaking athletes and sports clubs.

Sports fishing companies: SRD Kantrida SRD Luben SRD Viktor Lenac

Question: what type of fishing does rijeka do

Sports fishing companies: SRD Kantrida SRD Luben SRD Viktor Lenac

Question: what is the name of the sports fishing company in rijeka

what is the name of the sports fishing company in rijeka

Question: who is the owner of rijeka sports fishing company

who is the owner of rijeka sports fishing company

Question: what is the main sport in rijeka

Question: what type of fishing industry does rijeka have

what type of fishing industry does rijeka have

Question: rijeka is known for what type of business

rijeka is known for what type of business

Question: what are the sports fishing companies in rijeka

what are the sports fishing companies in rijeka

Question: what is the largest fishing company in rijeka

what is the largest fishing company in rijeka

Sports fishing companies : SRD Kantrida SRD Luben SRD Viktor Lenac

sportsko ribolovna društva: ŠRD Kantrida ŠRD Luben ŠRD Viktor Lenac

sportsko ribolovna društva: ŠRD Kantrida ŠRD Luben ŠRD Viktor Lenac

Sports fishing companies: SRD Kantrida SRD Luben SRD Viktor Lenac

Sports fishing companies: SRD Kantrida SRD Luben SRD Viktor Lenac

Sports competitions, festivals and etc. car and moto sports Grand Prix of the World Motorcycle Championship with the accompanying Croatia Rally (Riga)

Kvarnerski rally English women's rally Maskarani auto-rally Paris - Bakar (from 1990)

Egidia Paris from 1980, the Cup of the Mediterranean from 1999, the Open Mediterranean Chess Tournament from 2009 and the Women's Chess Tournament Flower of the Mediterranean from 2001.

Homo si teć - festival of sports and recreation; it is held without interruption since 1998 and is the largest street sports event in Croatia; the most massive street race in Croatia; the first edition initiated by Orlando Rivetti; the 22nd edition was held under the motto "Rijeka trkača" Riječki polumaraton - the first edition of 2002, it is held in the framework of "Homo si teć" Festival for disabled peopleAna Vuković:

Iris: At the Festival of Sports for Persons with Disabilities presented athletics, in portal - news portal for Persons with Disabilities, January 24, 2015.

Accessed on May 23, 2016.

“Rijeka trkača” geslo je pod kojim se održava ovogodišnji, 22. po redu festival sporta i rekreacije Homo si teć. U nedjelju 22. travnja upravo se i očekuje prava rijeka građana, djece, studenata, umirovljenika, profesionalnih sportaša i rekreativaca.
“Impresivan je rast ove manifestacije, uistinu se na njenim samim počecima malo tko mogao nadati da će vremenom prerasti u najveći događaj ove vrste u Hrvatskoj”, izjavio je gradonačelnik Rijeke Vojko Obersnel, pozvavši građane da se i ovaj put odazovu u čim većem broju, iskoriste dan na otvorenom za rekreaciju i druženje te uključe u humanitarnu akciju.
Rast manifestacije možda se najbolje očituje u sve većem zanimanju inozemnih trkača, naglasio je Radovan Šoljaga, direktor Ri Maratona. “Gotovo polovica prijavljenih za 3. Riječki maraton, 17. Riječki polumaraton, Desetku powered by Heineken 0.0 i utrku štafeta 3×7 dolazi izvan Hrvatske. Osim domaćih trkača dolaze natjecatelji iz 32 zemlje sa svih strana svijeta, a vjerujemo da prostora za daljnji rast još uvijek ima i na njemu ćemo raditi u narednim godinama”.
“Veliki broj građana Rijeke svake se godine uključuje u program festivala i tu leži njegova najveća vrijednost, u podizanju svijesti o potrebi bavljenja sportom i rekreacijom”, naveo je Samir Barać, predsjednik Riječkog sportskog saveza.
Sve kreće već u subotu 21. travnja, kada će se na Gatu Karoline Riječke od 10 do 14 sati predstaviti čitav niz sportskih klubova i udruga s područja Primorsko-goranske županije. Istovremeno s radom kreće i Homo si teć Expo, u sklopu kojeg će svi posjetitelji moći nabaviti vrhunsku sportsku opremu po povoljnim cijenama, a prijavljeni trkači podignuti svoje startne pakete.
Program u nedjelju 22. travnja, pored natjecateljskih utrka kao i svake godine uključuje najmasovniju utrku građana – Homo si teć, utrku predškolaca dm mići trk te utrku za osobe sa invaliditetom i slabovidne osobe, nekadašnji Hendi cup, od ove godine s naslovom Memorijalna utrka Milke Milinković, u čast naše slavne paraolimpijke koja je za života redovito sudjelovala na utrkama festivala.
Posjetitelje u nedjelju na Gatu Karoline Riječke pored sajma sportske opreme i proglašenja pobjednika utrka do 17 sati očekuju gastro i zabavni program uz bendove Grapevine Babies, Abrakadabra, TCT, Stand back, Kings i školu sviranja Doma mladih. Za mališane će pored podjele poklona biti organizirane radionice i igraonice. Za sve one koji žele pratiti tijek utrka, na Korzu će biti postavljen video wall preko kojeg će se pratiti trkače.
“Kao i svake godine, Homo si teć ima humanitarnu notu, a ove se godine sredstva skupljaju za Sportski savez osoba s invaliditetom grada Rijeke, koji će ta sredstva uložiti u nabavku potrebne opreme”, istaknula je Ana Furlan, voditeljica marketinga Novog lista, pozivajući građane da kupe službenu majicu i narukvicu Homo si teć. Pet kuna od svake majice i kompletan prihod od narukvica namijenjen je spomenutom savezu. Majice po cijeni od 40 kuna i narukvice uz minimalnu donaciju od 10 kuna mogu se naći na štandu Homo si teć na Korzu sve do zadnjeg dana festivala.
“Ponosni smo što i ove godine dm sudjeluje u najdugovječnijem festivalu sporta i rekreacije Homo si teć koji je najbolji dokaz da je sport namijenjen svima koji su spremni napraviti prvi korak. U ime dm-a, pozivam roditelje da nam se pridruže sa svojim najmlađima i iskuse jedinstvenu festivalsku atmosferu”, izjavila je Anđelka Ramljak, područna menadžerica dm-a, koji već sedam godina sudjeluje na Homo si teć sa svojom utrkom djece predškolskog uzrasta dm mići trk.
Treću godinu zaredom Vipnet je zlatni sponzor manifestacije, a ove godine napravili su i korak više te u suradnji s Autotrolejom najavili uvođenje Smartice, digitalne putne karte za sve korisnike javnog prijevoza u Rijeci. “Ovaj projekt ujedno je i podrška humanitarnoj akciji Trčim i pomažem”, izjavio je Alen Gojčeta, direktor ICT prodaje i rješenja u Vipnetu. “Aplikaciju je moguće instalirati već od ovog vikenda, a u ime svih koji to učine tijekom trajanja Homo si teć festivala i pokrenu uplatu aktivacijom na “totemima“ na Korzu, Smartica će donirati 1 kunu u humanitarne svrhe.”

Question: what is the name of the motorcycle rally in rijeka

Sports competitions, festivals and etc. car and moto sports Grand Prix of the World Motorcycle Championship with the accompanying Croatia Rally (Riga)

Kvarnerski rally English women's rally Maskarani auto-rally Paris - Bakar (from 1990)

Egidia Paris from 1980, the Cup of the Mediterranean from 1999, the Open Mediterranean Chess Tournament from 2009 and the Women's Chess Tournament Flower of the Mediterranean from 2001.

Homo si teć - festival of sports and recreation; it is held without interruption since 1998 and is the largest street sports event in Croatia; the most massive street race in Croatia; the first edition initiated by Orlando Rivetti; the 22nd edition was held under the motto "Rijeka trkača" Riječki polumaraton - the first edition of 2002, it is held in the framework of "Homo si teć" Festival for disabled peopleAna Vuković:

Iris: At the Festival of Sports for Persons with Disabilities presented athletics, in portal - news portal for Persons with Disabilities, January 24, 2015.

Accessed on May 23, 2016.

what is the name of the motorcycle rally in rijeka

Question: when did the maskarani rally start

Accessed on May 23, 2016.

Question: in what year was the river adriatic slalom built

Accessed on May 23, 2016.

in what year was the river adriatic slalom built

Question: what is the capital of croatia

Accessed on May 23, 2016.

Question: what is the name of the motorcycle rally held in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

what is the name of the motorcycle rally held in rijeka

Question: what does igfc stand for in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

Question: what is the sport of croatian open

Accessed on May 23, 2016.

Question: when was the first world kickboxing cup held

Accessed on May 23, 2016.

when was the first world kickboxing cup held

Question: what was the first tournament of the world judo series in croatia

"Svjetski kickboxing kup ( 1988 . ) održan je prvi turnir Svjetske judo serije u Hrvatskoj - Grand Prix Rijeka timski sportovi nogometni turnir za igrače do 19 godina "" Kvarnerska rivijera "" , treći najstariji omladinski turnir u Europi , najstariji nogometni turnir u Hrvatskoj sportovi na vodi održavaju se brojne jedriličarske regate s dugom tradicijom

Accessed on May 23, 2016.

what was the first tournament of the world judo series in croatia

Question: what is the name of the chess tournament held in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

what is the name of the chess tournament held in rijeka

Question: what is the name of the oldest youth football tournament in europe

Accessed on May 23, 2016.

what is the name of the oldest youth football tournament in europe

Question: when was the women's chess tournament flower of the mediterranean held

Accessed on May 23, 2016.

when was the women's chess tournament flower of the mediterranean held

Question: what chess tournament was held in 1999 in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

what chess tournament was held in 1999 in rijeka

Question: what was the first tournament of the world judo series held in croatia

"Svjetski kickboxing kup ( 1988 . ) održan je prvi turnir Svjetske judo serije u Hrvatskoj - Grand Prix Rijeka timski sportovi nogometni turnir za igrače do 19 godina "" Kvarnerska rivijera "" , treći najstariji omladinski turnir u Europi , najstariji nogometni turnir u Hrvatskoj sportovi na vodi održavaju se brojne jedriličarske regate s dugom tradicijom

Accessed on May 23, 2016.

what was the first tournament of the world judo series held in croatia

Question: what is the name of the women's chess tournament held in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

what is the name of the women's chess tournament held in rijeka

Question: when was the first rijeka street race held

Accessed on May 23, 2016.

when was the first rijeka street race held

Question: who started the first edition of rijeka

Accessed on May 23, 2016.

Question: when does the festival of sports for persons with disabilities start

Accessed on May 23, 2016.

when does the festival of sports for persons with disabilities start

Question: what is the name of the largest street race in croatia

Accessed on May 23, 2016.

what is the name of the largest street race in croatia

Question: when was the first edition of rijeka

Accessed on May 23, 2016.

Question: what is the meaning of homo si teć

festival sporta i rekreacije ; održava se bez prekida od 1998 . godine i najveći je ulični sportski

Accessed on May 23, 2016.

Question: what is the name of the largest street sports event in croatia

Homo si teć - festival of sports and recreation

"Homo si teć - festival sporta i rekreacije ; održava se bez prekida od 1998 . godine i najveći je ulični sportski

Accessed on May 23, 2016.

Homo si teć - festival of sports and recreation

what is the name of the largest street sports event in croatia

Sports competitions , festivals and etc . car and moto sports Grand Prix of the World Motorcycle Championship with the accompanying Croatia Rally ( Riga )

Kvarnerski rally English women 's rally Maskarani auto - rally Paris - Bakar ( from 1990 )

Motorcycle races : IG Formel Classic ( IGFC ) , International Classic Grand Prix ( ICGP ) , International Grand Prix ( IGP ) , Alpe Adria International Motorcycle Championship , Rally Ronde Winter Sports Carnival Snowboard Session - international city snowboard competition that has been held since 2008 in the center of the river Adriatic Slalom ( Jadranski slalom ) on the Plak of 1933 . sports with the racket River Open ( tenis ) ( 2007.-'11 . ) - part of ATP Challenger Tour ICO Crossminton Croatian Open fighting sports Croatia Open ( karate ) ( from 2001 . )

World Kickboxing Cup ( 1988 ) was held the first tournament of the World Judo series in Croatia - Grand Prix of the Riyadh team sports football tournament for players up to 19 years " Kvarnerska Riviera " , the third oldest youth tournament in Europe , the oldest football tournament in Croatia sports on the water are held numerous nuclear regates with a long tradition : Fiumanka ( 2000 ) , Primorska regata ( Rijeka – Cres ; 1982 . ) , Regata Sv . Vid ( 2004 . ) , Riječka regata RU jedrilica ( 1995 . ) chess tournament : Open Liburnija - Shahovski memorijal prof .

Egidia Paris from 1980 , the Cup of the Mediterranean from 1999 , the Open Mediterranean Chess Tournament from 2009 and the Women 's Chess Tournament Flower of the Mediterranean from 2001 .

Homo si teć - festival of sports and recreation ; it is held without interruption since 1998 and is the largest street sports event in Croatia ; the most massive street race in Croatia ; the first edition initiated by Orlando Rivetti ; the 22nd edition was held under the motto " Rijeka trkača " Riječki polumaraton - the first edition of 2002 , it is held in the framework of " Homo si teć " Festival for disabled peopleAna Vuković :

Iris : At the Festival of Sports for Persons with Disabilities presented athletics , in portal - news portal for Persons with Disabilities , January 24 , 2015 .

Sportska natjecanja, festivali i sl. auto i moto sportovi Velika nagrada Jadrana Svjetsko prvenstvo motocikala s prikolicom Croatia Rally (Rijeka) Kvarnerski rally Riječki ženski rally Maškarani auto-rally Pariz - Bakar (od 1990.) Rally maškaranih oktanaca (od 2010.) motociklističke utrke: IG Formel Classic (IGFC), International Classic Grand Prix (ICGP), International Grand Prix (IGP), Alpe Adria International Motorcycle Championship, Rijeka Rally Ronde zimski sportovi Carnival Snowboard Session - međunarodno gradsko snowboard natjecanje koje se od 2008. godine održava u centru Rijeke Adriatic Slalom (Jadranski slalom) na Platku od 1933. sportovi s reketom Rijeka Open (tenis) (2007.-'11.) - dio ATP Challenger Toura ICO Crossminton Croatian Open borilački sportovi Croatia Open (karate) (od 2001.) Svjetski kickboxing kup (1988.) održan je prvi turnir Svjetske judo serije u Hrvatskoj - Grand Prix Rijeka timski sportovi nogometni turnir za igrače do 19 godina "Kvarnerska rivijera", treći najstariji omladinski turnir u Europi, najstariji nogometni turnir u Hrvatskoj sportovi na vodi održavaju se brojne jedriličarske regate s dugom tradicijom: Fiumanka (2000.), Primorska regata (Rijeka–Cres; 1982.), Regata Sv. Vid (2004.), Riječka regata RU jedrilica (1995.) šahovski turniri: Open Liburnija - Šahovski memorijal prof. Egidia Parisa od 1980., Kup Mediterana od 1999., Otvoreni šahovski turnir Mediteran od 2009. te ženski šahovski turnir Cvijet Mediterana od 2001. Homo si teć - festival sporta i rekreacije; održava se bez prekida od 1998. godine i najveći je ulični sportski događaj u Hrvatskoj; najmasovnija ulična utrka u Hrvatskoj; prvo izdanje inicirao Orlando Rivetti; 22. izdanje održalo se pod geslom "Rijeka trkača" Riječki polumaraton - prvo izdanje 2002., održava se u sklopu "Homo si teć" Festival sporta za osobe s invaliditetomAna Vuković: Iris: Na Festivalu sporta za osobe s invaliditetom predstavljena atletika, in portal - news portal za osobe s invaliditetom, 24. siječnja 2015. Pristupljeno 23. svibnja 2016.

Sportska natjecanja, festivali i sl. auto i moto sportovi Velika nagrada Jadrana Svjetsko prvenstvo motocikala s prikolicom Croatia Rally (Rijeka)

Kvarnerski rally Riječki ženski rally Maškarani auto-rally Pariz - Bakar (od 1990.)

Svjetski kickboxing kup (1988.) održan je prvi turnir Svjetske judo serije u Hrvatskoj - Grand Prix Rijeka timski sportovi nogometni turnir za igrače do 19 godina "Kvarnerska rivijera", treći najstariji omladinski turnir u Europi, najstariji nogometni turnir u Hrvatskoj sportovi na vodi održavaju se brojne jedriličarske regate s dugom tradicijom: Fiumanka (2000.), Primorska regata (Rijeka–Cres; 1982.), Regata Sv. Vid (2004.), Riječka regata RU jedrilica (1995.) šahovski turniri: Open Liburnija - Šahovski memorijal prof.

Egidia Parisa od 1980., Kup Mediterana od 1999., Otvoreni šahovski turnir Mediteran od 2009. te ženski šahovski turnir Cvijet Mediterana od 2001.

Homo si teć - festival sporta i rekreacije; održava se bez prekida od 1998. godine i najveći je ulični sportski događaj u Hrvatskoj; najmasovnija ulična utrka u Hrvatskoj; prvo izdanje inicirao Orlando Rivetti; 22. izdanje održalo se pod geslom "Rijeka trkača" Riječki polumaraton - prvo izdanje 2002., održava se u sklopu "Homo si teć" Festival sporta za osobe s invaliditetomAna Vuković:

Iris: Na Festivalu sporta za osobe s invaliditetom predstavljena atletika, in portal - news portal za osobe s invaliditetom, 24. siječnja 2015.

Sports competitions, festivals and etc. car and moto sports Grand Prix of the World Motorcycle Championship with the accompanying Croatia Rally (Riga) Kvarnerski rally English women's rally Maskarani auto-rally Paris - Bakar (from 1990) Motorcycle races: IG Formel Classic (IGFC), International Classic Grand Prix (ICGP), International Grand Prix (IGP), Alpe Adria International Motorcycle Championship, Rally Ronde Winter Sports Carnival Snowboard Session - international city snowboard competition that has been held since 2008 in the center of the river Adriatic Slalom (Jadranski slalom) on the Plak of 1933. sports with the racket River Open (tenis) (2007.-'11.) - part of ATP Challenger Tour ICO Crossminton Croatian Open fighting sports Croatia Open (karate) (from 2001.) World Kickboxing Cup (1988) was held the first tournament of the World Judo series in Croatia - Grand Prix of the Riyadh team sports football tournament for players up to 19 years "Kvarnerska Riviera", the third oldest youth tournament in Europe, the oldest football tournament in Croatia sports on the water are held numerous nuclear regates with a long tradition: Fiumanka (2000), Primorska regata (Rijeka–Cres; 1982.), Regata Sv. Vid (2004.), Riječka regata RU jedrilica (1995.) chess tournament: Open Liburnija - Shahovski memorijal prof. Egidia Paris from 1980, the Cup of the Mediterranean from 1999, the Open Mediterranean Chess Tournament from 2009 and the Women's Chess Tournament Flower of the Mediterranean from 2001. Homo si teć - festival of sports and recreation; it is held without interruption since 1998 and is the largest street sports event in Croatia; the most massive street race in Croatia; the first edition initiated by Orlando Rivetti; the 22nd edition was held under the motto "Rijeka trkača" Riječki polumaraton - the first edition of 2002, it is held in the framework of "Homo si teć" Festival for disabled peopleAna Vuković: Iris: At the Festival of Sports for Persons with Disabilities presented athletics, in portal - news portal for Persons with Disabilities, January 24, 2015. Accessed on May 23, 2016.

Sports competitions, festivals and etc. car and moto sports Grand Prix of the World Motorcycle Championship with the accompanying Croatia Rally (Riga)

Kvarnerski rally English women's rally Maskarani auto-rally Paris - Bakar (from 1990)

Egidia Paris from 1980, the Cup of the Mediterranean from 1999, the Open Mediterranean Chess Tournament from 2009 and the Women's Chess Tournament Flower of the Mediterranean from 2001.

Homo si teć - festival of sports and recreation; it is held without interruption since 1998 and is the largest street sports event in Croatia; the most massive street race in Croatia; the first edition initiated by Orlando Rivetti; the 22nd edition was held under the motto "Rijeka trkača" Riječki polumaraton - the first edition of 2002, it is held in the framework of "Homo si teć" Festival for disabled peopleAna Vuković:

Iris: At the Festival of Sports for Persons with Disabilities presented athletics, in portal - news portal for Persons with Disabilities, January 24, 2015.

Accessed on May 23, 2016.

Maškarani auto-rally "Pariz-Bakar"
Maškarani auto-rally “Pariz-Bakar” tradicionalna je manifestacija koja se od 1990. godine neprekidno održava u organizaciji Autokluba „Rijeka“, kao parodija na svjetski poznati rally „Pariz-Dakar“ i od tada je prateća sportska manifestacija Riječkog karnevala.
Maškarani auto – rally “Pariz – Bakar“ jedinstvena je manifestacija te vrste u svijetu gdje utrku voze motorizirane maškare iz različitih krajeva, gdje svi sudionici – natjecatelji, njihova pratnja i suci moraju biti maskirani, a posebna su priča njihova prigodno dekorirana vozila.

Accessed on May 23, 2016.

Kvarnerski rally
|1.||Kaučič Tomaž - Zorenč Peter||Subaru Impreza STi N11 Spec C||DTD Kaučič||1:03:31.8|
|2.||Logar Boštjan - Kalan David||Mitsubishi Lancer Evo VIII||AK Bencin Adrenalin||1:03:39.6|
|3.||Jeram Marko - Jeram Damjan||Mitsubishi Lancer Evo VIII||Avto Foto Market||1:04:00.6|
|1||Kaučič Tomaž - Zorenč Peter||Subaru Impreza STi N11 Spec C||DTD Kaučič||1:03:31.8|
|2||Logar Boštjan - Kalan David||Mitsubishi Lancer Evo VIII||AK Bencin Adrenalin||1:03:39.6|
|3||Jeram Marko - Jeram Damjan||Mitsubishi Lancer Evo VIII||Avto Foto Market||1:00:04.6|
|1||Kaučič Tomaž - Zorenč Peter||Subaru Impreza STi N11 Spec C||DTD Kaučič||1:03:31.8|
|2||Logar Boštjan - Kalan David||Mitsubishi Lancer Evo VIII||AK Bencin Adrenalin||1:03:39.6|
|3||Jeram Marko - Jeram Damjan||Mitsubishi Lancer Evo VIII||Avto Foto Market||1:00:04.6|
|1.||Šebalj Juraj - Klinc Toni||Citroën C2 S1600||AK Astra||52:31.8|
|2.||Campedelli Simone - Pizzol Shary Dayana||Mitsubishi Lancer Evo VIII||52:51.5|
|3.||Galić Marin - Mikulec Tin||Renault Clio S1600||AMD Matulji Racing||53:04.4|
|1||Šebalj Juraj - Klinc Toni||Citroën C2 S1600||AK Astra||52:31.8|
|2||Campedelli Simone - Pizzol Shary Dayana||Mitsubishi Lancer Evo VIII||52:51.5|
|3||Galić Marin - Mikulec Tin||Renault Clio S1600||AMD Matulji Racing||53:04.4|
|1.||Pattison Mike - Štefanovič Siniša||Ford Escort RS Cosworth||AK Prigorje||51:34.5|
|2.||Reitsperger Georg - Schauderna Michael||Mitsubishi Lancer Evo VI||52:29.3|
|3.||Saftić Dean - Janković Bojana||Ford Escort RS Cosworth||AMD Zrinski Čabar||52:38.1|
|1||Pattison Mike - Štefanovič Siniša||Ford Escort RS Cosworth||AK Prigorje||51:34.5|
|2||Reitsperger Georg - Schauderna Michael||Mitsubishi Lancer Evo VI||52:29.3|
|3||Saftić Dean - Janković Bojana||Ford Escort RS Cosworth||AMD Zrinski Čabar||52:38.1|
|1||Pattison Mike - Štefanovič Siniša||Ford Escort RS Cosworth||AK Prigorje||51:34.5|
|2||Reitsperger Georg - Schauderna Michael||Mitsubishi Lancer Evo VI||52:29.3|
|3||Saftić Dean - Janković Bojana||Ford Escort RS Cosworth||AMD Zrinski Čabar||52:38.1|
|1.||Koritnik Matija - Gostič David||Renault Clio Williams||AMK Dugo Selo||47:32.5|
|2.||Saftić Dean - Dobrila David||Ford Escort RS Cosworth||AMD Matulji Racing||47:37.3|
|3.||Franja Jaki - Bruner Damir||Peugeot 306 S16||AMD Zanatlija-Castrol||48:22.3|
|1||Koritnik Matija - Gostič David||Renault Clio Williams||AMK Dugo Selo||47:32.5|
|2||Saftić Dean - Dobrila David||Ford Escort RS Cosworth||AMD Matulji Racing||47:37.3|
|3||Franja Jaki - Bruner Damir||Peugeot 306 S16||AMD Zanatlija-Castrol||48:22.3|
|1.||Pattison Dave - Štefanovič Siniša||Ford Escort RS Cosworth||AK Prigorje||1:02:03.6|
|2.||Lončarič Nenad - Puzić Nenad||Mitsubishi Lancer Evo VI||AMK Siget||1:04:00.1|
|3.||Tavano Stefano - Andrian Dario||Renault Clio Williams||1:04:22.0|
|1||Pattison Dave - Štefanovič Siniša||Ford Escort RS Cosworth||AK Prigorje||1:02:03.6|
|2||Lončarič Nenad - Puzić Nenad||Mitsubishi Lancer Evo VI||AMK Siget||1:04:00.1|
|3||Kozarić Neven - Priščan Kristina||Subaru Impreza 555||AMK Siget||1:05:28.6|

Accessed on May 23, 2016.

Rijeka Rally Ronde / Rally in circuit
|1.||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper S||39:43.3|
|2.||Moro - Padrin Adriano||Renault Clio||39:44.3|
|3.||Zigliani Ludwig - Rota Giuseppe||Renault Clio S1600||40:35.5|
|1||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper S||39:43.3|
|2||Moro - Padrin Adriano||Renault Clio||39:44.3|
|3||Zigliani Ludwig - Rota Giuseppe||Renault Clio S1600||40:35.5|
|1.||Busetti Giovanni - Russo Stefano||Renault Clio RS||36:13.9|
|2.||Zigliani Ludwig - Rota Giuseppe||Renault Clio S1600||36:27.9|
|3.||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper S||37:38.7|
|1||Busetti Giovanni - Russo Stefano||Renault Clio RS||36:13.9|
|2||Zigliani Ludwig - Rota Giuseppe||Renault Clio S1600||36:27.9|
|3||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper S||37:38.7|
|1.||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper S||39:27.596|
|2.||Jurišić Matija - Pavlović Ivan||Ford Fiesta Rally4||41:24.570|
|3.||Colombi Fabrizio - Rota Ilario||Peugeot 207 S2000||42:14.367|
|1||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper S||39:27.596|
|2||Jurišić Matija - Pavlović Ivan||Ford Fiesta Rally4||41:24.570|
|3||Colombi Fabrizio - Rota Ilario||Peugeot 207 S2000||42:14.367|
|1.||Guerrera Achille "Eva" - Picchi Piero||Škoda Fabia R5||35:42.204|
|2.||Lovati Tommaso - Giuriato Fabio||Mini Cooper S||36:06.946|
|3.||Riccio Alessandro "Riccio" - Campodall'Orto Elena||Seat Ibiza||36:30.242|
|1||Guerrera Achille "Eva" - Picchi Piero||Škoda Fabia R5||35:42.204|
|2||Lovati Tommaso - Giuriato Fabio||Mini Cooper S||36:06.946|
|3||Riccio Alessandro "Riccio" - Campodall'Orto Elena||Seat Ibiza||36:30.242|
|1.||Colferai Carlo - "Marquez"||Škoda Fabia Rally2 evo||35:48.629|
|2.||Jurišić Matija - Pavlović Ivan||Škoda Fabia S2000||37:21.454|
|3.||Zigliani Rizziero - Rocchi||Škoda Fabia R5||38:38.341|
|1||Colferai Carlo - "Marquez"||Škoda Fabia Rally2 evo||35:48.629|
|2||Jurišić Matija - Pavlović Ivan||Škoda Fabia S2000||37:21.454|
|3||Zigliani Rizziero - Rocchi||Škoda Fabia R5||38:38.341|
|1.||Munaretto Alex - Gambasin Matteo||Škoda Fabia R5||41:33.262|
|2.||Battaglia Giuseppe - Gasparotto Ivan||Škoda Fabia R5||42:30.609|
|3.||Acco Lino - Serena Annapaola||Hyundai i20 R5||43:17.925|
|1||Munaretto Alex - Gambasin Matteo||Škoda Fabia R5||41:33.262|
|2||Battaglia Giuseppe - Gasparotto Ivan||Škoda Fabia R5||42:30.609|
|3||Acco Lino - Serena Annapaola||Hyundai i20 R5||43:17.925|
|1.||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper||33:02.611|
|2.||Paronuzzi Stefano - Altinier Matteo||Peugeot 205 Proto||33:13.880|
|3.||Busetti Giovanni - La Rizza Marilena||Renault Clio RS||33:18.702|
|1||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper||33:02.611|
|2||Paronuzzi Stefano - Altinier Matteo||Peugeot 205 Proto||33:13.880|
|3||Busetti Giovanni - La Rizza Marilena||Renault Clio RS||33:18.702|
|1.||Donetto Oscar - Donetto Gianmarco||Škoda Fabia R5||41:05.517|
|2.||Paronuzzi Stefano - Altinier Matteo||Peugeot 205 Proto||41:14.219|
|3.||Scopel Roberto - Forato Ermanno||Škoda Fabia R5||41:31.560|
|1||Donetto Oscar - Donetto Gianmarco||Škoda Fabia R5||41:05.517|
|2||Paronuzzi Stefano - Altinier Matteo||Peugeot 205 Proto||41:14.219|
|3||Scopel Roberto - Forato Ermanno||Škoda Fabia R5||41:31.560|
|1.||Colferai Carlo - Moriconi Massimo||Škoda Fabia R5||36:22.27|
|2.||Munaretto Alex - Molo Enrico||Škoda Fabia R5||36:38.11|
|3.||Trentin Mauro - Tommasini Sandra||Škoda Fabia R5||36:47.20|
|1||Colferai Carlo - Moriconi Massimo||Škoda Fabia R5||36:22.27|
|2||Munaretto Alex - Molo Enrico||Škoda Fabia R5||36:38.11|
|3||Trentin Mauro - Tommasini Sandra||Škoda Fabia R5||36:47.20|
|1.||Astuto Fabrizio - Giardino Marco||Renault Clio Cup||46:55.10|
|2.||Parlotti Gilberto - Druzina Luca||Citroën Saxo||47:37.65|
|3.||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Renault Twingo||48:20.84|
|1||Astuto Fabrizio - Giardino Marco||Renault Clio Cup||46:55.10|
|2||Parlotti Gilberto - Druzina Luca||Citroën Saxo||47:37.65|
|3||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Renault Twingo||48:20.84|
|1.||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper||34:51.15|
|2.||Ravenščak Martin - Puzić Filip||Ford Fiesta R2T19||36:56.81|
|3.||Burigo Omar - Balcon Roberto||Opel Corsa A GSi||37:17.60|
|1||Zardo Denny - De Bastiani Cristina||Mini Cooper||34:51.15|
|2||Ravenščak Martin - Puzić Filip||Ford Fiesta R2T19||36:56.81|
|3||Burigo Omar - Balcon Roberto||Opel Corsa A GSi||37:17.60|
|1.||Donetto Oscar - Giatti Eneo||Škoda Fabia R5||51:01.94|
|2.||Ghirardo Michele - De Bastiani Remo||Lotus Exige||51:11.26|
|3.||Novaglio Nicola - Valentini||Mini Cooper||51:48.61|
|1||Donetto Oscar - Giatti Eneo||Škoda Fabia R5||51:01.94|
|2||Ghirardo Michele - De Bastiani Remo||Lotus Exige||51:11.26|
|3||Novaglio Nicola - Valentini||Mini Cooper||51:48.61|
|1.||Guerrera Achille "Eva" - Zardo Denny||Renault Clio Cup||40:41.3|
|2.||Colferai Carlo - Mosele Alice||Peugeot 207 S2000||41:09.5|
|3.||Zarpellon Tobia - Bettega Alice||BMW 328||41:38.9|
|1||Guerrera Achille "Eva" - Zardo Denny||Renault Clio Cup||40:41.3|
|2||Colferai Carlo - Mosele Alice||Peugeot 207 S2000||41:09.5|
|3||Zarpellon Tobia - Bettega Alice||BMW 328||41:38.9|
|1.||Babuin Denis - Celot Antonio||Ford Fiesta R5||15:02.7|
|2.||Bellan Alessio - Gilli Federica||Peugeot 208 R2||15:53.4|
|3.||Burigo Omar - Fabian||Opel Corsa A GSi||15:54.9|
|1||Babuin Denis - Celot Antonio||Ford Fiesta R5||15:02.7|
|2||Bellan Alessio - Gilli Federica||Peugeot 208 R2||15:53.4|
|3||Burigo Omar - Fabian||Opel Corsa A GSi||15:54.9|
|1.||Colferai Carlo - Cracco Cristian||Peugeot 207 S2000||44:02.0|
|2.||Burigo Omar - Da Rold Moreno||Opel Corsa A GSi||47:06.1|
|3.||Fusaro Carmelo - Matarrese Andrea "Barbo"||Peugeot 306||47:44.5|
|1||Colferai Carlo - Cracco Cristian||Peugeot 207 S2000||44:02.0|
|2||Burigo Omar - Da Rold Moreno||Opel Corsa A GSi||47:06.1|
|3||Fusaro Carmelo - Matarrese Andrea "Barbo"||Peugeot 306||47:44.5|
|1.||Ghirardo Michele - De Bastiani Remo||Lotus Exige||44:04.8|
|2.||Riccio Alessandro "Riccio" - Gaio Alessandro||Citroën DS3 R3T||45:36.5|
|3.||Guerrera Achille "Eva" - Vardanega Lino "Zio Lino"||Renault Clio Cup||45:45.9|
|1||Ghirardo Michele - De Bastiani Remo||Lotus Exige||44:04.8|
|2||Riccio Alessandro "Riccio" - Gaio Alessandro||Citroën DS3 R3T||44:36.5|
|3||Guerrera Achille "Eva" - Vardanega Lino "Zio Lino"||Renault Clio Cup||45:45.9|
|1.||Babuin Denis - Spinazzè Roberta||Renault Clio S1600||41:28.7|
|2.||Zinutti Carlo - Zinutti Arianna||Peugeot 106 Rallye||42:36.4|
|3.||Mocchiutti Eric - Cobessi Alex||Renault Clio RS||43:00.1|
|1||Babuin Denis - Spinazzè Roberta||Renault Clio S1600||41:28.7|
|2||Zinutti Carlo - Zinutti Arianna||Peugeot 106 Rallye||42:36.4|
|3||Mocchiutti Eric - Cobessi Alex||Renault Clio RS||43:00.1|
|1.||Floriani Alberto - Budoia Andrea||Fiat Punto Proto||50:28.7|
|2.||Busetti Giovanni - La Rizza Marilena||Renault Clio RS||50:36.0|
|3.||Faè E - Pivetta||Renault Clio||50:49.6|
|1||Floriani Alberto - Budoia Andrea||Fiat Punto Proto||50:28.7|
|2||Busetti Giovanni - La Rizza Marilena||Renault Clio RS||50:36.0|
|3||Faè E - Pivetta||Renault Clio||50:49.6|
|1.||Zardo Denny - Zanandrea Roberto||Porsche 935||31:08.4|
|2.||Floriani Alberto - Rech||Fiat Punto Proto||32:05.0|
|3.||Guerra Massimo - Paludetti Simone||Peugeot 208 T16||32:18.1|
|1||Zardo Denny - Zanandrea Roberto||Porsche 935||31:08.4|
|2||Floriani Alberto - Rech||Fiat Punto Proto||32:05.0|
|3||Guerra Massimo - Paludetti Simone||Peugeot 208 T16||32:18.1|
|1.||Ghirardo Michele - Favalessa||Lotus Exige||54:33.5|
|2.||Floriani Alberto - Rech||Fiat Punto Proto||54:41.0|
|3.||Babuin Denis - Spinazzè Roberta||Renault Clio Cup||55:00.8|
|1||Ghirardo Michele - Favalessa||Lotus Exige||54:33.5|
|2||Floriani Alberto - Rech||Fiat Punto Proto||54:41.0|
|3||Babuin Denis - Spinazzè Roberta||Renault Clio Cup||55:00.8|
|1.||Babuin Denis - Spinazzè Roberta||Škoda Fabia WRC||48:37.0|
|2.||Venica Giorgio - Venica S||Peugeot 208 T16||49:00.6|
|3.||Guerra Massimo - Bottacin Matteo||Peugeot 208 T16||49:24.3|
|1||Babuin Denis - Spinazzè Roberta||Škoda Fabia WRC||48:37.0|
|2||Venica Giorgio - Venica S||Peugeot 208 T16||49:00.6|
|3||Guerra Massimo - Bottacin Matteo||Peugeot 208 T16||49:24.3|
|1.||Guerra Massimo - Bottacin Matteo||Peugeot 208 T16||41:52.8|
|2.||De Biasi Andrea - Pigiama||Renault Clio Cup||43:56.3|
|3.||Juranić - Juranić||Renault Clio||44:15.6|
|1||Guerra Massimo - Bottacin Matteo||Peugeot 208 T16||41:52.8|
|2||De Biasi Andrea - Pigiama||Renault Clio Cup||43:56.3|
|3||Juranić - Juranić||Renault Clio||44:15.6|
|1.||Zardo Denny - Goi Debora||Porsche 935||50:41.8|
|2.||Cobbe Luciano - Scrinzi Lorenzo||Ford Focus RS WRC '05||51:36.3|
|3.||De Luca Mattia - Altoè Mirko||Peugeot 106 Rallye||54:44.5|
|1||Zardo Denny - Goi Debora||Porsche 935||50:41.8|
|2||Cobbe Luciano - Scrinzi Lorenzo||Ford Focus RS WRC '05||51:36.3|
|3||De Luca Mattia - Altoè Mirko||Peugeot 106 Rallye||54:44.5|
|1.||Zardo Denny - Zanandrea Roberto||Lotus Elan||44:42.3|
|2.||Borrett Freddy - Maschietto||Renault Clio Cup||46:19.0|
|3.||Riccio Alessandro "Riccio" - Cimitan Loris||BMW M3||46:20.9|
|1||Zardo Denny - Zanandrea Roberto||Lotus Elan||44:42.3|
|2||Borrett Freddy - Maschietto||Renault Clio Cup||46:19.0|
|3||Riccio Alessandro "Riccio" - Cimitan Loris||BMW M3||46:20.9|
|1.||Zardo Denny - Tassile Elisa||Porsche 935||45:50.1|
|2.||Guerra Massimo - Visintini Leonardo||Ford Focus RS WRC '08||46:20.3|
|3.||Floriani Alberto - Borgolotto Angela||Citroën C2 S1600||49:58.6|
|1||Zardo Denny - Tassile Elisa||Porsche 935||45:50.1|
|2||Guerra Massimo - Visintini Leonardo||Ford Focus RS WRC '08||46:20.3|
|3||Floriani Alberto - Borgolotto Angela||Citroën C2 S1600||49:58.6|
|1.||Guerra Massimo - Visintini Leonardo||Ford Focus RS WRC '08||49:58.7|
|2.||Mazzolini Marco - Larice Fabrizio||Renault Clio RS||52:57.1|
|3.||Bertolutti Roberto - Collavino Mattia||Škoda Fabia S2000||53:25.4|
|1||Guerra Massimo - Visintini Leonardo||Ford Focus RS WRC '08||49:58.7|
|2||Mazzolini Marco - Larice Fabrizio||Renault Clio RS||52:57.1|
|3||Bertolutti Roberto - Collavino Mattia||Škoda Fabia S2000||53:25.4|
|1.||Ferrara Patrizio - Lovato Alberto||BMW M3||1:03:51.8|
|2.||Moret Maurizio - Commone Salvo||Honda Civic EK4||1:05:04.9|
|3.||Lucchetta Roberto - Zoppas Paolo||Peugeot 306 Rallye||1:05:40.0|
|1||Ferrara Patrizio - Lovato Alberto||BMW M3||1:03:51.8|
|2||Moret Maurizio - Commone Salvo||Honda Civic EK4||1:05:04.9|
|3||Lucchetta Roberto - Zoppas Paolo||Peugeot 306 Rallye||1:05:40.0|
|1.||Floriani Alberto - Borgolotto Angela||Fiat Punto Proto||40:22.6|
|2.||De Luna Andrea - Rossetto Marika||Renault Clio S1600||40:38.5|
|3.||Bettera Enrico - Bertasini Haianes Tania||Peugeot 106||40:43.3|
|1||Floriani Alberto - Borgolotto Angela||Fiat Punto Proto||40:22.6|
|2||De Luna Andrea - Rossetto Marika||Renault Clio S1600||40:38.5|
|3||Bettera Enrico - Bertasini Haianes Tania||Peugeot 106||40:43.3|

Accessed on May 23, 2016.

O natjecanju
Što je CSS – Carnival Snowboard Session?
Carnival Snowboard Session je međunarodno gradsko snowboard natjecanje koje se od 2008. godine održava u centru Rijeke. Samo natjecanje traje jedan dan, a tisuće gledatelja ima priliku gledati dvadesetak vrhunskih snowboardera iz cijele Europe.
CSS je postao tradicionalan, jedinstven i prepoznatljiv događaj vezan uz svima dobro znani Riječki karneval koji u Rijeku privlači mnoge poklonike uzbudljivog ekstremnog sporta i dobre zabave.
Natjecanje je jedinstveno po svojoj snježnoj stazi koja se nalazi tek nekoliko metara od mora. Za organizaciju ovog događaja šleperima se u centar Rijeke (Gat Karoline Riječke) dopremi 200 kubika snijega. Od 2008. do 2012. godine CSS se je vozio u disciplini Slopestyle, no od 2013. se vozi u disciplini corner jump (snowboard skokovi). 2014. godinu CSS je pauzirao, te se je 2015. godine u punom sjaju vratio railevima s nešto “upgradanom” stazom.
Ciljevi
Organizatori, Snowboard klub Nine i Turistička zajednica grada Rijeke, na ovaj način žele promovirati snowboarding kao atraktivan i zabavan sport te prenijeti mali dio ovog snježnog sporta, s planine, u sam centar grada. Osim promocije snowboarda tu je i želja da Rijeka postane grad koji će, osim klizališta, svojim građanima ponuditi i drugu vrstu zimskih radosti te postati grad sa snježnom stazom najbliže moru. Jedan od ciljeva je i upotpuniti program već popularnog Riječkog karnevala i obogatiti turističku ponudu grada Rijeke. Uz sve navedeno, vrlo bitan faktor ima i dobra zabava svih posjetitelja tijekom natjecanja, kao i na popratnom koncertu.
Natjecatelji
Uskoro
Program
Uskoro
After party
Uskoro
Organizator
Snowboard klub Nine
Škurinjskih žrtava 18
Adamićeva 18 (adresa klubskih prostorija)
51000 Rijeka
E-mail: [email protected]
Web: www.snowboard-nine.hr
Mob: 091/782-0410

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

World Cup, since 1998, is organized by the paddle club “Krila Kvarner” in the Grobnick Field.

Svjetski padobranski kup u skokovims na cilj dolazi na Grobnik
Objavljeno 05.06.2018 - Zanimljivosti
Padobranski klub „Krila Kvarnera“ organizator je već dugi niz godina (od 1998.godine) Svjetskog padobranskog kupa u disciplini skokovi na cilj što nas stavlja u visoko društvo malobrojnih organizatora ovog tehnički i organizacijski zahtjevnog natjecanja. To je najjače natjecanje takve vrste u svijetu koje se održava na šest pozicija:
1. Rijeka, Hrvatska (08.-10.06.2018.)
NA AERODROMU GROBNIČKO POLJE
Natjecanje počinje u petak 08.06. u 08.00 i traje do 20.00 sati., nastavlja se u subotu u 08.00 i traje do 20.00 sati te zadnji dan natjecanja je nedjelja od 08.00 do najkasnije 16.00 kada je i predviđeno proglašenje pobjednika. Proglašenje može biti i prije ukoliko se natjecanje završi ranije.
2. Bled, Slovenija (22.-24.06.2018.)
3. Peiting, Njemačka (13.-15.07.2018.)
4. Belluno, Italija (27.-29.07.2018.)
5. Thalgau, Austrija (07.-09.09.2018.)
6. Locarno, Švicarska (28.-30.09.2018.)
Natjecanje je u disciplini skokovI na cilj:
– svaka ekipa ima 5 članova
– svaka ekipa radi po 8 skokova
– cilj je doskok na točku promjera 2 cm, svaki promašeni cm mjeri se elktronskom napravom, mjeri se do maksimalno 15 cm (svaki doskok van 15 cm piše se kao 16 cm -“aut”)
– zbrajaju se centimetri svih 8 skokova
– pobjednik je sa najmanje skupljenih centimetara
– konkurencije su:
1. Ekipe (timovi 5 natjecatelja)
2. Žene pojedinačno
3. Seniori pojedinačno
4. Juniori pojedinačno
5. Master pojedinačno (preko 50 godina starosti)
Rezultati sa svih 6 natjacanja zbrajaju se i proglašavaju se ukupni pobjednici sezone.
Za ovu godinu u Rijeci prijavljeno je 27 timova iz 15 zemalja sa ukupno 135 natjecatelja.
Natjecanje se odvija iz tri aviona Cessna 206 i207 u koje ide po jedna ekipa.
Treba napraviti ukupno cca 200 letova i cca 1200 skokova za kompletno natjecanje. Ukoliko vjetar naraste preko 9 metara u sekundi natjecanje se prekida do smanjenja jačine vjetra. Ukoliko vremenske prilike ne dozvole održavanje svih 8 serija skokova natjecanje se priznaje ukoliko je napravljeno najmanje 4 serije.
Na ovom natjecanju sudjeluju od profesionalnih vojnih i policijskih timova preko državnih reprezentativaca do amatera iz mnogo klubova.
Uzrast natjecatelja je od 18 do 60 i više godina.
Ovo natjecanje je po kvaliteti iznad svjetskog padobranskog prvenstva koje se odvija svake dvije godine jer na njemu sudjeluju samo po jedna državna reprezentacija dok na našem natjecanju nema tog ograničenja.
Komentari
Vrati se natrag

Question: when is the world cup going to be finished

Accessed on May 23, 2016.

World Cup, since 1998, is organized by the paddle club “Krila Kvarner” in the Grobnick Field.

when is the world cup going to be finished

Question: when was the first world cup held in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

when was the first world cup held in rijeka

Question: who organized the world cup in rijeka in 1998

Accessed on May 23, 2016.

who organized the world cup in rijeka in 1998

Question: where is the world cup held in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

Question: what type of club is rijeka world cup organized by

Accessed on May 23, 2016.

what type of club is rijeka world cup organized by

Question: who organizes the world cup in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

Question: how long has the world cup been in rijeka

Accessed on May 23, 2016.

how long has the world cup been in rijeka

World Cup , since 1998 , is organized by the paddle club “ Krila Kvarner ” in the Grobnick Field .

Pristupljeno 23. svibnja 2016. Svjetski padobranski kup, od 1998. organizira padobranski klub „Krila Kvarnera“ na Grobničkom polju

Svjetski padobranski kup, od 1998. organizira padobranski klub „Krila Kvarnera“ na Grobničkom polju

Accessed on May 23, 2016. World Cup, since 1998, is organized by the paddle club “Krila Kvarner” in the Grobnick Field.

World Cup, since 1998, is organized by the paddle club “Krila Kvarner” in the Grobnick Field.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Pretraži Skijanje.hr
KLUB Broj članova: 9502 | Ukupno online: 3
- Želim se učlaniti Ne sjećam se lozinke
Povijest Jadranskog slaloma
Jedino natjecanje sa starta kojeg skijaši gledaju plavetnilo neba i mora.
Jadranski je slalom prvi put održan davne 1933.g. na Platku, skijalištu ponad Rijeke. Premijerno izdanje ovog natjecanja osvojio je Zvonimir Kajba iz Sušaka (danas dio Rijeke). Zanimljivo je spomenuti da je alpsko skijanje postalo olimpijskim sportom tek tri godine poslije u Garmisch-Partenkirchenu.
Ipak, nije ovo bilo prvo skijaško natjecanje u regiji. To mjesto zauzima skijaška utrka organizirana 1897. na Učki od strane CAF-a (Club Alpino Fiumano). Jadranski se slalom kontinuirano održavao sve do početka II. Svjetskog rata 1941.g. kada je dosegao brojku od čak 155 natjecatelja.
Nakon stanke od 6 godina, Jadranski je slalom zaživio ponovno 1947.g. u okviru manifestacije nazvane "Jadranski skijaški dan", a prvo poslijeratno izdanje osvojio je Tine Mulej (ukupno tri pobjede). Već 1953.g. cijela manifestacija poprima međunarodni karakter, a pobjednik je Marijan Magušar iz Ljubljane. Tek 11 godina nakon Platka Pohorje će dobiti prvo međunarodno alpsko natjecanje, kasnije poznato kao "Zlatna lisica".
Na Platku su nastupali i skijaši koje će kasnije obilježiti hrvatsku skijašku povijest, a najzvučnije ime je zasigurno ono Ante Kostelića, tvorca hrvatskog skijaškog čuda, koji je 1969. osvojio 4. mjesto na Jadranskom slalomu.
1981.g. Međunarodni Jadranski slalom ulazi u kalendar službenih natjecanja FIS-a. Pobijedio je Grega Benedik iz Slovenije, a valja spomenuti i sudjelovanje Tonea Vogrinca, donedavnog direktora slovenskog ski pool-a, te Dalibora Mladenovića u čijem su vlasništvu Žičare Platak danas. Iste je godine otpočelo natjecanje u kombinaciji skijanja i jedrenja na dasci u Riječkom zaljevu pobjednik kojeg je bio Rudi Koludrović iz Rijeke. Osamdesetih godina na Platku pobjeđuju najzvučnija imena tadašnje domaće scene – Bojan Križaj (ukupno tri pobjede), Rok Petrovič, Jure Franko… Sudjelovali su i poznati Paul Accola iz Švicarske te Finn-Christian Jagge iz Norveške koji su kasnije pobjeđivali u Svjetskom kupu, ali na Platku nisu uspjeli završiti 2. vožnju.
1991. g. na Jadranskom je slalomu trebao nastupiti Stephan Eberharter, kasnije pobjednik Svjetskog kupa, no zbog pomanjakanja finacijskih sredstava natjecanje je otkazano u posljednji trenutak. Osam godina kasnije prestala je izlaziti i Revija ski kluba Rijeka izrasla iz biltena Međunarodnog Jadranskog slaloma. Nakon 46 godina kontinuranog objavljivanja nestao je sa scene pisani trag o aktualnostima na skijaškoj sceni Rijeke i okolice.
Očigledno je bilo potrebno dotaknuti dno da bi se ponovno krenulo u uspon. Nije bila šala kad su se 1. travnja 2006. na Radeševu našle svjetske skijaške zvijezde – Ivica i Janica Kostelić. Te je godine održan prvi obnovljeni Međunarodni Jadranski slalom, a Riječani su konačno dočekali priliku na svom "brdu" vidjeti pravo skijaško natjecanje. Očekivano, Janica i Ivica su tada "pomeli" konkurenciju u slalomskim nastupima. Tri tisuće sretnika koji su se tada natiskali uz stazu Radeševo I nisu ni pretpostavljali da gledaju posljednji službeni nastup nacionalne heroine Janice koja se kasnije oprostila od aktivnog skijanja.
Sljedeće tri godine nisu bile blagonaklone po pitanju vremenskih prilika na Platku u terminu u kojem se trebao održati Jadranski slalom. Zbog toga, tek nakon četiri godine Riječani su opet imali privilegij gledati hrvatske skijaške reprezentativce. 7. ožujka 2010. je održana nova etapu ovog natjecanja koje je promovirano među utrke FIS Europskog kupa i sada je poznato kao Adriatic Slalom. Pobjedu je odnio Anthony Obert, a među natjecateljima je bio i Jens Byggmark, pobjednik u slalomima Svjetskog kupa i kasnije osvajač slalomskog srebra na Svjetskom prvenstvu 2011.
Vezani članci
- 22.11. Samo uspomena na Jadranski slalom
- 27.06. Do jeseni 2012. uređen parking na Platku?
- 13.10. Platak bez Jadranskog slaloma 2012.
- 05.01. Platak u radu od 05.01.
- 03.12. Platak: direktor GSC-a najavljuje otvaranje Tešnja
- 27.11. Platak za vikend u radu. Skijanje besplatno
- 03.06. Država ulaže 4 mil. kuna u PGŽ. Od toga oko 350.000 kn u Platak
- 26.02. Slovenci busevima dolaze na Platak
- 06.02. U nedjelju na Platku test Fischer skija
- 31.01. Otvorena Čelimbaša, Radeševo u pripremi
Vijesti
- Započinje 11. sezona Skijanje.hr fanatika
- Kreće obljetničko izdanje Skijanje.hr fanatika
- Hirscher i Shiffrin na krovu svijeta
- Ispisane prekrasne priče na najčudnijem Sv. prvenstvu ikad
- Vikend u sjeni najave odlaska Lindsey Vonn
- Promjene termina obilježile vikend
- Vikend prepun iznenađenja
- Spektakl u Adelbodenu
- Sljeme i Flachau razgolicali maštu
- Senzacionalan city event u Oslu
- Održane su posljednje utrke ove godine
- Senzacionalan tjedan začinjen hrvatskim začinom
- Krnji vikend donio je nova skijaška uzbuđenja
- Bad Kleimkirchheim - S(ž), Wengen - SL(m): Talijanke, Hirscher i Kolega
- Bad Kleinkirchheim - SG(ž), Wengen - S(m): Pobjede Brignone i Feuza
- Wengen, AK(m): Muffat-Jeandet stigao do pobjede
- Flachau, SL(ž): Peta pobjeda Mikaele Shiffrin u nizu
- Kranjska Gora, Adelboden - SL(ž,m): Shiffrin, Hirscher i Vidović
- Zagreb - SL(m): Četvrta sljemenska pobjeda Hirschera
- Zagreb - SL(ž): Shiffrin je nova Snježna kraljica
-
Info
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2014/15.
- Olimpijski trivijal (3)
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2013/14.
- Sve pobjede Ivice Kostelića
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2012/13.
- Kalendar FIS Svjetskog kupa u sezoni 2011/12.
- Najgore skijaške nesreće
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2010/11.
- ZOI Kladionica
- Kalendar natjecanja na ZOI Vancouver 2010.
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2009/10.
- Kalendar ski natjecanja SP Val d'Isere 2009.
- Spustovima skijaških legendi
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2008/09.
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2007/08.
- Svjetski kup 06/07. i pokoja zanimljiva brojka
- Kalendar ski natjecanja na FIS SP-u Are 2007.
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2006/07.
- Kalendar ski natjecanja na ZOI Torino 2006.
- Kalendar ski natjecanja u sezoni 2005/06.
- Sustav bodovanja na utrkama FIS Svj. ski kupa
- Alpske natjecateljske discipline
- FIS skraćenice
Interview
- Anna Fenninger: "Kaprun kao trajna pouka života"
- VIDEO: Interview s Tanjom Poutiainen u Selcu
- Nolan Kasper: "Dolaze mladi!"
- Kjetil Jansrud: "Ne treba od Svjetskog kupa raditi show"
- Cristian Deville: "Ne smijem odati tajnu"
- Ivica Kostelić: "Cilj je napredak u spustu i veleslalomu"
- Sofija Novoselić: "Sazrijela sam kao sportašica"
- Istok Rodeš: "Veleslalom bolji nego ikada"
- Anina sezona "sva naopačke"
- Resi Stiegler: "Povratak najdražoj utrci"
- Nika Fleiss - život nakon skijanja
- Janica Kostelić: "Ivica sklon filozofiranju"
- A. Tomba: "Razzolijeva i moje medalje zasluga su maminih tortellina"
- Martina Ertl Renz: "Skijam, dakle živim"
- "Platak predodredio Anin stil"
- Daniel Albrecht: "Start u Söldenu ostaje moj cilj"
- M. Sullivan - "Nedostaje mi Powder day s prijateljima"
- "Želim se ustaliti među prvih 30"
- "Nekada smo se na stazama borili za život..."
- M. Samaržija - djeca su na dobrom putu
- Nika Fleiss: "Skijat ću do 2012.!"
- Natko Zrnčić Dim - najava dalekih dometa
- I. Kostelić za Skijanje.hr: "Umorno, ali spremno do kraja!"
- Janičin povratak na Sljeme
- Anja Pärson - pogled unazad
- Interview: Vedran Pavlek
- Ana Jelušić - Korak do vrha
- Vedran Pavlek - čovjek s vizijom
- Kalle Palander - skijat ću još 4 godine
- Interview: Reno Fleiss
- Interview: Ivica Kostelić
- Interview: Yvonne Schnock
- Interview: Ante Kostelić - Gips
- Interview: Ana Jelušić
- Ana Jelušić - razgovor poslije trke
- Razgovor s Natkom Zrnčićem
Povijest
- Olimpijski trivijal (2)
- Olimpijski trivijal
- Pobjednici FIS Svjetskog skijaškog kupa
- Legende - Didier Cuche
- Kada je odskijan prvi veleslalom?
- Legende - Renate Götschl
- Život i smrt Vladimira "Spidera" Sabicha
- FIS svjetski prvaci
- Legendarne utrke: Kitzbühel
- Legendarne utrke: Wengen
- Legende - Hermann Maier
- Olimpijski pobjednici
- Povijest Jadranskog slaloma
- Legende – Stephan Eberharter
- Legende - Lasse Kjus
- Legende - Michaela Dorfmeister
- Legende - Kjetil Andre Aamodt
- Legende - Janica Kostelić
- Legende - Martina Ertl Renz
- Legende - Mateja Svet
- Legendarne utrke: Val d'Isere
- Legendarne utrke: Garmisch-Partenkirchen
- Legendarne utrke: Val Gardena
- Legende - Petra Kronberger
- Legende - Anton Sailer
- Legende - Anita Wachter
- Legende - Deborah Compagnoni
- Legende - Bojan Križaj
- Legende - Hanni Wenzel
- Legende - Karl Schranz
- Legende - Katja Seizinger
- Legende - Phil Mahre
- Legende - Pernilla Wiberg
- Legende - Annemarie Moser-Pröll
- Legende - Erika Hess
- Legende - Gustavo Thöni
- Legende - Jean Claude Killy
- Legende - Marc Girardelli
- Legende - Pirmin Zurbriggen
- Legende - Alberto Tomba
- Legende - Vreni Schneider
- Legende - Franz Klammer
- Legende - Ingemar Stenmark
-
- Pravila za ulazak u Austriju
Trenutna Covid-19 pravila za ulazak u Austriju
- Počinju radovi na izgradnji nove žičare Radeševo na Platku
Primorsko-goranska županija putem Goranskog sportskog centra krenula je u izgradnju nove...
- Započinje 11. sezona Skijanje.hr fanatika
Mnoge pojave i mnogi događaji, ukoliko nisu u potpunosti stali, u današnjim se vremenima...
-
Tekstovi i Skijanje.hr watermarkom označene fotografije autorsko su pravo i vlasništvo Hrvatskog ski/board magazina Skijanje.hr osim ako nije drugačije naznačeno. Uredništvo magazina ne jamči za točnost i potpunost objavljenih informacija te ne preuzima nikakvu odgovornost za izravnu ili neizravnu štetu i ozljede proizašle iz sadržaja na site-u. Kontakt...
ISSN 1845-5891
e-mail: info@skijanje.hr
Marketing:
marketing@skijanje.hr

Accessed on May 23, 2016.

Đir po Korzu: dođite na Rujevicu i podržite nas!
Rijeka - Dugopolje 3:1
Bila su to vremena »mršavih krava«, stezao se kaiš na hlačama, sakupljale se prazne boce i prodavale da bi se zaradio koji dinar za Klub – citat je iz knjige »Tri desetljeća Kvarnerske rivijere«. Ipak, unatoč svim poteškoćama i nedaćama kroz koje je turnir prolazio kroz svoju povijest i dalje je tu. Na Kvarneru, gdje se iz godine u godinu održava najstariji nogometni turnir u Hrvatskoj.
Možda ne sa sjajem kojeg je imala prije dvadeset ili trideset godina kada su ovdašnjim igralištima prodefilirali igrači koji su obilježili nogometne ere svojih zemalja poput Dina Zoffa, Gerda Mullera, Paula Breitnera, Zvonimira Bobana ili Davora Šukera, ali turnir živi s jednakim žarom kojeg su imali svi oni koji su dio sebe kroz više od šest desetljeća ugradili u Kvarnersku rivijeru i napravili je jednim od najstarijih i najkvalitetnijih turnira u Europi za juniorski uzrast.
Ideja o međunarodnom omladinskom turniru rodila se za vrijeme utakmice juniora Rijeke i OFK Beograda koja je odigrana na povratku Beograđana s turnira u Bellinzoni. Iako opterećena problemima kojih u to vrijeme nije bilo malo, skupina entuzijasta predvođena »alfom i omegom« riječkog kluba Milanom Blaževićem organizirala je prvu Kvarnersku rivijeru koja je počela 17. lipnja 1953. godine. Prva inozemna momčad koja je stigla na turnir bio je München 1860, prvi pobjednik bio je splitski Hajduk, a Kvarnerska rivijera je nakon Bellinzone i Viareggija, postala treći najstariji turnir za ovo godište i ubrzo jedan od najkvalitetnijih u cijeloj Europi.
U svom prvom izdanju Rivijera je okupila 16 momčadi koje su razigravanje po skupinama igrale na igralištima u Opatiji i Rijeci (Kantrida, Krimeja, Omladinsko) s nešto drugačijim formatom natjecanja nego što je to danas budući da se već od prvog kola igralo po kup sustavu. Ipak, već iduće godine mijenja se format pa se dvije prvoplasirane momčadi ulaze u razigravanje za završnicu. Takav sustav natjecanja trajao je sve do 70-ih godina kada se nešto pokušalo napraviti na masovnosti turnira. Tako je 1972. godine te od 1976. do 1980. godine » Kvarnerska rivijera« brojala 32 momčadi podijeljene u osam skupina, odnosno 1985. i 2002. godine kada je u šest skupina podijeljeno 24 momčadi, dok se u svim ostalim izdanjima koristio sad već uobičajeni format sa 16 momčadi podijeljene u četiri skupine.
Unatoč brojnim sustavima natjecanja i ljepšim i malo manje ljepšim trenucima kroz koje je prolazila, Kvarnerska rivijera je sve ove godine ostala svojevrsni međukorak za juniore izlaznoga godišta. Neka od onih znanih imena kojima je Kvarnerska rivijera bila odskočna daska za daljnju karijeru su Dino Zoff, legendarni talijanski vratar, koji je kao igrač »Udinesea« na Kvarnerskoj rivijeri nastupio 20 godina prije nego je kao kapetan „azzurra“ odveo Italiju do titule na Mundijalu u Španjolskoj ili Dražen Ladić, Aljoša Asanović, Zvonimir Boban, Davor Šuker, Robert Prosinečki, Slaven Bilić i Igor Štimac koji su desetak godina prije osvajanja svjetske bronce u Francuskoj bili dio ovog turnira.
Kvarnerska rivijera gotovo od svog početka značila je kraj jednog igračkog perioda za igrače koji prelaze iz juniorskog u seniorski nogomet, a budući da se u današnjim standardima ta granica spušta nešto niže, od 63. izdanja dobna granica igrača koji imaju pravo nastupa spuštena je za dvije godine pa se, umjesto za izlazne juniore, turnir održava za kadete izlaznog godišta.
|COPYRIGHT © HNK RIJEKA 2012. - 2020.||UVJETI KORIŠTENJA||ZAŠTITA PODATAKA||WEB KREATIVNI ODJEL|

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

HOMO SI TEĆ Na Korzu započela prodaja narukvica i majica
RIJEKA »Tko je mogao predvidjeti da će se utrka Homo si teć, kada je Orlando Rivetti prije dvadeset godina inicirao njezino prvo izdanje, danas pretvoriti u istinski festival sporta i rekreacije, ali i u najmasovniju uličnu utrku u Hrvatskoj, koja pritom još ima i izraziti humanitarni karakter jer se kupnjom svake majice i narukvice donira novac za Sportski savez osoba s invaliditetom grada Rijeke. Dakle, ne preostaje mi ništa drugo nego pozvati sve naše Riječanke i Riječane da nam se i ove godine pridruže i da kupnjom majice i narukvice pomognu sportašima s invaliditetom« rekao je gradonačelnik Vojko Obersnel neposredno nakon što je u društvu Vere Begić Blečić, pročelnice Odjela za sport i tehničku kulturu, Samira Baraća, predsjednika Riječkog sportskog saveza i Slaviše Bradića, glavnog tajnika Riječkog sportskog saveza, kupnjom prigodne majice i silikonske narukvice simbolično otvorio rad prodajnog šatora na riječkom Korzu.
»Trčim i pomažem« ime je humanitarnoj akciji što će u naredna tri tjedna pratiti riječki Festival sporta i rekreacije, kulminacija kojega će biti 22. izdanje ulične utrke Homo si teć. Sav prihod prikupljen od prodaje silikonskih narukvica (10 kuna) i pet kuna od svake prodane majice (40 kuna) ove će godine ići Sportskom savezu osoba s invaliditetom Grada Rijeke, odnosno bit će namijenjen za kupnju sportskih rekvizita i opreme sportaša s invaliditetom, odnosno stvaranju uvjeta za postizanje vrhunskih rezultata.
– Homo si teć je prerastao u Festival sporta i rekreacije koji ujedinjuje sve Riječane i Riječanke i sastoji se od čitavog niza utrka što će se održavati u naredna tri tjedana. Najmasovniji je to događaj ovakvog tipa u Hrvatskoj, najmasovnija ulična utrka, koja pritom ima i humanitarnu notu. Naravno da pozivam sve naše sugrađane da se uključe i u ovogodišnju akciju i kupnjom majice i narukvice pomognu našim sportašima s invaliditetom – rekla je Vera Begić Blečić, pročelnica Odjela za sport i tehničku kulturu.
Festival sporta i rekreacije trajat će od 7. do 22. travnja i objediniti čak devet različitih utrka. Dakle, narednih će se dana nizati utrka 539 skok, Molo Longo trk, Desetka, utrka štafeta 3x7, 17. Riječki polumaraton, 3. Riječki maraton, DM mići trk, zaključno s uličnom utrkom »Homo si teć«.
Prodajni šator na Korzu bit će otvoren svaki dan do 22. travnja od 10 do 18 sati, a narednih tjedana naši će sugrađani na njemu moći zateći brojne znane riječke sportaše.
Iz kategorije: RijekaPogledaj sve
- Rijeka trči
'Homo si teć': Rijeka još jednom pokazuje da je grad sporta i humanosti
- Predavanje
Predstojnica Katedre za ustavno pravo Sanja Barić: 'U Istanbulskoj konvenciji nema ništa sporno'
- Složni oko otkazivanja koncerta
Vranić, Tićak i petorica vijećnika: 'U Kostreni nema krize vlasti zbog Thompsona'
- VATRENI UBITAČNOG "LAŽNJAKA" Doznajte kako možete do potpisanog dresa Andreja Kramarića
- NAJPOZNATIJA HRVATSKA RAKETA Novi list ti poklanja dres s potpisom Ivana Rakitića
- "Papreni" računi viši i 300 posto: Lovranci u šoku zbog enormnog poskupljenja odvoza smeća
- Uskoro ozbiljni radovi na Krčkom mostu: Obnavljat će se nosiva ploča kolnika i mijenjati asfalt
- Milijarder s Forbesove liste ozbiljno zagrizao za škverove? Danas šalje izaslanike u Rijeku i Pulu
- Sirotinjski Bonnie i Clyde iz Rijeke opet iza brave. Pokušali su opljačkati luksuznu jahtu
- Prisiljavaju ih na seks: Svakog tjedna sedam tisuća djevojčica biva zaraženo HIV-om
- TAJNA GROBA NA KOZALI: U njemu leži britanski vojnik koji je u Rijeku stigao prije točno 100 godina. Ovo je priča o njemu
- 'Evolucija je besmislica': Provjerili smo što je to gimnazijalcima u Rijeci baljezgao profesor biologije
- NOVO OTKRIĆE Vjetroelektrane pridonose klimatskim promjenama čak jače od ugljena ili plina!
- OKTOBERFEST NA KUKULJANOVU Pogledajte atmosferu u Ludwig's Gastro Pubu
- Smrtonosna zelena mamba pronađena u susjedskom vrtu
- 'Nije to naš posao, ali sada moramo reagirati': Predsjednik Armade poslao jasnu poruku igračima Rijeke
- 'Sad će biti puno gore': Čovjek koji je točno prognozirao recesiju iz 2008. otkriva kada dolazi iduća
- 'Evolucija je besmislica': Provjerili smo što je to gimnazijalcima u Rijeci baljezgao profesor biologije
- Čabrani na udaru zbog lova na puhove: Zaštitnici životinja traže zabranu goranske manifestacije
- RIJEKA OSTALA BEZ TRENERA Matjaž Kek podnio ostavku nakon poraza u Velikoj Gorici!
- ANKETA Čija je odgovornost? Treba li Matjaž Kek napustiti klupu "Rijeke"?
- Žena u City centru kupila skupocjene tenisice na račun Centra za socijalnu skrb. Kako je to moguće?
- SUTRA POTPIS Matjaža Keka će na klupi naslijediti - Igor Bišćan!
- NA ULAZU U RIJEKU PISAT ĆE FIUME Do kraja godine ulice u Starom gradu dobivaju ploče s postojećim i povijesnim imenima
- 'Evolucija je besmislica': Provjerili smo što je to gimnazijalcima u Rijeci baljezgao profesor biologije
- Obilježena 75. godišnjica pogibije 108 partizana u Hreljinu
- LADISLAV TOMIČIĆ Milijan Brkić - to je nama naša borba dala
- RIJEKA OSTALA BEZ TRENERA Matjaž Kek podnio ostavku nakon poraza u Velikoj Gorici!
- DOBRI ČOVJEK VOJMIR Otac zametskog rukometnog čuda sutra slavi okrugli 80. rođendan
- Blokirani u posjedu važnog maila: Hanžekovićev ured imao dominantan utjecaj na izradu ovršnog zakona
- DRAMATIČNO UPOZORENJE Zlata Đurđević: Znanstvenici se boje ratnih zločinaca
- Pretraži članke
U nedjelju svi putovi vode u Oprtalj

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

"Jedan od stupnja razvoja civilizacije je i stupanj odnosa prema osobama s invaliditetom, odnosno pomoć pri njihovoj integraciji u društvo", naglasio je prof. Zvonimir Brozić
Proslavljena paraolimpijka Milka Milinković s članovima atletskog kluba Srce
U sklopu projekta IRIS – Sport kao mehanizam rane integracije i rehabilitacije nastavljen Festival sportova za osobe s invaliditetom, koji se održava do nedjelje na različitim sportskim lokalitetima. Četvrtak je bio rezerviran za kraljicu sportova atletiku, te je u Osnovnoj školi Gornja Vežica prof. Zvonimir Brozić iz Atletskog kluba 'Srce“'za osobe s invaliditetom održao stručni prikaz treninga atletike za osobe s invaliditetom. Prikazu su prisustvovali nastavnici, odgojitelji, roditelji te djeca drugih razreda OŠ Vežica .
Nakon uvodnog teorijskog dijela u kojem je prof. Brozić prisutnima približio sport za osobe s invaliditetom i njegove posebnosti, članovi atletskog kluba 'Srce' koji ostvaruju izvrsne rezultate na državnim prvenstvima, zajedno s našom najtrofejnijom paraolimpijkom Milkom Milinković pokazali su kako izgleda jedan njihov trening.
Nakon zagrijavanja i demonstracija nekoliko elemenata, oduševljenu djecu ubrzo su pozvali da im se pridruže te su trening nastavili zajedno. Bilo je tu bacanja kugle, bacanja diska i koplja, skoka u dalj i mnogo trčanja, ali i jednako mnogo zabave, smijeha i druženja koji djecu najlakše motiviraju da se uključe u sport.
"Jedan od stupnja razvoja civilizacije je i stupanj odnosa prema osobama s invaliditetom, odnosno pomoć pri njihovoj integraciji u društvo. Kroz sport osobe se osamostaljuju, socijaliziraju i ubrzo napreduju“, naglasio je profesor Brozić te dodao kako je sport za osobe s invaliditetom u Hrvatskoj lani proslavio 50 godina i izvrsni rezultati ne izostaju.
Atletika je izvrstan sport za osobe s invaliditetom baš zbog svojih raznih mogućnosti brojnih disciplina unutar kojih se svako dijete i svaka osoba mogu vrlo brzo pronaći, dok se djeci preporuča što ranije uključenje u sport.
"Jako je važno da se djeca uključe u sport u okviru svojih mogućnosti, jer sport jača psihički i fizički. Sport mi je obogatio život, jer sam htjela dokazati sebi i drugima da mogu, dok su s druge strane moji uspjesi motivirali druge da pokušaju isto“, dodala je Milka Milinković koja je djeci održala kratko teorijsko predavanje te praktični prikaz nekoliko svojih sportskih vještina.
U subotu u Dvorani na Zametu slijedi boćanje i tenis u kolicima, a u nedjelju teorijska i praktična demonstracija jahanja u Dresurnom klubu Pegaz.
Ana Vuković
Objavljeno: 24.01.2015

Accessed on May 23, 2016.

Accessed on May 23, 2016.

Rome (Italy) since 2010.

Ningbo (China), from 2011.reeka.hr , International Cooperation of the City of the River with other cities, accessed on July 10, 2011.

Question: when was the city of rijeka accessed

Rome (Italy) since 2010.

Ningbo (China), from 2011.reeka.hr , International Cooperation of the City of the River with other cities, accessed on July 10, 2011.

Question: which chinese city is situated on the river rijeka

Rome (Italy) since 2010.

which chinese city is situated on the river rijeka

Question: which city stands on the river rijeka

Rome (Italy) since 2010.

Question: when did rijeka become the capital of china

Rome (Italy) since 2010.

when did rijeka become the capital of china

Question: where can i find information about rijeka river

Rome (Italy) since 2010.

where can i find information about rijeka river

Question: where is the city of ningbo located

Rome (Italy) since 2010.

Question: when did rijeka become the capital of italy

Rome (Italy) since 2010.

when did rijeka become the capital of italy

Ningbo ( China ) , from 2011.reeka.hr , International Cooperation of the City of the River with other cities , accessed on July 10 , 2011 .

Rim (Italija), od 2010. Ningbo (Kina), od 2011.rijeka.hr , Međunarodna suradnja Grada Rijeke s drugim gradovima, pristupljeno 10. srpnja 2011.

Ningbo (Kina), od 2011.rijeka.hr , Međunarodna suradnja Grada Rijeke s drugim gradovima, pristupljeno 10. srpnja 2011.

Rome (Italy) since 2010. Ningbo (China), from 2011.reeka.hr , International Cooperation of the City of the River with other cities, accessed on July 10, 2011.

Ningbo (China), from 2011.reeka.hr , International Cooperation of the City of the River with other cities, accessed on July 10, 2011.

Dalian (China), since 2006.

Bitola (Northern Macedonia), since 2009, a friendly cooperation agreement, was signed on 4 November 2011.

GRADOVI PRIJATELJI GRADA RIJEKE
Grad Rijeka čitav niz godina održava prijateljske i partnerske odnose s mnogim europskim i svjetskim gradovima.
-
Cetinje
- Crna Gora
Sporazum o prijateljskoj suradnji potpisan je u Rijeci 10. rujna 2010. godine
-
Csepel
- 21. samostalni okrug Budimpešte, Mađarska
Sporazum o prijateljskoj suradnji potpisan je u Rijeci 8. veljače 1997. godine, te 8. ožujka 2002. u Csepelu.
-
Bitola
- Makedonija
Inicijativa o uspostavi prijateljske suradnje dvaju gradova potpisana je 17. rujna 2009. godine u Rijeci. Sporazum o prijateljskoj suradnji, s ciljem unapređenja suradnje dvaju gradova na području gospodarstva, turizma, kulture, sporta i sveučilišta potpisan u Bitoli 4. studenoga 2011.
-
Burgas
- Bugarska
Pismo namjere za uspostavu prijateljske suradnje potpisano je u Rijeci 29. listopada 2008.
-
Dalian
- NR Kina
Sporazum o uspostavi prijateljske suradnje između Rijeke i Daliana potpisan je u Dalianu 26. travnja 2006.
-
Este -
Italija
Sporazum o prijateljskoj suradnji potpisan je 21. studenoga 2004. godine u Rijeci.
-
Faenza
- Italija
Sporazum o suradnji potpisan je u Rijeci 21. listopada 1983. godine.
-
Genova -
Italija
Sporazum o prijateljstvu potpisan je u Genovi 13. listopada 2004. godine, te 7. veljače 2005. u Rijeci.
-
Karsruhe
- Njemačka
Sporazum o uspostavi suradnje na projektima, s ciljem unapređenja suradnje na postojećim i razvijanja novih projekata na području zdravstva i socijalne skrbi, sveučilišta, gospodarstva i kulture potpisan je u Rijeci 15. lipnja 2011 te 16. rujna u Karlsruheu.
-
Kawasaki
- Japan, najstariji grad prijatelj Rijeke
Prvi sporazum o prijateljskoj suradnji potpisan je 23. lipnja 1977. godine.
Drugi plan o nastavku prijateljske suradnje potpisan je 5. studenoga 1980. godine, a treći u Rijeci 17. svibnja 1999.
U prigodi 30. obljetnice prijateljske suradnje, 8. svibnja 2007. potpisan je četvrti Memorandum o nastavku prijateljske suradnje.
-
Ljubljana
- Slovenija
Pismo o namjeri obnove prijateljske suradnje potpisano je 4. ožujka 2000. godine u Ljubljani.
-
Neuss
- Njemačka
Prijateljska suradnja uspostavljena je prije 40-ak godina preko Sestara Presvetog Srca Isusova. Sporazum o prijateljstvu i suradnji potpisan je 1991. godine u Neussu i Rijeci.
-
Ningbo
- NR Kina
Memorandum o suradnji dvaju gradova na području gospodarstva, trgovine i lučkih djelatnosti potpisan je u Rijeci 5. studenoga 2010.
Sporazum o prijateljskoj suradnji potpisan je u Ningbou 7. lipnja 2011.
- Novi Sad
Inicijativa o uspostavi prijateljske suradnje dvaju gradova potpisana je 2. veljače 2011. godine u Novom Sadu
-
Rim
- Italija
Sporazum o prijateljskoj suradnji s Gradom Rimom potpisan je u Rimu 18. lipnja 2010.
-
Rostock
- Njemačka
Sporazum o prijateljskoj suradnji potpisan je 7. listopada 1974., a obnovljen je 28. listopada 2002. godine u Rijeci.
-
Trieste
- Italija
Pismo namjere za uspostavu prijateljske suradnje potpisano je u Trstu 1. rujna 2010. Sporazum o prijateljstvu i suradnji između Grada Rijeke i Grada Trsta kojim se potvrđuje namjera za produbljivanjem prijateljskih odnosa potpisan je u Rijeci 20. rujna 2011.
-
Qingdao
- NR Kina
Pismo namjere potpisano 7. lipnja 1998. godine u Rijeci.
Sporazum o prijateljstvu potpisan 11. srpnja 1999. godine. Sporazum o bratimljenju potpisan je u Qindau 22. kolovoza 2010.

Question: when was the friendly cooperation agreement between rijeka and bitola signed

Dalian (China), since 2006.

Bitola (Northern Macedonia), since 2009, a friendly cooperation agreement, was signed on 4 November 2011.

when was the friendly cooperation agreement between rijeka and bitola signed

Question: when did rijeka become part of china

Dalian (China), since 2006.

Question: what country is the capital of rijeka

Dalian (China), since 2006.

Question: where is the capital of china located

Dalian (China), since 2006.

Question: when did bitola become part of rijeka

Dalian (China), since 2006.

Question: what is the agreement between rijeka and bitola

Dalian (China), since 2006.

what is the agreement between rijeka and bitola

Question: what is the name of northern macedonia

Dalian (China), since 2006.

Bitola ( Northern Macedonia ) , since 2009 , a friendly cooperation agreement , was signed on 4 November 2011 .

Dalian (Kina), od 2006. Bitola (Sjeverna Makedonija), od 2009., sporazum o prijateljskoj suradnji, potpisan je 4. studenoga 2011.

Bitola (Sjeverna Makedonija), od 2009., sporazum o prijateljskoj suradnji, potpisan je 4. studenoga 2011.

Dalian (China), since 2006. Bitola (Northern Macedonia), since 2009, a friendly cooperation agreement, was signed on 4 November 2011.

Bitola (Northern Macedonia), since 2009, a friendly cooperation agreement, was signed on 4 November 2011.

Official pages of the city administration Statute of the city of Rijeka Riječki multimedial portal Riječki letopis in "Vijencu" Matice Croatian

Naslovnica,Povijest
Povijest
Riječki ljetopis
800. pr. Kr. datiran je nasip prethistorijske gradine Solin kod Rijeke.
6. stoljeće pr. Kr. Grčki geograf Pseudoskilak iz Karijande u svom Periplusu spominje liburnski grad Idassu, koji je uz more. Neki autori (A. Mayer) smatraju da se iza imena Idassa zapravo skriva Tarsata. U tom slučaju bio bi to prvi spomen priobalnoga mjesta na Rječini, mnogo kasnije nazvano Rijeka.
176. pr. Kr. Gradinski nasipi dobili su vojnički karakter.
128. pr. Kr. Započinje prva etapa izgradnje rimskoga limesa u vrijeme sukoba Rimljana s plemenom Japoda u Lici.
35-33. pr. Kr. Rimski car Oktavijan definitivno pokorio primorsko područje oko Tarsatike.
1. stoljeće. Rimski polihistor Plinije Stariji u Prirodopisu potvrđuje postojanje grada Tarsatike, koja je vjerojatno već bila predrimsko gradinsko naselje. Plinije naziva Tarsatiku oppidum, što je uobičajeni naziv za utvrđeni grad, odnosno, naselje gradinskog tipa. A. Degrassi pretpostavlja da se rimski grad o kojem govori Plinije nalazio na obali Rječine, gdje su se križale ceste iz Pule i Trsta, a da se u srednjem vijeku »vratio« na brdo današnjeg Trsata, gdje je trsatska gradina postojala još u pretpovijesno doba.
2. stoljeće. Glasoviti matematičar, astronom, astrolog i geograf Klaudije Ptolomej iz Aleksandrije u svom djelu Geografska uputa također spominje grad Tarsatiku na obali Liburnije u Iliriji.
166. za vladavine cara Marka Aurelija, u povodu provale Kvada i Markomana, ponovno se učvršćuje liburnijski limes.
4. stoljeće. U strahu od barbarskih neprijateljskih četa na potezu od Tarsatike do Prezida dovršen je fortifikacijski obrambeni sustav tzv. Liburnijskog limesa. Tada je vjerojatno sagrađen i kasnoantički luk, danas u središtu Staroga grada (tzv. Arco romano, Rimski luk) koji je po svemu sudeći stajao na ulazu u vojno zapovjedništvo (pretorij).
452. Hunski vojskovođa Atila razorio je Akvileju tijekom najezde na Italiju. Povjesničari Giovanni iz Venecije te Turócz i Bonfinio iz Ugarske pripovijedaju da je u tim okršajima spaljen i grad Tarsatika.
6. stoljeće. Ravenski anonim, koji djeluje za vladavine Istočnih Gota na ovim prostorima, Tarsatiku naziva Liburnia Tarsactiensis, govoreći o njoj kao o širem području od Nina do Labina u Istri. Na temelju toga moglo bi se zaključiti da je ona bila glavnim gradom Liburnije.
799. Franci porušili Tarsatiku u znak odmazde za ubojstvo vojvode Erika u blizini grada.
1028. Prema P. Kandleru područje Rijeke odvojeno je od pićanske i pripojeno puljskoj biskupiji.
1096-1097. Slijedeći trag rimske ceste iz sjeverne Italije kroz Istru do Dalmacije, križarska vojska pod zapovjedništvom Rajmunda od Toulusea prelazi Rječinu u blizini današnje Rijeke.
Oko 1116. Dolazi do pomicanja granice između Njemačke i Hrvatske od lominskoga zaljeva na Rječinu, napuštanja drevne Tarsatike i gradnje utvrde Trsat.
1139. Devinski su grofovi kao feudalne posjede dobili Rijeku, Kastav, Veprinac i Mošćenice.
1281. Prvi spomen imena grada na latinskom jeziku (Flumen) u zaključku mletačkog Velikog vijeća. U mletačkim, a i drugim, latinski pisanim izvorima, Rijeka se naziva još Flumen sancti Viti ili kraće Flumen. Slavensko pak stanovništvo služi se imenom Rika ili Reka.
1288. U Vinodolskome zakonu prvi se put spominje srednjovjekovna općina i utvrda Trsat. Gorički su grofovi te iste godine u Rupi nedaleko Rijeke postavili mitnicu. 1291. Mlečani proglašavaju Riječane neprijateljima, zapovijedivši svojim trgovcima da napuste grad. Prema pučkoj legendi 10. svibnja iste godine na Trsat je sletjela Sveta Kućica iz Nazareta. Istru, kvarnersko područje i Rijeku opustošila je kuga. Čini se da je upravo tada, na rimskim temeljima u srcu Staroga grada, podignuta zavjetna crkva posvećena sv. Fabijanu i Sebastijanu.
1296. Prema tradiciji započinje osobita pobožnost, kult čudotvornoga Raspela sv. Vida u Rijeci.
1308. Lijevano najstarije riječko zvono na crkvici sv. Andrije (nestalo tijekom Prvog svjetskog rata).
1312. Gradske je daće na razdoblje od šest godina zakupio Nicolo Alberti iz Venecije.
1315. Hugon II. Devinski osnovao u Rijeci augustinski samostan, uz koji je sagradio i crkvu sv. Jeronima.
1336. Krčkom su knezu Bartolu VIII. Devinci dali u zalog zemlju riječku i kaštel.
1365. 1. travnja. Krčki knezovi Stjepan I. i Anž V. vratili su Hugonu VI. Devinskome i njegovoj braći Vilimu i Jurju Rijeku, koja im je bila dana.
1369. Mlečani su u ratu s austrijskim vojvodama, za koje se borio Hugon Devinski, prvi put pljačkali i razarali grad.
1371. Sabrani su i popisani pradavni običaji riječkoga kanoničkog kaptola.
1377. Na kamenom dovratniku ulaza u zvonik (tzv. Kosi toranj) zborne crkve Uznesenja Marijina uklesana datacija arapskim brojkama.
Oko 1400. Nakon utrnuća muške loze Devinaca, feudi Rijeke, Kastva, Mošćenica i Veprinca pripali Rambertu Walseeu (Waldsee). Preuzimajući posjed na temelju oporuke djeda po majčinoj strani Hugona VI. Devinskog, negdje između 1390. i 1405. Rambert Walsee dao je sastaviti popis svih devinskih imanja, posjeda i prava (Urbar Kvarnerskog feuda).
1408. Rambert II. Walsee postao gospodar Rijeke i potvrdio zakladu svoga djeda Hugona VI. augustinskom samostanu u riječkoj zemlji sv. Vida.
1414. Rambert Walsee ponudio je Veneciji prodaju Rijeke i još nekog kaštela.
1429. Rambert Walsee potvrđuje darovnicu koju je njegov djed Hugon VI. Devinski ostavio augustinskome samostanu u Rijeci, za koga veli da je »iznova podigao, izgradio i opremio samostan braće sv. Augustina Pustinjaka u riječkoj zemlji sv. Vida«.
1431. Knez Martin Frankopan infeudirao trsatskim franjevcima područje od Rječine do mora s crkvicom sv. Lovre, te im darovao posjed na području lago marino.
1434. Pod Trsatskim brijegom franjevci na lijevoj obali Rječine uređuju vinograd Brajda.
1438. Proširena zborna crkva Uznesenja Marijina.
1442. Potpisan ugovor s graditeljskim majstorom Jurjem iz Zadra za podizanje srednjeg broda zborne crkve.
1444. Rijeka dobiva privilegij godišnjega sajma s oslobođenjem od carine tijekom sedam dana od blagdana sv. Ivana Krstitelja.
1445. Majstor Juraj iz Zadra sagradio u zbornoj crkvi kapelu i kameni oltar.
1446. Riječka je općina darovala zbornoj crkvi srebrnu monstrancu tešku 14 maraka i 6 unči.
1449. U staroj crkvici sv. Vida održano općinsko vijeće.
1453. Na Trsatu se gradi nova crkva sv. Marije i Franjevački samostan. Podignut je na lokalitetu Ravnica uz dopuštenje pape Nikole VI. od 12. srpnja iste godine.
1455. Općinsko je vijeće odredilo da svaki stranac primljen u riječko građanstvo mora položiti prisegu vjernosti.
1461. Wolfgang Walsee pokušao je, ovaj put posredovanjem krčkoga kneza Ivana, još jednom prodati Rijeku Veneciji.
1464. 23. lipnja. Rijeka, nakon diobe imanja između braće Wolfganga i Ramberta IV. Walseea, pripala Wolfgangu.
1465. 1. rujna. Wolfgang Walsee predao Rijeku s Kastvom, Veprincem, Mošćenicama i Gotnikom Fridriku III. Habsburškom kao nasljedno dobro.
1466. Fridrik III. Habsburški preuzeo je grad Rijeku kao svoje kućno dobro.
1470. Prvi prodor Turaka preko Bakra, Grobnika, Klane sve do rijeke Soče.
1485. U ratu s kraljem Matijom Korvinom Fridrik III. Habsburški zadobio Trsat te je i Gospoštija trsatska postala nasljedno dobro dinastije Habsburg.
1508. U ratu između cara Maksimilijana I, koji je te iste godine podigao riječki i tršćanski stendarac, i Mletačke Republike venecijanska vojska pod zapovjedništvom admirala Contarinija zauzela Rijeku 27. svibnja. Trsat je u to doba ponovno u vlasništu Bernardina Frankopana. 1509. U lipnju senjski kapetan Andrija Bot oslobađa Rijeku od Venecijanaca, ali je 8. listopada mletačka flota ponovno zaposjela, popalila i razrušila grad. Tom prigodom opljačkane su i crkvene riznice.
1515. 2. siječnja. Reskriptom cara Maksimilijana I. upućenom riječkome općinskome vijeću gradu je priznato pravo nošenja titule citta fedelissima.
1516. Popravak zborne crkve nakon mletačke invazije, kada je na pročelju postavljena sadašnja prozorska ruža datirana tom godinom.
1527. Turci zaposjeli trsatski kaštel i u nj smjestili tisuću zarobljenika.
1530. Car Ferdinand potvrdio je diplomom od 29. srpnja Statut grada Rijeke. Iste godine, bježeći pred Turcima, u grad dolazi modruški biskup Šimun Kožičić Benja. Njegovim će nastojanjem biti pokrenuta riječka glagoljska tiskara.
1531. Kliški kapetan Petar Kružić dao izgraditi Trsatske stube. U crkvi Gospe Trsatske dogradio je kapelu sv. Petra.
1532. Augustinski samostan prodaje kuću nekadašnjeg riječkog kapetana Baltazara de Dura Općini i ona se adaptira u Gradsku vijećnicu.
1564. Nakon smrti cara Ferdinanda I. austrijske su nasljedne zemlje podijeljene između njegovih sinova Maksimiljana, Ferdinanda i Karla. Nadvojvoda Karlo zadužen je za tzv. Unutarnju Austriju sa sjedištem u Grazu, kojoj je pripala i Rijeka. 1567. Nadvojvoda Karlo u Rijeci rukovodi organizacijom obrane Primorja od turske najezde.
1573. Nadvojvoda Karlo poklanja riječkoj bolnici crkvu sv. Marije na Škurinjama zajedno s pripadajućim zemljištem.
1594. Općinsko vijeće donosi odluku da se Venecijanci kao neprijatelji zemlje ne mogu primati među riječko građanstvo.
1599. Velika epidemija kuge. Prvi slučaj bolesti pojavio se u tvornici kože 15. lipnja. Kuga je u Rijeci trajala od lipnja do rujna, a umrlo je više od tristo osoba (osmina stanovništva). Kao zavjet sagrađena je crkva sv. Roka tik do zborne crkve. Iste godine Mlečani su tijekom triju mjeseci držali Rijeku u pomorskoj blokadi.
1609. Riječki kapetan Stefano della Rovere dopušta trgovinu s uskocima. Iste godine car Ferdinand kupio zemljište za gradnju kapucinskog samostana.
1613. Puljski biskup Claudio Sozomeno posvetio kapucinsku crkvu sv. Augustina započetu 1610. godine.
1615. 13. lipnja. Biskup Claudio Sozomeno posvetio oltar u crkvici Sv. Tri Kralja, koju je podigao Gašpar Knežić, osnivač samostana benediktinki.
1618. U sali riječkog Kaštela potpisan mir između cara i Venecije, kojim je uvjetovano preseljenje Uskoka u unutrašnjost.
1624. Riječki kapetan S. della Rovere sagradio na Trsatu kapelu sv. Ane i obiteljsku grobnicu. Za oltar sv. Ane slikar G. P. Telesforo de Pomis izveo palu sv. Ane Trojne s obitelji S. della Rovere.
1627. Na poziv grada stigli u Rijeku 10. listopada isusovci iz Trsta, kojima je Vijeće ustupilo crkvu sv. Roka, darovalo im jednu kuću, jedan podrum, komad vrta i godišnje dvjesto forinti. Dana 21. studenog, inaugurirali su gimnaziju. Nastava je počela 23. studenog a upisano je bilo 150 đaka. Iste godine isusovci su podigli i tri drvena križa na vrhu brijega Goljak, koji se otada naziva Kalvarija.
1628. Kapetan S. della Rovere podigao dvorsku kapelu sv. Stjepana unutar Kaštela. Iste godine carski zastupnik u Rijeci Karlo Wassermann sa suprugom izgradio kapelu sv. Karla na Trsatskim stubama.
1629. U noći 5. ožujka požar progutao Franjevački samostan na Trsatu s bibliotekom i dokumentima o osnivanju samostana. Ostala nedirnuta crkva i crkvena oprema. Nakon požara počinje gradnja novog samostana, koja traje do 1691.
1630. Car Ferdinand II. potvrdio isusovačkoj gimnaziji u Rijeci pravila i beneficije koje su uživala sveučilišta i akademije u ostalim austrijskim nasljednim zemljama.
1631. Švicarac fra Serafin Schön slika pale na oltarima sv. Mihovila, sv. Katarine i sv. Nikole sa zagovornicima u crkvi Gospe Trsatske.
1632. Na Fiumari podignut je prvi most, koji se radi prolaska brodica mogao podizati. Prije toga se za prijelaz vode koristila skela.
1634. 12. siječnja. Grofica Ursula Thonhausen zavještala isusovcima cijelu Kastavsku gospoštiju s Veprincem i Mošćenicama.
1636. Dovršena gradnja isusovačkoga kolegija.
1637. Počeli radovi na podizanju crkve sv. Vida na mjestu gdje se nalazila starija istoimena crkvica.
1638. 15. lipnja. Isusovci postavljaju kamen temeljac za novu crkvu sv. Vida. Gradnjom je rukovodio graditelj Francesco Olivieri.
1639. Nakon požara obnovljena i povećana gradska vrata.
1640. Na Trsatu dovršen dio Franjevačkoga samostana, u kojem je refektorij za koji fra Serafin Schön dovršava sliku Mistična večera Gospodinova. Riječki barokni slikar Ivan Franjo Gladić naslikao palu na oltaru sv. Petra Predaja ključeva sv. Petru u zbornoj crkvi Uznesenja Marijina. Trsatski kapetan i član gradskog vijeća Rijeke oporučno ostavio Gospoštiju Mune i golemo bogatstvo za osnivanje samostana benediktinki.
1644. 24. kolovoza. Postavljeni temelji za novu franjevačku crkvu u okviru samostana na Trsatu, koju posvećuje senjsko-modruški biskup Mariani. U crkvi podignut mramorni oltar sv. Katarine. Dovršena crkva sv. Vida.
1646. 4. travnja Grofica Ursula Thonhausen izdala povelju u Grazu, kojom daruje 30 000 fiorina za gradnju đačkog internata (Seminarium s. Ignatii) u Rijeci. Iste godine započinje i gradnja seminara.
1652. Rijeka priređuje svečanost u čast Ferdinanda IV. preko posebnih izaslanika.
1654. Natpis na arhitravu portala Gradskog tornja slavi cara Leopolda I.
1656. Dovršena je gradnja samostana benediktinki pored crkve sv. Roka. Osnovana bratovština raspela (Crocefisso) u crkvi sv. Vida (Bratovština od Agonije).
1657. Na temelju oporuke Jerolima Stemberga, nekadašnjega župnika u Jelšanama, položeno je 3000 forinti kao zaklada za osnutak gradske zalagaonice (Monte di Pieta). Iste godine u Rijeci je nastupila neka strana dramska družina.
1659. Car Leopold I. diplomom od 6. lipnja dodijelio je gradu Rijeci grb. Dotad je na riječkom grbu bio prikazivan zaštitnik Rijeke sv. Vid kako drži u ruci grad. Leopoldov se grb sastoji od dvoglavog orla, koji jednom nogom stoji na stijeni, a drugu drži na okrugloj posudi koja se obilno poput rijeke izlijeva u more. Ispod grba je na podužoj vrpci natpis Indeficienter.
1660. Rijeka je iskazala počast caru Leopoldu I. pred komesarom grofom Friedrichom Athemsom.
1662. Franjo Knežić predao patronat nad crkvicom Sv. Tri Kralja franjevcima.
1663. 20. srpnja. Nekoliko benediktinki iz samostana u Rabu i Trstu doputovalo je u Rijeku, a dva dana potom osam riječkih djevojaka ušlo je u novicijat. Svečano ih je 20. srpnja uveo u samostan biskup Ambrogio Pratasini. Na taj način riječki je samostan i službeno počeo djelovati.
1670. Sagrađena zgrada isusovačke gimnazije i studija filozofije i teologije.
1675. Na sušačkoj Fratarskoj brajdi otkriven rimski nadgrobni kamen na kojemu se spominje vojnik VIII. kohorte.
1676. Isusovci i članovi Bratovštine od Agonije na brdu Vojak podigli su kalvariju nazvanu Salus populi. Dvije godine poslije nastojanjem nadvojvode Josipa podignuta je na Kalvariji kapela Sv. Groba.
1684. Na desnoj obali Rječine (Fiumara) posađen je drvored topola prema kojem se ulica nazvala Via dei Pioppi.
1687. Bratovštini sv. Nikole dodijeljeno je zemljište pored Fiumare i novčana potpora za podizanje brodogradilišta.
1689. Tiskana knjiga J. W. Valvasora Dika Vojvodine Kranjske u kojoj je objavio poznatu grafiku Rijeke.
1691. 9. studenoga. Patricijski vijećnik Giovanni Fiorini u gradskome vijeću mačem je nanio smrtonosni ubod pisaru Pietru Paradisu.
1694. Novi riječki kapetan barun Ottaviano de Terzi prisegnuo je 8. srpnja na poštivanje općinskoga statuta u novoj crkvi sv. Vida.
1695. Obnova i barokizacija zborne crkve Uznesenja Marijina.
1700. Riječki patricij Klaudio de Marburg prvi upozorio znanstvenike na Stara vrata (Arco romano) u Starom gradu.
1701. Izbija rat za španjolsku baštinu. U Rijeci proglašena ratna kontribucija od jedan posto od ukupne vrijednosti pokretne i nepokretne imovine građana.
1702. Francuske trupe opsjedaju Rijeku. Kada je opsada ozbiljno zaprijetila gradu, riječke su benediktinke potražile utočište u susjednom kaštelu grada Grobnika. Riječki su suci na dan sretnoga oslobođenja od opsade (14. rujna) proglasili u znak zahvalnosti trajan zavjet održavanja svečane službe u crkvi sv. Vida.
1703. Riječki je magistrat o vlastitu trošku podigao malu tvrđavu (fortino) za smještaj topovske baterije na obalnome putu (s morske strane) ispod Kapucinskoga samostana. Tvrđavica je srušena 1872. radi proširivanja tadašnjeg Zichyjeva trga. U vrijeme gvardijanata o. Petra Francetića slikar Cristoforo Tasca iz Bergama ukrašava slikama ljetnu blagovaonicu samostana na Trsatu.
1704. Slikar Cristoforo Tasca na stropu refektorija Franjevačkoga samostana na Trsatu izvodi kompoziciju Bezgrešna djevica kojoj se klanjaju sv. Franjo i sv. Antun.
1705. 12. kolovoza. U zbornoj crkvi Uznesenja Marijina održane svečane zadušnice u povodu smrti cara Leopolda I. Kapetan barun Terzi pojavio se u dugoj kabanici, tadašnjem žalobnome znaku. Zagrebački biskup Martin Brajković postavlja na ulazu u svetište Gospe Trsatske rešetku od kovanog željeza. Cristoforo Tasca na zidovima refektorija franjevačkoga samostana slika Čudesno umnožavanje kruha i kompoziciju Izraelci sabiru manu u pustinji, te portrete franjevačkih svetaca sv. Bernardina, sv. Bonaventure i sv. Petra Alkantara.
1709. Velika studen u Rijeci zbog koje je propao cjelokupan urod maslina.
1713. Budući da je u Hrvatskoj izbila zarazna bolest, na mostu preko Rječine na Fiumari podignuta je grabljasta zaštitna rešetka.
1714. Ukrašena luneta nad trijumfalnim lukom crkve Gospe Trsatske, gdje je Cristoforo Tasca naslikao Blagovijest i Čudo prijenosa Svete Kućice iz Nazareta na Trsat, o trošku Ignaca Androche, gospodara Krupe i Kostela.
1715. 8. rujna. Održana velika vjerska svečanost na Trsatu prigodom krunjenja čudotvorne Gospine slike. Grad Rijeka darovao je trsatskoj crkvi svjetiljku vrijednu dvjesto forinti, a vatikanski kaptol šalje dvije zlatne krune da se okrune glave Krista i Marije.
1716. Car Karlo VI. provodi regulaciju cesta koje Monarhiju povezuju s morem. Rijeka proširuje cestu što vodi od Sv. Mateja do Lipe kako bi postala prohodna za kola. Iste godine dvorsko namjesništvo u Grazu naređuje sudskome vikarijatu u Rijeci da provede postupak protiv nekolicine ljudi optuženih zbog čarobnjaštva. Zbog toga je u Kastvu četrnaestero ljudi osuđeno na smrt zbog zločina vračanja. Dana 28. travnja proglašene su u Rijeci velike svečanosti prigodom rođenja sina Karla VI.
1717. Car Karlo VI. proglasio je 2. lipnja patent o slobodi plovidbe Jadranom. Dana 13. svibnja rođena buduća carica Marija Terezija. Kod mosta preko Rječine isusovci podigli kip sv. Ivana Nepomuka. U Rijeku se useljava manja skupina grčkih trgovačkih obitelji i utemeljuje buduću pravoslavnu bogoštovnu općinu (Comunita dei Greci e Slavi ortodossi).
1719. Carskim patentom od 18. ožujka Trst i Rijeka proglašeni su slobodnim lukama. Car Karlo VI. predložio da se u Trstu i Rijeci izgrade lazareti. Počinje djelovati ispostava Carske privilegirane orijentalne kompanije. Radi organiziranja brodograđevne proizvodnje kompanija je počela u Rijeku dovoditi majstore umjetnike i rukotvorce iz Nizozemske, Švedske, Hamburga i drugih naprednih europskih središta. Time su udareni temelji i buduće evangeličke (protestantske) zajednice u gradu.
1720. 12. rujna. Riječko gradsko vijeće prihvatilo je Pragmatičku sankciju Karla VI.
1722. U Rijeci i Trstu osnovana su kraljevska trgovačko-pomorska sudišta. Postavljen kamen temeljac novogradnje lazareta u Mandraću.
1725. Preuređen pomični most na Rječini, ispod kojega su lađe mogle ploviti sve do Školjića. Dovršen kompleks lazareta. Carski zapovjednik u Brinju Franjo Gabrijel Aichelburg podigao kapelu sv. Ignacija Loyole na Trsatskim stubama i dao sagraditi gornji dio stuba.
1728. Car Karlo VI. doputovao je u Rijeku 15. rujna. Dva dana poslije u riječkome Kaštelu priređena je velika svečanost u njegovu čast. Potom je kolima nastavio putovanje novom Karolinskom cestom od Rijeke, preko Drage, Sv. Kuzma, Piketa i Ravne Gore do Karlovca.
1730. Riječanin Antonio de Benzoni postavljen za senjsko-modruškoga biskupa.
1736. Rijeka je za potrebe rata austrijskoj državi darovala četiri tisuće forinti. U isto su vrijeme Bakrani i Riječani pod zastavom Dubrovačke Republike trgovali solju između Napulja i Trsta.
1739. Kada je rat sa Turcima postao neizbježan, s Malte je u Rijeku doputovalo 350 mornara, odakle su krenuli do Beograda kako bi se priključili dunavskoj floti. Određeno je da s Austrijskog i Hrvatskog primorja treba unovačiti još petsto mornara. Te godine zbog opasnosti od epidemije kuge zabranjeni su u Rijeci svi krabuljni plesovi na javnim mjestima.
1740. Obnovljen je zakon prema kojem su strancima u Rijeci bila ograničena prava trgovanja na malo koje bijaše povlasticom riječkih građana.
1748. U Trstu je osnovana Kraljevska trgovačka intendantura, mjerodavna za područje od Akvileje do Karlobaga.
1750. U razdoblju od 28. i 29. studenoga do 17. prosinca zabilježeni su u Rijeci jaki potresi. U znak zahvale za prestanak potresa uvedeno je zavjetno štovanje sv. Filipa Nerija. Pokrenuta proizvodnja Rafinerije šećera.
1751. Novi potresi manjega intenziteta nastavljaju se sve do svibnja. Carica Marija Terezija udijelila je postradalima u potresu 4000 forinti. Iste godine ukinuta je akvilejska patrijaršija. Austrijski dio nekadašnje patrijaršije priključen je u crkvenome pogledu nadbiskupiji u Gorici.
1752. Zbog carske naredbe od 26. siječnja Rijeka je u političkim, vojnim, trgovačkim i pomorskim poslovima pala u djelokrug tršćanske intendanture. U Rijeci uveden tjedni sajam stoke i žita, za što je određen trg ispred Kaštela (Piazza dello Staio). Popravak Gradskog tornja nakon potresa. Portal izveo kipar A. Michelazzi.
1753. U Rijeci utemeljena trgovačka uprava, prvo kao porotni sud, a zatim i kao posebno namjesništvo, podređena tršćanskoj intendanturi.
1754. Izgrađen industrijski kompleks Rafinerije šećera. Obnovljena crkva samostana benediktinki.
1755. Provedena je organizacija konzularne službe u austrijskim lukama. Sagrađen stabilan most kod Školjića. Za obnovu zborne crkve, stradale u potresu, utrošeno blizu četiri tisuće dukata. Slovenski slikar Valentin Metzinger naslikao palu svetaca zaštitnika od potresa u istoj crkvi.
1756. Nabavljena nova ura na Gradskome tornju. Riječki konzul u Dubrovačkoj Republici grof Branković dao je ostavku na svoju službu. Otada se za strane konzularne službenike brinula isključivo austrijska država.
1759. U Trstu, Rijeci, Senju i Karlobagu službeno uvedene bečke mjere i utezi.
1763. Ponovno velika studen koja uništava sav urod maslina.
1764. Velika nestašica živeža diljem Primorja. Od 1. ožujka do 15. travnja u Rijeci su od upale pluća umrle četrdeset i tri odrasle osobe. Općina dopustila da se dvaput tjedno, u vrijeme karnevala, u Palacu održavaju javni i krabuljni plesovi.
1773. Papa Klement XIV. ukinuo je 21. srpnja isusovački red. U skladu s time 23. rujna zatvoren je isusovački kolegij u Rijeci.
1775. Car Josip II. posjetio Rijeku. Doplovio je iz Senja 13. svibnja i prenoćio u gostionici na Fiumari. Idućega dana bio je na svečanoj službi Božjoj u zbornoj crkvi, a uvečer pogledao kazališnu predstavu. Iz Rijeke je 15. svibnja otputovao put Trsta. Dana 2. srpnja veliko nevrijeme s tučom gotovo potpuno uništilo ljetinu. Određeno je da se sva gradska vrata uklone kako bi se oslobodila komunikacija između Staroga grada i ostalih dijelova grada. Dana 13. prosinca carskom zapovijedi uveden običaj da pokojnika treba pokopati 48 sati nakon što je utvrđena smrt. Početak izgradnje Novog grada (Civitas nuova).
1776. 21. listopada. Kraljevska uprava iz Trsta preko vijećnika baruna Riccija Rijeku je izručila Kraljevskoj ugarskoj vladi. Dana 11. studenoga održana je prva općinska sjednica pod novim režimom.
1777. U sudske je institucije uveden ugarski način uknjižavanja, dok su bilježničke knjige prestale biti jedini pravovaljani dokumenti u dužničkim poslovima i kupoprodajnim ugovorima. Dana 10. studenoga u Mrkoplju održana je prva plemićka skupština novoosnovane severinske županije, kojoj bijaše pridružena i Rijeka. Osnovana prva ženska škola pri samostanu benediktinki. Carica Marija Terezija osigurala je za nju dotaciju od 400 fiorina, a njezin sin Josip II. još dodatnih 40 fiorina.
1778. U Rijeci je ukinut prastari pučki običaj lova na bikove (caccia del toro), koji se održavao na gradskim ulicama.
1779. U kolovozu prestaje djelovati Kraljevsko hrvatsko-slavonsko namjesništvo u Zagrebu, a njegove poslove preuzima Kraljevsko ugarsko namjesništvo u Budimu. Poveljom carice Marije Terezije Rijeka je kao corpus separatum proglašena autonomnim područjem u sastavu zemalja sv. ugarske krune. Čeh Lovro Karletzky 24. srpnja dobiva dozvolu da otvori tiskaru. Dana 1. studenoga u Rijeku su uvedene nove požunske mjere i utezi. Biskup Giulio de Benzoni darovao je Rijeci devetato knjiga iz svoje osobne biblioteke. Gradsko je vijeće odlučilo 1. studenog da se u atriju Palaca uredi patricijski kasino. Iz Splita doseljava nekoliko židovskih trgovačkih obitelji, nakon čega dolazi do osnivanja židovske samostalne bogoštovne općine s vlastitom bogomoljom i grobljem izvan gradskih zidina.
1780. Barun Giuseppe Marotti darovao gradu 1382 sveska svojih knjiga. Car Josip II. donio odluku o rušenju riječkih gradskih bedema i kula. Na današnjem Jadranskom trgu izgrađena stara Guvernerova palača prema projektu A. Gnamba.
1781. Uvedena jedinstvena tarifa u svim riječkim gostionicama i krčmama: objed s juhom, kuhanom govedinom i povrćem koštao je šest karantana; noćenje, objed i večera jedan fiorin.
1782. U Rijeci otvorena četvrta ljekarna.
1785. U riječkoj gimnaziji započela nastava na njemačkom jeziku.
1786. U starom gradskom kazalištu izvodila se talijanska opera tijekom jeseni i zime. Započeta gradnja pravoslavne crkve sv. Nikole (chiesa dei Greci ortodossi). U to doba u gradu prebivaju već osamdeset i dvije obitelji pravoslavnih trgovaca.
1787. U Rijeci je postojalo šest kavana. Grad Rijeka, koji bijaše pod crkvenom jurisdikcijom pulskoga biskupa, priključen je senjsko-modruškoj biskupiji. Osnovana Škola crtanja (Scuola di disegno).
1788. Ukinut je samostan augustinaca utemeljen još u 14. stoljeću.
1789. Utemeljena prva glazbena škola u okviru tzv. Normalne škole (Normalschule).
1790. 27. svibnja Rijeku je posjetio napuljski kralj Ferdinand IV. Idućega dana pridružio mu se austrijski car Leopold II, nadvojvoda Aleksandar i napuljska kraljica s kćerima Marijom Terezijom i Marijom Karolinom, budućim suprugama nadvojvodâ Franje i Ferdinanda. Dovršena pravoslavna crkva sv. Nikole prema nacrtima Ignacija Henkea.
1794. 1. kolovoza. Uvedena poštanska diližansa od Rijeke do Trsta preko Lipe jedanput tjedno.
1796. Od 12. do 19. ožujka u Rijeci proslavljena petstota obljetnica pobožnosti čudotvornoga raspela sv. Vida. Prema suvremenim izvorima okupilo se tada više od šezdeset tisuća ljudi. U kazalištu se prikazivala drama o francuskoj opsadi Rijeke 1702.
1797. 23. ožujka. Francuzi prvi put okupirali Rijeku. Ubrzo su se, međutim, bili prisiljeni povući. Dana 17. listopada potpisano je primirje u Campoformiju kod Udina.
1801. Ugarski palatin nadvojvoda Josip 6. kolovoza doputovao u Trst, odakle nastavlja prema Kopru, Poreču, Puli i Pazinu, naposljetku posjetivši Učku i Rijeku. U Ugarsku se vratio preko Senja i Karlovca.
1802. Bossuet, biskup Frejusa, francuski prognanik, umro u Rijeci 10. veljače i pokopan u crkvi sv. Vida.
1803. Započeta gradnja Lujzinske ceste od Rijeke preko Čavala do Kamenjaka.
1805. 3. listopada. Otvoreno novo gradsko kazalište koje je trgovac Ljudevit Andrija Adamich podigao o vlastitu trošku pod rukovodstvom Valentina Defranceschija. Zatvoreno je pak staro Gerliczyjevo kazalište.
1806. 4. listopada. U Adamichevu kasalištu otvoren gradski kasino. Svaki član kasina godišnje je plaćao 10 forinti članarine.
1807. Ponovno je osnovana pomorska škola, koja je djelovala pod isusovcima do 1773.
1808. Uvedena je diližansa od Rijeke preko Bakra, Kraljevice, Crikvenice i Novoga do Senja u oba smjera.
1809. Završena je Lujzinska cesta od Rijeke do Karlovca duga sedamnaest i pol austrijskih milja. U Rijeci tada djeluje trideset privatnih manufaktura i tvornica za preradu duhana. Zbog izbijanja rata s Francuzima Rijeka unovačila dvadeset i dva pješaka i jednoga konjanika. Dana 28. svibnja Francuzi su zaposjeli Rijeku, nametnuvši gradu velike kontribucije u živežu, kožama, platnu i novcu. Bečkim mirom od 14. listopada Rijeka je pripala Napoleonovu carstvu, ušavši u sastav Ilirskih provincija.
1810. Maršal Marmont dolazi u Rijeku kao guverner Ilirskih provincija. Rijeka priređuje u njegovu čast ples, na koji su bili pozvani bogatiji građani. Posebnim pozivom upozoravaju se uzvanici da dođu u otvorenim cipelama i svilenim čarapama.
1813. 26. kolovoza. Grad okupiraju austrijske trupe pod zapovjedništvom generala grofa Nugenta.
1814. 1. veljače. Ponovno je uspostavljena poštanska diližansa za putnike od Rijeke do Trsta. Austrijski car 23. srpnja objavljuje da su nekadašnje Ilirske provincije ponovno ušle u sastav Austrijske Monarhije.
1816. 13. svibnja. Austrijski car Franjo I. na putu iz Trsta u Postojnu posjetio Rijeku.
1818. 24. i 25. travnja. Austrijski car sa suprugom opet posjećuje Rijeku.
1821. 9. svibnja. Otvorena Muzička škola s učiteljima V. Wenzelom i G. Prohaskom. Iz Rima je preko Rijeke do Beča prevezena skulptura Tezeja Antonija Canove. Ljudevit Andrija Adamich sagradio tvornicu papira na Rječini, koju su poslije kupili Walter Crofton Smith i Charles Meynier.
1822. 15. listopada. U Rijeku doputovao kraljevski komesar grof Jozsef Majláth kao predstavnik obnovljene vlasti ugarske krune nad gradom.
1823. 1. lipnja. Svečano otvorene bolnice Sv. Duha i Sirotinjskog zavoda, preseljenih iz Staroga grada na Brajdu.
1824. Crkva Gospe Trsatske dobila sadašnje pročelje i zvonik. Edil Joseph Storm izradio projekt pročelja zborne crkve Uznesenja Marijina u klasicističkom stilu. Adamich prodaje svoj mlin i tvornicu papira u Lučicama Williamu Molineu. Grof Laval Nugent besplatno dobiva od bakarskoga municipija ruševine trsatskog Kaštela. U tome su mu svesrdno pomagali blizak prijatelj A. L. Adamich i tadašnji guverner Ürmeny.
1825. Grofa Nugenta Rijeka je imenovala patricijem come liberatore di questi paesi te mu dala na dar počasnu sablju sakovanu u Beču za 637 forinti.
1826. Prestala s radom riječka Rafinerija šećera.
1830. U Žaklju kod Rijeke osnovano poduzeće Stabilimento commerciale di farine s velikim mlinom na vodeni pogon za preradu domaće i uvezene pšenice. Svoj proizvod izvozio je žakaljski mlin u zemlje istočnog Sredozemlja, Englesku, Brazil, južnu Afriku i Indiju.
1833. Otkupljena zgrada augustinskoga samostana za Municipij za svotu od 14700 fiorina. Između Piramide i Martinšćice izgrađena Dorotejska cesta, nazvana po Mariji Dorothei, supruzi nadvojvode Josipa. Puštena je u promet 2. lipnja zajedno s kompleksom novoga lazareta u Martinšćici. U pogonu Tvornice papira Smith i Meynier na Sušaku postavljen prvi parni stroj.
1835. Gradski protofizik G. B. Cambieri oporučno ostavlja Bolnici Sv. Duha sav svoj imetak od 28 000 fiorina.
1836. Velika epidemija kolere (morbo asiatico) u Rijeci.
1837. 2. rujna. Otvorena prva riječka prosektura kojom rukovodi dr. G. Fabris.
1838. Dr. Girolamo Fabris predložio da se u Rijeci osnuje Dobrotvorni zavod za zaštitu djece siromašnih roditelja. Otvorena nova cesta od Rijeke do Voloskoga. Na Trsatu uređen Nugentov arheološki muzej, prva muzejska institucija takve vrsti u Hrvatskoj.
1839. Trgovac Anton Matešić dobiva koncesiju za podizanje industrijskoga mlina za preradu brašna u Žaklju kod Orehovice.
1841. Ustanova Milosrdno dječje prihvatilište (Asilo di carita per infanzia) svečano počelo s radom 13. travnja na inicijativu riječkih gospođa i žene tadašnjega guvernera Ide Kiss de Nemesker. Provizorno je otvorena u kući Benzoni u blizini Sv. Vida.
1843. Počinju izlaziti dvotjedne novine na talijanskom jeziku »Eco del Litorale ungarico«. Izlazile su do travnja 1846.
1844. Uvedena redovita poštanska diližansa za putnike od Rijeke do Zagreba. Putovanje je trajalo 27 sati.
1845. Općina odobrila 25. travnja gradnju Casina patriottica na Korzu (danas zgrada Radija Rijeka). Osnovana tvornica tjestenine u Ponsalu s vlastitim mlinom na parni pogon. Riječka gradska općina otkupila od obitelji Adamich kazališnu zgradu, nazvavši je Gradsko kazalište Rijeka (Teatro civico di Fiume).
1846. U riječkome kazalištu nastupila proslavljena talijanska glumica Adelaide Ristori. Gradsko vijeće donijelo je odluku da umjesto radova na regulaciji toka Rječine sagradi novu luku ispred gradskoga tornja. Sagradio bi se novi gat, koji bi bio zaštićen lukobranom s valobranom.
1847. 13. svibnja. Otvorena nova zgrada Dječjeg prihvatilišta. Prema odobrenju Gradskoga vijeća gradi se na Korzu Casino Patriotico (sadašnja zgrada RTV centra Rijeka).
1848. 31. kolovoza. Grad su zaposjele hrvatske trupe pod zapovjedništvom Josipa Bunjevca, podžupana zagrebačke županije i banskoga opunomoćenika. Dana 27. prosinca car Franjo Josip I. imenovao je Jelačića riječkim guvernerom.
1849. U Rijeci osnovana Narodna čitaonica riečka. Nova epidemija kolere. Počinje djelovati profesor, filolog, preporoditelj i književnik Fran Kurelac, koji u gradu ostaje sve do 1861.
1850. 9. srpnja. Ban Jelačić posjetio Rijeku. Riječko dioničko društvo uvelo plinsku rasvjetu u gradu. Na granici između naselja Andrejšćice i Brajde otkriveni nalazi rimskog groblja. Osnovan prvi paromlin.
1851. Reorganizirana je Glazbena škola (Civico istituto Filarmonico). Ivan pl. Zajc nešto kasnije preuzima mjesto učitelja za žičana glazbala. Utemeljena riječka Tvornica duhana (Tabakera), smještena u zgradi nekadašnje Rafinerije šećera.
1852. 11. ožujka. U prostorijama Municipija osnovana Trgovačka i industrijska komora (Camera di Commercio e d'Industria). Dana 10. listopada poplava Rječine uzrokovala katastrofalne štete. Sljedećega dana car Franjo Josip I. prvi put službeno posjetio grad. Osnovano poduzeće za proizvodnju kemijske robe (Stabilimento chimico) u Cerovicama, s jednim parnim strojem, koje je proizvodilo kiseline i soli te ih izvozilo u austrijske pokrajine, Ugarsku i Italiju. Riječki planinari organizirali uspon na Učku (Vojak, 1896 m), što je prethodilo osnivanju prvih planinarskih klubova u svijetu.
1853. Otvorena privatna pomorsko-trgovačka akademija (Collegio nautico-commerciale privato convento), upravitelj i osnivač bio je grof Vincenzo de Domini.
1854. Kraljevskom odlukom Rijeka određena kao mjesto gdje će se izgraditi zgrada c. kr. Pomorske akademije. Prokopom novoga korita Rječine nastaje Mrtvi kanal i Delta. Osnovano dioničko udruženje Stabilimento tecnico, jezgra buduće Tvornice torpeda. U Rijeku iz Trsta dolazi Ercole Rezza, rodom iz Genove, i osniva litografski zavod, a dvije godine poslije vlastitu tiskaru.
1855. Nadvojvoda Maksimilijan 26. ožujka postavio kamen temeljac za Vojno-pomorsku akademiju u Rijeci. Gradnja je započela 22. svibnja a dovršena 3. listopada. Između Rijeke i Trsta uvedena stalna telegrafska linija. Treća epidemija kolere.
1856. U Rijeci otvorena podružnica Austrijske nacionalne banke.
1857. 4. listopada. Svečano otvorenje Vojno-pomorske akademije. Dana 18. rujna uvedena telegrafska linija između Rijeke i Senja. Započinju izlaziti novine »L'Eco di Fiume«, koje se do 1860. tiskaju u Rezzinoj tiskari. Uvedena redovna putnička veza poštanskom kočijom između Rijeke i Sv. Petra (Pivka). Gradi se novi most na Rječini.
1858. 1. lipnja. Uvedena tjedna poštanska diližansa od Rijeke do Senja. U Rijeci izlazi Neven, tada jedini književni časopis u Hrvatskoj.
1859. 1. siječnja. Otvorena u općinskoj zgradi Gradska štedionica (Cassa comunale di risparmio).
1860. Počinje izlaziti dnevnik Gazzetta di Fiume u Rezzinoj tiskari.
1862. 25. svibnja. Na Grobničkome polju obavljen svečani blagoslov županijske zastave, kojem su prisustvovali biskupi Strossmayer i Soić. Tiskara Ercola Rezze prelazi u ruke njegova tajnika Carla Hubera i Emidija Mohovicha, pa oni osnivaju Riječki tipo-litografski zavod. Dvije godine poslije Mohovich postaje samostalni vlasnik tvrtke.
1865. 12. travnja. Riječki brodovlasnici utemeljuju Društvo za pomorsko osiguranje (Mutua). Počinju izlaziti novine »Giornale di Fiume« u tiskari E. Mohovicha.
1867. 23. travnja. U Rijeku doputovao dvorski savjetnik Edoardo Cseh de Szent-Katolna, koji kao kraljevski komesar preuzima upravu nad gradom i županijom. Počinje izlaziti dnevnik »La Bilancia« na talijanskom jeziku pod uredništvom Emidija Mohovicha. List je izlazio sve do 1919.
1868. Rijeka nakon Hrvatsko-ugarske nagodbe postala corpus separatum ugarske krune. Na inicijativu Municipija, uz suradnju Trgovačke komore, započinju pripreme za organizaciju Riječke industrijske izložbe.
1869. Car Franjo Josip I. između 14. i 16. ožujka drugi put posjetio grad. U kolovozu održan u Rijeci XIV. kongres liječnika Ugarske, koji su svečano dočekani u znak mađarsko-riječkog prijateljstva.
1870. Hrvatski sabor 20. srpnja prihvatio upravu središnje ugarske vlade nad Rijekom, a 10. kolovoza svečano ustoličen grof Jozsef Zichy kao novi guverner Rijeke i Ugarsko-hrvatskoga primorja.
1872. Utemeljena Riječka banka (Banca Fiumana) s pola milijuna forinti temeljne i uplaćene glavnice. Gradnja Gradske plinare prema nacrtima Ignazija Rossija. Reaktivirano Filharmonijsko društvo. Giovanni Ciotta izabran za gradonačelnika. Potvrđen novi municipalni statut grada. Stabilimento tecnico Fiumano gradi brod Hrvat, prvi željezni parobrod u nas.
1873. 24. lipnja. Otvorena željeznička pruga od Rijeke do Šent Petera, a 23. listopada od Rijeke do Karlovca. Utemeljena zaklada Gisella za pomoć siromašnim učenicima. Osnovana Pučka štedionica (Cassa popolare di risparmio), s dioničkim kapitalom od 60 000 forinti. Ponovna epidemija kolere. Uveden svakodnevni riječki omnibus na relaciji od trga Adamich do željezničke postaje. Stabilimento tecnico Fiumano gradi željezni parobrod Liburno. U Rijeci odigrana prva nogometna utakmica između mađarskih željezničara i engleskih tehničara.
1874. Osnovana Tvornica torpeda Whitehead & Comp. Na mjestu starog hotela na obali riječke luke Josip Gorup započinje gradnju novog hotela Europa.
1875. 13. svibnja. Car i kralj Franjo Josip I. treći put u Rijeci.
1876. Srušena crkvica sv. Andrije. U temeljima pronađene ljudske kosti i komad mozaičnoga poda iz 6. st.
1877. Rijeku posjetio prestolonasljednik Rudolf. Reorganizirana Gradska glazba. Osnovano povjerenstvo Matice hrvatske u Rijeci.
1878. Restauriran Gradski toranj sa satom na Korzu. Na Sušaku pokrenuta prva tiskara pod imenom Primorska tiskara. Riječki i primorski Hrvati na Sušaku pokrenuli pravaški list »Sloboda«, koji je poveo žestoku borbu protiv riječkih mađarona.
1881. Otvorena Ljuštionica riže (Pilatura di riso) i tvornica škrobi. U riječkoj luci učinjeni su prvi pokusi električnim osvjetljenjem lučkih skladišta. Prvi je put i u lučkim manipulacijama zasjalo električno svjetlo. Svečano otvorena Mađarska državna trgovačka akademija u Rijeci.
1882. Utemeljena Rafinerija nafte u Rijeci. Uvedena moderna kanalizacija. U Sušaku pokrenut književni list »Hrvatska vila«, a u Rijeci novine »La Varieta«. Započinje s radom tiskarski zavod Pietra Battare. Osnovano riječko parobrodarsko društvo Adria.
1883. Započinje izgradnja Rafinerije nafte, jedne od prvih rafinerija nafte u ovom dijelu Europe. Gradnjom je rukovodio Milutin Barač, koji je puštanjem rafinerije u rad postao njezin tehnički direktor i ostao na tom mjestu sve do 1922.
1884. Započeta izgradnja nove zgrade Pomorske uprave u Rijeci.
1885. 3. listopada. Otvoreno novo Općinsko kazalište. Gradnja je stajala 520.000 forinti, a graditelji su bili bečki arhitekti Helmer i Fellner. Dovršena zgrada Palazzo Modello prema nacrtima istih graditelja. Gjuro Ružić uredio na Brajdici prvo sušačko kupalište.
1886. 18. rujna. Puštena u pogon Rafinerija petroleja. Ljeti se pojavila u Rijeci kolera, koja traje puna tri mjeseca. Od lipnja do rujna bila su 162 smrtna slučaja i 98 ozdravljenja. Osnovano pjevačko društvo Hrvatska vila na Sušaku.
1887. Završena palača Ploech na Trgu Žabica prema zamisli arh. Giacoma Zammatija. Na Trsatu osnovana Hrvatska čitaonica. Osnovana Riječka kreditna banka (Banco di credito fiumana) s udjelom mađarskoga kapitala.
1888. Otvoren hotel, restoran i kavana Kontinental na Sušaku. Osnovano sušačko Hrvatsko planinarsko društvo. Započela radom Radnička banka uzajamne pomoći (Il banco operaio di mutui prestiti). Počinje se izdavati veliki gradski almanah Prima Guida Generale di Fiume.
1889. Počela gradnja željezničkoga kolodvora prema nacrtima Ferencza Pfaffa i pomoćne luke zvane Barošna ušću Rječine. Utemeljen dnevnik »La Voce del popolo«.
1890. Počinje s radom telefonska centrala. Otvorena podružnica Ugarskog pomorskog muzeja.
1891. Osnovano Ugarsko-hrvatsko pomorsko parobrodarsko društvo (Ungaro-Croata), s temeljnom glavnicom od milijun forinti.
1892. Osnovano brodogradilište na Brgudima (Societa di costruzioni navali Howaldt et Co), poslije Ganz-Danubius, prethodnik današnjega poduzeća 3. maj.
1894. Započela izgradnja sušačkoga Boulevarda.
1896. Završena gradnja nove Guvernerove palače. Osnovan Stabilimento Lazarus, radionica za ispitivanje brodskih motora i opreme (danas Brodogradilište Viktor Lenac). Objavljeno djelo G. Koblera Memorie per la storia della Liburnica citta di Fiume. Utemeljena Pomorska banka i štedionica d. d. na Sušaku. Hrvatska gimnazija seli u novoizgrađenu zgradu na Sušaku. U Rijeci održane prve filmske projekcije.
1897. Dovršena zgrada palače Adria i dom Hrvatske čitaonice na Trsatu.
1898. Svečano otvorena Čitaonica na Trsatu.
1899. 7. studenog. Pušten u promet riječki električni tramvaj.
1900. Počinje izlaziti »Novi list« pod uredništvom Frana Supila. Dovršena i svečano otvorena nova zgrada Trgovačke akademije na Cambierievu trgu (sada zgrada Pomorskog fakulteta).
1901. Osnovana seizmička postaja u Rijeci.
1902. Gradi se nova zgrada Nautičke akademije (danas Filozofski fakultet).
1903. 18. rujna. Dovršena zgrada velike sinagoge u Rijeci.
1904. 11. veljače. Postavljen kamen temeljac za gradnju kapucinske crkve. Srušeno zdanje staroga Kaštela i započeta gradnja Sudbene palače. Izgrađen akvarij na Školjiću prema projektu Eduarda Castiana.
1905. Održana konferencija hrvatskih političara Monarhije na kojoj je donesena čuvena Riječka rezolucija. Osnovana Trsatska glazba.
1906. Osniva se brodogradilište Ganz-Danubius u Brgudima. Na Gradskom tornju podignuta alegorijska skulptura riječkoga orla koju je izradio Vittorio de Marco.
1908. Na Sušaku se osniva srednjoškolski sportski klub Victoria.
1909. Osnovana Javna služba grada Rijeke (Servizi pubblici della citta di Fiume), koja je objedinila gradski tramvaj, vodovod, električnu centralu, prodaju struje, sakupljanje i odvoz smeća i pranje ulica.
1913. Umro ugledni odvjetnik i hrvatski rodoljub Erazmo pl. Barčić, dugogodišnji vođa riječkih Hrvata.
1914. Dovršena gradnja kazališta Fenice. Porušena crkva sv. Roka i stari samostan benediktinki. U riječkom brodogradilištu Danubius porinut je u more Szent Istvan, najveći ratni brod ikad sagrađen na navozima ovoga kraja. Na Pećinama se gradi hotel Jadran s istoimenim kupalištem.
1917. U Sušaku osnovano parobrodarsko društvo Oceania. Počinje gradnja drugog kolosijeka riječkog tramvaja, dovršena 1921. godine.
1918. 29. listopada. Odlukom Narodnoga vijeće SHS Rijeke i Sušaka grad je sjedinjen s novoosnovanom Kraljevinom SHS. Time je dokinut dotadašnji status Rijeke (corpus separatum), koja raskida dotadašnju vezu s Ugarskom i uspostavlja uske odnose s Hrvatskom, odnosno Državom SHS. Sljedećega dana, 30. listopada, osnovano je i talijansko Narodno vijeće (Consiglio Nazionale Italiano di Fiume) kao politički predstavnik riječkih Talijana.
1919. Istoga dana kada su u Rijeku imali stići englesko-američki policijski odredi (12. rujna), u grad je ušao pukovnik talijanske vojske Gabrielle D'Annunzio s odredom svojih dobrovoljaca, proglasivši ujedno aneksiju Rijeke Kraljevini Italiji. Dana 23. listopada Sušak proglašen gradom. Na Sušaku osnovan sportski klub Primorje (poslije Viktorija).
1920. Proglašenje D'Annunziove Kvarnerske talijanske regencije (8. rujna). Dana 11. studenog potpisan Rapalski ugovor između Kraljevine Jugoslavije i Kraljevine Italije, koji predviđa uspostavu Riječke države. Na Božić 25. prosinca D'Annunziovi legionari srušili željezni most na Rječini.
1921. 7. siječnja. Formirana privremena vlada na čelu s talijanskim Narodnim vijećem. Dana 24. travnja održani izbori za riječku Konstituantu, na kojoj pobjeđuju autonomaši na čelu sa R. Zanellom, koji postaje predsjednik privremene vlade Riječke Države.
1922. 3. ožujka. Izvršen fašistički udar na Zanellu i autonomaše, a vlast preuzimaju talijanski aneksionisti. U Sušaku osnovana Jadranska plovidba d. d. sa 62 parobroda i Veslački klub Jadran.
1923. 3. ožujka. Talijanske okupacijske vlasti napuštaju Sušak. Počinje izlaziti povijesni časopis Rivista Fiume, koji izdaje Societa di studi fiumani (Društvo za riječke studije).
1924. 27. siječnja. Potpisom Rimskoga ugovora nestaje Riječka Država. Njime je odobrena i priznata aneksija Rijeke, a Sušak dobiva luku Baroš i Deltu. Dana 22. veljače objavljen Dekret o aneksiji Rijeke Kraljevini Italiji. Osnovana je Kvarnerska pokrajina (Provincia del Carnaro) sa sjedištem u Rijeci. Talijanski kralj Vittorio Emanuele III. 16. ožujka u Guvernerovoj palači u Rijeci službeno proglasio ujedinjenje grada s Kraljevinom Italijom. Plivači sušačke Victorije sudjelovali na Olimpijadi u Parizu.
1925. Dovršena izgradnja Prve hrvatske štedionice u Sušaku prema projektu Aleksandra Freundlicha.
1926. Državni arhiv u Rijeci počeo djelovati kao samostalna ustanova i pravna osoba. Osnovan Dom narodnoga zdravlja na sušačkoj Krimeji.
1927. Osnovan riječki nogometni klub Fiumana.
1928. Prema projektima arhitekta Z. Prikrila uređen park na Trsatu. Održan Riječki sajam.
1929. Srušena zgrada Polverijere (stara barutana i skladište oružja). Dovršena izgradnja kapucinske crkve na Žabici. Osnovana Gradska biblioteka u Sušaku.
1930. 16. veljače u kazalištu Fenice prikazan prvi zvučni film Pjevač jazza. Otvorena zgrada Gradske vijećnice u Sušaku (danas Rektorat Sveučilišta u Rijeci).
1932. Na Trgu bana Jelačića sagrađena zgrada Gradske štedionice u Sušaku.
1933. Ruši se zgrada bivšeg isusovačkog seminara. Otvoren Muzej Hrvatskoga primorja u Sušaku.
1934. Dovršena izgradnja velike Banovinske bolnice Sušak. Arhitekt Bruno Angheben razradio osnovu rekonstrukcije današnjeg Jadranskog trga.
1935. Ruši se zgrada bivšeg isusovačkog kolegija.
1936. Nakon šest godina i prekida prema projektima Bruna Anghebena dovršena crkva sv. Romualda i svih svetih na Kozali, nazvana Zavjetni hram (Tempio votivo). Riječki boksač Ulderigo Sergo postao je olimpijski šampion u bantam kategoriji na Olimpijadi u Berlinu. Počinje izlaziti književni časopis »Termini«.
1937. Započeta izgradnja Hrvatskog kulturnog doma na Sušaku i hotela Neboder.
1938. Prema projektu Enee Peruginia adaptira se i dograđuje na mjestu stare Ljuštionice riže reprezentativna poslovna zgrada R. O. M. S. A. (Rafinerija nafte). Osnovana župa sv. Ćirila i Metoda u Sušaku.
1939. Završena crkva Sv. Đ orđa na Sušaku.
1940. Gradnja podvežičke crkve sv. Terezije u Sušaku.
1941. 18. svibnja. Na temelju ugovora između NDH i Kraljevine Italije talijanske okupacijske snage anektirale Sušak, veći dio Hrvatskoga primorja, Dalmacije i neke jadranske otoke.
1942. 1. travnja. Dovršena izgradnja zgrade riječkog nebodera na današnjem Jadranskom trgu prema projektu K. Nordija i V. Frandolija.
1944. 25. siječnja. Nijemci minirali i srušili riječku veliku sinagogu. Počinje izlaziti »La Voce del popolo«.
1945. Od 17. travnja do oslobođenja Rijeke 3. svibnja sustavnim razaranjem temeljito porušeni riječki lučko-industrijski kompleksi zgrada i postrojenja. Teško su stradali željeznički, cestovni, lučki i komunalni objekti. Osnovan Jadranski institut u Sušaku.
1946. Osnovani Koncertni ured, Prirodoslovni muzej i Konzervatorski zavod. Osnivanje Narodnoga kazališta. Prva predstava bila je Dubravka Ivana Gundulića 20. listopada, kada se prvi put s riječke pozornice slobodno čula hrvatska riječ. Službeno započela i djelatnost Talijanske drame (Dramma Italiano).
1947. Osnovana su četiri državna brodarska poduzeća: Jugoslavenska linijska plovidba, Jugoslavenska slobodna plovidba, Jadranska linijska plovidba i Jadranska slobodna plovidba. Osnovano poduzeće Istravino. Dana 10. veljače zaključenjem Ugovora o miru s Italijom u Parizu, koji je nakon ratifikacije svih ugovornih snaga stupio na snagu 15. rujna te godine, grad Rijeka konačno je i formalno sjedinjen s maticom NR Hrvatskom, u okviru FNRJ. Počinje izlaziti »Riječki list« koji 1953. mijenja ime u »Novi list«.
1948. 1. veljače. Prvi izbori za Gradski narodni odbor Rijeka; 28. veljače po administrativno-teritorijalnoj podjeli nova gradska cjelina Rijeke i formalno postaje jedinstveni grad, koji obuhvaća dotadašnju Rijeku i Sušak pod imenom Rijeka. Ukinut je i kotar Sušak te osnovan novi kotar Rijeka. Riječko brodogradilište dobiva današnje ime 3. maj. Osnovane Moderna galerija i Naučna biblioteka (danas Sveučilišna knjižnica) u Rijeci.
1949. Duga je plovidba reorganizirana spajanjem Jugoslavenske linijske plovidbe i Jugoslavenske slobodne plovidbe u jedno poduzeće — Jugoslavensku linijsku plovidbu (Jugolinija), budući Croatia Line. Osnovana Viša pomorska škola. S Gradskog tornja uklonjena skulptura riječkoga orla.
1953. U Zagrebu tiskan Zbornik Rijeka, prvo opsežno djelo o Rijeci na hrvatskom jeziku. Počinje izlaziti »Vjesnik« Državnoga arhiva u Rijeci. Osnovano Izdavačko poduzeće Otokar Keršovani. Narodno kazalište dobiva ime Ivana pl. Zajca.
1954. Završena obnova ceste Rijeka-Zagreb.
1955. Osnovan Medicinski fakultet. Dom kulture Vid Švalba postaje Pomorski i povijesni muzej Hrvatskoga primorja.
1956. Pokrenut Jadranski zbornik. IP »Otokar Keršovani« izdaje prvo izdanje Sabranih djela Janka Polića Kamova.
1959. Počinje djelatnost EDIT (Edizione Italiana), izdavačkog poduzeća za izdanja na talijanskom jeziku.
1960. Osnovan Tehnički fakultet te Pedagoška akademija. Organizirana prva izložba Biennala mladih u Modernoj galeriji u Rijeci.
1961. Osnovan Ekonomski fakultet.
1962. 1. ožujka. Općina Stari grad, Sušak i Zamet spojene u jedinstvenu općinu Rijeka, a 1. listopada osnovana Privredna komora Rijeka.
1964. Pokrenut časopis »La Battana«.
1968. Proradila Hidroelektrana Rijeka. Počinje izlaziti časopis »Dometi«. U Naučnoj biblioteci u Rijeci stalni izložbeni postav glagoljice. Organizirana prva Međunarodna izložba originalnog crteža u Modernoj galeriji.
1970. Otvoren za promet Aerodrom Rijeka na otoku Krku.
1971. Osnovan Stomatološki fakultet. Podignuta robna kuća Korzo. U Rijeci izvršena prva transplantacija bubrega u Jugoslaviji.
1973. Brodogradilište Viktor Lenac započinje s tzv. offshore poslovima, odnosno s izgradnjom objekata iz područja morske tehnologije. Utemeljeno Sveučilište u Rijeci.
1974. Na Koblerovu trgu postavljena spomenfontana u povodu 150. godišnjice Tvornice papira (arh. I. Emili).
1975. Počinje izlaziti omladinski list »Val«.
1976. Početak gradnje nove privredne zone Rijeke na području Škrljeva i Kukuljanova. Osnovan Pravni fakultet i Izdavački centar Rijeka (ICR).
1977. Udruživanjem Pedagoške akademije u Rijeci, Puli i Gospiću te Fakulteta industrijske pedagogije nastaje Pedagoški fakultet u Rijeci.
1978. Puštena u pogon koksara u Bakru kapaciteta 850 000 tona godišnje. Osnovan Fakultet graditeljskih znanosti i Fakultet za pomorstvo i saobraćaj. Pušten u rad Automotodrom Grobnik.
1980. Otvorena tankerska luka i Titov most (danas Krčki most) kopno — Krk, započela djelatnost Jadranskoga naftovoda u Omišaljskom zaljevu.
1984. Izdano drugo izdanje Sabranih djela J. Polića Kamova.
1989. Pokrenut časopis za filološka istraživanja »Fluminensia«. Izdavački centar Rijeka pokreće izdavanje Sabranih djela Nikole Polića. Objavljen hrvatski prijevod knjige Franje Glavinića Historia Tersattana (prev. D. Klen).
1990. Riječki HNK postavlja dramatizaciju romana Vježbanje života koju prema romanu Nedjeljka Fabrija priređuje D. Gašparović, jednu od najomiljenijih riječkih predstava, koja doživljava izvanredan uspjeh.
1991. 15. lipnja. Obnovljena proslava i štovanje Dana sv. Vida, zaštitnika Rijeke.
1992. U ljeto te godine Moderna galerija Rijeka organizira izložbu Hrvatska moderna.
1993. Pokrenuta »Sušačka revija« kao glasilo Kluba Sušačana. Dana 14. travnja osnovana Županija primorsko-goranska sa sjedištem u Rijeci. Objavljen prijevod Botaničkoga puta (Viaggio botanico) Josipa Hosta u izdanju riječkog ogranka Matice hrvatske i pretisak molitvenika riječkog isusovca Nikole Hermona Brašno duhovno, izdanoga u Ljubljani 1693.
1994. Osnovan Muzej grada Rijeke. Naučna biblioteka (danas Sveučilišna knjižnica) postaje punopravni član Sveučilišta u Rijeci.
1995. U kolovozu Grad Rijeka u suradnji s Društvom arhitekata u Rijeci raspisuje natječaj za izradu urbanističko-arhitektonskog rješenja uređenja mosta na Rječini (Titov trg). Prva nagrada dodijeljena je arh. Branku Silađinu.
1997. U prosincu u prostoru Moderne galerije postavljena izložba Arhitektura secesije u Rijeci 1900-1925. Sveučilišna knjižnica obilježila 370. obljetnicu osnutka i neprekidna djelovanja.
1998. Pedagoški fakultet preimenovan u Filozofski fakultet.
2000. Postavljen spomenik J. P. Kamovu na mostu kod Kontinentala, rad kipara Z. Kamenara. Prestala s radom Tvornica papira u Rijeci nakon punih stotinu i osamdeset godina neprekinuta djelovanja.

Question: where does the city of rijeka get its information

Official pages of the city administration Statute of the city of Rijeka Riječki multimedial portal Riječki letopis in "Vijencu" Matice Croatian

where does the city of rijeka get its information

Question: what is the official language of rijeka

Question: what is the capital of croatian city of rijeka

what is the capital of croatian city of rijeka

Question: what is the official name of the city of rijeka

what is the official name of the city of rijeka

Question: what is the name of the major portal in rijeka

what is the name of the major portal in rijeka

Question: who owns the city of rijeka

Official pages of the city administration Statute of the city of Rijeka Riječki multimedial portal Riječki letopis in " Vijencu " Matice Croatian

Službene stranice gradske uprave Statut Grada Rijeke Riječki multimedijalni portal Riječki ljetopis u "Vijencu" Matice hrvatske

Službene stranice gradske uprave Statut Grada Rijeke Riječki multimedijalni portal Riječki ljetopis u "Vijencu" Matice hrvatske

Official pages of the city administration Statute of the city of Rijeka Riječki multimedial portal Riječki letopis in "Vijencu" Matice Croatian

Official pages of the city administration Statute of the city of Rijeka Riječki multimedial portal Riječki letopis in "Vijencu" Matice Croatian