O pravopisu na hrvatskoj Wikipediji možete pročitati na stranici Wikipedija:Pravopis.

 Na stranici pravopisna pitanja više se ne mogu postavljati nova pitanja, ali se tamo mogu pronaći brojni korisni odgovori i savjeti.

 Povijest hrvatskih pravopisa

U predstandardizacijsko vrijeme hrvatskoga jezika objavljeno je više hrvatskih pravopisnih djela, a prvo je ono Rajmunda Džamanjića iz 1639. godine koje spominje Tomo Maretić u svojoj Istoriji hrvatskoga pravopisa latinskijem slovima iz 1889. godine,Tomo Maretić, Istorija hrvatskoga pravopisa latinskijem slovima, 1889., str. XII zadnje je ono Josipa Partaša iz 1850. godine. Na osnovama Gajeve i Vukove reforme, te Kušarova Nauka o pravopisu jezika hrvackoga ili srpskoga izdaje Ivan Broz 1892. godine svoj Hrvatski pravopis, kojim se pravopis hrvatskoga jezika vraća fonološkoj praksi nakon kraćeg Gajevog izleta s morfonološkim pravopisom. Pogrešno je hrvatski pravopis smatrati jednoznačno fonološkim, shvatio je to još Ivan BrozLada Badurina, Kratka osnova hrvatskoga pravopisanja, Izdavački centar Rijeka, Rijeka, 1996., str. 51 u njegovom se pravopisu naime morfonološko načelo redovito provodi na granicama riječi, d ne prelazi u t ispred s i š, ali i ispred c, č i ć u riječima nadcestar i nadčovječni.Lada Badurina, Kratka osnova hrvatskoga pravopisanja, Izdavački centar Rijeka, Rijeka, 1996., str. 52Sadržaj:Ivan Broz Hrvatski pravopis 1893.djvu Broz izdaje godinu kasnije (1893.) drugo izdanje svoga pravopisa i umire te iste godine u 42. godini života. Uz manja dotjeravanja Hrvatski pravopis sad autora I. Broz (postumno) i Dragutina Boranića doživljava još četiri izdanja: 1904., 1906., 1911. i 1915. godine. Nakon Prvoga svjetskoga rata Hrvati ulaze sa Srbima i Slovencima u novu državu te novi pravopis sad ima jednog autora (D. Boranić) te novo ime: Pravopis hrvatskoga ili srpskoga jezika, te doživljava 11 izdanja od 1921. do 1951. godine. Ministarstvo prosvjete Kraljevine SHS objavljuje 1929. godine Pravopisno uputstvo za sve osnovne, srednje i stručne škole Kraljevine S.H.S. kojim se žele ukloniti razlike između Boranićeva pravopisa i Belićeva Pravopisa srpskohrvatskoga jezika objavljenoga u Beogradu 1923. godine, tako da se kao zajednička rješenja prihvate riječi i pravila iz Belićeva srpskog pravopisa.Marko Samardžija, Hrvatski jezik u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 1993., str. 8 Kako se u Kraljevini (od 1931.) Jugoslaviji dio knjiga u nakladi HSS-a tiskao pisan morfonološkim pravopisom, nakon kraćeg vremena izvjesnog ujednačavanja pravopisa (u predstandardno doba postojale su četiri grafije (ili pet): slavonska, kajkavska, dubrovačka i čakavskaLada Badurina, Kratka osnova hrvatskoga pravopisanja, Izdavački centar Rijeka, Rijeka, 1996., str.) na dva, većinski Broz/Boranićev i manjinski morfonološki, sad opet imamo tri pravopisa, dva fonološka i jedan morfonološki.Marko Samardžija, Hrvatski jezik u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 1993., str. 9 Osnivanjem Banovine Hrvatske vraća se raniji Boranićev pravopis. NDH je jezična pitanja regulirala zakonima, vratila je morfonološki pravopis i 1942. godine objavljen je pregled pravopisnih pravila Koriensko pisanje A. B. Klaića te 1944. godine potpun Hrvatski pravopis autora F. Cipre i A. B. Klaića. Kraj Drugoga svjetskoga rata donosi nove promjene, vraća se Boranićev pravopis koji dobiva zadnja dva izdanja (1947. i 1951. godine) te 6 godina nakon Novosadskog dogovora 1960. godine izlazi Pravopis hrvatskosrpskog književnog jezika u Zagrebu ijekavicom na latinici, u Beogradu Pravopis srpskohrvatskog književnog jezika ekavicom na ćirilici, u izdanju Matice hrvatske i Matice srpske. Novosadski dogovor pretvorio se u sredstvo za opravdavanje jezične neravnopravnosti i za nametanje srpskog književnog jezika ekavskog tipa.Izjava Matice hrvatske u Zagrebu, 16. travnja 1971., Jezik, 1971., br.5, str. 138 Toj izjavi prethodi Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika te je Matica hrvatska potaknula izradu novog pravopisa koji su radili Stjepan Babić, Božidar Finka i Milan Moguš. Njihov je pravopis u listopadu 1971. dobio pozitivne ocjene recenzenata Ljudevita Jonkea i Radoslava Katičića te je mjesec dana kasnije (u studenome 1971.) dobio preporuku obaju ocjenitelja za objavu, no umjesto objave već tiskani arci završili su tvornici papira kao stari papir, uvezano je 600 primjeraka s naznakom "samo za internu uporabu" pa je objavljen 1972. i 1984. u Londonu i stoga je dobio ime Londonac.Ivo Pranjković, "Hrvatski jezik od godine 1945. do 2000." u zborniku Hrvatski jezik u XX. stoljeću, Matica hrvatska, 2006. str. 42 Kako je pravopis iz 1960. odbačen, nastali pravopisni vakuum po direktivama drugova iz SKH (iz Republičkog komiteta za prosvjetu, kulturu fizičku i tehničku kulturu, Komisije CK SKH za idejni i teorijski rad i novoosnovane Komisije za jezična pitanjaIvo Pranjković, "Hrvatski jezik od godine 1945. do 2000." u zborniku Hrvatski jezik u XX. stoljeću, Matica hrvatska, 2006. str. 47) trebali su otkloniti "marksistički orijentirani lingvisti" Vladimir Anić i Josip Silić.Ivo Pranjković, "Hrvatski jezik od godine 1945. do 2000." u zborniku Hrvatski jezik u XX. stoljeću, Matica hrvatska, 2006. str. 46 Njihovo djelo pod nazivom "Pravopisni priručnik hrvatskoga ili srpskoga jezika" objavljeno je 1986. godine, i u Hrvatskoj je uglavno dobro primljen, iako se radi o nekoj vrsti bastarda između Novosadskog pravopisa i Hrvatskog pravopisa (Broz/Boranić/Londonca). U neovisnoj Hrvatskoj izlazi 1990. pretisak Londonca te izdanje Hrvatskog pravopisa iz 1994. godine istih autora (Babić, Finka, Moguš) dobiva odobrenje za školsku uporabu Ministarstva kulture i prosvjete. Hrvatski školski pravopis izlazi 2005. godine te dobiva preporuku kojom se odobrava za školsku uporabu, slijede drugo, treće i četvrto izdanje 2008., 2009. i 2012. godine koja sva osim preporuke Ministarstva na prvoj stranici nose podnaslov "usklađen sa zaključcima Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika". Anićev i Silićev Pravopis hrvatskoga jezika ponovno je otisnut 2001. godine koji nije bitnije odstupio od svog prethodnika; Matica hrvatska objavljuje 2007. godine svoj Hrvatski pravopis autora Badurine, Markovića i Mićanovića (2008. drugo izdanje) te su time na tržištu tri pravopisa. Iako je jedan od njih službeni, ponavlja se situacija slična onoj od prije 80-ak godina u kojoj postoje tri fonološka pravopisa te malobrojni zagovornici morfonološkog pravopisa. U ožujku 2013. najavljen je i novi pravopis Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje.Dovršen Hrvatski pravopis Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje , pristupljeno 25. ožujka 2013.
Na poticaj ravnatelja Željka Jozića Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje objavio je na mrežnoj stranici pravopis.hr 27. lipnja 2013. godine potpuno besplatan i trajno javno dostupan Hrvatski pravopis koji je izrađen u toj znanstvenoj instituciji. Na taj je način prekinuto dugogodišnje nejedinstvo hrvatskoga pravopisanja jer je Hrvatski pravopis IHJJ-a pravopis koji je objedinio razne hrvatske pravopisne kodifikacije te je usvojen na Znanstvenome vijeću Instituta, a 15. travnja 2013. upućen je u jednomjesečnu javnu raspravu. U javnu raspravu uključilo se više od 400 stručnjaka i govornika hrvatskoga jezika, a nakon što je Uredništvo neke primjedbe potpuno, a neke djelomično uvažilo, konačna inačica usvojena je na sjednici Znanstvenoga vijeća Instituta 4. lipnja 2013. godine. Hrvatski pravopis Instituta objavljen je u studenome 2013. godine i kao tiskano izdanje.

 Slovopis

Slovopis (grafija) je sustav slova kojima bilježimo glasove nekog jezika. Pismo kojim se služi hrvatski jezik je latinica koja se ponešto razlikuje od tog pisma u drugim jezicima, hrvatska abeceda zove se još i gajica po Ljudevitu Gaju. Posebnost hrvatskoga jezika su slova č, ć, š, ž, đ, dž, lj i nj. Prvih pet slova odgovaraju načelu jedan fonem-jedan grafem, slova dž, lj i nj su digrafi. Osim 30 slova hrvatske abecede u pisanju tuđih imena i riječi ili u znanosti (matematici, fizici) rabimo slova koja ne pripadaju hrvatskoj latinici x, y, w, q i druga.

 Velika i mala slova
 Ljudska imena i nadimci
Sva osobna imena i prezimena - veliko. Stjepan Radić, Ivan Krstitelj Tkalčić, Gaj Julije Cezar
Sve umanjenice osobnih imena - veliko. Tomo, Katica, Pero
Uobičajeni osobni nadimci - veliko. Seka, Beli, Koko, Žućko
Ako se neka riječ uvijek stavlja uz određenog čovjeka kao dio njegova imena, i ona počinje velikim slovom. Ivan Grozni, Crni Petar, Karlo Veliki
Ako je ime ušlo u opću uporabu kao marka, mjera i slično, ono počinje malim slovom. mercedes, paskal, rengen

Ta vlastita imena koja su postala apelativima, nazivaju se eponimi. To su riječi poput gore navedenih - mercedes, paskal, zatim sendvič (lord Sandwich), giljotina (Guillotin), silueta (Sillhouette), sadizam (de Sade), mazohizam (Masoch), nikotin (Nicotine), spunerizam (Spooner), kvisling (Quisling), marmelada (Marmelade), huligan (Hooligan), žilet (Gillette), šovinist (Chauvin)... Dakle, svi su nekoć bili vlastita imena. Tu ulaze i imena proizvoda - kalodont, digitron, eurokrem (uglavnom u razgovornom jeziku), ali i andol, aspirin... A "mjeru" smo oduvijek imali, ona nije eponim.

 Titule
Titule se pišu malim slovom. kralj Tomislav, sveti Stjepan, profesor Jurić, doktor Margetić

"titule" poput sir, don, lord, lady, fra... One se pišu malim slovom, ali se, za razliku od ovih gornjih, NE sklanjaju. Dakle, ne možete reći - nema dona Juana, pravilno je samo - nema don Juana. Ili - prilazim siru Richardu, ne, prilazite samo sir Richardu.

 Bog i ostala nadnaravna bića
Bog - ovisi o kontekstu.
Na primjer, možete napisati sve je gotovo, Bogu hvala i sve je gotovo, bogu hvala, ovisno o tome želite li naglasiti da zahvaljujete Bogu (prvi primjer) ili da samo koristite poštapalicu koja ništa ne znači (drugi primjer).
Ako koristite riječ Bog kao ime određenog božanstva, pišete veliko. Oprostit će ti Bog. Vjerovali su da nad svime vlada Bog. Sam Bog ga je spasio. Bog dao Bog uzeo.
Ali ako je to neodređena oznaka, piše se malo. Vjerovali su da nad svime vlada neki bog.
Ako pišete o bogu koji ima određeno ime ili o bogovima u množini, pišete malo. bog Jupiter, božica Atena, rimski bogovi
Ako se umjesto imena određenog boga, svetinje ili nadnaravnog bića koristi neka druga uobičajena riječ, pišete sve veliko. Gospodin, Spasitelj, Mesija, Blažena Djevica Marija, Gospa Međugorska, Majka Božja, Najdivniji, Gromovnik, Jaganjac Božji, u ime Oca i Sina i Duha Svetoga, Princ Tame
Napomena: Riječ sveti se piše malo kad govorite o svecu. Ova crkva je posvećena svetom Franji. Međutim, ako ime sveca pišete kao oznaku blagdana ili crkve, sveti je veliko. Rodio se na Svetu Katarinu. Najveća katolička crkva je Sveti Petar u Rimu.

 Opći pojmovi
Ako želite jako istaknuti neki opći pojam, možete ga pisati veliko. Nad cijelim svijetom vlada Sreća. U njemu se probudilo iskonsko Zlo.

 Životinje
Kao i kod ljudi, osobna imena životinja počinju velikim slovom. Kleopatra, Reks... što god vam padne na pamet
Pazite: sva imena pasmina počinju malim slovom. čivava, dalmatinac, sijamska mačka
 Pripadnici naroda, regija i gradova
Velikim početnim slovom pišu se pripadnici:
kontinenata, Amerikanka, Afrikanac, Azijatkinja, Australac (NE Australijanac!)
država i naroda, Hrvatica, Danac, Bolivijka, Egipćanin, Nijemac (ali Njemica)
regija i otoka, Međimurac, Rabljanka, Provansalka, Bavarac
gradova i sela, Zagrepčanka, Varaždinac, Grožnjanka, Njujorčanin (ili Newyorčanin)

 Zemljopis
Kontinenti
Kontinenti počinju velikim slovom. Europa, Australija, Sjeverna Amerika
Države

Sve riječi u imenu država počinju velikim slovom, osim veznika. Narodna Republika Kina, Papua Nova Gvineja, Bosna i Hercegovina
Područja unutar državâ
Ako je samo jedna riječ, onda prvo slovo veliko. Baranja, Flandrija, Štajerska
Ako ima više riječi, SAMO prva riječ počinje velikim slovom. Bliski istok, Srednji zapad (u SAD), Gorski kotar
Napomena: Katkad se piše na dva načina, ovisno o tome želite li reći da je nešto prihvaćeno ime regije ili samo zemljopisna orijentacija. Na primjer, pišete "Srednja Europa" ako pod time mislite na skup zemalja ili regija koje nisu vezane samo zemljopisno nego i npr. kulturno ili politički. Ako želite istaknuti samo zemljopisnu lokaciju bez obzira na tradiciju, možete pisati "srednja Europa" (tj. sredina Europe).
Priroda: planine, otoci, polja, šume, mora, rijeke, planeti, zviježđa itd.
Samo se prva riječ piše veliko, a sve druge se pišu malo. Samoborsko gorje, Dugi otok, Krbavsko polje, Postojnska jama, Plitvička jezera, Jadransko more, Tihi ocean, Mars, Zemlja, Sunce, Sunčev sustav, Mliječna staza
Napomena: Ako ne želite naglasiti da je u pitanju nebesko tijelo, onda sunce, mjesec i zemlja pišete malo. Ogrijalo me sunce. Nad morem se digao mjesec. Stojim s obje noge na zemlji.

 Gradovi i ulice
Svaka riječ u imenu bilo kojeg grada ili sela počinje velikim slovom. "Duga Resa, Novi Vinodolski". Ovo pravilo ne vrijedi samo za prijedloge (Severin na Kupi; Sveti Petar u Šumi) i veznike (Sv. Filip i Jakov);.
Imena ulica i ostalih dijelova grada ili sela pišu se po načelu: prva riječ veliko, ostale riječi malo (ako nisu osobna imena). Maksimir, Kaptol, Dolac, Gundulićeva ulica, Cvjetni trg, Trg bana Josipa Jelačića, Trg žrtava fašizma, Nova cesta, Gornji grad, Trg Petra Krešimira Četvrtog

 Blagdani
Svi blagdani pišu se po načelu: prva riječ veliko, ostale riječi malo. Božić, Uskrs, Nova godina, Tri kralja, Kurban bajram, Dan državnosti, Dan domovinske zahvalnosti.

 Ustanove i udruge
Uvijek prvo slovo ide veliko, a ostala malo (ako nisu imena). Savez samostalnih sindikata Hrvatske, Turistička zajednica grada Splita, Filozofski fakultet u Zagrebu, Hrvatski sabor
Kad se ustanove spominju općenito, onda je sve malo. Upisat ću se u neki savez sindikata. Idemo naći turističku zajednicu ovog grada.
Napomena: Riječ vlada se piše malo u hrvatska vlada, a ako stoji sama za sebe, može i veliko i malo, kako hoćete.

 Crkve

 Crkva se piše malo kada se radi o zgradi ili organizaciji općenito. Idem u crkvu. U pravoslavlju ima 15 autokefalnih crkava.
 Naziv pojedine crkve kao građevine se prvo slovo piše malo: crkva svetog Ante (Sveti Ante je kratica za Crkva svetog Ante ili blagdan, a sveti Ante je svetac), Katolička crkva.Hrvatski pravopis, Lada Badurina, Ivan Marković, Krešimir Mićanović, Matica hrvatska, Zagreb, 2007., , str. 127Hrvatski školski pravopis, Školska knjiga, Zagreb, 2008., , str. 36Hrvatski pravopis, Školska knjiga, Zagreb, 2010., , str. 42
 Sama riječ crkva piše se veliko ako je skraćenica za pojedinu crkvu ili Crkvu kao cjelokupni Božji narod. Krist je osnovao Crkvu. Na čelu Crkve stoji rimski biskup.

 Razdoblja, događaji i pokreti
To su opće imenice, pa se sve riječi pišu malo (ako nisu imena). antika, srednji vijek, renesansa, devetnaesto stoljeće, ilirski pokret, komunizam, fašizam, moderno doba
Napomena: Ovdje je pravopis nejasan. Naime, kaže da se seljačka buna piše sve malo, dok se "jasno određeni povijesni događaji" pišu prvo veliko, npr. Prvi svjetski rat, Francuska revolucija. Teško je reći što je "jasno određen događaj".

 Riječi iz stranih jezika
 Strana imena
Pišu se onako kako se pišu u stranim jezicima.
Izuzetci: imena koja su pohrvaćena zbog duge uporabe. imena država, imena nekih gradova (Beč, Pariz, Rim, Firenca itd.)
Pogledaj i točno pisanje klasičnih imena.

 Pridjevi

Posvojni se pridjevi na -ov (Markov), -ev (Marićev), -in (Anin), -ljev (Jakobljev) UVIJEK pišu velikim slovom, dok se posvojni pridjevi na -ski, -ški, -ćki, -čki (većinom ktetici) pišu MALIM slovom, fonetizirani oni ili ne.

Pogledajte i stranicu za razgovor.

 Razgodci ili interpunkcija

 Točka
U pismu se točka stavlja na kraju izjavne rečenice. Ne stavlja se ako rečenica završava upitnikom ili uskličnikom, kao ni iza crta ili tri točke u smislu znaka nezavršenosti. U naslovima i podnaslovima se koristi ako isti stoje jedan iza drugoga ili ako je naslov u istom redu kao i tekst.

Točka se koristi i za kratice poput: dr., itd., i sl. Stavlja se iza svih rednih brojeva, arapskih i rimskih. Točka iza rednog broja dolazi bez obzira na druge pravopisne znakove (zagrada, crtica, zarez...).

 Zarez
Zarez u pismu stavljamo na mjestu gdje bismo u govoru napravili stanku. Pišemo ga kad nešto nabrajamo, kad naknadno dodajemo (ubacujemo) rečenicu, ispred suprotnih, isključnih i zaključnih rečenica, kad se zavisna rečenica nalazi ispred glavne...

 Zarez kao desetinski znak
Snijeg visine 0,5 m (pola metra), ispred desetinskog zareza i iza njega ne dolazi razmak. Ne valja umjesto desetinskog zareza upotrebljavati točku. Zarezom se odjeljuju i milijuni, a tisuće točkom, sve bez razmaka među njima: Hrvatska prema popisu 2001. ima 4,437.460 stanovnika. Kako taj način nije pregledan, a pogotovo ako brojka prelazi milijune, bolje je takve brojeve pisati bjelinama umjesto zareza i točke: 4 437 460.Stjepan Babić, Milan Moguš: Hrvatski pravopis usklađen sa zaključcima Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika, Školska knjiga, Zagreb, 2010., str. 117.,

 8000 (osam tisuća - bez točke ili bjeline)
 30 000; 30.000 (trideset tisuća)
 500 000; 500.000 (petsto tisuća)
 9 000 000; 9,000.000 (devet milijuna)
 4 000 000 000; 4.000,000.000 (četiri milijarde)Vladimir Anić, Josip Silić, Pravopis hrvatskoga jezika, Novi Liber i Školska knjiga, Zagreb 2001. godine,  (Novi Liber), -  (Školska knjiga)

 Točka-zarez
Stavi je kad u jednu rečenicu želiš strpati ono što inače ide u dvije. Neki kažu da je bolje živjeti na moru; ipak, ja više volim Zagreb.
On može tu biti i zbog labave zavisnosti, a i ponekad zbog isticanja. Koristi se kad je točka preoštra stanka, a zarez preblaga. Dakle, sve ovisi o samom jezičnom i književnom osjećaju pojedinca.

 Upitnik-uskličnik

Dolazi kad nešto pitaš i pritom želiš naglasiti svoj šok, nevjericu, uzbuđenje itd. Pazi, UVIJEK je upitnik-uskličnik, NIKAD nije uskličnik-upitnik. Otkud vam to?! Nisam to učinio. - Nisi?!

 Godine i desetljeća
Redne godine pišu se s točkom: 1963. (tisuću devetsto šezdeset i treća)
Desetljeća se pišu s crticom i bez točke: 1960-e (tisuću devetsto šezdesete)
Osim toga, nastavak za desetljeća (-e) se deklinira:
1960-e (nominativ, akuzativ, vokativ) Znaš, 1960-e su bile divlje godine.
1960-ih (genitiv) Družili smo se 1960-ih, a onda rastali.
1960-ima (ili 1960-im godinama) (dativ, lokativ, instrumental) Pisao sam o 1960-ima za diplomski.

Napomena: Ovaj članak nije enciklopedijski članak u užem smislu. Svrha je ovog članka isključivo praktična, te on sadrži sažetak nekih pravopisnih pravila. Ova se pravila uglavnom oslanjaju na pravopis Stjepana Babića, Božidara Finke i Milana Moguša.''

 Vidi
 Gramatika hrvatskoga jezika
 Hrvatska abeceda
 Popis hrvatskih pravopisa

 Literatura

 Vanjske poveznice

Koriensko pisanje, niz tekstova iz 1941. i 1942. godine
Hrvatski pravopisi
Priopćenja Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika

Kategorija:Hrvatski jezik
Kategorija:Pravopis

Question: when was the croatian school orthodox published

Question: when was the first edition of the croatian orthodox published

Question: who approves the publication of the croatian orthodox of the same authors

Question: what is the name of the national newspaper of independent croatia

Question: what are the names of the authors of the croatian orthodox

Question: what is the subtitle of the croatian school orthodox

In the independent Croatia , the 1990 print Londonca and the 1994 edition of the Croatian Orthodox of the same authors ( Babić , Finka , Moguš ) are approved for school use by the Ministry of Culture and Protests .

The Croatian School Orthodox is published in 2005 and receives a recommendation approving for school use , followed by the second , third and fourth editions of 2008 , 2009 and 2012 , all of which , in addition to the recommendation of the Ministry on the first page , carry the subtitle " in accordance with the conclusions of the Council for the Standard of the Croatian Standard Language " .

In the independent Croatia, the 1990 print Londonca and the 1994 edition of the Croatian Orthodox of the same authors (Babić, Finka, Moguš) are approved for school use by the Ministry of Culture and Protests. The Croatian School Orthodox is published in 2005 and receives a recommendation approving for school use, followed by the second, third and fourth editions of 2008, 2009 and 2012, all of which, in addition to the recommendation of the Ministry on the first page, carry the subtitle "in accordance with the conclusions of the Council for the Standard of the Croatian Standard Language".

Korean writing, a series of texts from 1941 and 1942 Croatian Orthodox Communication of the Council for the Norm of the Croatian Standard Language

Priredio mr. sc. Ivan Marković
Filozofski fakultet Sveučilišta u
Zagrebu
Ivana Lučića 3, HR-10000 Zagreb
ivan.markovic@yahoo.com
HRVATSKI PRAVOPISI
I. PRAVOPISNE KNJIGE
Kratki navuk za pravopìszanye
horvatzsko za pòtrebnozt nàrodnih skol (Einleitung
zur croatischen Rechtschreibung zum Gebrauche der Nationalschulen im
Königreiche Kroatien), Budim (Ofen) 1779. Pretisak: Zagreb 2003.
Kodifikacija kajkavskoga pravopisa.
Napuchenye vu horvatzko
pravopiszanye. Z-pravochtenyem y glaszomerenyem, za potrebnozt narodnih skol
Vugerzkoga y Horvatzkoga Orszaga, Budim 1780.
Prošireno izdanje Kratkoga navuka iz 1779.
Naputchenye za horvatzki prav
chteti y piszati, Budim 1808. Pretisak: Zabok - Donja Stubica 2004.
Izbačen dio na njemačkom jeziku (Kratkoga navuka) pa je to prvi jednojezični hrvatski pravopis.
Uputjenje k'slavonskomu pravopisanju za potrebu narodnieh ucsionicah u Kraljevstvu Slavonie, Budim (Ofen) 1779. Pripisan Antunu Mandiću. Pretisak: Osijek 1998. Kodifikacija slavonskoga pravopisa.
Josip Partaš, Pravopis jezika ilirskoga, Zagreb 1850. Pretisak: Zagreb 2002.
Marcel Kušar, Nauka o pravopisu jezika hrvackoga ili srpskoga (fonetičkom i etimologijskom), Dubrovnik 1889.
Ivan Broz, Hrvatski pravopis, Zagreb 11892, 21893; Dragutin Boranić (priredio) Dra Ivana Broza Hrvatski pravopis, Zagreb 31904, 41906, 51911, 61915.
Milovan Gavazzi, Pravopisni rječnik s pravopisnim pravilima, Zagreb 11920 (anonimno), 21921.
Dragutin Boranić, Pravopis hrvatskoga ili srpskoga jezika, Zagreb 11921, 21923, 31926, 41928, 51930; Pravopis hrvatskosrpskoga jezika, Zagreb 61934, 71937; Pravopis hrvatskoga ili srpskoga jezika, Zagreb 41940 (sic!), 81941, 91947, 101951.
Ivan Esih, Hrvatski pravopisni rječnik, Zagreb 1940.
Franjo Cipra - Petar Guberina - Kruno Krstić, Hrvatski pravopis, Zagreb 1941. Zabranjen, pretisak: Zagreb 1998.
Adolf Bratoljub Klaić (uz suradnju članova Hrvatskoga državnog ureda za jezik), Koriensko pisanje, Zagreb 11942, 21942.
Franjo Cipra - Adolf Bratoljub Klaić (uz suradnju članova Ureda za hrvatski jezik), Hrvatski pravopis, Zagreb 1944. Pretisak: Hrvatski korijenski pravopis, Zagreb 1992.
Pravopisna komisija (stilizacija teksta: Ljudevit Jonke - Mihailo Stevanović): Pravopis hrvatskosrpskoga književnog jezika s pravopisnim rječnikom, Zagreb - Novi Sad 1960 (kao rkp. 1958).
Pravopisna komisija (prir. Ljudevit Jonke - Mihailo Stevanović), Pravopis hrvatskosrpskoga jezika. Školsko izdanje, Zagreb - Novi Sad 11960, 21962, 31964, 41966, 51967, 61968, 71969, 81970.
Stjepan Babić - Božidar Finka - Milan Moguš, Hrvatski pravopis, Zagreb 11971. Zabranjen, pretisci: London 1972, Zagreb 1990; (dotjerano) 21994, 31995, 41996; (prerađeno) 52000, 62002, 72003, 82004, 92006.
Vladimir Anić - Josip Silić, Pravopisni priručnik hrvatskoga ili srpskoga jezika, Zagreb 11986, 21987, 31990 (povučeno iz distribucije); Pravopis hrvatskoga jezika, Zagreb 2001.
Slaven Batnožić - Branko Ranilović - Josip Silić, Hrvatski računalni pravopis (uz računalni spelling-checker), Zagreb 1996.
Pravopisni priručnik. Dodatak Velikom rječniku hrvatskoga jezika (prir. Ljiljana Jojić), Zagreb 2003.
Stjepan Babić - Sanda Ham - Milan Moguš, Hrvatski školski pravopis, Zagreb 2005.
Lada Badurina - Ivan Marković - Krešimir Mićanović, Hrvatski pravopis, Zagreb 2007.
II. VAŽNIJA DJELA O PRAVOPISU
Rajmund Džamanjić, Nauk za piisati dobro latinskiema slovima rieci yezika slovinskoga koyiemse Dubrovcani, i sva Dalmatia kakko vlasctitiem svoyiem yezikom sluzcij, Venecija 1639. Pretisak: Bamberg 1991.
Ljudevit Gaj,
Kratka osnova horvatsko-slavenskoga
pravopisaňa poleg mudroľubneh
narodneh i prigospodarneh temeľov i
zrokov od L. o. G., Budim 1830. Pretisak: Zagreb 1983.
Grafemi: c, d, g, l, n, s, z s tildom.
Ljudevit Gaj [Lyudevit Gay], »Pravopisz«, Danica, I, Zagreb 1835, br. 10, 11, 12.
Grafemi: č, ž, š, dj, gj, lj, nj, ě.
Vatroslav Jagić, »Naš pravopis«, Književnik, Zagreb 1864, str. 1-34, 151-180.
Ladislav Mrazović, »Ob ustanovi hrvatskoga pravopisa«, Vienac, Zagreb 1877, br. 13 i 14.
Đuro Danićić, Ogled
Akademijina rječnika, Zagreb 1878.
Grafemi: ļ, ń, ǵ, đ (prvi upotrijebio đ).
Tomo Maretić, »Historija hrvatskoga pravopisa latinskijem slovima«, Djela JAZU, IX, Zagreb 1889.
Stjepan Ivšić, »Etimologija i fonetika u našem pravopisu«, Hrvatski jezik, Zagreb 1938-1939, str. 3-13.
Stjepan Ivšić, »Naš izgovor kroz rime«, Alma mater Croatica, Zagreb 1942, travanj-svibanj, str. 273-285.
Stjepan Ivšić, »Iz najnovije historije našega pravopisa«, Jezik, god. II, br. 2, Zagreb 1953-1954, str. 36-43.
Milan Moguš - Josip Vončina, »Latinica u Hrvata«, Radovi Zavoda za slavensku filologiju, 11, Zagreb 1969, str. 61-81.
Stjepan Babić, Temelji hrvatskomu pravopisu, Zagreb 2005.
VAŽNIJI HRVATSKI JEZIČNI SAVJETNICI
I. SAVJETNICI I SAVJETNIČKE KNJIGE (BEZ RAZLIKOVNIH RJEČNIKA)
Vatroslav Rožić, Barbarizmi u hrvatskom ili srpskom jeziku, Zemun 11904; »Barbarizmi« u hrvatskom jeziku, Zagreb 21908, 31913. Pretisak: Zagreb 1998.
Nikola Andrić, Branič jezika hrvatskoga, Zagreb 11911, 21911. Pretisak: Zagreb 1997.
Tomo Maretić, Hrvatski ili srpski jezični savjetnik za sve one, koji žele dobro govoriti i pisati književnim našim jezikom, Zagreb 1924.
Marko Soljačić, Jezični i stilistički savjetnik, Zagreb 1939.
Ivo Frol, Kako ćeš pravilno pisati?, Zagreb 1940.
Mirko Cerovac, Jezični savjetnik za uredske kadrove, Zagreb 1960.
Mirko Cerovac, Poslovni jezik, Zagreb 1964.
Ljudevit Jonke, Književni jezik u teoriji i praksi, Zagreb 11964, 21965.
Radovan Vidović, O suvremenom stanju našega jezika masovne komunikacije - Mali rječnik naše suvremene nepismenosti, Split 1968.
Radovan Vidović, Kako ne valja - kako valja pisati, Zagreb 1969.
Ljudevit Jonke, Hrvatski književni jezik danas, Zagreb 1971.
Slavko Pavešić (ur.) - Vida Barac Grum - Dragica Malić - Zlatko Vince, Jezični savjetnik s gramatikom, Zagreb 1971.
Karlo Kosor, Bilješke o jeziku suvremenih hrvatskih pisaca, Split 11978, 21979, 31979.
Ivan Brabec, Sto jezičnih savjeta, Zagreb 11982, 31984.
Radovan Vidović, Jezični savjeti, Split 1983.
Vladimir Loknar, Teme iz medicinskoga nazivlja, Zagreb 1988.
Stjepan Babić, Hrvatska jezikoslovna čitanka, Zagreb 1990.
Stjepko Težak, Hrvatski naš svagda(š)nji, Zagreb 1990.
Franjo Tanocki, Hrvatska riječ. Jezični priručnik, Osijek 11994, 21995.
Tomislav Kuljiš, Jezik naš ovdje i sada, Dubrovnik 1994.
Mate Šimundić, Rječnik suvišnih tuđica u hrvatskomu jeziku, Zagreb 1994.
Stjepan Babić, Hrvatski jučer i danas, Zagreb 1995.
Stjepko Težak, Hrvatski naš osebujni, Zagreb 1995.
Mile Mamić, Jezični savjeti, Zadar 1996.
Govorimo hrvatski. Jezični savjeti, Zagreb 1997.
Ilija Protuđer, Pravilno govorim hrvatski, Split 11997, 21998.
Marko Kovačević, Hrvatski jezik između norme i stila, Zagreb 1998.
Velimir Laznibat, Učimo hrvatski. Jezični savjeti, Mostar 1998.
Ivan Zoričić, Hrvatski jezik u praksi, Pula 1998.
Stjepko Težak, Hrvatski naš (ne)zaboravljeni, Zagreb 1999.
E. Barić - L. Hudeček - N. Koharović - M. Lončarić - M. Lukenda - M. Mamić - M. Mihaljević - Lj. Šarić - V. Švaćko - L. Vukojević - V. Zečević - M. Žagar, Hrvatski jezični savjetnik, Zagreb 1999.
Stjepko Težak, Hrvatski naš (ne)podobni, Zagreb 2004.
Marijan Stojković, Hrvatske jezične i pravopisne dvojbe, Zagreb 2005.
Ljudevit Jonke, O hrvatskome jeziku, Zagreb 2005.
Dalibor Brozović, Prvo lice jednine, Zagreb 2005.
Nives Opačič, Iza riječi, Zagreb 2005.
Nives Opačič, (Hrvatski) u zagradama, Zagreb 2006.
II. VEĆE STUDIJE
Fran Kurelac, Fluminensia ili koječega na Reci izgovorenoga, spevana i nasnovana, Zagreb 1873.
Fran Kurelac, »Vlaške riječi u jeziku našem«, Rad JAZU, Zagreb 1873.
Fran Kurelac, »Mulj govora nespretna i nepodobna nanesena na obale našeg jezika ili o barbarismih«, Rad JAZU, XXIV, Zagreb 1873.
Fran Kurelac, »Vlaške reči u jeziku našem«, Rad JAZU, Zagreb 1892.
Luko Zore, »Paljetkovanje«, Rad JAZU, CVIII; CX; CXIV; CXV.
Tomo Maretić, »Ruske i češke riječi u hrvatskom jeziku«, Rad JAZU, CVIII; »Nastavni vjesnik«, III.
Tomo Maretić, »Filologičko iverje«, Vienac, XVIII, Zagreb 1886.
Tomo Maretić, Dodatak Stilistici (antibarbarus), u: Gramatika..., Zagreb 11899.
Ivan Broz, »Filologijske sitnice«, Hrvatski učitelj, Zagreb 1886, Vienac, XXI, Zagreb 1889, 1891. Pretisak: Filološke sitnice i pabirci, Zagreb 2000.
Marcel Kušar, Narodno blago, Split 1934. Pretisak: Zagreb 1993.
III. NOVINSKE RUBRIKE
Mnogi
hrvatski jezikoslovci surađivali su u jezičnosavjetničkim novinskim rubrikama
koje su u svoje doba imale važan utjecaj na oblikovanje hrvatske jezične
kulture - Jozo Dujmušić (Obzor, Hrvatska straža, Nezavisnost, Nastavni vjesnik),
Marijan Stojković (Nastavni vjesnik), Ljudevit Jonke (Telegram, Vjesnik), Dalibor Brozović (Telegram, Vijenac), Vladimir Anić (Vjesnik), Stjepko Težak (Školske novine), Nives Opačić (Vijenac) i
dr. Dobar dio tih savjeta objavljen je i u knjigama.
IV. ČASOPISI HRVATSKI JEZIK I JEZIK
Časopis Hrvatski jezik uređivao je Stjepan Ivšić, a izišlo je samo godište 1938-1939.
Časopis Jezik izlazi od g. 1952. i sustavno donosi jezične savjete.
NEKI VAŽNIJI »POTPISI«
»BEČKI KNJIŽEVNI DOGOVOR« (28. ožujka 1850)
Potpisnici:
• Ivan Kukuljević, Dimitrije Demeter, Ivan Mažuranić, Vinko Pacel i Stjepan (Stefan) Pejaković
• Fran Miklošič, Vuk Stefanović Karadžić i Đuro Daničić
Zaključci:
• preporučuje se južno, tj. ijekavsko narječje kao zajedničko književno, i za Hrvate i za Srbe
• refleksi jata prišu se s ije u dugim te je, e, i u kratkim slogovima
• glas h izgovara se i piše svagdje gdje mu je po etimologiji mjesto
• napušta se oblik genitiva plurala s nastavkom -ah i prihvaća oblik s nastavkom -a
• vokalno r ne piše s popratnim vokalom
*Ljudevit Gaj objavio je g. 1850. tekst dogovora u 76. broju Narodnih novina, s napomenom da će vrijeme pokazati je li taj prijedlog praktičan ili će dovesti »naprotiv još k većemu cijepanju i književnom razdoru«
**Potpisnik bečkoga dogovora Ivan Mažuranić, tada ban, g. 1862. za službeni pravopis u Hrvatskoj proglašava ilirski pravopis (morfološki), a ne »bečki«
»NOVOSADSKI DOGOVOR« (10. prosinca 1954)
Potpisnici:
• Zagreb: Mirko Božić, Marin Franičević, Josip Hamm, Mate Hraste, Ljudevit
Jonke, Jure Kaštelan
• Beograd, Novi Sad, Sarajevo: Ivo Andrić, Aleksandar Belić, Živojin Boškov, Miloš Đurić, Krešimir Georgijević, Miloš Hadžić, Marijan Jurković, Radovan Lalić, Mladen Leskovac, Svetislav Marić, Marko Marković, Živan Milisavac, Miloš Moskovljević, Boško Petrović, Veljko Petrović, Đuza Radović, Mihailo Stevanović, Jovan Vuković
• poslije potpisalo još šezdesetak pisaca, po tridesetak hrvatskih i srpskih
Zaključci:
• o jedinstvenosti jezika i dvjema izgovornim
varijantama (ijekavskoj i ekavskoj)
• o dvočlanu nazivu jezika
• o ravnopravnosti dvaju pisama
• o ravnopravnosti dviju izgovornih varijanata
• o izradi priručnoga rječnika suvremenoga »hrvatskosrpskoga« jezika
• o usklađivanju dviju terminologija
• o izradi zajedničkoga pravopisa
• o sprečavanju »samovoljnog« prevođenja tekstova s jedne na drugu varijantu
*Kao rezultat Novosadskoga dogovora nastao je »novosadski pravopis«, a započet je i rad na rječnicima (u Hrvatskoj objavljen »AdoK«, u Srbiji svih šest knjiga)
DEKLARACIJA O NAZIVU I POLOŽAJU HRVATSKOGA KNJIŽEVNOG JEZIKA (Telegram, 17. ožujka 1967)
Potpisnici:
•
Matica hrvatska
• Društvo književnika Hrvatske
• PEN-klub, Hrvatski centar
• Hrvatsko filološko društvo
• Odjel za filologiju JAZU
• Odjel za suvremenu književnost JAZU
• Institut za jezik JAZU
• Institut za književnost i teatrologiju JAZU
• Katedra za suvremeni hrvatskosrpski jezik FF u Zadru
• Katedra za suvremeni hrvatskosrpski jezik FF u Zagrebu
• Katedra za povijest hrvatskog jezika i dijalektologiju FF u Zagrebu
• Katedra za jugoslavenske književnosti FF u Zadru
• Katedra za stariju hrvatsku književnost FF u Zagrebu
• Katedra za noviju hrvatsku književnost FF u Zagrebu
• Institut za lingvistiku FF u Zagrebu
• Institut za nauku o književnosti FF u Zagrebu
• Staroslavenski institut u Zagrebu
• Društvo književnih prevodilaca Hrvatske
*Matica hrvatska odrekla se 16. travnja 1971. Novosadskoga dogovora o jeziku i pravopisu i proglasila ga nevažećim. Isto su učinili i Institut za jezik JAZU 7. svibnja 1971. te Hrvatsko filološko društvo 8. svibnja 1971.
NAPOMENA: Premda načinjeni s pomnjom, popisi
nemaju namjeru biti ni potpuni, ni konačni, a ni bibliografski pedantni. Podložni su provjeri, korekcijama i
dopunama.
Svrha im je praktična - namijenjeni su domaćim i stranim studentima hrvatskoga jezika.
Zadnja izmjena: 17. srpnja 2007.

Question: when were the texts of pravopis hrvatskoga jezika

Question: what type of writing is pravopis hrvatskoga jezika

Question: what is the most common language spoken in croatia

Question: when was the first pravopis hrvatskoga jezika written

Question: what is the name of the organization that oversees croatian orthodox communication

Question: pravopis hrvatskoga jezika is an example of what

Question: what is the name of the organization that publishes the texts

Korean writing , a series of texts from 1941 and 1942 Croatian Orthodox Communication of the Council for the Norm of the Croatian Standard Language


7. ožujka (7.3.) 66. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (67. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 299 dana.

 Događaji
 1814. – Bitka kod Craonne završava Napoleonovom pobjedom.
 1912. – Norveški istraživač Roald Amundsen objavio je da je uspješno stigao na južni pol tijekom antarktičke ekspedicije godine 1910. – 1911.
 1936. – Njemačka je reokupirala demilitarizirano Porajnje, prekršivši Versailleski sporazum i sporazume iz Locarna.
 1970. – Dogodila se najteža nesreća u povijesti dubrovačkog tramvaja.

 Rođenja 7. ožujka
 1730. – Gregor Jožef Plohel slovenski pisac († 1800.)
 1785. – Alessandro Manzoni, talijanski književnik († 1873.)
 1839. – Ludwig Mond, englesko-njemački kemičar i industrijalac († 1909.)
 1850. – Tomáš Masaryk, češki političar († 1934.)
 1857. – Julius Wagner-Jauregg, austrijski liječnik, nobelovac († 1940.)
1872. - Piet Mondrian, nizozemski slikar († 1944.)
 1875. – Maurice Ravel, francuski skladatelj († 1937.)
1904. - Reinhard Heydrich, njemački nacistički časnik († 1942.)
 1907. – Placido Cortese, talijansko-hrvatski svećenik († 1944.)
 1908. – Anna Magnani, talijanska filmska glumica († 1973.)
 1918. – John Mišković, američko-hrvatski izumitelj († 2014.)
 1946. – John Heard, američki filmski, televizijski i kazališni glumac († 2017.)
 1947. – Želimir Puljić, hrvatski biskup
 1956. – Bryan Cranston, američki filmski i televizijski glumac
 1958. – Rik Mayall, engleski komičar i glumac († 2014.)
 1959. – Zijad Gračić, bosanskohercegovački glumac
 1960. – Ivan Lendl, češki tenisač
 1963. – E.L. James, britanska spisateljica
 1964. – Bret Easton Ellis, američki pisac i scenarist
 1964. – Wanda Sykes, američka komičarka i glumica
 1970. – Rachel Weisz, englesko-američka glumica
 1971. – Žan Ojdanić, hrvatski malonogometaš, padobranac, dječji glumac i nekadašnji predsjednik navijačke skupine Torcida iz SplitaŽan Ojdanić Udruga za mali nogomet - Split. Pristupljeno 3. ožujka 2016. († 2016.)Toni Paštar: U padobranskoj nesreći poginuo Žan Ojdanić, Slobodna Dalmacija, 2. travnja 2016. Pristupljeno 5. travnja 2016.
 Peter Sarsgaard, američki glumac
1974. - Jenna Fischer, američka glumica
1980. - Laura Prepon, američka glumica
1986. – Natko Zrnčić-Dim, hrvatski alpski skijaš
1994. - Jordan Pickford, engleski nogometaš Smrti 7. ožujka
 322. pr. Kr. – Aristotel, grčki filozof
161. - Antonin Pio, rimski car
 1274. – Sv. Toma Akvinski, filozof i teolog (* oko 1225.)
 1517. – Marija Aragonska i Kastiljska, portugalska kraljica i kastiljsko-aragonska infanta
 1724. – Inocent XIII., papa (* 1655.)
 1911. – Antonio Fogazzaro, talijanski književnik (* 1842.)
 1925. – Grigorij Lavov, revolucionarni premijer Rusije (* 1861.)
 1975. – Mihail Bahtin, ruski filozof i teoretičar književnosti (* 1895.)
 1996. – Dinko Vranković, hrvatski likovni umjetnik i pedagog (* 1939.)
 1999. – Stanley Kubrick, američki filmski redatelj (* 1928.)
 2018. - Davor Štambuk, hrvatski karikaturist
 2020. – Veronika Durbešić, hrvatska kazališna, filmska i televizijska glumica (* 1945.)

 Blagdani i spomendani
 Perpetua i Felicita

 Imendani

 Izvori

 007

Prije 43 godine (7.ožujka 1970. godine), dogodila se jedna od najtežih prometnih nesreća u povijesti dubrovačkog tramvaja. Vozeći na relaciji Lapad – Pile tramvaj broj 5 je išao niz tadašnju Ulicu Maršala Tita pored stare bolnice.
Produžni nagib puta na otprilike 400 metara od posljednje stanice na Pilama iznosi 7 a uslijed dotrajalosti kočnice tramvaja su otkazale te je tramvaj iskočio iz tračnica. Nakon vožnje od 27 metara srušio je ogradni zid te se srušio sa visine od 4 metra u gradski park.
U nesreći, u kojoj je tramvaj koji je u upotrebi bio od 1910. godine potpuno uništen, život je izgubio 56-godišnji zaposlenik poduzeća "Auto-Dubrovnik" Hamdija Ovčina, dok je 14 osoba ozlijeđeno. Tramvajsko vozilo je potpuno uništeno. Odmah nakon nezgode odlučeno je da se obustavi tramvajski promet na relaciji Pile – Bolnica tj. od 9.ožujka, a potpuno ukidanje tramvajskog prometa u Dubrovniku uslijedilo je 20.ožujka iste godine.

Question: who was the first person to reach the south pole

Question: when did the battle of craone end

Question: which battle ends with napoleon's victory at the south pole in 1912

Question: when did roald amundsen reach the south pole

Question: who won the battle of craone in 1912

Question: what ends the battle of craone

Question: what nationality was roald amundsen when he reached the south pole

what nationality was roald amundsen when 7. ožujka reached the south pole

The Battle of Craone ends with Napoleon ’s victory in 1912 .

Norwegian researcher Roald Amundsen revealed that he successfully reached the South Pole during the Antarctic expedition in 1910 .

The Battle of Craone ends with Napoleon’s victory in 1912. Norwegian researcher Roald Amundsen revealed that he successfully reached the South Pole during the Antarctic expedition in 1910.

Naslovnica
Natjecanja
Ekipe
Igrači
Službene osobe
Dokumenti
Linkovi
Razno
Forum
Stare stranice
ZIMSKI KUP
ured@umn-split.hr
ŽAN OJDANIĆ
07.03.1971.
2013/2014, 3. LIGA VET
OSANDESETE - MALA KAVANA
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
11
06.12.2013.
TRENTON
3:2
10
29.11.2013.
CROATIA BLIZNA
1:2
1
1
8
15.11.2013.
BRONX - TDM
2:4
1
7
08.11.2013.
CROATIA OSIGURANJE
2:3
2
6
25.10.2013.
KONTRA
1:0
1
5
18.10.2013.
AUTOŐKOLA BUL
1:1
3
04.10.2013.
KONOBA FIFE
4:1
UKUPNO 7 NASTUPA
1
5
Zatvori
2012/2013, 2. LIGA VET
OSANDESETE - MALA KAVANA
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
25
15.05.2013.
DOLCE IVA
1:3
1
24
26.04.2013.
ISSA - CAFFE BAR TANA
4:0
7
12.11.2012.
MNK GALLO
1:0
1
1
6
31.10.2012.
U.N. HAJDUKA S.D.R.
2:3
1
5
26.10.2012.
PLETIONICA
0:3
1
4
10.10.2012.
KLJACI
2:3
3
03.10.2012.
K.B. SPLIT
1:1
3
2
28.09.2012.
PUSD
0:1
1
19.09.2012.
ZORZI
0:2
1
UKUPNO 9 NASTUPA
1
8
Zatvori
2012/2013, LIGA KUP VET
OSANDESETE - MALA KAVANA
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
1
13.05.2013.
IMPERO
2:1
1
UKUPNO 1 NASTUPA
1
Zatvori
2011/2012, 2. LIGA VET
OSANDESETE - MALA KAVANA
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
25
16.05.2012.
MICKEY MOUSE- PORSCHE LEASING
0:3
24
09.05.2012.
MIKROFON
3:4
18
14.03.2012.
ADING HR
1:5
17
07.03.2012.
K.B. SPLIT
0:4
16
29.02.2012.
POLIKLINIKA MATULIĆ
0:3
15
22.02.2012.
PUSD
0:4
14
15.02.2012.
COSMOS
1:0
13
25.01.2012.
MNK GALLO
1:1
12
18.01.2012.
MICKEY MOUSE- PORSCHE LEASING
0:3
11
21.12.2011.
MIKROFON
2:4
10
14.12.2011.
SLOGA
2:4
1
9
09.12.2011.
ZORZI
0:3
8
23.11.2011.
ISSA - CAFFE BAR TANA
2:3
7
16.11.2011.
SPLITSKA BANKA
2:2
6
02.11.2011.
FIRULE
4:3
5
26.10.2011.
ADING HR
2:2
4
19.10.2011.
K.B. SPLIT
1:1
3
05.10.2011.
POLIKLINIKA MATULIĆ
2:2
2
28.09.2011.
PUSD
0:1
1
21.09.2011.
COSMOS
2:2
UKUPNO 20 NASTUPA
1
Zatvori
2011/2012, LIGA KUP VET
OSANDESETE - MALA KAVANA
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
4
04.06.2012.
FIRULE
0:4
3
31.05.2012.
MICKEY MOUSE- PORSCHE LEASING
4:5
1
1
26.03.2012.
IMPERO
2:0
UKUPNO 3 NASTUPA
1
Zatvori
2011/2012, 4. LIGA
TRŠĆANSKA MLADI
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
25
13.05.2012.
ANDORA - RELJEF d.o.o.
0:7
20
01.04.2012.
G.T. TRADE
6:4
1
19
25.03.2012.
LE MERIDIEN LAV
2:5
1
18
11.03.2012.
MERTOJAK
2:4
17
04.03.2012.
MNK ŠOLTA
3:0
1
16
26.02.2012.
FAST FOOD MALA KUĆA SPINUT
6:2
2
15
19.02.2012.
BILI AS
5:2
14
29.01.2012.
OPS SPLIT
2:2
13
15.01.2012.
JACK DANIELS
7:6
1
12
08.01.2012.
ANDORA - RELJEF d.o.o.
5:2
1
1
11
18.12.2011.
MILNA
2:10
1
10
11.12.2011.
KACUNAR
3:2
1
9
04.12.2011.
MNK ETIRI
7:1
8
20.11.2011.
ERICSSON NIKOLA TESLA
4:0
3
7
06.11.2011.
G.T. TRADE
2:2
5
23.10.2011.
MERTOJAK
5:3
4
09.10.2011.
MNK ŠOLTA
1:0
2
25.09.2011.
BILI AS
1:1
1
18.09.2011.
OPS SPLIT
5:1
UKUPNO 19 NASTUPA
11
2
Zatvori
2010/2011, 3. LIGA VET
OSANDESETE - MALA KAVANA
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
26
29.04.2011.
KLJACI
1:1
24
08.04.2011.
HEP PROIZVODNJA
5:0
1
22
25.03.2011.
DALSTROJ
1:0
21
18.03.2011.
K.B. SPLIT
2:2
1
17
04.02.2011.
AZ - 07
2:2
1
1
16
28.01.2011.
C.B. DEL PIERO
1:1
15
21.01.2011.
IMPERO
1:2
14
14.01.2011.
KONOBA FIFE
9:0
13
17.12.2010.
KLJACI
7:0
3
12
10.12.2010.
ELEKTRODALMACIJA
2:4
1
11
03.12.2010.
HEP PROIZVODNJA
1:3
10
26.11.2010.
ADING HR
0:1
9
19.11.2010.
DALSTROJ
0:3
1
8
11.11.2010.
K.B. SPLIT
5:0
1
4
01.10.2010.
AZ - 07
4:0
1
3
24.09.2010.
C.B. DEL PIERO
0:3
1
10.09.2010.
KONOBA FIFE
2:4
2
1
UKUPNO 17 NASTUPA
11
2
1
Zatvori
2010/2011, LIGA KUP VET
OSANDESETE - MALA KAVANA
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
2
24.05.2011.
VRAN COMPANY 45
1:2
1
09.05.2011.
IMPERO
3:2
UKUPNO 2 NASTUPA
Zatvori
2010/2011, 5B. LIGA
TRŠĆANSKA MLADI
Kolo
Datum
Protivnik
Rez
30
12.06.2011.
DVORNIK 1474
3:5
1
29
05.06.2011.
KMANCESTER
4:0
28
29.05.2011.
MNK PETRIČEVO
5:2
1
26
15.05.2011.
BALLANTINES
5:0
1
25
08.05.2011.
F.C. ATHLETICO
0:6
22
03.04.2011.
SPINUT eXSTATIC 2011
4:3
21
27.03.2011.
HEMINGWAY BAR
1:7
20
20.03.2011.
CAFFE BAR DVA GOLUBA
5:6
1
19
13.03.2011.
PEGALJ
8:3
1
17
27.02.2011.
VOLE GRADELE
4:3
1
16
20.02.2011.
GOF
3:5
1
15
06.02.2011.
DVORNIK 1474
4:0
1
14
30.01.2011.
KMANCESTER
1:5
1
13
25.02.2011.
MNK PETRIČEVO
1:2
1
1
11
28.11.2010.
BALLANTINES
1:1
1
10
21.11.2010.
F.C. ATHLETICO
3:1
9
14.11.2010.
RIVA BOL
7:1
8
07.11.2010.
VRGORSKA KRAJINA
2:2
1
6
17.10.2010.
HEMINGWAY BAR
4:7
5
10.10.2010.
CAFFE BAR DVA GOLUBA
1:0
4
03.10.2010.
PEGALJ
0:4
3
26.09.2010.
JEL NEĆEŠ
4:7
2
19.09.2010.
VOLE GRADELE
7:2
1
12.09.2010.
GOF
4:3
2
UKUPNO 24 NASTUPA
11
3
1
Zatvori

Question: who is the actress who played the little girl in 7 ožujka

Question: when was rachel weisz born

Question: what is the name of the popular football fan group formed by splitaŽan

Question: what nationality is Žan ojdanić

Question: what group did ojdanić belong to

Question: who was the chairman of the torcida fan group

Question: what nationality is rachel weisz

Question: who is the former chairman of the torcida fan group

Rachel Weisz , an English - American actress in 1971 .

– Žan Ojdanić , a Croatian small footballer , defendant , children ’s actor and former chairman of the Torcida fan group from SplitaŽan Ojdanić , the Small Football Association – Split .

Rachel Weisz, an English-American actress in 1971. – Žan Ojdanić, a Croatian small footballer, defendant, children’s actor and former chairman of the Torcida fan group from SplitaŽan Ojdanić, the Small Football Association – Split.


1. travnja (1.4.) 91. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (92. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 274 dana.

 Događaji
 286. — Car Dioklecijan je uzdigao svog vojskovođu Maksimijana u svog suvladara s titulom Augustus i dao mu kontrolu nad zapadnim dijelom rimskog carstva.
 457. — Rimska vojska je izabrala Majorijana za zapadnorimskog cara.
 527. — Bizantski car Justin I. proglašava svog savjetnika i sestrića Justinijana I za nasljednika.
 1527. — Gezi su zauzeli Bril od Španjolaca i stekli prvo uporište na kopnu u Osamdesetogodišnjem ratu.
 1605. — Alesandro Otavijano de Mediči postaje papa Lav XI.
 1625. — Udružena španjolska i portugalska flota je započela ponovno osvajanje Bahie od Nizozemaca u Nizozemsko-portugalskom ratu.
 1810. – ukida se tjednik "Il Regio Dalmata - Kraglski Dalmatin" - prve novine na hrvatskome jeziku.
 1814. — U Londonu instalirane prve lampe plinskog uličnog osvjetljenja.
 1924. – Adolf Hitler osuđen na pet godina zatvora zbog pokušaja puča
 1939. – Španjolski građanski rat okončan pobjedom Francovih nacionalista.
 1942. – Prvi oružani sukob ovdašnjih četnika i partizana, od kojih su većina bili dalmatinski. Hrvatske su partizane vodili Vicko Krstulović i Vice Buljan, (na pravoslavni Veliki četvrtak) u Marinkovcima, 10 km od Bosanskog Grahova prema Livnu.HIC  Ante Beljo. Podlistak: Blagdan sv. Ane i četnička pobuna 27. srpnja 1941. Slavlje nad zločinom, podlistak, 17. srpnja 2009.
 1946. – Odigran prvi vječni derbi između Hajduka i Dinama.
 1979. – Ruholah Homeini proglasio Iran Islamskom republikom
 1991. – Samoproglašena vlada pobunjenih hrvatskih Srba na čelu s Milanom Babićem proglasila odvajanje od Hrvatske i priključivanje Srbiji.
 2001. – Slobodan Milošević, bivši predsjednik SR Jugoslavije, predao se snagama specijalne policije, kako bi mu se sudilo za ratne zločine na prostorima bivše Jugoslavije.
 2001. – U Nizozemskoj sklopljen prvi zakonski istospolni brak.
 2002. – Nizozemska postala prva zemlja na svijetu koja je legalizirala eutanaziju.
 2007. – Hrvatska vaterpolska reprezentacija osvojila je zlatnu medalju na Svjetskom prvenstvu.
 2009. – Hrvatska i Albanija ulaze u NATO.

 Rođenja 1. travnja
 1815. – Otto von Bismarck, njemački držvanik i političar († 1898.)
 1824. – Josip Torbar, hrvatski znanstvenik († 1900.)
 1868. – Emilij Laszowski, hrvatski povjesničar, arhivist, kulturni i javni djelatnik († 1949.)
 1873. – Melko Čingrija, hrvatski političar († 1949.)
 1873. – Sergej Rahmanjinov, ruski skladatelj († 1943.)
 1875. – Edgar Wallace, britanski pisac († 1932.)
 1908. – Abraham Maslow, američki psiholog († 1970.)
 1917. – Stanko Banić, hrvatski katolički svećenik († 2004.)
 1923. – Miljenko Grgić, hrvatski vinar
 1924. – Miodrag Petrović Čkalja, srpski glumac († 2003.)
 1929. – Milan Kundera, češko-francuski književnik
 1940. – Wangari Maathai, kenijska aktivistica
 1953. – Barry Sonnenfeld, američki filmski producent i redatelj
 1959. – Margita "Magi" Stefanović, srbijanska rock-glazbenica, klavijaturistica EKV-a († 2002.)
 1976. – Gábor Király, mađarski nogometni vratar
 1979. – Ivano Balić, hrvatski rukometaš
 1979. – Darko Miladin, hrvatski nogometaš
 1986. – Kid Ink, američki reper, pjevač, tekstopisac i glazbeni producent
 1986. – Ireen Wüst, nizozemska brzoklizačica
 1988. – Sandra Afrika, srpska turbofolk pjevačica Smrti 1. travnja
 304. – Marcelin, papa
1085. – Shenzong od Sunga, kinexski car (* 1048.)
1917. – Scott Joplin, američki skladatelj (* 1867.)
 1922. – Karlo Austrijski, posljednji austrijski car i ugarsko-hrvatski kralj (* 1887.)
1922. – Hermann Rorschach, švicarski psihijatar (* 1884.)
1947. – Đuro II., grčki kralj (* 1890.)
 1952. – Ferenc Molnár, mađarski dramatičar i pisac (* 1878.)
 1962. – Michel de Ghelderode, belgijski književnik (* 1898.)
1968. – Lev Davidovič Landau, ruski fizičar i nobelovac (* 1908.)
1976. – Max Ernst, njemački kipar i slikar (* 1891.)
 1982. – Ivo Lendić, hrvatski emigrantski književnik (* 1908.)
1984. – Marvin Gaye, američki glazbenik (* 1939.)
1994. – Léon Degrelle, belgijski odvjetnik (* 1906.)
1996. – Slavko Löwy, hrvatski arhitekt (* 1904.)
1999. – Mirko Jirsak, hrvatski književnik (* 1909.)
 2002. – Veljko Atanacković, hrvatski pedagog (* 1920.)
2002. – Simo Häyhä, finski vojnik (* 1905.)
2010. – John Forsythe, američki glumac (* 1918.)
2014. – Jacques Le Goff, francuski povjesničar (* 1924.)
2015. – Zdravko Kovačić, hrvatski vaterpolist (* 1925.)

 Blagdani i spomendani

 Prvotravanjska šala

 Imendani

 Hugo
 Teodora
 Anastazije

 Izvori

 001

in 1814.

Question: who became pope leo xi in 1625

in 1814.

Question: when was il regio dalmia - kraglski dalmat

in 1814.

Question: when did otsavijano de medici become pope leo xi

in 1814.

Question: when was il regio dalmata - kraglski dal

in 1814.

Question: who took over bahia from spanish and portuguese

in 1814.

Question: who occupied bahia in the 17th century

in 1814.

Question: what was the name of the first newspaper in croatian

in 1814.

Question: alesandro otavijano de medici became which pope in 1625

in 1814.

Alesandro Otavijano de Medici becomes Pope Leo XI in 1625 .

— The associated Spanish and Portuguese fleet began the re - occupation of Bahia by the Netherlands in the Netherlands - Portuguese war .

1810 - The weekly " Il Regio Dalmata - Kraglski Dalmatin " - the first newspaper in the Croatian language is removed .

Alesandro Otavijano de Medici becomes Pope Leo XI in 1625. — The associated Spanish and Portuguese fleet began the re-occupation of Bahia by the Netherlands in the Netherlands-Portuguese war. 1810 - The weekly "Il Regio Dalmata - Kraglski Dalmatin" - the first newspaper in the Croatian language is removed. in 1814.


2. travnja (2.4.) 92. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (93. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 273 dana.

 Događaji
 1792. – Prema Zakonu o otkovu osnovana je Kovnica SAD-a, a američka valuta je decimalizirana.
 1860. – u Torinu se sastao prvi talijanski parlament
 1905. – otvoren željeznički tunel ispod Alpa, kojim je Švicarska povezana s Italijom
 1902. – U Los Angelesu otvoreno prvo kino "Electric Theatre"
 1917. – američki kongres objavio rat carskoj Njemačkoj
 1930. – Haile Selassie proglašen je carem Etiopije, naslijedivši svoju rođakinju caricu Zauditu.
 1982. – Invazija argentinskih vojnih snaga na Falklandsko otočje – početak falklandskog rata između Argentine i Velike Britanije.
 1992. – Mafijaški šef John Gotti osuđen je zbog ubojstva i reketarenja.
 1992. – Tadžikistan priznao Hrvatsku.Dragovoljac.com  Na današnji dan u Domovinskom ratu - 2. travnja
 2008. – Ujedinjeni narodi proglasili 2. travnja Svjetskim danom autizma
 2020. - broj slučajeva koronavirus pandemije preskočio brojku od 1 000 000.
 Rođenja 2. travnja
 747. – Karlo Veliki, franački kralj († 814.)
 1602. – Marija od Isusa Agredska, španjolska redovnica († 1665.)
 1602. – Virginija Centurione Bracelli, talijanska svetica († 1651.)
 1834. – Paškal Buconjić, biskup mostarsko-duvanjski († 1910.)
 1840. – Émile Zola, francuski književnik († 1902.)
 1842. – Dominik Savio, talijanski svetac († 1857.)
 1878. – Antun Dobronić, hrvatski skladatelj i glazbeni pisac († 1955.)
 1888. – Grga Novak, hrvatski povjesničar i arheolog († 1978.)
 1914. – Alec Guinness, britanski glumac († 2000.)
 1921. – Rupert Rozmarić, hrvatski katolički svećenik, franjevac († 1991.)
 1927. – Ferenc Puskás, mađarski nogometaš († 2006.)
 1960. – Linford Christie, britanski atletičar
 1976. – Igor Đuzelov, makedonski nogometaš
 1990. – Stipe Čulina, hrvatski nogometaš Smrti 2. travnja
 1272. – Rikard od Cornwalla i Poitoua (r. 1209.), rimsko-njemački kralj
 1507. – Sveti Franjo Paulski, talijanski redovnik i svetac (* 1416.)
 1657. – Ferdinand III., njemačko-rimski car, ugarsko-hrvatski i češki kralj (* 1608.)
 1672. – Pedro Calungsod, filipinski svetac (* 1654.)
 1872. – Samuel F.B. Morse, američki izumitelj i slikar (* 1791.)
 1875. – Franjo Coll Guitart, španjolski svetac (* 1812.)
 1914. – Paul von Heyse, njemački književnik (* 1830.)
 1974. – Georges Pompidou, francuski političar (* 1911.)
 2005. – Papa Ivan Pavao II. (* 1920.)
 2010. – Mato Došen, hrvatski glazbeni producent i tekstopisac (* 1953.)
 2016. – Žan Ojdanić, hrvatski malonogometaš, padobranac, dječji glumac i nekadašnji predsjednik navijačke skupine Torcida iz Splita (* 1971.)Toni Paštar: U padobranskoj nesreći poginuo Žan Ojdanić, Slobodna Dalmacija, 2. travnja 2016. Pristupljeno 5. travnja 2016.

 Blagdani i spomendani
 Sveti Franjo Paulski
 Svjetski dan svjesnosti o autizmu

 Imendani

 Izvori

 002

The events of 1792.

|2. travnja|
|Subota, 02 Travanj 2011 00:00|
1990.
- U selu Berak nedaleko Vukovara za vrijeme održavanje osnivačke skupštine HDZ-a dogodio se incident kojeg su inicirali Srbi iz tog sela, ali i pridošli iz okolnih mjesta.
1991.
- Uspostava policijske postaje na Plitvicama, ili bilo gdje drugdje na području Republike Hrvatske, suvereno pravo Republike Hrvatske, stoji u priopćenju s izvanredne sjednice Vijeća za narodnu obranu i zaštitu ustavnog poretka u Zagrebu.
- Na Svjetskom saboru hrvatske mladeži u Zagrebu predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman najavio da će se braniti svaki pedalj hrvatskog teritorija.
- Plitvice dobile policijsku postaju.
- Barikade na cesti Petrinja - Kostajnica.
- Vukovar okružen barikadama i gotovo potpuno blokiran.
- Skupština Srbije mudro prešutila "odluku" tzv. krajine o pripajanju Srbiji.
- Srpski teroristi razorili željezničku prugu između Trpinje i Borova.
- U Kninu minirane tri kuće: dvije od Hrvata i jedna od Albanca.
- Iz vatrenog oružja u Kašići kod Benkovca ranjen Slovenac Petar Vrečko dok se vozio u svom automobilu.
1992.
- Tadžikistan priznao Republiku Hrvatsku.
- Jugovojska šverca zrakoplove u Burmu, pa na taj način krši sporazum koji je 1972. godine potpisala s "Rolls Royceom".
- Ministarstvo obrane Republike Hrvatske poslalo Vrhovnoj komandi JA i Hrvatskom uredu pri Misiji EZ, a preko njih i snagama UNPROFOR-a, "najoštriji prosvjed u svezi kršenja Sarajevskog sporazuma".
- Bijeljina na udaru srpskih paravojski - arkanovaca i šešeljevaca.
- Predsjednik BiH Alija Izetbegović izjavljuje na konferenciji za novinstvo u Sarajevu: "Mislim da se na tlu Bosne i Hercegovine ne radi o ratu. Sukobi će u BiH prestati čim 7. travnja Bosna i Hercegovina bude priznata kao suverena i nezavisna."
1993.
- Najavljeni pregovori hrvatskih vlasti iz Ogulina i delegacije pobunjenih Srba iz Plaškog.
- Norveški ministar vanjskih poslova Thorvald Stoltenberg (61) prihvatio ponudu glavnog tajnika UN da zamijeni Cyrusa Vancea na mjestu mirovnog posrednika UN za područje bivše Jugoslavije.
- Pobunjeni Srbi "maljutkama" gađali Skradin.
- U Travniku dogovor čelnika civilnih vlasti, predstavnika HVO-a i Armije BiH da političke stranke, civilne vlasti i vojne postrojbe počnu stvarati zajedničko zapovjedništvo.
- Washington pojačava pritisak za ukidanje embarga na oružje za BiH.
1994.
- Predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman prihvatio poziv predsjednika Predsjedništva BiH Alije Izetbegovića da posjeti BiH.
1995.
- Nakon dugog zatišja, bosanski Srbi su iz smjera srušenog mosta kod Slavonskog Broda snajperskim hicima napali ophodnju hrvatske granične policije.
- Vlasti bosanskih Srba na Palama odbile dopustiti prelazak osam od 17 planiranih konvoja UNPROFOR-a, koji su trebali opskrbiti "plave kacige" u različitim dijelovima BiH.
1996.
- Europski upravitelj za Mostar Hans Koschnick obilježio završetak svog mandata otvaranjem zdravstvenog centra u istočnom dijelu grada.
Domovinskirat.hr/Razni izvori/Dragovoljac.com

Question: when was the first italian parliament held

The events of 1792.

Question: when was the 2 travnja created

The events of 1792.

Question: where was the first italian parliament held

The events of 1792.

Question: when was the tunnel between italy and switzerland opened

The events of 1792.

Question: where did the us coin get its decimalization

The events of 1792.

Question: when was the u.s. coin created

The events of 1792.

Question: which country was linked to italy by a railway tunnel in 1902

The events of 1792.

According to the Island Act , the U.S. Coin was founded , and the U.S. currency was decimalized .

1860 – The first Italian parliament was held in Turin in 1905 . – an open railway tunnel under the Alps , by which Switzerland was linked to Italy in 1902 .

The events of 1792. According to the Island Act, the U.S. Coin was founded, and the U.S. currency was decimalized. 1860 – The first Italian parliament was held in Turin in 1905. – an open railway tunnel under the Alps, by which Switzerland was linked to Italy in 1902.

U subotu oko 12.10 sati na sportskom aerodromu u Sinju prilikom izvođenja padobranskog skoka smrtno je stradao Žan Ojdanić, iskusni padobranac i instruktor-nastavnik padobranstva iz padobranskog kluba "Graviton" iz Splita, u široj javnosti poznatiji kao legendarni vođa Torcide.
Ojdanić je do subote nanizao 530 padobranskih skokova, a nedavno je u Njemačkoj pred jako rigoroznim ispitivačima položio ispit za nastavnika padobranstva. Žan je s još 9 padobranaca iskočio iz aviona na visni od 4000 metara. Uredno je plovio prema travnatom terenu sinjske sportske zračne luke gdje je u subotu po lijepom proljetnom vremenu od padobranaca i pristiglih znatiželjnika bila gužva kao u mravinjaku. Prema priči više očevidaca sve se odvijalo normalno, posve uobičajeno, do nekih 70-ak metara iznad tla. Tada je Žan krenuo u obavljanje u pravilu uobičajenog manevra prije prizemljenja. Krenuo je u okret, kojega je uspješno izveo, ali nije uspio ispraviti kupolu i kočiti te lagano prizemljiti već je svom silinom tijelom udario u tlo i doživio teške tjelesne ozljede od kojih je poslije nekih 45 minuta preminuo.
Pomoć su mu pokušali pružiti najprije kolege i prijatelji, uskoro je stigao tim hitne medicinske pomoći, a pri samom kraju u pokušaju reanimacije sudjelovali su i članovi pristiglog helikopterskog medicinskog tima. Sve je bilo uzaludno, najvjerojatnije unutarnje ozljede bile su tako teške da je Žan podlegao.
Među očevicima nesreće i stradanja Žana Ojdanića bili su njegovi kolege i prijatelji iz kluba "Graviton". Jedan od njih je i Jakov Vlastelica koji je sličnu sportsku nesreću, ali na sreću ne s fatalnim ishodom, imao prošle godine prizemljujući na Žnjan. Vidno potresen i pun emicija koje nije mogao niti ih se trudio prikriti Vlastelica nam je kazao:
- Žan mi je bio otac, brat, sin, prijatelj, sve mi je bio. Zajedno smo cijeli život. Ja sam u poadobranstvu pet godina. Žan je bio nešto duže. Iskusan je padobranac i jako iskusan čovjek koji je uvijek pazio na sve druge i na sebe. Pitate me što se dogodilo. Ne mogu vam reći. Vidio sam kad je udario u zemlju. Bio sam udaljen oko 50 metara. Pratio sam njegovo prizemljenje. Nisam primjetio da nešto nije bilo u redu. Što se dogodilo pokazat će istraga.
Jedan drugi očevidac, koji je zamolio da mu ne navodimo ime, također je sve promatrao s kojih 50-ak metara. Zapravo, skočio je zajedno sa Žanom iz istog aviona, ali je prije njega prizemljio.
Evo njegove priče: Vidio sam da, poslije okreta, Žan nije na vrijeme ispravio padobran za sigurno slijetanje. Napravio je malo duži zaokret poslije čega nije uspio padobran staviti u horizontalu već je jako okomito udario u travnatu podlogu. U okret je krenuo na uobičajenoj visini za okret, kojih 70-ak metara, ali nije izišao iz okreta na 20-ak metara od zemlje već je nastavio. Očito se dogodila pogreška. O čemu je riječ pokazat će istraga. Ne treba isključiti ni moguću tehničku pogrešku na padobranu, da je eventualno pukao neki konopac. Padobran kojega je koristio ima izvanredne sportske performanse, ali takva vrsta padobrana ne oprašta ni najmanju pogrešku. Čuo sam da ima nekoliko snimaka cijelog događaja, s mini-kamerama padobranaca, a jednom je snimao i Žan.
Što se, dakle, dogodilo u tih nekoliko sekundi posljednjeg Žanova leta još uvijek se ne može ustvrditi s punom pouzdanošću. Sve odgovore dat će istraga koju vodi DORH uz pomoć policije. Osim toga najvjerojatnije u utorak na sinjski sportski aerodrom stići će i istražni tim Hrvatske agencije za civilno zrakoplovstvo.
Ovih dana Sinj je bio izložen pravom "desantu" padobranaca. U organizaciji škole padobranstva My SkyConcept iz Njemačke i uz potporu padobranskog kluba "Graviton" iz Splita i grada Sinja na sinjskom sportskom aerodromu održava se drugi po redu "Kroatien Boogie 2016" u kojemu sudjeluje 100-ak padobranaca iz Njemačke, Crne Gore i Hrvatske. Skakalo se s visina od 5 i 4 tisuće metara, pojedinačnim ili tandem skokovima, a sve pod budnim okom i u pratnji vlasnika škole i instruktora padobranstva Yvonne Hotschicke i Saše Manojlovića te njihovih suradnika među kojima je Žan Ojdanić bio Manojlovićeva desna ruka. Za dopremanje padobranaca na željenu visinu koristi se Pilatus PC-6 Turbo Porter koji s 10 padobranaca stiže na visinu od 4000 metara za 15 minuta, a na 5 tisuća metara za 20 minuta. Na zemlju se obruši prije doskoka posljednjeg izbačenog padobranca. Saša Manojlović koji je početkom 80-ih godina prošlog stoljeća svoj prvi padobranski skok imao upravo u Sinju, a i otac mu je bio instruktor padobranstva, odlučio se za Sinj zbog izvanredno povoljnih klimatskih i meteoroloških uvjeta koji u ovom dijelu godine vladaju u cetinskom kraju. Zadovoljan je također gostoprimstvom u alkarskom gradu, ali bi sve skupa bilo puno bolje da su tehnički uvjeti sinjske sportske zračne luke na višoj razini.

Question: who is the singer of 2 travnja

Question: which pop group was formed in Split in 1971

Question: when did the torcida fan group split

Question: when did mato došen start writing

Question: who did ojdanić belong to

Question: who wrote the music for 2 travnja

Question: who is the leader of torcida fan group

Question: who is the current chairman of torcida fan group

– Mato Došen , Croatian music producer and text writer ( * 1953 . ) 2016 .

– Žan Ojdanić , Croatian malonogometaš , padobranac , child actor and former chairman of the Torcida fan group from Split ( * 1971.)Toni Paštar :

– Mato Došen, Croatian music producer and text writer (* 1953.) 2016. – Žan Ojdanić, Croatian malonogometaš, padobranac, child actor and former chairman of the Torcida fan group from Split (* 1971.)Toni Paštar:


3. travnja (3.4.) 93. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (94. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 272 dana.

 Događaji
 1860. – Pokrenut je prvi uspješni Pony Express.
 1882. – Jesse James, razbojnik s američkog Divljeg zapada, upucan je s leđa i ubijen za 5000 dolara nagrade.
 1922. – Josif Staljin nasljedio Vladimira Lenjina na čelu SSSR-a.
 1936. – Bruno Hauptmann pogubljen je na električnoj stolici zbog otmice i ubojstva "Lindberghovog djeteta".
 1948. – Započeo je Marshallov plan koji je financijski potaknuo obnovu Europe nakon II svjetskog rata.
 1974. – Pri kraju vrlo jake La Niñe 148 tornada izazvalo je Super Outbreak u kojem je u 13 američkih država poginulo 315, a ozlijeđeno 5484 ljudi.
 1975. – Bobby Fischer odbio je igrati protiv Anatolija Karpova, davši Karpovu šahovski naslov.
 1986. – IBM je predstavio PC Convertible, prvo prijenosno računalo.
 1992. – Snažni velikosrpski napad na Osijek: 20 mrtvih, 100 ranjenih.Dragovoljac.com  Na današnji dan u Domovinskom ratu - 3. travnja
 1992. – Južnoafrička Republika priznala Hrvatsku.
 1992. – Indija je preko svog ministra vanjskih poslova J. P. Khoslama najavila mogućnost da će priznati Hrvatsku.
 1996. – U zrakoplovnoj nesreći u blizini Dubrovnika poginulo je svih 35 putnika, među njima i američki ministar trgovine Ron Brown.
 1996. – Uhićen je Theodore Kaczynski, osumnjičeni "Unabomber".

 Rođenja 3. travnja
 1865. – Menci Klement Crnčić, hrvatski slikar i grafičar († 1930.)
 1876. – Tomáš Baťa, češki industrijalac († 1932.)
 1898. – Michel de Ghelderode, belgijski književnik († 1962.)
 1922. – Doris Day, američka glumica i pjevačica († 2019.)
 1924. – Marlon Brando, američki glumac († 2004.)
 1945. – Gary Sprake, engleski nogometni vratar
 1953. – Pavao Miljavac, hrvatski general i političar
 1961. – Eddie Murphy, američki filmski glumac
 1990. – Dorothea Wierer, talijanska biatlonka Smrti 3. travnja
 1682. – Bartolomé Esteban Murillo, španjolski slikar (* 1618.)
 1868. – Franz Berwald, švedski skladatelj (* 1786.)
 1897. – Johannes Brahms, njemački skladatelj (* 1833.)
 1991. – Graham Greene, engleski književnik (* 1904.)
 1994. – Jérôme Lejeune, francuski liječnik i genetičar (* 1926.)
 1996. – Ron Brown, američki političar (* 1941.)
 2008. – Hrvoje Ćustić, hrvatski nogometaš (* 1983.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 003

in 1974.

|3. travnja|
|Utorak, 03 Travanj 2012 00:00|
1990.
- Komanda Pete vojne oblasti demantirala tvrdnje pojedinih stranačkih lidera izrečena na susretu s predsjednikom Predsjedništva SRH da će JNA ometati izbore te da će tenkovima izaći na ulice.
1991.
- Pokopu hrvatskog policajca Josipa Jovića, ubijenog od srpskih terorista na Plitvicama, u Aržanu prisustvovalo 100.000 ljudi.
- Tenkovi JNA krstare Hrvatskom, na djelu "tiha" okupacija Hrvatske.
- Na području Benkovca, Knina i Obrovca i dalje se uništavaju kuće Hrvata.
- Problem Srba u Hrvatskoj ne treba rješavati u Beogradu, nego u Zagrebu, rekao u Ljubljani slovenski predsjednik Milan Kučan.
- Na cesti kraj Gračaca srpski teroristi napali policijsku patrolu.
- Napad srpskih terorista na policijsku stanicu u Dalju.
1992.
- Južnoafrička Republika priznala Republiku Hrvatsku.
- Indijski ministar inozemnih poslova J.P. Khoslam najavio mogućnost priznavanje Hrvatske.
- Nastavljen egzodus Hrvata iz Benkovca i Obrovca - 105 novih prognanika.
- Žestok napad na Osijek, u kojemu je smrtno stradalo dvadeset, a ranjeno stotinu ljudi.
- Granate pale i na teritorij Republike Mađarske. - Masakr u Bijeljinskoj džamiji. Tuzla, Brčko, i drugi gradovi sjeveroistočne Bosne opkoljeni srpskom armijom.
- Srboarmija napala sela Tomislavgradske općine - Šuica obranjena.
- Srbi iseljavaju iz Sarajeva i Mostara, uglavnom prema Srbiji i Crnoj Gori.
- Četnici preuzeli vlast u središtu Bosanske Krajine - kaos u Banjaluci.
1993.
- Italija odobrila NATO-u korištenje baza na svom tlu.
- Luftwaffe daje ključne posade izviđačkih zrakoplova HATO-a u misijama u BiH.
- Završeno drugo ročište Međunarodnog suda pravde u Den Haagu kojem je BiH podnijela tužbu protiv tzv. SR Jugoslavije zbog agresije i genocida.
- Samoproglašeni parlament Srba u BiH odbacio na zasjedanju u Bileći Vance-Owenov mirovni plan.
- U povodu izglasavanja 815. rezolucije Vijeća sigurnosti UN, kojom se ističe da su područja Republike Hrvatske pod zaštitom UNPROFOR-a sastavni dio Hrvatske, Srbi s tog područja poslali prosvjedno pismo glavnom tajniku UN.
1994.
- Londonski "The Times" upozorava da će američko odbijanje da se pošalje još 8.500 vojnika u BiH učvrstiti uvjerenje bosanskih Srba da Washington neće biti ustrajniji na području bivše Jugoslavije...te da mogu zadržati osvojena područja, samo ako izdrže dovoljno dugo.
- Vlada, parlament i tijela hercegbosanskih vlasti radit će dok se područja ne podijele na kantone i u njima izaberu organi vlasti, izjavio kandidat za predsjednika Federacije BiH Krešimir Zubak u intervjuu "Večernjem listu".
1995.
- Većina Srba iz okupiranih hrvatskih područja koji prođu nadzornu postaju hrvatske policije na auto-cesti kod Dragalića stanovnici su Okučana, no njihovi vođe preko lokalnih radiopostaja pokušavaju ih odvratiti od odlazaka u Novu Gradišku, tvrdeći kako je nuđenje Domovnice Srbima "najveća uvreda".
- Veleposlanik SAD Peter W. Galbrait obišao najjužniju točku Hrvatske, poluotok Prevlaku, i tom prigodom napomenuo da je još uvijek nužna prisutnost UN-a na Prevlaci.
- Predsjednik Ujedinjenih Arapskih Emirata sultan al-Nahyane darovao sedam milijuna dolara pomoći bosanskim Muslimanima.
1996.
- U avionskoj nesreći američkog zrakoplova "boienga 737" na predjelu Velji Do pokraj Dubrovnika poginulo svih 32 putnika, a među njima i američki ministar trgovine Ronald Brown, kao i fotoreporter "Slobodne Dalmacije" Nikša Antonini.
Popis poginulih
U nesreći zrakoplova američkih vojnih snaga poginuli su službeni predstavnici Ronald H. Brown, Kathryn Hoffman, Duane Christian, Carol Hamilton, William Morton, Charles E. Meissner, Gail Dobert, Lawrence Payne, Adam Darling, Stephen Kaminski, Naomi Warbasse, Kathryn Kellogg, James Lewek, Lee Jackson, Dragica Lendić-Bebek i fotoreporter Slobodne Dalmacije Nikša Antonini, zatim biznismeni, američki građani i predstavnici medija Nathaniel Nash, Barry Conrad, Paul Cushman, Robert Donovan, Claudio Elia, Leonard Pieroni, John Scoville, Donald Terner, Stuart Tholan, David Ford, Frank Maier, Walter Murphy, Robert Whittaker, te članovi posade Ashley Davis,Timothy Shafer, Gerald Aldrich, Robert Farrington, Cheryl Turnage i Shelly Kelly.
- Predsjedatelj Prvostupanjskog vijeća Međunarodnog suda za ratne zločine počinjene na tlu bivše Jugoslavije (ICTY) Claude Jorda obznanio odluku kojom se potvrđuje utemeljenost optužnice i raspisuje međunarodna tjeralica za trojicom oficira bivše JNA (Radićem, Mrkšićem i Šljivančaninom), optuženih za tragediju Vukovara u jesen 1991.
- Generalu Blaškiću u Haagu pročitana optužnica, na što je on pred sudom izjavio da je potpuno nevin "u svim točkama" i da se ne osjeća krivim.

Question: how many people were injured in the super outbreak

in 1974.

Question: how many people died in the super outbreak

in 1974.

Question: when did the marshall's plan start

in 1974.

Question: what type of tornado caused the super outbreak in 13 us states

in 1974.

Question: how many tornadoes hit the usa in 1974

in 1974.

Question: which plan financed the restoration of europe after world war ii

in 1974.

Question: what was the name of the tornado that caused the super outbreak

in 1974.

Question: how many states were affected by the super outbreak

in 1974.

“ The Marshall ’s plan began which financed the restoration of Europe after World War II .

At the end of a very strong La Niña 148 tornado caused the Super Outbreak in which in 13 U.S. states 315 people died and 5484 were injured .

“The Marshall’s plan began which financed the restoration of Europe after World War II. in 1974. At the end of a very strong La Niña 148 tornado caused the Super Outbreak in which in 13 U.S. states 315 people died and 5484 were injured.


8. travnja (8.4.) 98. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (99. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 267 dana.

 Događaji
 1271. – Mameluški sultan Bajbars osvojio utvrdu Krak des Chevaliers
1767. – Kraljevstvo Ayutthaya palo je pod burmanskim napadačima.
 1953. – Jomo Kenyatta osuđen je zbog vođenja Mau Maua.
 1986. – Glumac Clint Eastwood izabran je za načelnika naselja Carmel-by-the-Sea, California.
 1904. – Longacre Square na Midtown Manhattanu preimenovan je u Times Square.
 1904. – Francuska i Ujedinjeno Kraljevstvo potpisali su Srdačni savez.
 1991. – U Zagrebu je narodni bunt spriječio suđenje jugoslavenske vojske skupini virovitičkih domoljuba.
 1991. – Slovenska granična policija u Kopru obavijestila je hrvatsku policijsku postaju Umag i policijsku postaju za graničnu kontrolu, odnosno za postupanje na moru u Puli, da će za suzbijanje emigracija i krijumčarenja na moru zaposjesti cijelu Savudrijsku valu.Kamenjar.com Ante B.: Sokolar: Situacija u Savudrijskoj vali je vrlo komplicirana i prijeti joj eskalacija, 8. siječnja 2018. (pristupljeno 12. siječnja 2018.)
 1991. – Nakon što je osnovana krajem ožujka 1991. godine, Specijalna jedinica PU Primorsko-goranska "Ajkula" prvi se put postrojila 8. travnja 1991. godine.Obilježena 24. godišnjica osnivanja SJP Rijeka "Ajkula", MUP RH, 8. travnja 2015. objavljeno u 15:34Josip Krmpotić:  "Ajkule" obilježavaju 27 godina postojanja  , Hrvatski radio - Radio Rijeka, 3. travnja 2018. Pristupljeno 3. travnja 2018.
 1992. – utemeljeno Hrvatsko vijeće obrane.
2008. – Na Bahrain World Trade Centeru pokrenute vjetroturbine.

 Rođenja 8. travnja
1523. – Claudio Merulo, talijanski skladatelj i orguljaš († 1604.)
1605. – Filip IV., španjolski kralj († 1665.)
1692. – Giuseppe Tartini, talijanski skladatelj († 1770.)
1818. – Kristijan IX., danski kralj († 1906.)
1859. – Edmund Husserl, njemački filozof († 1938.)
1869. – Harvey Cushing, američki neurokirurg († 1939.)
1874. – Manuel Díaz, kubanski mačevalac († 1929.)
1892. – Richard Neutra, američki arhitekt († 1970.)
1892. – Mary Pickford, američka glumica († 1979.)
 1894. – Ulderiko Donadini, hrvatski književnik († 1923.)
 1896. – Ljubica Oblak-Strozzi, hrvatska pjevačica († 1981.)
 1904. – John Hicks, britanski ekonomist i nobelovac († 1989.)
1905. – Erwin Keller, njemački hokejaš na travi († 1971.)
1911. – Émil Cioran, francuski pisac rumunjskog porijekla († 1995.)
 1913. – Rudi Supek, hrvatski književnik († 1993.)
 1915. – Ivan Supek, hrvatski fizičar, filozof, pisac i humanist († 2007.)
 1917. – Vjenceslav Richter, hrvatski arhitekt († 2002.)
1918. – Betty Ford, supruga američkog predsjednika Geralda Forda († 2011.)
1919. – Ian Smith, zimbabvejski političar († 2007.)
1926. – Jürgen Moltmann, njemački teolog
1929. – Jacques Brel, belgijski šansonijer i glumac († 1978.)
 1950. – Grzegorz Lato, poljski nogometaš
 1968. – Đuro Blažeka, hrvatski jezikoslovac, dijalektolog, leksikograf
 1977. – Tomo Šokota, hrvatski nogometaš
 1979. – Mirna Maras, hrvatska televizijska voditeljica
 1986. – Igor Akinfeev, ruski nogometni vratar Smrti 8. travnja
217. – Karakala, rimski car (* 188.)
622. – Shōtoku, japanski regent (* 572.)
956. – Gilbert Burgundski, burgundski vojvoda
1143. – Ivan II. Komnen, bizanski car (* 1087.)
1364. – Ivan II., francuski kralj (* 1319.)
1461. – Georg von Peuerbach, austrijski astronom i matematičar (* 1423.)
1492. – Lorenzo de' Medici, firentinski državnik (* 1449.)
1626. – Marin Getaldić, hrvatski matematičar i fizičar (* 1568.)
1735. – Franjo II. Rákóczy, mađarski plemić (* 1676.)
1787. – Mihalj Šilobod, hrvatski matematičar (* 1724.)
1835. – Wilhelm von Humboldt, njemački filozof (* 1767.)
1848. – Gaetano Donizetti, talijanski skladatelj (* 1797.)
1919. – Loránd Eötvös, mađarski fizičar (* 1848.)
1931. – Erik Axel Karlfeldt, švedski književnik i nobelovac (* 1864.)
1936. – Robert Bárány, austrijski liječnik i nobelovac (* 1876.)
1950. – Vaclav Nižinski, ukrajinski plesač (* 1890.)
1962. – Branko Gavella, hrvatski redatelj, teatrolog i kazališni pedagog (* 1885.)
1973. – Pablo Picasso, španjolski slikar (* 1881.)
1981. – Omar Bradley, američki general (* 1893.)
1984. – Pjotr Leonidovič Kapica, ruski fizičar i nobelovac (* 1894.)
1991. – Dead, švedski glazbenik (* 1969.)
1992. – Daniel Bovet, talijanski farmakolog i nobelovac (* 1907.)
1993. – Marian Anderson, američka pjevačica (* 1897.)
2000. – Claire Trevor, američka glumica (* 1910.)
2006. – Gerard Reve, nizozemski književnik (* 1923.)
2010. – Teddy Scholten, nizozemska pjevačica (* 1926.)
2012. – Jack Tramiel, američki biznisman (* 1928.)
 2013. – Margaret Thatcher, britanska političarka i bivša premijerka Ujedinjenog Kraljevstva (* 1925.)
2021. – Jovan Divjak, bosanskohercegovački general (* 1937.)

 Blagdani i spomendani
 Svjetski dan Roma

 Imendani

 Izvori

 008

Razgovor
Sokolar: Situacija u Savudrijskoj vali je vrlo komplicirana i prijeti joj eskalacija
Ministarstvo vanjskih poslova RH poručilo je hrvatskim ribarima u Savudrijskoj uvali da ne moraju strahovati za kazne koje Slovenci pišu zbog navodne povrede njihove granice. No upitno je prijete li kazne hrvatskim policajcima koji svakodnevno štite i prate ribare.
Zoran Sokolar, umirovljeni djelatnik MUP-a, komentirao je u HRT-ovom Studiju 4 ultimatum koji ističe u 16 sati, a kojega je premijeru Andreju Plenkoviću dao ratni veteran Petar Janjić Tromblon. Kazao je da je to jedan simbolični poziv ili vapaj da dvije države napokon riješe tu situaciju.
Taj potez nije moguć iz više razloga – ponajprije zbog posebnih propisa koja uređuju plovidbu na moru, a tu su potrebne i posebne dozvole. Stoga ponavljam da se tu zapravo radi o pozivu da je strpljenju kraj. Situacija u Savudrijskoj vali je vrlo komplicirana i prijeti joj eskalacija.
Situacija ondje nije redovita. Da je redovita slovenska policija držala bi se crte razgraničenja, odnosno crte sredine u samom zaljevu. Prema tome, na ovakav način kako slovenska policija provodi politiku svoje vlasti, nužno dolazi do kontakata odnosno i do prijepora s jedne strane njih kao naoružanih predstavnika i nas koji smo također u plovilima naoružani. Prema tome, gruba kršenja naše teritorijalne cjelovitosti nisu dobra za obje države, rekao je Sokolar.
Potvrdio je da je bilo dosad pokušaja slovenskog pravosuđa nad hrvatskom policijom zbog uredovanja na granici. Takvih slučajeva je bilo posebno u Savudrijskoj vali. Od 1991. godine nadalje stalno su se policije obje države susretale na moru, ali 2002. godine u kolovozu bilo je malo većih srazova, kazao je i dodao da nitko od hrvatskih policajaca nije odgovarao.
Opisujući slovenske i hrvatske kontakte u Savudrijskoj vali posljednjih dana Sokolar je kazao: pomorski policajci Slovenije idu pramcem svog policijskog naoružanog broda u bok hrvatskog pomorskog policijskog broda. To je direktno kršenje sigurnosti pomorske plovidbe. Osim toga, odbijanje, odvraćanje, paralelna plovidba pruža niz mogućnosti da dođe i do neželjenog kontakta, a isto tako i do pomorske nesreće, rekao je Sokolar.
Naglasio je da je slovenska granična policija u Kopru već 8. travnja 1991. godine obavijestila policijsku postaju Umag i policijsku postaju za graničnu kontrolu, odnosno za postupanje na moru u Puli, da će za suzbijanje emigracija i krijumčarenja na moru zaposjesti cijeli, kako oni kažu, Piranski zaljev.
Slijedom toga oni polažu na određeni način pravo zaposjedanja, odnosno obavljanja vlasti iako oni to nisu nikada ostvarili na terenu, istaknuo je umirovljeni djelatnik MUP-a za Studio 4.
Sokolar: Ne treba ni ne može policija stvarati granice. Političari se moraju dogovoriti
Naša policija je uložila puno truda i strpljenja, od 1991. nadalje, da se stanje na granici održi stabilno. Međutim, imamo problema i na drugim granicama gdje se potencira ili pretendira na neki način da se oduzme naš dio teritorija, kazao je Sokolar i opet apelira – jedino je moguće da političari sjednu i dogovore se. Bez obzira koliko to trajalo, to se mora riješiti.
U ratovima na području bivše Jugoslavije stradalo je između 130.000 i 140.000 ljudi. Svima je dosta ratova, ali neka onda politika rješava posao. Neka policajcima kaže – ovo vam je granična crta i dotle radite. A ne da policajci na terenu stvaraju neku svoje običajno ili neko drugo pravo koje se može tumačiti ovako ili onako, dodaje Sokolar.
Govoreći o odnosima sa slovenskim kolegama kazao je da su prema njegovim iskustvima slovenske kolege drage i stručne. S njima imam i privatne veze i poznanstva, prijateljstva. Ali kad se spomene Savudrijska vala ili Piranski zaljev – to za njih predstavlja dogmu.
Oni ne žele odstupiti ni milimetar od toga da je njihova cijela Savudrijska vala, odnosno Piranski zaljev, tvrdi Sokolar i upozorava – ne treba ni ne može policija stvarati granice. Političari moraju sjesti i dogovoriti.
Ruža Tomašić: Hrvatska mora braniti svoju granicu na moru!

Question: in which european city will you find the savudrijska valla

Question: what prevented the trial of the yugoslav army to a group of virov

Question: in which year was the trial of the yugoslav army to a group of v

Question: in which city did a national rebellion prevent the trial of the yugoslav army to

Question: when is the next 8 travnja coming out

8 . siječnja 2018 . ( pristupljeno 12 . siječnja 2018 .

Question: who was the trial of the yugoslav army to

Question: what is the name of the group that the croatian border police in copenhagen

In Zagreb , a national rebellion prevented the trial of the Yugoslav army to a group of virovithic domesticists in 1991 .

– Slovak border police in Copenhagen has informed the Croatian police station Umag and the police station for border control , i.e. for maritime treatment in Puli , that they will employ the entire Savudrijska valla for the fight against emigrations and fraud.Kamenjar.com Ante B. : Sokolar : The situation in Savudrijska valla is very complicated and threatens her escalation , January 8 , 2018 ( accessed January 12 , 2018 ) 1991 .

In Zagreb, a national rebellion prevented the trial of the Yugoslav army to a group of virovithic domesticists in 1991. – Slovak border police in Copenhagen has informed the Croatian police station Umag and the police station for border control, i.e. for maritime treatment in Puli, that they will employ the entire Savudrijska valla for the fight against emigrations and fraud.Kamenjar.com Ante B.: Sokolar: The situation in Savudrijska valla is very complicated and threatens her escalation, January 8, 2018 (accessed January 12, 2018) 1991.

in 1991.

Interni oglas za imenovanje rukovodećih policijskih službenika/ca u Ministarstvu unutarnjih poslova na radno mjesto načelnik/ca policijske uprave10.10.2022.
Potpredsjednik Božinović održao sastanak na temu zapošljavanja osoba s invaliditetom u MUP-u Osobe s invaliditetom bi trebale sudjelovati u radu MUP-a na ravnopravnoj osnovi, naglasio je Božinović 06.10.2022.
Ravnatelj dr.sc. Trut na sastanku glavnih direktora za civilnu zaštitu Europske unijeU okviru češkog predsjedanja Vijećem Europske unije u Pragu je 05. i 06. listopada 2022. održan 49. sastanak glavnih direktora za civilnu zaštitu Europske unije, zemalja Europskog gospodarskog prostora i zemalja kandidatkinja 06.10.2022.
Ostale vijesti
Poziv na zdravstveni pregled kandidatima/kandidatkinjama za upis u Program srednjoškolskog obrazovanja odraslih za zanimanje policajac/policajka30.09.2022. | Pisane vijesti
Predsjednik Republike Hrvatske odlikovao djelatnike MUP-a povodom Dana policije29.09.2022. | Pisane vijesti
Kontakt
Ministarstvo unutarnjih poslova RH
Ulica grada Vukovara 33
10 000 Zagreb
Tel: 01 6122 111
E-mail za građane:
pitanja@mup.hr
policija@mup.hr
E-mail za medije:
press@mup.hr
Vidi više..
Ulica grada Vukovara 33
10 000 Zagreb
Tel: 01 6122 111
E-mail za građane:
pitanja@mup.hr
policija@mup.hr
E-mail za medije:
press@mup.hr
Vidi više..

Question: when was the heart alliance formed

in 1991.

Question: who signed the heart alliance

in 1991.

Question: where did a popular rebellion stop the judgment of the yugoslav army

in 1991.

Question: who did the popular rebellion prevent the judgment of the yugoslav army to

in 1991.

Question: which country signed the heart alliance in 1991

in 1991.

Question: what alliance did france and the uk sign in 1991

in 1991.

Question: who signed the heart alliance with france

in 1991.

France and the United Kingdom signed the Heart Alliance in 1991 .

In Zagreb , a popular rebellion prevented the judgment of the Yugoslav army to a group of virovithic domesticists .

France and the United Kingdom signed the Heart Alliance in 1991. In Zagreb, a popular rebellion prevented the judgment of the Yugoslav army to a group of virovithic domesticists. in 1991.


12. travnja (12.4.) 102. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (103. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 263 dana.

 Događaji
 467. – Antemije je postao car Zapadnog Rimskog Carstva.
 1204. – Križari u Četvrtom križarskom ratu osvojili Carigrad.
 1633. – Inkvizicija je započela službeno ispitivanje Galilea Galileija.
 1861. – Započeo Američki građanski rat napadom Južnjačke vojske na tvrđavu Fort Sumter u luci Charleston, Južna Karolina
 1877. – Velika Britanija anektirala Transvaalsku Republiku.
 1941. – Wehrmacht u Drugom svjetskom ratu ušao u Beograd.
 1945. - Vukovarska kristalna noć, u kojoj su bez suđenja nestala 92 Vukovarca, a dan poslije još njih 98 je smaknuto.
 1961. – Sovjetski kozmonaut Jurij Gagarin postao je prvi čovjek koji je odletio u svemir.
 1970. - Američka pravoslavna Crkva dobila autokefalnost.
 1981. – Columbia, prvi Space Shuttle, lansiran je na prvi let.
 2002. – Puč protiv Huga Cháveza u Venezueli*
 2015. – Papa Franjo proglasio crkvenim naučiteljem sv. Grgura iz Nareka, armenskog monaha, pjesnika i mistika iz 10. stoljeća, na misi u bazilici sv. Petra, povodom 100. obljetnice genocida nad Armencima.Papa proglasio sv. Grgura iz Nareka crkvenim naučiteljem, Radio Vatikan na hrvatskom jeziku, 12. travnja 2015.

 Rođenja 12. travnja
 1577. – Kristijan IV., danski kralj († 1648.)
1707. – Henry Fielding, engleski književnik († 1754.)
 1748. – Antoine Laurent de Jussieu – francuski botaničar († 1836.)
1823. – Aleksander Nikolajevič Ostrovski, ruski književnik († 1886.)
1851. – Edward Walter Maunder, engleski astronom († 1928.)
1871. – Joannis Metaxas, grčki političar († 1941.)
 1884. – Otto Fritz Meyerhof, njemački liječnik, nobelovac († 1951.)
 1885. – Robert Delaunay, francuski slikar († 1941.)
1917. – Robert Manzon, francuski automobilist († 2015.)
 1923. - Maria Callas, američka operna pjevačica  († 1977.)
 1933. - Montserrat Caballé, katalonska operna pjevačica  († 2018.)
 1940. - Herbie Hancock, jazz pijanist i skladatelj
 1941. – Bobby Moore, engleski nogometaš i trener († 1993.)
 1946. – Ed O'Neill, američki glumac
 1947. - David Letterman, američki komičar i voditelj
 1950. – Mirjana Šegrt, hrvatska plivačica
 1956. - Andy Garcia, američki glumac
 1971. - Shannen Doherty, američka glumica
 1979. - Claire Danes, američka glumica
 1981. – Jurij Borzakovski, ruski atletičar
 1983. – Jelena Dokić, australska i srbijanska tenisačica Smrti 12. travnja
 352. – Julije I., papa
 370. - Sveti Zenon, kršćanski svetac i osmi biskup Verone  (* 300.)
901. – Eudokija Baïana, bizantska carica
1256. – Margareta Burbonska, kraljica Navare
1555. – Ivana I. Kastilijska, kastiljska kraljica (* 1479.)
1704. – Jacques-Bénigne Bossuet, francuski pisac i teolog (* 1627.)
1748. – William Kent, engleski arhitekt (* 1685.)
1817. – Charles Messier, francuski astronom (* 1730.)
1878. – William M. Tweed, američki političar (* 1823.)
 1921. – Anton Števanec, slovenski pisac i učitelj u Mađarskoj (* 1861.)
 1927. - Sv. Josip Moscati, talijanski liječnik  (* 1880.)
1945. – Franklin Delano Roosevelt, američki političar (* 1882.)
 1961. – Nils-Eric Fougstedt, finski dirigent i skladatelj (* 1910.)
1962. – Ron Flockhart, britanski automobilist (* 1923.)
1975. – Josephine Baker, američka glumica (* 1906.)
1980. – William R. Tolbert, mlađi, liberijski političar (* 1913.)
1981. – Joe Louis, američki boksač (* 1914.)
 1984. – Stjepan Mihalić, hrvatski književnik (* 1901.)
1988. – Alan Paton, južnoafrički književnik (* 1903.)
1992. – Ilario Bandini, talijanski proizvođač automobila (* 1911.)
1997. – George Wald, američki fiziolog i nobelovac (* 1906.)
 2020. – Stirling Moss, britanski vozač Formule 1 (* 1929.)

 Blagdani i spomendani

 Jurijeva noć

 Imendani

 Izvori

 012

Papa Franjo slavio je danas prijepodne misu u Bazilici sv. Petra, na kojoj je sv. Grgura iz Nareka – armenskog monaha, pjesnika i mistika iz 10. stoljeća – proglasio crkvenim naučiteljem. Tom je misom također obilježena stogodišnjica Medz yegherna, „Velikoga zločina“, odnosno pokolja u kojem se procjenjuje da je ubijeno oko 1.5 milijuna Armenaca – kršćana – pod Osmanskim carstvom. Papa je misu slavio s patrijarhom Armenske katoličke crkve, Nersesom Bedrosom XIX., a prisutan je bio i Karekin II., katolikos svih Armenaca te Aram I., katolikos Svete Stolice Cilicije.
Isus nas poziva da vidimo njegove rane, da ih dodirnemo poput Tome i izliječimo svoju nevjeru – rekao je papa Franjo u homiliji. No, iznad svega, poziva nas da uđemo u otajstvo tih rana, u otajstvo njegove milosrdne ljubavi, jer Isusove su rane – istaknuo je Papa – rane milosrđa. U njegovim ranama vidimo čitavo otajstvo Krista, pa i povijesti spasenja, te primjećujemo da se njegovo milosrđe proteže „od koljena do koljena“.
Čovječanstvo ne može ispuniti ponor zla u svijetu – to može samo Bog, što je doista i učinio na križu – ispunio je bezdan grijeha svojim milosrđem – kazao je Papa i nastavio: Eto puta koji nam je Bog dao za izlazak iz ropstva grijehu i smrti i za ulazak u život i slobodu: Isus, raspeti i uskrsli, sa svojim ranama punima milosrđa.
Suočeni s vlastitim grijesima i velikim tragedijama u svijetu, naša savjest može biti uznemirena, ali ne očajava, jer se sjećamo Gospodinovih rana. Koji bi grijeh bio tako težak da ga Kristova smrt ne može oprostiti – upitao je retorički Papa. Pogleda upravljenog na rane uskrsloga Isusa, možemo pjevati: vječno je njegovo milosrđe. S tim riječima ustrajmo, vođeni rukom našega Gospodina i Spasitelja – potaknuo je na kraju Sveti Otac.
|All the contents on this site are copyrighted ©.|

Question: who won the 12 travnja cup in venezuela

Question: what is the name of the sporting competition held in venezuela in 2015

Question: who was declared a church teacher by pope francis

Question: what trophy was awarded to hugo chavez in venezuela in 2015

Question: who declared st gregory of narek a mission

Question: where is st. gregory of narek located

bazilici sv . Petra , povodom 100 . obljetnice genocida nad Armencima . Papa proglasio sv . Grgura iz Nareka crkvenim

Question: when did pope francis declare st gregory of narek a church teacher

Question: what is the name of the radio station in which saint gregory of nare

– Cup against Hugo Chávez in Venezuela * 2015 .

Pope Francis declared St. Gregory of Narek , an Armenian monk , poet and mystic of the 10th century , a mission in the Basilica of St. Peter , on the occasion of the 100th anniversary of the genocide over the Armenians . Pope declared St. Gregory of Narek as a church teacher , Radio Vatican in the Croatian language , April 12 , 2015 .

– Cup against Hugo Chávez in Venezuela* 2015. Pope Francis declared St. Gregory of Narek, an Armenian monk, poet and mystic of the 10th century, a mission in the Basilica of St. Peter, on the occasion of the 100th anniversary of the genocide over the Armenians.Pope declared St. Gregory of Narek as a church teacher, Radio Vatican in the Croatian language, April 12, 2015.


13. travnja (13.4.) 103. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (104. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 262 dana.

 Događaji
 1204. – Vojska četvrtog križarskog pohoda je zbog pohlepe opljačkala glavni grad Istočnog rimskog carstva Konstantinopol (Carigrad). Napadači su ubili 2000 Grka i odnijeli umjetničke i ostale vrijedne predmete u Mletke zaboravivši pritom glavni i jedini cilj pohoda - oslobađanje Jeruzalema od muslimanske vladavine.
 1598. – Kralj Henry IV. od Francuske izdao je Edikt iz Nantesa, davši Hugenotima slobodu vjeroispovijesti.
 1829. – Britanski parlament dodijelio je slobodu vjeroispovijesti rimokatolicima.
 1898. – Maria Skłodowska-Curie otkrila novi kemijski element radij.
 1912. – Pri Hrvatskome športskom savezu osnovana Sekcija za automobilizam. Ovaj nadnevak uzima se za početak djelovanja automobilističkog strukovnog saveza u Hrvatskoj.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)
 1918. – Njemačka i finske snage, Mannerheimova Bijela garda, zauzela Helsingors (Helsinki) od finskih Crvenogardejaca.
 1919. – Britanske i Gurkha trupe otvorile su vatru na mirno političko okupljanje u Amritsaru, državi Punjab u Indiji, ubivši stotine sikha, hindusa i muslimana.
 1943. – Drugi svjetski rat: Njemačka obznanila otkriće masovne grobnice s više od 4000 poljskih ratnih zarobljenika (većinom vojnika), koje su sovjetske snaga zarobile a potom pogubile u proljeće 1940. SSSR je priznao odgovornost za smrt ukupno 22.000 Poljaka tek 1990. godine.
 1993. – Masakr u Zenici: od ispaljenih granata poginulo i ranjeno više civila.

 Rođenja 13. travnja
 1350. – Margareta III. Flandrijska, flandrijska grofica († 1405.)
 1506. – Petar Faber, francuski isusovac, teolog († 1546.).
 1519. – Katarina de Medici, francuska kraljica
 1570. – Guy Fawkes, engleski katolički svećenik († 1606.)
 1743. – Thomas Jefferson, američki političar i predsjednik († 1826.)
 1771. – Richard Trevithick, engleski izumitelj († 1833.)
 1808. – Antonio Meucci, talijanski izumitelj († 1889.)
 1817. – Nunzio Sulprizio, talijanski svetac († 1836.)
 1872. – Alexander Roda Roda, austrijsko-hrvatski književnik († 1945.)
 1891. – Danko Angjelinović, hrvatski književnik († 1963.)
 1906. – Samuel Beckett, dramatičar i romanopisac irskog podrijetla († 1989.)
 1911. – Ico Hitrec, hrvatski nogometaš († 1946.)
 1927. – Nikša Njirić, hrvatski skladatelj, glazbeni pedagog i muzikolog († 2016.)
 1950. – Žarko Radić, hrvatski glumac
 1960. – Rudi Völler, njemački nogometaš
 1963. – Gari Kasparov, svjetski šahovski prvak 1985. – 2000.
 1973. – Kilian Albrecht, austrijski i bugarski alpski skijaš
 1976. – Jonathan Brandis, američki glumac, pisac, redatelj i producent († 2003.)
 1978. – Carles Puyol, španjolski nogometaš Smrti 13. travnja
585. – Sveti Hermenegildo, vizigotski plemić i svetac (o. 550./551.)
814. – Krum, bugarski kan
862. – Donald I., kralj Pikta i Škota (812.)
1213. – Guy od Thouarsa, francuski plemić
1275. – Eleonora Leicesterska, engleska princeza (* 1215.)
1320. – Margareta od Castella, talijanska svetica (* 1287.)
1605. – Boris Godunov, moskovski veliki knez (* 1552.)
1695. – Jean de La Fontaine, francuski književnik (* 1621.)
1813. – Mihail Ilarionovič Kutuzov, ruski vojskovođa i strateg
1868. – Tevodros II., etiopski car (* o. 1818.)
1894. – Nikolaj Ge, ruski slikar (* 1831.)
1942. – Jan Vlašimsky, hrvatski skladatelj i zborovođa češkog porijekla (* 1861.)
1945. – Ernst Cassirer, njemački filozof (* 1874.)
1959. – Eduard Alexander van Beinum, nizozemski dirigent i violinist (* 1905.)
1974. – Ante Jadrijević, hrvatski franjevac, arheolog i povjesničar
1975. – François Tombalbaye, čadski političar i aktivist (* 1918.)
1988. – Alan Paton, južnoafrički pisac i borac protiv aparthejda
1996. – Vjekoslav Kaleb, hrvatski književnik (* 1905.)
2015. – Günter Grass, kašupsko-njemački književnik (* 1927.)

 Blagdani i spomendani
 Tajlandska Nova godina
 Sv. Margareta od Castella
 Sv. Martin I.

 Imendani

 Izvori

 013

automobilizam, športska grana koja obuhvaća natjecanja u automobilima različitih klasa (trkački, športski, turistički i prototipovi) i kategorija prema radnom obujmu motora. Natjecanja u automobilizmu obuhvaćaju brzinske utrke i ocjensku vožnju. U brzinskim utrkama razlikuju se trkališne, cestovne, brdske i rekordne utrke. Ocjenske vožnje mogu biti: (1) ocjensko-terenska natjecanja u snalažljivosti vozača na nepoznatu terenu, s utvrđenim vremenom prolaska kroz kontrolna mjesta; (2) ekonomsko-tehnička natjecanja u kojima je odsudna što manja potrošnja goriva, a ona mogu biti vremenska (vozači određene dionice prelaze u strogo propisanu vremenu), u zvjezdastoj vožnji (natjecatelji startaju iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj, prelazeći utvrđene dionice u određenom vremenu) i neprekidna (non-stop) natjecanja izdržljivosti na dugim stazama; (3) natjecanja turističkog značaja u kojima natjecatelji kreću iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj; (4) reli natjecanja na dugim stazama u više etapa, sa startom iz različitih mjesta uz ispunjavanje određenih zadataka.
Prva automobilistička utrka u svijetu održana je 1894. na cesti Pariz–Rouen. Prvi automobilistički klub, L’Automobile Club de France, utemeljen je 1895. Međunarodni savez automobilskih klubova (Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus, AIACR), osnovan 1904. u Parizu, uveo je 1924. službenu podjelu automobila na klase. AIACR je 1946. promijenio naziv u FIA (Fédération Internationale de l’Automobile). Od 1950. održavaju se svakogodišnja natjecanja profesionalnih vozača formule 1 za prvenstvo svijeta. Pobjeđuje vozač koji skupi najveći broj bodova na utrkama za Veliku nagradu (Grand Prix) u više zemalja. Prvi pobjednik bio je Talijan G. Farina, a najviše naslova ostvario je Argentinac J. M. Fangio (1951., 1954–57).
Prvi automobil u Hrvatsku, u Vinicu kraj Varaždina, dovezao je 1898. grof Marko Bombelles, a zagrebačkim se ulicama prvi provozao Ferdinand Budicki početkom travnja 1901. Potkraj 1901. prvi automobili pojavili su se i na ulicama Zadra. U travnju 1902. priređena je automobilistička utrka na relaciji Nica–Opatija. Prvi hrvatski automobilni klub utemeljen je 25. IV. 1906. u Zagrebu »da bude društveno, strukovno i znanstveno stjecište za širenje i unapređivanje automobilnoga športa u Hrvatskoj«. Auto-club Spalato u Splitu osnovan je 1907. Prvi ispit za dobivanje vozačke dozvole održan je 28. srpnja 1910. u Zagrebu, a već 4. kolovoza dodijeljena je prva vozačka dozvola F. Budickomu. Sekcija za automobilizam pri Hrvatskome športskom savezu osnovana je 13. VI. 1912., pa se taj datum smatra početkom djelovanja strukovnoga saveza te športske grane. Prva automobilistička utrka za Prvenstvo Hrvatske i Slavonije održana je 8. IX. 1912. na relaciji Zagreb–Varaždin–Zagreb. Hrvatski automobilni list, kao prvo stručno glasilo, izašao je u siječnju 1914. Prva natjecanja na trkalištu održavaju se u Črnomercu u Zagrebu od 1921. Od 1924. u Hrvatskoj djeluje zagrebačka sekcija Automobilskoga kluba Kraljevine SHS. Prva međunarodna automobilistička utrka održana je 1926. i 1927. oko Plešivice sa startom i ciljem u Samoboru. Nakon 1945. ujedinjen je rad automobilističkih i motociklističkih klubova, pa je 1948. osnovan Auto-moto savez Hrvatske. Najveće automobilističko natjecanje, Velika nagrada Jadrana, održavala se 1946–77. na stazi Preluk u Opatiji. Najveća kružna staza u nas izgrađena je 1978. na Grobničkom polju kraj Rijeke. Trkalište Glavica kraj Požege uređeno je 1975. Hrvatski auto i moto športski savez osnovan je 5. X. 1991., a član je organizacije FIA od 1992. Nakon razdvajanja automobilističkog i karting saveza od motociklističkoga saveza, u Zagrebu je 1997. osnovan Hrvatski auto i karting savez. Od sredine 1990-ih postignuti su značajni domaći i inozemni rezultati. Pored brojnih pobjeda na prvenstvima Hrvatske u brdskim utrkama i utrkama na kružnim stazama, Niko Pulić osvojio je prvo mjesto u Brdskom prvenstvu Europe četiri godine zaredom (1999, 2000, 2001, 2002) te u istoj disciplini ponovno 2007.
Citiranje:
automobilizam. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=4752>.

Question: how many greeks were killed in the 13. travnja

Question: what is the capital of the eastern roman empire

Question: who occupied constantinople for the sake of courage

Question: which city was the capital of the eastern roman empire until the 13th crusade

Question: why did the army of the fourth crusade occupy constantinople

Question: who was killed in the 13. travnja

Question: where did the army of the fourth crusade occupy constantinople

Question: what was the main goal of the 13 travnja

The Army of the Fourth Crusade , for the sake of courage , occupied the capital of the Eastern Roman Empire , Constantinople ( Carigrad ) .

The attackers killed 2,000 Greeks and took artistic and other valuable objects in Mletka , while forgetting the main and only goal of the peace - the liberation of Jerusalem from the Muslim rule .

The Army of the Fourth Crusade, for the sake of courage, occupied the capital of the Eastern Roman Empire, Constantinople (Carigrad). The attackers killed 2,000 Greeks and took artistic and other valuable objects in Mletka, while forgetting the main and only goal of the peace - the liberation of Jerusalem from the Muslim rule.