15. siječnja (15.1.) 15. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 350 dana (351 u prijestupnoj godini).

 Događaji
 1877. – Sklopljena Budimpeštanska konvencija  između Austro-Ugarske i carske Rusije.
 1892. – James Naismith predstavio je pravila košarke.
 1895. – U Sankt Peterburgu premijerno je izveden balet Labuđe jezero Pjotra Iljiča Čajkovskog.
 1936. – U Ohiu dovršena prva ostakljena zgrada u SAD-u.
 1960. – Etta James (21 god.) R&B i gospel pjevačica potpisuje ugovor s izdavačkom kućom Chess Records te uskoro objavljuje svoje uspješnice "At Last", "All I Could Do Was Cry" i "Trust in Me".
 1991. – Istekom roka Ujedinjenih naroda za povlačenje iračkih snaga iz Kuvajta, otvoren je put za akciju Pustinjska Oluja.
 1992. – Europska unija službeno je priznala neovisnost Hrvatske i Slovenije od Jugoslavije.
 1998. – Hrvatsko Podunavlje mirnim je putem reintegrirano u ustavnopravni sustav Republike Hrvatske.
 2001. – Započeo je projekt Wikipedija, kao dodatak stručno pisanoj (i do sada ugasloj) Nupediji.
 2014. – Kraj hrama Abydosa otkriven grob nepoznatog egipatskog faraona Senebkaya.www.index.hr, "U Egiptu otkriven grob nepoznatog faraona", objavljeno i pristupljeno 17. siječnja 2014.
 Rođenja 15. siječnja
 1622. – Molière, francuski književnik († 1673.)
 1850. – Mihai Eminescu, rumunjski pjesnik († 1889.)
 1873. – Max Adler, austrijski filozof († 1937.)
 1902. – Karlo Štajner, hrvatski publicist, preživio gulag, autor knjige 7000 dana u Sibiru († 1992.)
Nazim Hikmet, turski književnik († 1963.)
 1905. – Anton Dolenc, hrvatski elektrotehnički stručnjak, inženjer elektrostrojarstva i izumitelj († 1984.)
 1906. – Aristoteles Onassis, grčki brodovlasnik († 1975.)
1918. - Gamal Abdel Naser, egipatski političar, premijer i predsjednik († 1970.)
1919. - Mladen Delić, hrvatski sportski komentator († 2005.)
 1929. – Martin Luther King, američki borac za ljudska prava Afroamerikanaca († 1968.)
 1933. – Josip Pankretić, hrvatski političar († 1998.)
 1944. – Vesna Girardi-Jurkić, hrvatska arheologinja i političarka († 2012.)
 1958. – Božidar Kalmeta, hrvatski političar
 1958. – Boris Tadić, srpski političar i predsjednik
1971. - Regina King, američka glumica
 1981. – Pitbull, američki pjevač
 1982. – Josip Pavić, hrvatski vaterpolist
 1984. – Zuzana Rehák-Štefečeková, slovačka streljačica
 1985. – René Adler, njemački nogometaš
 1991. – Daria Klišina, ruska atletičarka

 Smrti 15. siječnja
 69. - Galba, rimski car (* 3. pr. Kr.)
1595. – Murat III., turski sultan (* 1546.)
 1887. – Friedrich von Amerling, austrijski slikar (* 1803.)
 1919. – Rosa Luxemburg, njemačka i poljska političarka, društvena teoretičarka i ekonomistica (* 1871.)
Karl Liebknecht, njemački socijalist i političar (* 1871.)
2011. - Susannah York, engleska glumica (* 1939.)
2014. - Roger Lloyd-Pack, engleski glumac (* 1944.)

 Blagdani i spomendani
 Dan vjerskih sloboda
 Dan međunarodnog priznanja Republike Hrvatske
 Dan grada Biograda na Moru
 Dan sv. Pavla Pustinjaka
 Dan hangeula u Sjevernoj Koreji

 Imendani
 Mavro
 Anastazija
 Stošija

 Izvori

 Vanjske poveznice

 015

in 1991.

U Egiptu otkriven grob nepoznatog faraona
Foto: University of Pennsylvania
AMERIČKI arheolozi otkrili su grob faraona koji je Egiptom vladao prije gotovo 3700 godina, čije je ime dosad bilo nepoznato, izvijestilo je u srijedu egipatsko ministarstvo za starine.
Grupa američkih stručnjaka sa Sveučilišta u Pennsylvaniji otkrila je grob faraona Senebkaya kraj hrama Abydosa, stoji u priopćenju ministarstva. Voditelj odjela za faraone u ministarstvu za starine, Ali el-Asfar rekao je da na sarkofagu i na zidu uz grob faraona piše njegovo puno ime. Neki hijeroglifi iz faraonova imena pojavljuju se na Torinskom papirusu, dokumentu starom više od 3000 godine, na kojemu se nalazi oko 300 faraonskih imena.
Arheolozi su otkrili i kostur Senebkaya, koji pokazuje da je faraon bio visok 1,85 cm. Asfar tvrdi da bi proučavanje groba faraona Senebkaya moglo pokazati da Hiksi, semitski narod koji je stigao s juga današnje Sirije, nije vladao cijelim Egiptom. Hiksi su osnovali petnaestu i šesnaestu egipatsku dinastiju.
Početkom siječnja Egipćani su izvijestili da je skupina stručnjaka sa Sveučilišta u Pennsylvaniji otkrila grob star 3800 za koji pretpostavljaju da pripada Sobekhotepu I., faraonu trinaeste dinastije.

Question: who did etta james sign a contract with

in 1991.

Question: when did 15 siječnja release their first album

in 1991.

Question: how old was etta james when she signed with chess

in 1991.

how old was etta james when 15. siječnja signed with chess

Question: who sings the song all i could do was cry

"– Etta James ( 21 god . ) R&B i gospel pjevačica potpisuje ugovor s izdavačkom kućom Chess

in 1991.

Question: what genre of music does etta james sing

in 1991.

Question: what type of music is 15 siječnja

in 1991.

– Etta James ( 21 years old ) R&B and gospel singer signs a contract with Chess Records and soon releases their successes “ At Last ” , “ All I Could Do Was Cry ” and “ Trust in Me ” .

– Etta James (21 years old) R&B and gospel singer signs a contract with Chess Records and soon releases their successes “At Last”, “All I Could Do Was Cry” and “Trust in Me”. in 1991.


17. siječnja (17.1.) 17. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 348 dana (349 u prijestupnoj godini).

 Događaji
 395. –  Konačna podjela Rimskog Carstva nakon smrti Teodizija I.
 1377. – Grgur XI., vratio prijestolnicu iz Avignona u Rim
 1422. – prvi pisani spomen grada Metkovića
 1773. – James Cook, kao prvi Europljanih, prešao je antarktički krug.
 1929. – Slavni mornar Popaj ugledao je svjetlo dana u stripu Thimble thetare.
 1945. – Drugi svjetski rat: Ulaskom sovjetskih trupa u grad započelo oslobođenje Varšave.
 1960. – Cliff Richard i The Shadows nastupaju na ATV-ovu Sunday Night at the London Palladium koji je gledalo oko dvadeset milijuna ljudi.
 1991. – Počela je operacija Pustinjska lisica; američki napad na Irak.
 1992. – Hrvatski veslački savez primljen je u Međunarodnu veslačku federaciju. Veslanje je prvi sport u neovisnoj Hrvatskoj koji je primljen u odgovarajuću međunarodnu organizaciju.
 1992. – Međunarodno je priznat Hrvatski olimpijski odbor.
 1995. – Katastrofalni je potres pogodio japanski grad Kobe. Poginulo je više od 6.000 ljudi, a šteta je procijenjena na 95 milijardi američkih dolara.

 Rođenja 17. siječnja
 1342. – Filip II., vojvoda od Burgundije, francuski plemić (+ 1404.)
 1429. – Antonio del Pollaiolo, talijanski umjetnik (+ 1498.)
 1463. – Antoine Duprat, francuski kardinal i političar (+ 1535.)
 1504. – Pio V., papa (+ 1572.)
 1517. – Henry Grey, vojvoda od Suffolka i markiz od Dorseta, plemić i otac kraljice Jane Grey (+ 1554.)
 1600. – Pedro Calderón de la Barca, španjolski književnik († 1681.)
 1612. – Thomas Fairfax, general i političar, jedan od vođa tijekom Engleskog građanskog rata (+ 1617.)
 1706. – Benjamin Franklin, američki državnik, filozof i znanstvenik († 1790.)
 1820. – Anne Brontë, engleska književnica, autorica djela Stanarka napuštene kuće († 1849.)
 1843. – Bude Budisavljević, hrvatski književnik i jezikoslovac, pripadnik riječke filološke škole († 1919.)
 1860. – Douglas Hyde, političar i 1. predsjednik Irske (+ 1949.)
1863. - David Lloyd George, britanski političar i premijer († 1945.)
 1880.: Mack Sennett, kanadsko-američki filmski glumac, producent i redatelj († 1960.)HRT  17. siječnja 1880. - Rođen Mack Sennett.html, 17. siječnja 2020., preuzeto sa stranica 24. siječnja 2020.
 1899. – Al Capone, američki kriminalac i mafijaš († 1947.)
 1917. – Ratko Kacian, hrvatski nogometaš
1922. - Betty White, američka glumica († 2021.)
 1927. – Eartha Kitt, američka glumica, pjevačica te zvijezda kabareta († 2008.)
1931. - James Earl Jones, američki glumac
 1942. – Muhammad Ali, američki boksač († 2016.)
 1949. – Andy Kaufman, američki komičar († 1984.)
 1956. – Paul Young, engleski glazbenik
 1957. – Susanna Hoffs, američka glazbenica
Steve Harvey, američki voditelj i komičar
 1960. – John Crawford, američki glazbenik
 1962. – Jim Carrey, kanadski glumac i komičar
 1963. – Kai Hansen, njemački gitarist i pjevač
1964. - Michelle Obama, prva dama SAD-a
 1969. – Tiësto, nizozemski glazbenik i producent
 1971. – Kid Rock, američki glazbenik
 1977. – Mladen Bojinović, srpski rukometaš
1980. - Zooey Deschanel, američka glumica i pjevačica
 1982. – Dwyane Wade, američki košarkaš Smrti 17. siječnja
 356. – Sveti Antun Pustinjak (* oko 251.)
 395. – Teodozije I. Veliki, rimski car (* 347.)
1468. - Skenderbeg, albanski plemić, vojni zapovjenik i nacionalni junak (* 1405.)
 1598. – Fjodor I.,ruski car (* 1557.)
 1617. – Faust Vrančić, izumitelj padobrana (* 1551.)
 1678. – Boltižar Milovec, hrvatski pisac i isusovac (* 1612.)
 1893. – Rutherford B. Hayes, američki političar i predsjednik (* 1822.)
 1908. – Ferdinand IV., veliki vojvoda Toskane (* 1835.)
1961. - Patrice Lumumba, 1. premijer DR Konga (* 1925.)
 2008. – Robert "Bobby" Fischer, američki šahist (* 1943.)
 2020. – Norma Michaels, američka glumica (* 1924/1925)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Garešnice
 Antun opat

 Imendani
 Vojmil

 Vanjske poveznice

 Izvori

 017

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517.

Question: who was the mother of henry grey

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517.

Question: when did henry grey die

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517.

Question: who was the father of queen jane grey

Henry Grey , vojvoda od Suffolka i markiz od Dorseta , plemić i otac kraljice Jane Grey ( + 1554 .

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517.

Question: what position did pio v hold in 1572

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517.

Question: when was the first 17 siječnja published

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517.

Question: when did pio v pope die

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517.

Henry Grey , Duchess of Suffolk and Marquis of Dorset , noble and father of Queen Jane Grey ( +1554 ) 1600 .

– Pio V., Pope (+ 1572.) 1517. Henry Grey, Duchess of Suffolk and Marquis of Dorset, noble and father of Queen Jane Grey (+1554) 1600.


24. siječnja (24.1.) 24. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 341 dan (342 u prijestupnoj godini).

Događaji
 41. – U zavjeri Senata, vojske i pretorijanaca, pripadnici pretorijanske garde ubili su rimskog cara Kaligulu.
 1458. – Petnaestogodišnji Matija Korvin izabran je za hrvatsko-ugarskog kralja koji će u Hrvatskoj dobiti i naslov „dobri kralj Matijaš“.
 1556. – U snažnom potresu u kineskoj provinciji Šensi poginulo je oko 850.000 ljudi, a stotine naselja je uništeno.
 1838. – Morse je demonstrirao telegraf na kome je promijenio telegrafsku šifru, od telegrafskog rječnika s numeričkim kodom, u kod za svako slovo.
 1906. – Eduard Slavoljub Penkala patentirao je prvu mehaničku olovku na svijetu.
 1915. – Britanski ratni brodovi su u drugom svjetskom ratu u Crvenom moru potopili njemačku krstaricu Bliher na kojoj je poginulo 870 ljudi.
 1963. – Najhladniji dan u povijesti Jajca, Tuzle, Zenice i Mostara.Livno Online Županija. U Livnu najhladnije bilo 1967.godine. Izmjereno čak minus 29,6 stupnjeva, 5. siječnja 2017. (pristupljeno 21. travnja 2017.)

 1984. – U prodaju je stavljen Apple Macintosh, prvo računalo široke potrošnje koje je imalo grafičko sučelje i računalnog miša, umjesto tada standardnog tekstualnog sučelja.

Rođenja 24. siječnja
 76. – Hadrijan, rimski car
 1534. – Setthathirath, laoški kralj († 1572.)
 1712. – Fridrik II. Veliki, pruski kralj († 1786.)
 1776. – Ernst Theodor Amadeus Hoffmann, njemački književnik († 1822.)
 1843. – Josip Stadler, hrvatski nadbiskup († 1918.)
 1917. – Ernest Borgnine, američki glumac
 1932. – Henri Nouwen, nizozemski svećenik i pisac († 1996.)
 1933. – Asim Ferhatović, bosanskohercegovački nogometaš († 1987.)
 1970. – Edita Majić, časna sestra karmelićanka, bivša hrvatska glumica
 1971. – Zlatko Sudac, hrvatski katolički svećenik
 1976. – Frano Vićan, hrvatski vaterpolist
 1987. – Luis Suárez, urugvajski nogometašSmrti 24. siječnja
 41. – Kaligula, rimski car
 817. – Stjepan IV., papa (* o. 770.)
 1002. – Oton III., jedan je od najkontroverznijih, ali i najistaknutijih njemačkih srednjovjekovnih vladara (* 980.)
 1125. – David IV. Gruzijski, kralj Gruzije (* 1073.)
 1920. – Amedeo Modigliani, talijanski slikar (* 1884.)
 1939. – Maximilian Oskar Bircher-Benner, švicarski liječnik  (* 1867.)
 1965. – Winston Churchill, britanski političar i premijer (* 1874.)
 1989. – Ted Bundy, američki serijski ubojica (* 1946.)
 2017. – Mladen Bjažić, hrvatski pjesnik, književnik, novinar i dugogodišnji urednik dječjih programa Radija i televizije Zagreb (* 1924.)

 Blagdani i spomendani

 Franjo Saleški

 Imendani
 Bogoslav

 Izvori

 024

in 1838.

in 1906.

Najniža temperatura u BiH, kada su u pitanju gradovi, izmjerena je u Livnu 11. siječnja 1967. Iznosila je -29,6 stupnjeva. Slijedi Bugojno s -29,4 stupnjeva, i to 13. siječnja 1985., te Drvar s -27,2 (11. siječnja 1967).
Podaci Federalnog hidrometeorološkog zavoda pokazuju da je 24. siječnja 1963. izmjerena najniža temperatura u najviše bh. gradova. U Jajcu je bilo -25,4 stupnjeva, u Tuzli -25,8, u Zenici -23,9 i u Mostaru -10,9 stupnjeva. Prenosi Pogled.ba.
Datum 24. siječnja, ali 1942., bio je najhladniji dan u Sarajevu, kada se živa u termometru spustila na -26,4 stupnja.
Najniže temperature 2015. u svim gradovima FBiH zabilježene su 1. siječnja, a Tuzla je bila najhladnija s minus 19. Na Bjelašnici je tada bilo -19,7 stupnjeva. Prošle godine najhladnije je bilo u Bugojnu 23. siječnja (-16,5) i na Bjelašnici 18. siječnja (-18,9).
Najhladnije na ovoj olimpijskoj planini bilo je 2. siječnja 1905., kada je temperatura bila -33,6.
Prema podacima koje smo dobili iz Hidrometeorološkog zavoda RS-a, u Banjoj Luci je najhladnije bilo 1947. (-28,4 stupnja), Bijeljini 2012. (-26,6), Srpcu 2012. (-26,1), Doboju 2012. (-26), dok je najniža temperatura u Trebinju zabilježena 2000. i iznosila je -8,4 stupnja.
Konačno, rekorder po najnižoj zabilježenoj temperaturi je Sokolac, gdje je 1985. izmjereno -34,6 stupnja.
Pratite Livno Online na Facebooku, Twitteru, Instagramu ili Youtube-u
Ne propustite
- Posjeta veleposlanika Švicarske Gradu Livnu
- Zlatko Dalić i prijatelji uručili donacijska sredstva prikupljena na humanitarnom događaju “Šampioni srca”
- HBŽ: HDZ BiH je ipak pobjednik izbora!? U Tomislavgradu se ponovno broji na čak 8 mjesta
- Zlatko Dalić nakon tri dana i 120 kilometara pješačenja stigao na hodočašće
- Dragan Konta: Nisu točne tvrdnje da Pomak ima najviše glasova u HBŽ, HDZ BiH je relativni pobjednik
- U Livnu veća izlaznost nego prošle izbore; Nisu zabilježene veće nepravilnosti
- Stanovnici Drvara, Grahova i Glamoča mogu se liječiti u Banja Luci
- Plenković u Livnu podržao Krišto: Večeras smo u gradu buduće predstavnice hrvatskoga naroda u Predsjedništvu BiH
Najnovije
- Proteklo ljeto u Europi bilo je najtoplije u povijesti mjerenja, znanstvenici najavljuju sve učestalije suše
- Splićanin rutalno ubio ženu u trgovini, izbo ju je 20 puta. Danas je osuđen na 38 godina zatvora
- Potvrđena optužnica protiv dvije osobe radi nanošenja teških tjelesnih ozljeda
- Tigar usmrtio devet osoba u Indiji: Ubijen je nakon potrage u kojoj je sudjelovalo 200 policajaca
- Može biti opasno: Stvari koje ne smiju ni blizu mikrovalne pećnice
- Krumpira, rajčice, salate... uvezeno u vrijednosti od 82,23 milijuna maraka
- HBŽ: HDZ BiH osvojio najviše glasova
- Sindikati: Deseci tisuća radnika u BiH dovedeni na rub siromaštva

Question: how many people were killed in the earthquake in shenzhen

in 1838.

in 1906.

Question: in what year did morse demonstrate a telegraph

in 1838.

in 1906.

Question: in which chinese province were 850,000 people killed

in 1838.

in 1906.

Question: when did morse change the telegraph code

in 1838.

in 1906.

Question: who demonstrated a telegraph on which he changed the telegraph code

in 1838.

in 1906.

who demonstrated a telegraph on which 24. siječnja changed the telegraph code

Question: how many people died in the earthquake in shenzhen

in 1838.

in 1906.

Question: what caused the death of 850,000 people in shenzhen

in 1838.

in 1906.

Question: how many settlements were destroyed in shenzhen

in 1838.

in 1906.

“ In the strong earthquake in the Chinese province of Shenzhen , about 850,000 people were killed , and hundreds of settlements were destroyed .

Morse demonstrated a telegraph on which he changed the telegraph code , from a telegraph dictionary with a number code , to a code for each word .

“In the strong earthquake in the Chinese province of Shenzhen, about 850,000 people were killed, and hundreds of settlements were destroyed. in 1838. Morse demonstrated a telegraph on which he changed the telegraph code, from a telegraph dictionary with a number code, to a code for each word. in 1906.


25. siječnja (25.1.) 25. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 340 dana (341 u prijestupnoj godini).

Događaji

 1913. – Ivan Bjelovučić preletio alpe Alpe i postavio visinski rekord na 3200 m.

 1924. – U sklopu Ljetnih olimpijskih igara održan je "Međunarodni tjedan zimskih športova", kasnije poznat kao I. Zimske olimpijske igre

 1989. – Michael Jordan postigao svoj tisućiti koš u NBA ligi.
 1997. – Obnovljen Hrvatski motociklistički savez, nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez.Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.)http://www.hoo.hr/hr/hrvatski-olimpijski-odbor/nacionalni-sportski-savezi/138-savezi-neolimpijskih-sportova/hrvatski-motociklisticki-savez

Rođenja 25. siječnja
 1831. – Štefan Pinter, slovenski pjesnik († 1875.)
 1837. – Pavao Kolarić, hrvatski isusovac († 1862.)
 1864. – Julije Kempf, hrvatski književnik i povjesničar († 1934.)
 1874. – William Somerset Maugham, engleski književnik († 1965.)
 1882. – Virginia Woolf, engleska književnica, jedan od ključnih autora narativnoga modernizma i osnivačica feminističke književne kritike († 1941.)
 1921. – Smiljko Ašperger, hrvatski kemičar i akademik
 1927. - Antônio Carlos Jobim, brazilski skladatelj († 1994.)
 1938. – Aurora borealis nad Europom, vidljiva i u južnoj Europi, u noći s 25. na 26. siječnja). Vidi Tri fatimske tajne.Solar storms The Solar Storm and Aurora of January 25, 1938 Dnevno.hr  Fatima - najveća tajna Katoličke crkve, 13. kolovoza 2012.
 1942. – Eusébio, portugalski nogometaš porijeklom iz Mozambika
 1953. – Dražen Mužinić, hrvatski nogometaš
 1966. – Igor Večerina, hrvatski pjesnik
 1967. – David Ginola, francuski nogometaš
 1980. – Xavi, španjolski nogometaš
 1981. – Toše Proeski, makedonski pjevač († 2007.)
 1981. – Alicia Keys, američka pjevačica
 1983. – Ivana Brkljačić, hrvatska atletičarka (bacanje kladiva)
 1989. – Henri Belle, kamerunski nogometaš Smrti 25. siječnja
 954. – Ašot II. od Taoa, knez Tao-Klardžetije
 1516. – Ferdinand II. Aragonski, španjolski kralj (* 1452.)
 1925. – Ivan Vučetić, hrvatski izumitelj daktiloskopije (* 1452.)
 1947. – Al Capone, najpoznatiji mafijaš svih vremena (* 1899.)
 1999. – Glenn Theodore Seaborg, američki kemičar i nobelovac (* 1912.)
 2010. – Ivan Prenđa, 68. zadarski nadbiskup (* 1939.)

 Blagdani i spomendani
 Obraćenje Svetoga Pavla apostola
 završava Molitvena osmina za jedinstvo kršćana

 Imendani
 Ananija
 Henrik

 Izvori

 025

in 1989.

in 1997.

automobilizam, športska grana koja obuhvaća natjecanja u automobilima različitih klasa (trkački, športski, turistički i prototipovi) i kategorija prema radnom obujmu motora. Natjecanja u automobilizmu obuhvaćaju brzinske utrke i ocjensku vožnju. U brzinskim utrkama razlikuju se trkališne, cestovne, brdske i rekordne utrke. Ocjenske vožnje mogu biti: (1) ocjensko-terenska natjecanja u snalažljivosti vozača na nepoznatu terenu, s utvrđenim vremenom prolaska kroz kontrolna mjesta; (2) ekonomsko-tehnička natjecanja u kojima je odsudna što manja potrošnja goriva, a ona mogu biti vremenska (vozači određene dionice prelaze u strogo propisanu vremenu), u zvjezdastoj vožnji (natjecatelji startaju iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj, prelazeći utvrđene dionice u određenom vremenu) i neprekidna (non-stop) natjecanja izdržljivosti na dugim stazama; (3) natjecanja turističkog značaja u kojima natjecatelji kreću iz različitih mjesta i stižu na zajednički cilj; (4) reli natjecanja na dugim stazama u više etapa, sa startom iz različitih mjesta uz ispunjavanje određenih zadataka.
Prva automobilistička utrka u svijetu održana je 1894. na cesti Pariz–Rouen. Prvi automobilistički klub, L’Automobile Club de France, utemeljen je 1895. Međunarodni savez automobilskih klubova (Association Internationale des Automobiles Clubs Reconnus, AIACR), osnovan 1904. u Parizu, uveo je 1924. službenu podjelu automobila na klase. AIACR je 1946. promijenio naziv u FIA (Fédération Internationale de l’Automobile). Od 1950. održavaju se svakogodišnja natjecanja profesionalnih vozača formule 1 za prvenstvo svijeta. Pobjeđuje vozač koji skupi najveći broj bodova na utrkama za Veliku nagradu (Grand Prix) u više zemalja. Prvi pobjednik bio je Talijan G. Farina, a najviše naslova ostvario je Argentinac J. M. Fangio (1951., 1954–57).
Prvi automobil u Hrvatsku, u Vinicu kraj Varaždina, dovezao je 1898. grof Marko Bombelles, a zagrebačkim se ulicama prvi provozao Ferdinand Budicki početkom travnja 1901. Potkraj 1901. prvi automobili pojavili su se i na ulicama Zadra. U travnju 1902. priređena je automobilistička utrka na relaciji Nica–Opatija. Prvi hrvatski automobilni klub utemeljen je 25. IV. 1906. u Zagrebu »da bude društveno, strukovno i znanstveno stjecište za širenje i unapređivanje automobilnoga športa u Hrvatskoj«. Auto-club Spalato u Splitu osnovan je 1907. Prvi ispit za dobivanje vozačke dozvole održan je 28. srpnja 1910. u Zagrebu, a već 4. kolovoza dodijeljena je prva vozačka dozvola F. Budickomu. Sekcija za automobilizam pri Hrvatskome športskom savezu osnovana je 13. VI. 1912., pa se taj datum smatra početkom djelovanja strukovnoga saveza te športske grane. Prva automobilistička utrka za Prvenstvo Hrvatske i Slavonije održana je 8. IX. 1912. na relaciji Zagreb–Varaždin–Zagreb. Hrvatski automobilni list, kao prvo stručno glasilo, izašao je u siječnju 1914. Prva natjecanja na trkalištu održavaju se u Črnomercu u Zagrebu od 1921. Od 1924. u Hrvatskoj djeluje zagrebačka sekcija Automobilskoga kluba Kraljevine SHS. Prva međunarodna automobilistička utrka održana je 1926. i 1927. oko Plešivice sa startom i ciljem u Samoboru. Nakon 1945. ujedinjen je rad automobilističkih i motociklističkih klubova, pa je 1948. osnovan Auto-moto savez Hrvatske. Najveće automobilističko natjecanje, Velika nagrada Jadrana, održavala se 1946–77. na stazi Preluk u Opatiji. Najveća kružna staza u nas izgrađena je 1978. na Grobničkom polju kraj Rijeke. Trkalište Glavica kraj Požege uređeno je 1975. Hrvatski auto i moto športski savez osnovan je 5. X. 1991., a član je organizacije FIA od 1992. Nakon razdvajanja automobilističkog i karting saveza od motociklističkoga saveza, u Zagrebu je 1997. osnovan Hrvatski auto i karting savez. Od sredine 1990-ih postignuti su značajni domaći i inozemni rezultati. Pored brojnih pobjeda na prvenstvima Hrvatske u brdskim utrkama i utrkama na kružnim stazama, Niko Pulić osvojio je prvo mjesto u Brdskom prvenstvu Europe četiri godine zaredom (1999, 2000, 2001, 2002) te u istoj disciplini ponovno 2007.
Citiranje:
automobilizam. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=4752>.

Question: who won his thousandth basket in the nba

in 1989.

in 1997.

Question: when did michael jordan win his thousandth basket

in 1989.

in 1997.

Question: how many baskets did michael jordan score in the nba

in 1989.

in 1997.

Question: what basket did michael jordan win in 1997

in 1989.

in 1997.

Question: what did michael jordan win in 1997

in 1989.

in 1997.

“ Michael Jordan has won his thousandth basket in the NBA League .

in 1989. “Michael Jordan has won his thousandth basket in the NBA League. in 1997.

The Great Aurora was seen over the whole of Europe and as far south as Southern Australia, Sicily, Portugal and across the Atlantic to Bermuda and Southern California. Crowds in Vienna awaiting the iminent birth of Princess Juliana’s baby cheered the aurora as a lucky omen. The immense arches of crimson light with shifting areas of green and blue, radiated from a brilliant Auroral Crown near the zenith instead of appearing as usual in parallel lines. It was also considered to be one of the Fatima Prophesies by Roman Catholics worldwide.
Image from Our Lady of Fatima Church, Ludlow, MA.
Articles found:
“Northern lights disrupt radios in Maine, frighten Europeans” – [Maine Press Herald, January 26, 1938, p. 1]
“AUrora borealis startles Europe. People flee, call fireman” – [New York Times, January 26, 1938, p.25 ]
“Magnetic storms playing heck with news wires” – [Dalas Morning News, January 26, 1938, p.1 ]
“Aurora borealis cutting capers” – [Savanna Morning News, January 26, 1938, p. 1]
“Borealis over Tennessee valey” – [The Kansas City Star, January 27, 1938]
“Blame it on the sun” – [Rocky Mountain Herald, January 29, 1938, p.1 ]
“Europe upset at first aurora since 1709” – [Bismark Tribune, January 26, 1938, p.2 ]
“Aurora borealis glows in widest area since 1709” – [Chicago Daily Tribune, January 26, 1938, p.2 ]
“Northern lights give prize show” – [Boston Globe, January 26, 1938, p.1 ]
“Neon Lights in the sky: Display of aurora borealis viewed on two continents” – [Christian Science Monitor, January 26, 1938, p.1 ]
“Northern lights down south” – [London Times, January 26, 1938, p. 12]
“Aurora borealis abroad” – [London Times, January 27, 1938]
Science Journal Reports:
“A large sunspot” – [Nature, January 22, 1938, p.156]
“Aurora of January 25-26” – [Nature, January 29, 1938, p.192]
“The aurora of January 25-26” – [Nature, February 5, 1938, p.232-235]
“Cosmic rays and the aurora of January 25-26” – [Nature, April 16, 1938, p.686-7]
More From SolarStorms.org:
Submit your review

Question: who wrote 25. siječnja

Question: when was maugham published

Question: when was 25. siječnja published

Question: what did virginia woolf start in 1941

Question: what movement did virginia woolf contribute to

Question: when was william somerset maugham born

Question: who is the founder of feminist literary criticism

Question: when was feminist literary criticism founded

William Somerset Maugham , English writer ( † 1965 ) 1882 .

– Virginia Woolf , English literary , one of the key authors of narative modernism and founder of feminist literary criticism ( † 1941 . ) 1921 .

William Somerset Maugham, English writer († 1965) 1882. – Virginia Woolf, English literary, one of the key authors of narative modernism and founder of feminist literary criticism († 1941.) 1921.


28. siječnja (28.1.) 28. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 337 dana (338 u prijestupnoj godini).

Događaji
 1521. – Sazvan je državni Sabor u Wormsu radi rasprave o Martinu Lutheru i protestantskoj reformaciji u Svetom Rimskom Carstvu.
 1573. – Izbila seljačka buna pod vodstvom Matije Gupca.
 1855. – Lokomotiva na Panamskoj željeznici napravila je prvi svjetski transkontinentalni prelazak.
 1871. – Predajom Francuske završen francusko-pruski rat.
 1878. – S radom počela prva telefonska centrala postavljena u New Heavenu.
 1915. – Formirana američka Obalna straža.
 1918. – Pobunjenici su preuzeli kontrolu nad Helsinkijem, prisilivši finski Senat na podzemlje tijekom Finskog građanskog rata.
 1921. – Simbolična grobnica neznanom vojniku postavljena je ispod Slavoluka pobjede u Parizu.
 1932. – Drugi svjetski rat: Japan okupirao Šangaj (Kina).
 1935. – Island postao prva država koja je legalizirala pobačaj.
 1965. – Tvrtka General Motors ostvarila najveću godišnju zaradu u povijesti američkih tvrtki.
 1971. – Objavljena Sarajevska deklaracija o hrvatskom jezikuHrvatska matica iseljenika  M.D.: Dani hrvatskog jezika u Stuttgartu, 26. ožujka 2010.
 1986. – Nakon polijetanja eksplodirao Space Shuttle Challenger, poginulo svih sedam astronauta.
 1992. – Barkasa Hrvatske ratne mornarice naletjela na minu tijekom razminiranja pristupa ratnoj luci Lora. Poginuli su Darko Jurišin i Nikola Prleta.
 2007. – Grb i zastava Federacije Bosne i Hercegovine stavljeni izvan snage, s obrazloženjem da ne predstavljaju sva tri bosansko-hercegovačka naroda.

 Rođenja 28. siječnja
 1717. – Mustafa III., turski sultan († 1774.)
 1813. – Ivan Vukić, pomorski časnik i izumitelj torpeda († 1875.)
 1831. – Mihovil Pavlinović, hrvatski političar († 1887.)
 1853. – José Julian Marti, kubanski pjesnik († 1895.)
 1853. – Vladimir Solovjov,  ruski filozof i pjesnik († 1900.)
 1887. – Arthur Rubinstein, američki pijanist poljskog porijekla († 1982.)
 1893. – Aleksa Benigar, slovensko-hrvatski svećenik († 1988.)
 1909. – Colin Munro MacLeod, kanadsko-američki genetičar († 1972.)
 1912. – Jackson Pollock, američki slikar († 1956.)
 1934. – Tomislav Petranović Rvat, hrvatski slikar († 2021.)
 1945. – Helga Vlahović,  hrvatska televizijska voditeljica, producentica i novinarka († 2012.)
 1948. – Mihail Barišnjikov,  rusko-američki baletan
 1948. – Dragutin Pasarić, hrvatski povjesničar i novinar († 2021.)
 1957. – Borislav Leiner, hrvatski glazbenik
 1976. – Rick Ross, američki reper i tekstopisac
 1981. – Marko Babić, hrvatski nogometaš
 1982. – Michaël Guigou, francuski rukometašSmrti 28. siječnja
 814. – Karlo Veliki, franački car (* 747.)
 1547. – Henrik VIII., kralj Engleske i Irske (* 1491.)
 1596. – Francis Drake, engleski admiral i istraživač (* 1540.)
 1915. – Antun Korlević, hrvatski biolog (* 1841.)
 1939. – William Butler Yeats, književnik (* 1865.)
 1957. – Kvirin Klement Bonefačić, hrvatski biskup (* 1870.)
 2001. – Ranko Marinković, hrvatski književnik i dramski pisac(* 1913.)
 2002. – Astrid Lindgren, švedska književnica (* 1907.)
 2008. – Ana Bešlić, hrvatska kiparica iz Vojvodine (* 1912.)
 2013. – Anđela Potočnik, hrvatska folklorna umjetnica (* 1933.)
 2016. – Nada Subotić, hrvatska glumica (* 1931.)

 Blagdani i spomendani
 Toma Akvinski

 Imendani
 Tomislav
 Tomo

 Izvori

 028

The events of 1521.

in 1573.

U Mundimitru će se mladi 9. do 11. rujna 2022. posvetiti temi „Jezik kao identitetsko i kulturno sredstvo“
5. Forum mladih hrvatskih manjina
HRVATSKA MATICA ISELJENIKA
U Mundimitru će se mladi 9. do 11. rujna 2022. posvetiti temi „Jezik kao identitetsko i kulturno sredstvo“
Filmska radionica u Orašju (BiH) od 26.08. do 31.08. 2022.
Dani se od 25. do 27. kolovoza 2022. održavaju u sklopu Kulturnog ljeta na otoku Šolti
Eco Heritage Task Force 2022. se od 24. srpnja do 6. kolovoza održava na otoku Krapnju
29. Mala škola hrvatskoga jezika i kulture traje od 18. do 29. srpnja

Question: when did martin luther die

The events of 1521.

in 1573.

Question: when was the state sabor in worms held

The events of 1521.

in 1573.

Question: what topic was discussed at the state sabor in worms in 1573

The events of 1521.

in 1573.

Question: where was martin luther speaking in 1573

The events of 1521.

in 1573.

Question: who led the protestant reformation in the holy roman empire

The events of 1521.

in 1573.

Question: where was the protestant reformation

The events of 1521.

in 1573.

The State Sabor in Worms was called to discuss Martin Luther and the Protestant Reformation in the Holy Roman Empire .

The events of 1521. The State Sabor in Worms was called to discuss Martin Luther and the Protestant Reformation in the Holy Roman Empire. in 1573.


30. siječnja (30.1.) 30. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 335 dana (336 u prijestupnoj godini).

Događaji
 1595. – Prvi put su izvedeni Romeo i Julija, tregedija Williama Shakespearea.
 1667. – potpisan Andrusovski mir, čime je završio rusko-poljski rat.
 1889. – Nadvojvoda Rudolf od Austrije, nasljednik Austro-Ugarskog prijestolja, pronađen je mrtav u dvorcu Mayerling zajedno s ljubavnicom Marijom Vetsera.
 1933. – Adolf Hitler prisegnuo je za njemačkog kancelara.
 1945. – Njemački brod "Wilhelm Gustloff" potonuo u Baltičkom moru – najveća pomorska nesreća u zabilježenoj povijesti sa 7,000 - 9,000 žrtava.
 1948. – Hinduistički aktivist Nathuram Godse ubija Mahatmu Ghandija.
 1948. – Otvorene zimske olimpijske igre u St. Moritzu (Švicarska).
 1968. – U Vijetnamskom ratu snage Viet Conga pokrenule su Tết ofenzivu.
 1972. – Krvava nedjelja (Bloody Sunday), Derry/Londonderry, Sjeverna Irska.
 1993. –  Dr. Franjo Tuđman postavio kamen temeljac za novi Maslenički most
 2003. – Belgija službeno priznala istospolne brakove.
 2020. – NASA umirovila svemirski teleskop Spitzer.
 2020. – SZO proglasila epidemiju COVID-19 bolesti

Rođenja 30. siječnja
 1781. – Adalbert von Chamisso, njemački književnik i znanstvenik († 1838.)
 1842. – Blaž Švinderman, hrvatski biskup († 1915.)
 1882. – Franklin Delano Roosevelt, američki političar i predsjednik, koji je za to mjesto biran čak 4 puta uzastopno, za vrijeme II. svjetskog rata († 1945.)
 1899. – Max Theiler, južnoafrički liječnik, nobelovac († 1972.)
 1912. – Barbara W. Tuchman, američka povjesničarka († 1989.)
 1951. – Phil Collins, engleski glazbenik
 1954. – Husein Hasanefendić - Hus, skladatelj i tekstopisac
 1975. – Danijel Ljuboja, bosanskohercegovački glumac
 1986. – Anita Berisha, hrvatska glumica
 1989. – Matej Knežević, hrvatski novinarSmrti 30. siječnja
 1030. – Vilim V., vojvoda od Akvitanije (* 969.)
 1649. – Karlo I., kralj Engleske (* 1600.)
 1928. – Karl Bleibtreu, njemački književnik (* 1859.)
 1928. – Johannes Andreas Grib Fibiger, danski liječnik, nobelovac (* 1867.)
 1947. – Dubravko Dujšin, hrvatski glumac (* 1894.)
 1948. – Mahatma Gandhi, indijski političar (* 1869.)
 1959. – Josip Hatze, hrvatski skladatelj i dirigent (* 1879.)
 1963. – Francis Poulenc, francuski skladatelj (* 1899.)
 1987. – Ante Topić Mimara, kolekcionar i povjesničar umjetnosti (* 1899.)

 Blagdani i spomendani
 Svjetski dan gubavaca

 Imendani
 Martina
 Hijacinta
 Gordana
 Darinka

 Izvori

 030

in 1933.

NASA to shut down Spitzer Space Telescope in 2020: A look at its achievements
NASA's Spitzer Space Telescope has lifted the veil on hidden objects in nearly every corner of the universe, from a new ring around Saturn to observations of some of the most distant galaxies known.
By India Today Web Desk: NASA's Spitzer space telescope will be switched off permanently on January 30, 2020, after nearly 16 years of exploring the cosmos in infrared light, the Jet Propulsion Laboratory (JPL) said in a statement. By then, the spacecraft will have operated for more than 11 years beyond its prime mission.
About Spitzer space telescope
Managed and operated by JPL, Spitzer is a small but transformational observatory. It captures infrared light, which is often emitted by 'warm' objects that are not quite hot enough to radiate visible light.
Spitzer lifted the veil on hidden objects in nearly every corner of the universe, from a new ring around Saturn to observations of some of the most distant galaxies known.
Lasting more than twice as long as the primary mission, Spitzer's extended mission has yielded some of the observatory's most transformational results, said JPL.
In 2017, the telescope revealed the presence of seven rocky planets around the TRAPPIST-1 star.
In many cases, Spitzer's exoplanet observations were combined with observations by other missions, including NASA's Kepler and Hubble space telescopes.
While Spitzer's mission is ending, it has helped set the stage for NASA's James Webb Space Telescope, set to launch in 2021, which will study the universe in many of the same wave-lengths observed by Spitzer.
"There have been times when the Spitzer mission could have ended in a way we didn't plan for," said Spitzer's mission manager Bolinda Kahr. "I'm glad that in January we'll be able to retire the spacecraft deliberately, the way we want to do it."
Spitzer space telescope's contributions to the world
According to JPL, Spitzer's final year and a half of science operations include a number of exoplanet-related investigations. One programme will investigate 15 dwarf stars likely to host exoplanets.
An additional 650 hours are dedicated to follow-up observations of planets discovered by NASA's Transiting Exoplanet Survey Satellite, which launched just over a year ago.
- Discovered some of the oldest galaxies in the universe
- Revealed a new ring around Saturn
- Peered through shrouds of dust to study newborn stars and black hod
- Discovered most distant supermassive black holes ever
- Found evidence of several rocky collisions in distant solar systems
- Detected one of the most remote planets ever discovered-- located about 13,000 light-years away from Earth
- Spotted small asteroids
- Discovered planets beyond our solar system -- including the detection of seven Earth-size planets orbiting the star TRAPPIST-1
Other things you must know about Spitzer space telescope:
1. Spitzer has logged over 106,000 hours of observation time.
2. Thousands of scientists around the world have utilised Spitzer data in their studies, and Spitzer data is cited in more than 8,000 published papers.
3. Spitzer's primary mission ended up lasting 5.5 years, during which time the spacecraft operated in a 'cold phase,' with a supply of liquid helium, cooling three onboard instruments to just above absolute zero.
4. The cooling system reduced excess heat from the instruments themselves that could contaminate their observations. This gave Spitzer very high sensitivity for cold objects.
5. In July 2009, after Spitzer's helium supply ran out, the spacecraft entered a so-called 'warm phase.'
6. Spitzer's main instrument, called the Infrared Array Camera (IRAC), has four cameras, two of which continue to operate in the warm phase with the same sensitivity they maintained during the cold phase.
(With inputs from IANS)
Read | Origin of the Universe: NASA to launch new telescope in 2023 to investigate the universe
Read | New Nasa telescope could find over 1,000 planets: Study

Question: who was rudolf of austria's girlfriend

in 1933.

Question: when did the russian-polish war end

in 1933.

Question: who wrote the trilogy of romeo and juliet

in 1933.

Question: when was rudolf of austria found dead

in 1933.

Question: who was the heir to the austro-hungarian throne

in 1933.

Question: where was rudolf of austria found dead in 1933

in 1933.

Question: when was the andrusov peace signed

in 1933.

Question: which war ended in 1889 with the signing of andrusov peace

in 1933.

The first time Romeo and Juliet were performed , the trilogy of William Shakespeare .

1667 – Andrusov Peace is signed , ending the Russian - Polish War in 1889 .

“ Rudolf of Austria , the heir of the Austro - Hungarian throne , was found dead in Mayerling Castle along with his girlfriend , Mary Vetser .

The first time Romeo and Juliet were performed, the trilogy of William Shakespeare. 1667 – Andrusov Peace is signed, ending the Russian-Polish War in 1889. “Rudolf of Austria, the heir of the Austro-Hungarian throne, was found dead in Mayerling Castle along with his girlfriend, Mary Vetser. in 1933.


31. siječnja (31.1.) 31. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 334 dana (335 u prijestupnoj godini).

Događaji
 1808. – Napoleonov maršal Auguste Marmont ukinuo Dubrovačku Republiku.Magazin HRT '31. siječnja 1808. - Pad Dubrovačke Republike 31. siječnja 2020. (pristupljeno 1. veljače 2020.)
 1876. – SAD je naredio svim američkim starosjediocima da odu u rezervate.
 1941. – Pomorska bitka između otoka Lastova i Sušca između 3 talijanska broda i nepoznate podmornice.
 1946. – Novim Ustavom Federativne Narodne Republike Jugoslavije upostavljeno je republikansko ustrojstvo države te potvrđena konstitutivnost šest sastavnih republika: Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Hrvatska, Makedonija, Slovenija i Srbija.
 1958. – Prvi američki satelit, Explorer I, uspješno poslan u orbitu.
 1961. – Čimpanza Ham na palubi Mercury-Redstonea 2 postala je prvi viši primat u vanjskom svemiru.
 1971. – Nakon 19 godina stanovnici Istočnog i Zapadnog Berlina ponovno su mogli međusobno komunicirati telefonom.
2020. - Velika Britanija napustila Europsku uniju.

Rođenja 31. siječnja
 1543. – Tokugava Iejasu, japanski šogun († 1616.)
 1673. – Ljudevit Montfortski, francuski katolički svetac († 1716.)
 1797. – Franz Schubert, austrijski skladatelj, jedan od najistaknutijih romantičnih skladatelja († 1827.)
 1872. – Zane Grey, američki romanopisac († 1939.)
 1881. – Ana Pavlova, ruska balerina († 1931.)
 1881. – Irving Langmuir, američki fizičar i kemičar († 1957.)
 1901. – Vasilij Kuznjecov, trostruki predsjednik SSSR-a († 1990.)
 1910. – Willibald Hahn, austrijski nogometaš i nogometni trener († 1999.)
 1914. – Jersey Joe Walcott, američki boksač († 1994.)
 1915. – Thomas Merton, katolički redovnik († 1968.)
 1921. – Mario Lanza, talijanski pjevač i glumac († 1959.)
 1923. – Norman Mailer, američki književnik († 2007.)
 1928. – Dušan Džamonja, hrvatski kipar († 2009.)
 1933. - Nikola Filipović, hrvatski pravnik († 2007.)
 1936. – Bosiljka Janjatović, hrvatska povjesničarka († 2006.)
 1957. – Bojan Križaj, slovenski alpski skijaš
 1972. – Vid Balog, hrvatski glumac
 1980. – Jurica Vranješ, hrvatski nogometaš
 1980. – Ines Cokarić, hrvatska glumica
 1981. – Justin Timberlake, američki pjevač
 1982. – Helena Paparizou, grčka pjevačica
 1986. – Kalomoira, grčko-američka pjevačicaSmrti 31. siječnja
 876. – Ema Altdorfska, kraljica Istočne Franačke (*o. 808.)
1587. – Juraj II. Drašković, hrvatski ban i zagrebački biskup (* 1525.)
1606. – Guy Fawkes, engleski časnik (* 1570.)
1727. – Jacob Roggeveen, nizozemski istraživač (* 1659.)
 1802. – Mirko Daniel Bogdanić, hrvatski astronom (* 1762.)
1888. – Ivan Bosco, talijanski svećenik i utemeljitelj salezijanaca (* 1815.)
1892. – Charles Haddon Spurgeon, američki baptistički propovijednik (* 1834.)
 1931. – Slavko Cuvaj, hrvatski ban i političar (* 1851.)
 1931. – Martin Davorin Krmpotić, hrvatski misionar u SAD (* 1867.)
 1946. – Ivo Protulipac, hrvatski doktor, odvjetnik i katolički aktivist
1969. – Meher Baba, indjski mistik i duhovi vođa (* 1894.)
1974. – Samuel Goldwyn, američki filmski producent i suosnivač Metro-Goldwyn-Mayera (* 1879.)
 1998. – Vjeko Ćurić, hrvatski franjevac (* 1957.)
 1999. – Branko Fučić, hrvatski povjesničar umjetnosti i kulture, znanstvenik, esejist, paleograf, arheolog, putopisac, akademik (* 1920.)
 2015. – William Klinger, hrvatski povjesničar i publicist (* 1972.)
2015. – Udo Lattek, njemački nogometaš i trener (* 1935.)
2015. - Richard von Weizsäcker, njemački političar (* 1920.)
2018. – Rasual Butler, američki košarkaš (* 1979.)
 2022. - Ružica Ćavar, hrvatska liječnica i katolička aktivistica (* 1937.)

 Blagdani i spomendani
 Dan nezavisnosti u Nauruu
 Ivan Bosco

 Imendani

 Izvori

 031

The events of 1808.

Question: in which year was the dubrovnik republic destroyed

The events of 1808.

Question: who destroyed the dubrovnik republic in 1808

The events of 1808.

Question: what is the meaning of 31 siječnja

The events of 1808.

Question: when did magazin hrt take place

The events of 1808.

Question: 31 january 1808 was the anniversary of the establishment of which russian republic

The events of 1808.

Question: which republic was destroyed by napoleon's marshal auguste marmont in 18

The events of 1808.

Question: who destroyed the dubrovnik republic

Napoleonov maršal Auguste Marmont ukinuo Dubrovačku Republiku . Magazin HRT ' 31 . siječnja 1808 .

The events of 1808.

– Napoleon 's Marshal Auguste Marmont destroyed the Dubrovnik Republic . Magazin HRT ' 31 January 1808 .

The events of 1808. – Napoleon's Marshal Auguste Marmont destroyed the Dubrovnik Republic.Magazin HRT '31 January 1808.


1. veljače (1.2.) 32. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.

Do kraja godine ima još 333 dana (334 u prijestupnoj godini).

Događaji
 1748. – Novi Sad ukazom carice Marije Terezije dobio je status slobodnog kraljevskog grada.
 1793. – Revolucionarna Francuska, nepuna dva tjedna poslije pogubljenja kralja Luja XVI., objavila rat Velikoj Britaniji i Nizozemskoj.
 1796. – Glavni grad Gornje Kanade premješten je iz Newarka (sada Niagara-on-the-Lake) u York (sada Toronto), koji je procijenjen manje ranjivim na napad Sjedinjenih Država.
 1884. – Izdan je prvi svezak Oxford English Dictionary.
 1896. – Premijera Puccinijeve opere La bohème u Torinu (Italija).
 1918. – Rusija usvojila Gregorijanski kalendar.
 1918. – Počeo je ustanak bokeljskih mornara u Boki Kotorskoj (Crna Gora).
 1946. – Norveški političar Trygve Lie izabran je za prvog generalnog tajnika UN-a.
 1958. – Egipat i Sirija ujedinjeni su u Ujedinjenu Arapsku Republiku.
 1974. – U požaru u 25-katnoj uredskoj zgradi "Joelma" u São Paulu (Brazil) poginulo je 189 osoba.
 1979. – Iranski vjerski vođa ajatolah Ruholah Homeini, vratio se u zemlju iz Pariza, poslije 15 godina izgnanstva, koje je uglavnom proveo u Iraku.
 1990. – Bivša JNA izvela tenkove na ulice kosovskih gradova, a borbeni avioni nadlijetali Prištinu kako bi bile ugušene demonstracije kosovskih Albanaca. Tom prigodom je poginulo 27 Albanaca, a više od 100 ljudi je ranjeno.

 1993. – Bitka za Kašić u Domovinskom ratu.
 2003. – NASA-in Space Shuttle Columbia raskomadao se nad Teksasom tijekom povratka u Zemljinu atmosferu u svojoj 28. i završnoj misiji.
 2005. – Stupio je na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju što ga je Hrvatska potpisala s Europskom unijom.
 2009. – Jóhanna Sigurðardóttir je izabrana za premijera Islanda, čime je postala prva žena koja je postala premijerom u povijesti te države, te prvom osobom koja javno i otvoreno priznaje kako nije heteroseksualna već homoseksualna s čime je postala prva homoseksualna osoba na čelu neke države u modernoj povijesti (novi vijek).
 2009. – U moskovskoj katedrali Krista Spasitelja ustoličen je Mitropolit Kiril kao 16. po redu patrijarh Moskve i cijele Rusije.
 2018. – U gvatemalskim prašumama arheolozi su otkrili preko 60 000 majanskih građevina.news.nationalgeographic.com, "Exclusive: Laser Scans Reveal Maya "Megalopolis" Below Guatemalan Jungle", objavljeno 1. veljače 2018., pristupljeno 8. ožujka 2018.www.bbc.com, "Sprawling Maya network discovered under Guatemala jungle", objavljeno 2. veljače 2018., pristupljeno 8. ožujka 2018.www.index.hr, "U Gvatemali pronađeno 60 000 majanskih struktura: "Ovo je najveće otkriće u 150 godina"", objavljeno 3. veljače 2018., pristupljeno 8. ožujka 2018.
 2020. – Tijekom epidemije koronavirusa objavljen je prvi smrtni slučaj bolesti COVID-19 izvan Kine, na Filipinima.

Rođenja 1. veljače
 1462. – Johann von Tritheim, njemački svećenik († 1516.)
1561. – Henry Briggs, engleski matematičar († 1630.)
1659. – Jacob Roggeveen, nizozmski istraživač († 1729.)
1870. – Erik Adolf von Willebrand, finski liječnik († 1949.)
1874. –Hugo von Hofmannsthal, austrijski pisac († 1949.)
1884. – Jevgenij Zamjatin, ruski književnik († 1937.)
1895. – John Ford, američki redatelj († 1973.)
 1901. – Clark Gable, američki filmski glumac († 1960.)
1905. – Emilio Segrè, talijanski književnik i nobelovac († 1989.)
 1915. – Sir Stanley Matthews, engleski nogometaš i trener († 2000.)
 1930. – Ante Pažanin, hrvatski filozof i politolog († 2015.)
1931. – Boris Jeljcin, ruski političar i prvi predsjednik Rusije († 2007.)
 1932. – Vanja Drach, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac († 2009.)
 1938. – Igor Kuljerić, hrvatski skladatelj, dirigent i akademik († 2006.)
1938. – Jimmy Carl Black, američki glazbenik († 2008.)
1939. – Fritjof Capra, austrijsko-američki fizičar
1942. – Terry Jones, britanski glumac i komičar († 2014.)
 1965. – Ranko Zidarić, hrvatski glumac
 1968. – Hannes Trinkl, austrijski alpski skijaš
 1987. – Costel Pantilimon, rumunjski nogometni vratarSmrti 1. veljače
 1222. – Aleksije I., trapezuntski car (* o. 1182.)
 1328. – Karlo IV., francuski kralj (* 1294.)
 1691. – Aleksandar VIII., rimski papa (* 1610.)
 1733. – August II. Jaki, poljski kralj (* 1670.)
 1851. – Mary Shelley, engleska književnica (* 1797.)
 1901. – George Gabriel Stokes, irsko-engleski matematičar i fizičar (* 1819.)
 1908. – Karlo I., portugalski kralj (* 1863.)
 1929. – Rudolf Valdec, hrvatski kipar (* 1832.)
 1944. – Piet Mondrian, nizozemski slikar (* 1872.)
 1957. – Friedrich Paulus, njemački general i časnik (* 1890.)
 1958. – Clinton Joseph Davisson, američki fizičar (* 1881.)
 1966. – Buster Keaton, američki redatelj i glumac (* 1895.)
 1976. – George Hoyt Whipple, američki liječnik i nobelovac (* 1878.)
1976. – Werner Heisenberg, njemački fizičar i nobelovac (* 1901.)
 2002. – Hildegard Knef, njemačka glumica, pjevačica i književnica (* 1925.)
2012. – Wisława Szymborska, poljska književnica i nobelovka (* 1923.)
2014. – Luis Aragonés, španjolski nogometaš i trener (* 1938.)
 2014. – Maximilian Schell, austrijsko-švicarski glumac (* 1930.)
 2017. – Dušan Karpatský, češki kroatist, književni povjesničar i prevoditelj (* 1935.)
 2022. – Zvonimir Šeparović, hrvatski pravnik (* 1928.)

Svjetski dani

 Blagdani i spomendani
 Imbolc i Dan sv. Brigite u Irskoj
 Tripundan

 Imendani
 Brigita
 Miroslav
 Sever

 Izvori

 001

in 2009.

Question: who was elected prime minister of iceland in 2009

in 2009.

Question: which country signed the stabilization and association agreement with the european union

in 2009.

Question: when was the stabilization and association agreement signed

in 2009.

Question: what agreement was signed by croatia and the european union in 2009

in 2009.

Question: what agreement was signed by croatia in 2009

in 2009.

Question: when did jóhanna sigurðardóttir become prime minister of

in 2009.

Question: jóhanna sigurðardóttir was elected prime minister of which

in 2009.

Question: what is the term for a country that is homosexual

in 2009.

The Stabilization and Association Agreement was signed by Croatia with the European Union in 2009 .

– Jóhanna Sigurðardóttir was elected Prime Minister of Iceland , making her the first woman to become Prime Minister in the history of the country , and the first person to publicly and openly admit that she was not heterosexual but homosexual , making her the first homosexual person to lead a country in modern history ( new age ) .

The Stabilization and Association Agreement was signed by Croatia with the European Union in 2009. – Jóhanna Sigurðardóttir was elected Prime Minister of Iceland, making her the first woman to become Prime Minister in the history of the country, and the first person to publicly and openly admit that she was not heterosexual but homosexual, making her the first homosexual person to lead a country in modern history (new age). in 2009.


9. veljače (9.2.) 40. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.
Do kraja godine ima još 325 dana (326 u prijestupnoj godini).

 Događaji
1573. – Presudna bitka između plemića i seljačke vojske pod vodstvom Matije Gupca kod Stubičkih Toplica, kojom je seljačka buna propala
1621. – Kardinal Alessandro Ludovisi izabran za papu i uzeo je ime Grgur XV.
1825. – Elektori u SAD-u izabrali Johna Quincyja Adamsa za novog američkog predsjednika kojem će mandat početi 4. ožujka
1861. – Predstavnici konvencije u gradu Montgomery proglasili su Jeffersona Davisa privremenim predsjednikom Konfederativnih Država Amerike
 1895. – Odbojka je izumljena na YMCA-u u Holyokeu, Massachusetts
 1900. – Dwight Davis utemeljio tenisko natjecanje Davisov kup
1934. – Stvoren Balkanski pakt
 1938. – Velika tragedija u Sretnicama kad je u požaru izgorjelo 29 svatova.Brotnjo.info Župa Kruševo: Prije 81 godinu vatra je na Sretnicama progutala 29 svatova, 9. veljače 2019. (pristupljeno 16. travnja 2019.)
 1943. – Drugi svjetski rat: završila je bitka kod Guadalcanala na Solomonskim otocima
 1968. – Nizozemska princeza Beatrix otvorila podzemnu željeznicu Rotterdamu.
2018. – U Pyeongchangu otvorene su Zimske olimpijske igre

 Rođenja 9. veljače
 1705. – Matija Jušić, hrvatski vjerski pisac i misionar († 1772.)
 1773. – William Henry Harrison, američki političar i predsjednik († 1841.)
1783. – Vasilij Žukovski, ruski pjesnik († 1852.)
 1826. – Jožef Borovnjak slovenski pisac, politični vladar i rimokatolički svećenik u Mađarskoj († 1909.)
 1871. – Franc Saleški Finžgar, slovenski književnik († 1962.)
 1885. – Alban Berg, austrijski skladatelj († 1935.)
 1923. – Brendan Behan, irski književnik († 1964.)
 1928. – Frank Frazetta, američki ilustrator († 2010.)
 1928. – Rinus Michels, nizozemski nogometaš i trener († 2005.)
 1939. – Vatroslav Frkin, hrvatski katolički svećenik
 1947. – Carla del Ponte, glavna tužiteljica Haaškog suda
 1959. – Ali Bongo Ondimba, gabonski predsjednik
 1965. – Velimir Perasović, hrvatski košarkaš i košarkaški trener
 1980. – Jasmin Mekić, bosanskohercegovački glumac
 1987. – Michael B. Jordan, američki glumac Smrti 9. veljače
 1640. – Murat IV., osmanski sultan (* 1612.)
1670. – Fridrik III. Danski, danski kralj (* 1609.)
1881. – Fjodor Mihajlovič Dostojevski, ruski književnik (* 1821.)
 1934. – Ante Biankini, hrvatski liječnik i političar (* 1860.)
1957. – Miklós Horthy, mađarski amdmiral i regent (* 1868.)
 1935. – Ksaver Šandor Gjalski, hrvatski književnik (* 1854.)
 1977. – Sergej Vladimirovič Iljušin, ruski general i konstruktor aviona (* 1894.)
 1981. – Bill Haley, američki glazbenik, skladatelj (* 1925.)
1984. – Jurij Andropov, sovjetski političar (* 1914.)
1989. – Osamu Tezuka, japanski crtač stripova (* 1928.)
1994. – Howard Martin Temin, američki genetičar i nobelovac (* 1934.)
 2001. – Herbert A. Simon, američki znanstvenik (* 1916.)
2012. – John Hick, engleski filozof (* 1922.)
2012. – Zdravko Tolimir, srpski general i ratni zločinac (* 1948.)
 2018. – Nebojša Glogovac, srpski glumac (* 1969.)
 2018. – Liam Miller, engleski nogometaš (* 1981.)

 Blagdani i spomendani
 Islamski praznik Ašura

 Imendani
 Skolastika
 Apolonija
 Sunčana
 Sabin
 Sabina

 Izvori

 009

Question: who was the first president of the united states

Question: when did john quincy adams become president

Question: who was the temporary president of the confederate states of america in 1895

Question: when did jefferson davis become president of the confederate states of americ

Question: in which city was jefferson davis elected temporary president of the confederate

Question: where was jefferson davis the temporary president of the confederate states of

Question: who was the first president of the united states of america

The electors in the United States elected John Quincy Adams as the new U.S. president , whose term begins on March 4 , 1861 .

– The representatives of the Convention in the city of Montgomery declared Jefferson Davis as the temporary president of the Confederate States of America in 1895 .

The electors in the United States elected John Quincy Adams as the new U.S. president, whose term begins on March 4, 1861. – The representatives of the Convention in the city of Montgomery declared Jefferson Davis as the temporary president of the Confederate States of America in 1895.


10. veljače (10.2.) 41. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.
Do kraja godine ima još 324 dana (325 u prijestupnoj godini).

 Događaji
 1258. – Mongoli opustošili Bagdad
1763. – Britanija i Španjolska Pariškim mirom podijelile su Novu Francusku, dokrajčivši francusko kolonijalno carstvo
1798. – Najstariji službeni spis koji spominje Sinjsku alku
1840. – Engleska kraljica Viktorija udala se za princ Alberta
 1842. –  Osnovana je Matica ilirska (kasnije hrvatska)
1908. – Porinut HMS Dreadnought
 1941. – objavljen prvi svezak Hrvatske enciklopedije.
 1947. – U Parizu je Mirovnim ugovorom između FNRJ i Italije, 175 km2 međunarodno pravno pripalo Jugoslaviji, odnosno Hrvatskoj. Pariškim je ugovorom Istra i dio Slovenije, u međuratnom periodu u sastavu Italije, pripojen Jugoslaviji, zapravo republikama Hrvatskoj i Sloveniji.
1968. – Prvi let Boeinga 737
 1992. – Velikosrbi poduzeli pješački napad na Vinkovce.
 2006. – Otvorene su XX. Zimske olimpijske igre u Torinu, na kojima je Hrvatsku zastavu nosila Janica Kostelić.
2007. – U Springfieldu u američkoj saveznoj državi Illinois godine Barack Obama najavio je svoju kandidaturu za predsjednika SAD-a

 Rođenja 10. veljače
 1785. – Claude-Louis Navier, francuski matematičar i fizičar († 1936.)
1890. – Boris Leonidovič Pasternak, ruski književnik i nobelovac († 1960.)
1897. – John Franklin Enders, američki znanstvenik i nobelovac († 1985.)
 1898. – Bertold Brecht, njemački književnik († 1956.)
1902. – Walter Houser Brattain, američki fizičar i nobelovac († 1987.)
1929. – Jerry Goldsmith, američki skladatelj fimlske glazbe († 2004.)
 1935. – Miroslav "Ćiro" Blažević, nogometni trener
1939. – Roberta Flack, američka soul glazbenica
 1950. – Mark Spitz, američki plivač
1955. – Neven Elezović, hrvatski matematičar i autor.
1962. – Cliff Burton, američki glazbenik († 1986.)
 1968. – Peter Popovic, švedski hokejaš hrvatskog podrijetla
1970. – Noureddine Naybet, marokanski nogometaš
 1978. – Don Omar, portorikanski reggaeton pjevač i glumac
1983. – Justin Gatlin, američki atletičar
1985. – Paul Millsap, američki košarkaš
1986. – Radamel Falcao, kolumbijski nogometaš
1986. – Viktor Troicki, srbijanski tenisač
1991. – Emma Roberts, američka glumica i pjevačica

 Smrti 10. veljače
 1126. – Guillaume IX. od Akvitanije, akvitanski vojvoda (* 1071.)
1567. – Henry Stuart, škotski kralj-muž (* 1545.)
1675. – Ivan Belostenec, hrvatski jezikoslovac
1755. – Charles-Louis de Secondat Montesquieu, francuski politički mislilac i pisac (* 1689.)
1829. – Lav XII., papa (* 1760.)
 1837. – Aleksandar Sergejevič Puškin, ruski književnik (* 1799.)
1865. – Heinrich Lenz, ruski fizičar (* 1804.)
1879. – Honoré Daumier, francuski slikar i kipar (* 1808.)
1917. – John William Waterhouse, britanski slikar (* 1849.)
 1918. – Abdul Hamid II., turski sultan (* 1842.)
 1919. – Antun Radić, hrvatski političar i etnograf (* 1868.)
 1923. – Wilhelm Conrad Röntgen, njemački fizičar (* 1845.)
1932. – Edgar Wallace, britanski pisac (* 1875.)
1939. – Pio XI., papa (* 1857.)
 1960. – Alojzije Stepinac, zagrebački nadbiskup (* 1898.)
1979. – Edvard Kardelj, slovenski komunistički političar (* 1910.)
 2005. – Arthur Miller, američki književnik (* 1915.)
2014. – Stuart Hall, britanski sociolog (* 1932.)
2014. – Shirley Temple, američka glumica (* 1928.)
 2017. – Milan Mitrović, hrvatski radijski i televizijski novinar i urednik (* 1952.)

 Blagdani i spomendani
 Blagdan: Stepinčevo
 Italija: Nacionalni dan sjećanja na fojbe i egzodus Talijana iz Istre, Rijeke i Dalmacije. Dan je izabran jer je taj dan potpisan Ugovor o miru između Italije i Jugoslavije 1947. godine. Talijanski parlament proglasio ga je danom sjećanja u ožujku 2004. godine.Hrvatski fokus  Lili Benčik: Istina o priključenju Istre Hrvatskoj - IDS od osnivanja do danas, preko istrijanstva, negira hrvatski identitet istarskih Hrvata, 7. veljače 2020. (pristupljeno 15. veljače 2020.)

 Imendani
 Vjekoslav
 Vilim

 Izvori

 010

Question: in which year was the national day of remembrance of the fojba and exodus of

Question: which italian city is the national day of remembrance of the fojba and exodus

Question: the national day of remembrance of the fojba and exodus of the italians from

Question: the national day of remembrance of the fojba and exodus of the italians was

miru između Italije i Jugoslavije 1947 .

Blessed and Memorial Blessed : Stepinchevo Italy : National Day of Remembrance of the Fojba and Exodus of the Italians from Istria , the River and the Dalmatia .

The day was chosen because the day was signed by the peace treaty between Italy and Yugoslavia in 1947 .

Blessed and Memorial Blessed: Stepinchevo Italy: National Day of Remembrance of the Fojba and Exodus of the Italians from Istria, the River and the Dalmatia. The day was chosen because the day was signed by the peace treaty between Italy and Yugoslavia in 1947.


15. veljače (15.2.) 46. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.
Do kraja godine ima još 319 dana (320 u prijestupnoj godini).

 Događaji
 1573. – U Zagrebu je pogubljen Ambroz Gubec, vođa seljačke bune.
 1942. – U snažnom vojnom udaru Japanci su osvojili Singapur, nakon čega je zarobljeno više od 80 000 indijskih, australskih i britanskih vojnika.
 1991. – Osnovana je 164. brigada HV, Starigrad iz sastava 112. brigade
 1997. – Osnovan Hrvatski auto i karting savez,Hrvatska enciklopedija automobilizam, LZ Miroslav Krleža (pristupljeno 10. lipnja 2017.) nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez.
 Rođenja 15. veljače
 1564. – Galileo Galilei, talijanski matematičar, fizičar i astronom († 1642.)
 1764. – Jens Immanuel Baggesen, danski književnik († 1826.)
 1820. – Susan B. Anthony, američka aktivistica za pravo glasa žena († 1906.)
 1909. – Miep Gies, nizozemska humanitarka († 2010.)
 1910. – Irena Sendler, poljska humanitarka († 2008.)
 1911. – Grigor Vitez, hrvatski pjesnik, dječji pisac, prevoditelj († 1966.)
 1914. – Ernest Dubac, hrvatski nogometaš († 1985.)
 1916. – Sergej Sklevicky, hrvatski znanstvenik († 1996.)
 1929. – Graham Hill, britanski vozač Formule 1 († 1975.)
 1941. – Ružica Meglaj Rimac, hrvatska košarkaška reprezentativka († 1996.)
 1946. – Gordana Turić, hrvatska političarka i spisateljica
 1969. – Anja Andersen, danska rukometašica
 1972. – Jaromir Jagr, češki reprezentativac u hokeju na ledu
 1972. – Joško Čagalj Jole, hrvatski pop pjevač Smrti 15. veljače
 1152. – Konrad III., njemački kralj (* 1093.)
 1573. – Matija Gubec, vođa seljačke bune
 1637. – Ferdinand II., njemačko-rimski car, ugarsko-hrvatski i češki kralj (* 1578.)
 1877. – Štefan Selmar, slovenski pisac, prevoditelj i katolički svećenik (* 1820.)
 1975. – Mihael Sopoćko, poljski rimokatolički svećenik, blaženik (* 1888.)
 2008. – Marijan Oblak, zadarski nadbiskup (* 1919.)
 2011. – Ivica Bednjanec, hrvatski crtač stripa, pjesnik, humorist i scenarist (* 1934.)

 Blagdani i spomendani
 Nacionalni dan djeteta oboljelog od maligne bolesti u Hrvatskoj
 Dan neovisnosti u Srbiji
 Klaudije Colomb

 Imendani
 Onezin
 Klaudije
 Vitomir
 Vito
 Agapa

 Izvori

 015

in 1991.

Question: who was the leader of the village in zagreb

in 1991.

Question: how many indian, australian, and british soldiers were kidnapped in

in 1991.

Question: where is 15 veljače located on a map

in 1991.

Question: when did 15 veljače become a national holiday

in 1991.

Question: where did the japanese take over in 1991

in 1991.

Question: how many indian, australian and british soldiers were kidnapped

od 80 000 indijskih , australskih i britanskih

in 1991.

Question: who conquered singapore in 1991

in 1991.

In Zagreb , Ambroz Gubec , the leader of the village , was killed .

In a strong military strike the Japanese conquered Singapore , after which more than 80,000 Indian , Australian and British soldiers were kidnapped .

In Zagreb, Ambroz Gubec, the leader of the village, was killed. In a strong military strike the Japanese conquered Singapore, after which more than 80,000 Indian, Australian and British soldiers were kidnapped. in 1991.


16. veljače (16.2.) 47. je dan godine po gregorijanskom kalendaru.
Do kraja godine ima još 318 dana (319 u prijestupnoj godini).

 Događaji
 1852. – U Zagrebu je održana prva sjednica Trgovačko–obrtničke komore, koja će postati Hrvatska gospodarska komora
 1846. – U Zagrebu je otvorena nova bolnica koja zamjenjuje dotadašnje ubožnice i postaje osnova današnje bolnice "Sestre milosrdnice".
 1904. – U Maksimiru u Zagrebu izmjereno 95 cm snijega koji je neprekidno padao tri dana.
 1978. – Ward Christensen stvorio je CBBS, prvi računalni elektronski oglasni sustav, tijekom mećave u Chicagu
 2003. – Započeta je Wikipedija na hrvatskom jezikuhttp://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Glavna_stranica&diff=prev&oldid=1

 Rođenja 16. veljače
 1497. – Philipp Melanchthon, njemački reformator, teolog i filozof († 1560.)
 1519. – Gaspard de Coligny, francuski državnik i vojskovođa († 1572.)
 1710. – Luj XV., kralj Francuske († 1774.)
 1892. – Dragutin Novak, prvi hrvatski pilot († 1978.)
 1893. – Mihail Tuhačevski, ruski sovjetski maršal († 1937.)
 1959. – John McEnroe, američki tenisač
 1959. – Aleksandar Petrović, hrvatski košarkaš i trener
 1959. – Nenad Šoštarić, hrvatski rukometaš i trener
 1971. – Barbara Vicković, hrvatska glumica
 1973. – Cathy Freeman, australska atletičarka, olimpijska pobjednica u disciplini 400 m
 1979. – Valentino Rossi, talijanski motociklistički prvak
 1981. – Jenny Kallur, švedska atletičarka
 1981. – Susanna Kallur, švedska atletičarka
 1994. – Ava Max, američka pjevačica i kantautorica
 1996. – Hanna Sola, bjeloruska biatlonka Smrti 16. veljače
 1391. – Ivan V. Paleolog (* 1332.)
 1907. – Giosuè Carducci, talijanski književnik (* 1835.)
 1939. – Jura Zojfer, austrijski pjesnik i novinar (* 1912.)
 1983. – Ranko Filjak, hrvatski pijanist (* 1927.)
 2000. – Lila Kedrova, francuska glumica ruskog podrijetla (* 1918.)
 2013. – Dražen Boić, hrvatski pijanist i skladatelj (* 1931.)

 Blagdani i spomendani
 Dan neovisnosti u Litvi

 Imendani
 Julijana
 Julka
 Daniel
 Miljenko

 016

in 1904.

Question: when was the first meeting of the chamber of commerce-articles held in zag

in 1904.

Question: where was the first meeting of the chamber of commerce-arts held

in 1904.

Question: what does 16 veljače mean in croatian

in 1904.

Question: when was the 16 veljače hospital built

in 1904.

Question: what was the name of the first meeting held in zagreb

– obrtničke komore , koja će postati Hrvatska gospodarska

in 1904.

Question: what is the name of the chamber of commerce-articles

in 1904.

Question: what is the name of the hospital in zagreb

zamjenjuje dotadašnje ubožnice i postaje osnova današnje bolnice "" Sestre milosrdnice ""

in 1904.

Question: what is the name of the hospital opened in zagreb in 1904

in 1904.

The first meeting of the Chamber of Commerce - Articles was held in Zagreb , which will become the Croatian Chamber of Economy in 1846 .

In Zagreb , a new hospital has been opened that replaces the previous poor and becomes the foundation of today ’s “ Sister of Mercy ” hospital .

The first meeting of the Chamber of Commerce-Articles was held in Zagreb, which will become the Croatian Chamber of Economy in 1846. In Zagreb, a new hospital has been opened that replaces the previous poor and becomes the foundation of today’s “Sister of Mercy” hospital. in 1904.