5. lipnja (5.6.) 156. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (157. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 209 dana.
 Događaji
 784. – Katoličkog misionara sv. Bonifacija i još pedeset kršćana ubila poganska zločinačka banda u frizijskom gradu Dokkumu.
 1257. – Poljski grad Kraków dobio građanske povlastice.Garlicki J., Kossowski J., Ludwikovski L.: Vodič kroz Kraków, str. 23, Sport i Turystyka, 1969.
 1604. – Hrvatski sabor donio zakon kojim je katolička vjera postala jedina priznata vjera u Hrvatskoj.
 1832. – U Kraljevini Francuskoj izbija Lipanjska revolucija, pokušaj svrgavanja kralja Luja Filipa.
 1848. – Josip Jelačić svečano ustoličen u Zagrebu za hrvatskog bana. Tom prigodom prvi je put službeno upotrijebljena hrvatska trobojnica.(): 5. lipnja 1848. - Prva upotreba hrvatske trobojnice HRT. 5. lipnja 2020. Pristupljeno 6. lipnja 2020.
 1916. – Prvi svjetski rat: Izbila arapska pobuna protiv Osmanskog Carstva.
 1920. – Izbio Valonski rat, sukob talijanskih okupacijskih vlasti i Albanije.
 1940. – Drugi svjetski rat: Početak operacije Fall Rot, s ciljem uništenja francuskih divizija južno od Somme i okupacija Francuske.Povijest: Početak operacije Fall rot (1940.)
 1969. – Uspostavljena prva međumrežna veza.
 1972. – U Stockholmu je počela Prva svjetska konferencija o zaštiti čovjekova okoliša.
 1993. – Dražen Petrović odigrao svoju posljednju utakmicu.
 2002. – Dražen Petrović je izabran u košarkašku "Kuću slavnih".
 2006. – Srbija proglasila neovisnost i razdružila se s Crnom Gorom.
 2017. – Crna Gora postala je 29. članica NATO-a.www.vecernji.hr, "Crna Gora i službeno primljena u NATO: 'To je povijesni događaj'", objavljeno 5. lipnja 2017., pristupljeno 6. lipnja 2017.

 Rođenja 5. lipnja
 588. pr. Kr. – Anaksimen, starogrčki filozof († 528. pr. Kr.)
 1931. – Antun Vrdoljak, hrvatski glumac, redatelj i političar
 1933. – Velimir Bata Živojinović, srpski glumac
 1955. – Aki Rahimovski, makedonsko-hrvatski pjevač
 1979. – Antonija Šola, hrvatska glumica i pjevačica
 1979. – David Bisbal, španjolski pjevač Smrti 5. lipnja
 1826. – Carl Maria von Weber, njemački skladatelj (* 1786.)
 2004. – Ronald Reagan, američki predsjednik (* 1911.)

 Blagdani i spomendani
 Svjetski dan okoliša
 Dan grada Daruvara

 Imendani
 Bonifacije

 Izvori

 005

of 1604.

in 1832.

Question: when did the catholic faith become the only recognized faith in croatia

of 1604.

in 1832.

Question: when was the 5. lipnja law passed

of 1604.

in 1832.

Question: what is the only faith recognized in croatia

of 1604.

in 1832.

Question: who made the catholic faith the only recognized faith in croatia

of 1604.

in 1832.

Question: where is the guide through krakow found

of 1604.

in 1832.

Question: when was the 5. lipnja guide published

of 1604.

in 1832.

Question: what is the only catholic faith in croatia

of 1604.

in 1832.

what is the only catholic faith in croatia

Garlicki J. , Kossowski J. , Ludwikovski L. : Guide through Krakow , page 23 , Sport and Turystyka , 1969 .

The Croatian Council adopted a law by which the Catholic faith became the only recognized faith in Croatia .

Garlicki J., Kossowski J., Ludwikovski L.: Guide through Krakow, page 23, Sport and Turystyka, 1969. of 1604. The Croatian Council adopted a law by which the Catholic faith became the only recognized faith in Croatia. in 1832.

in 1920.

in 1940.

Dana 5. lipnja 1940. počela je njemačka operacija Fall Rot, kojoj je cilj bila vojna okupacija Francuske u Drugom svjetskom ratu. Početak te operacije ovisio je o uspjehu prethodne operacije – Fall Gelb – koja se sastojala od okupacije Belgije, Nizozemske i Luksemburga. Budući da je Fall Gelb uspješno izvršen, moglo je započeti izvršavanje operacije Fall Rot kao logičnog nastavka.
U trenutku početka operacije Fall Rot raspolagao je Treći Reich na području sjeverne Francuske s čak tri grupe armija. Grupom armija A zapovijedao je general Gerd von Rundstedt, Grupom armija B general Fedor von Bock, a Grupom armija C general Wilhelm von Leeb. Sva trojica su nakon uspješnog završetka tih operacija unaprijeđena u feldmaršale.
Snažnu njemačku udarnu snagu predstavljale su oklopne (njem. Panzer) trupe koje su pri napadu na Francusku predvodili generali Guderian, Hoth, von Kleist i Rommel. Oklopne su trupe bile toliko prodorne da su neki tenkovi generala von Kleista došli sve do Pireneja. Budući da su Francuzi već 22. lipnja potpisali primirje, većina njemačkih trupa nije ni morala napredovati kroz cijelu zemlju.

Question: when did the first lipnja take place

in 1920.

in 1940.

Question: when did the war of lipnja start

in 1920.

in 1940.

Question: what is the name of the conflict between italian occupational authorities and albania in

in 1920.

in 1940.

Question: when was the 5 lipnja conflict

in 1920.

in 1940.

Question: who did the arab revolt against in ww1

in 1920.

in 1940.

Question: who was involved in the war of valon

talijanskih okupacijskih vlasti i Albanije

in 1920.

in 1940.

Question: where did the war of lipnja take place

in 1920.

in 1940.

Question: what is the meaning of 5 lipnja

in 1920.

in 1940.

First World War : The Arab rebellion against the Ottoman Empire .

The War of Valon , the conflict between the Italian occupational authorities and Albania .

First World War: The Arab rebellion against the Ottoman Empire. in 1920. The War of Valon, the conflict between the Italian occupational authorities and Albania. in 1940.

in 1972.

in 1993.

Predajom akreditiva Sjedinjenim Američkim Državama, Crna Gora je u ponedjeljak službeno postala 29. članica NATO-a.
Dokument je u State Department u Washingtonu u ime Crne Gore predao ministar vanjskih poslova Srđan Darmanović.
Svečanosti, koju je izravno prenosila TV Crne Gore, prisustvovali su glavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg, zamjenik američkog državnog tajnika Tomas Shannon i crnogorski premijer Duško Marković.
"To je povijesni događaj za jednu zemlju i narod koji su podnijeli ogromne žrtve u 19. i 20. stoljeću braneći svoje pravo na slobodan život, pravo da sam odlučuje o svojoj budućnosti, pravo da nas svijet prepoznaje pod našim imenom i našim znamenjem", rekao je Marković.
"Mi danas slavimo činjenicu da se nikad više o nama, našoj državi neće odlučivati iza naših leđa, kao što se to događalo puno puta u prošlosti", dodao je.
Stoltenberg je poručio da je NATO savez demokratskih država koje ponekad imaju različite političke perspective, ali su ujedinjene oko zajedničke svrhe, "da štitimo jedni druge i, ako je potrebno, da se borimo da bi štitili jedni druge".
Pristupanje Crne Gore dobro je za državu, stabilnost Zapadnog Balkana i međunarodni mir i sigurnost, ocijenio je glavni tajnik.
Tomas Shannon je rekao da je pristupanje Crne Gore važna poruka da vrata NATO-a ostaju otvorena za zemlje sposobne provesti nužne reforme.
Proces ratificiranje Protokola o pristupanju počeo je u državama članicama u lipnju 2016. godine, a samo dva dana nakon toga, prva zemlja koja je to uradila bila je Island, koji je, točno prije deset godina, bio i prva država koja je priznala neovisnost Crne Gore.
Crnogorski parlament je jednoglasno usvojio Prijedlog zakona o potvrđivanju Sjevernoatlantskog ugovora 28. travnja 2017.
Službeni odnosi Crne Gore i NATO počeli su 29. studenog 2006., pozivom Crnoj Gori da pristupi Partnerstvu za mir, a ministri vanjskih poslova država članica su na sastanku u Bruxellesu 2. prosinca 2015. donijeli odluku o upućivanju poziva Crnoj Gori za punopravno članstvo u Savezu.

Question: when was the first internet connection made

in 1972.

in 1993.

Question: where was the first world conference on protection of human environment held

in 1972.

in 1993.

Question: when was the first world conference on protection of human environment held

in 1972.

in 1993.

Question: what was held in stockholm in 1993

in 1972.

in 1993.

Question: where was the first 5 lipnja conference held

in 1972.

in 1993.

Question: what is the meaning of 5 lipnja in english

in 1972.

in 1993.

what is the meaning of 5 lipnja in english

Question: what type of connection is used in 5 lipnja

in 1972.

in 1993.

what type of connection is used in 5 lipnja

The first network connection was established .

The first World Conference on the Protection of Human Environment was held in Stockholm .

The first network connection was established. in 1972. The first World Conference on the Protection of Human Environment was held in Stockholm. in 1993.


8. lipnja (8.6.) 159. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (160. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 206 dana.

 Događaji
 1624. – potres pogodio Peru
 1649. - početak epidemije kuge u Šibeniku
 1884. – Na prijedlog Mihovila Pavlinovića Dalmatinski sabor donio odluku da se sa strankama razgovara na hrvatskom jeziku i da nikog se ne smije primiti u državnu službu ako uz talijanski jezik ne dokaže i poznavanje hrvatskoga jezika.Pavao Jerolimov: Na današnji dan. , Zadarski list, 8. lipnja
 1902. – Juraj Biankini u Dalmatinskom saboru zahtijevao da se prihvati zakon po kojemu bi privatne dječje vrtiće i pučke škole smjela pohađati samo djeca kojoj je materinji jezik onaj koji se u tim privatnim školama uči i podučava; cilj zakona bio je spriječiti da talijanska Lega Nazionale uz pomoć iredentističkog društva Dante Alighieri širi mrežu vrtića i škola. Austrijske vlasti protivile su se primjeni ovog zakona, u duhu suradnje s autonomašima.
 1949. – George Orwell objavljuje roman "1984."
 1956. – U Argentini je osnovan Hrvatski oslobodilački pokret.
 1966. – Tornado je uništio mjesto Topeka u Kansasu. 16 ljudi je poginulo, na stotine ranjeno
 1968. – Uhićen je James Earl Ray, optužen za ubojstvo Martina Luthera Kinga mlađeg
 1986. – Nakon što je bio glavni tajnik Ujedinjenih naroda, Kurt Waldheim izabran je za predsjednika Austrije.
 1987. – Novi Zeland prvi u svijetu zabranio nuklearne aktivnosti
 1993. – Bitka za Veli vrh na Svilaji: pobunjenički srpski diverzanti napali položaj hrvatskih branitelja. Hrvatske snage izvojevale su pobjedu.
 1993. – Pripadnici Armije BiH izvršili pokolj u selu Maljinama kod Travnika, pri čemu je ubijeno 37 Hrvata.
 1997. – Vlakom mira Hrvatska se simbolično ponovno vratila u Vukovar.http://www.hrvatski-vojnik.hr/hrvatski-vojnik/3972012/vremeplov.asp (pristupljeno 8. prosinca 2012.)

 Rođenja 8. lipnja
 1625. – Giovanni Domenico Cassini, francuski znanstvenik talijanskog porijekla († 1712.)
 1671. – Tomaso Albinoni, talijanski skladatelj († 1751.)
 1745. – Caspar Wessel, danski matematičar
 1810. – Robert Schumann, njemački skladatelj († 1856.)
 1837. – Ivan Kramskoj, ruski slikar († 1887.)
 1867. – Frank Lloyd Wright,američki arhitekt i teoretičar arhitekture († 1959.)
 1867. – Gajetan Bulat († 1927.), hrv. političar i prevoditelj
 1885. – Karl Genzken, nacistički fizičar († 1957.)
 1886. – Vera Nikolić Podrinska, hrvatska slikarica († 1972.)
 1903. – Marguerite Yourcenar, belgijska spisateljica († 1988.)
 1908. – Leo Lemešić, hrvatski nogometaš i sportski djelatnik († 1978.)
 1910. – Vladimir Kragić, hrvatski nogometaš
 1911. – Edmundo Rivero, argentinski pjevač († 1986.)
 1921. – Alexis Smith, kanadska glumica († 1993.)
 1928. – Grozdan Knežević, hrvatski arhitekt († 2008.)
 1930. – Robert Aumann, njemačko-židovski matematičar
 1943. – Colin Baker, britanski glumac
 1951. – Bonnie Tyler, velška pjevačica
 1953. – Ivo Sanader, hrvatski premijer i političar
 1955. – Tim Berners-Lee, izumitelj World Wide Weba
 1961. – Alka Vuica, hrvatska pjevačica
 1973. – Lucija Šerbedžija, hrvatska glumica
 1977. – Kanye West, američki reper, pjevač, tekstopisac, glazbeni producent, redatelj videospotova, filmski redatelj i modni dizajner
 1978. – Adriana Silva, kolumbijska glumica
 1983. – Kim Clijsters, belgijska tenisačica
 1983. – Nadja Petrova, ruska tenisačica
 1987. – Matea Ferk, hrvatska skijašica Smrti 8. lipnja
   632. – Muhamed, utemeljitelj Islama
 1695. – Christiaan Huygens, nizozemski astronom, matematičar i teorijski fizičar (* 1629.)
 1795. – Luj XVII., kralj Francuske (* 1785.)
 1876. – George Sand, francuska književnica (* 1804.)
 1914. – Tadija Smičiklas, hrvatski povjesničar i političar (* 1843.)
 1970. – Abraham Maslow, američki psiholog (* 1908.)
 2018. – Anthony Bourdain, američki kuhar (* 1956.)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Ivanić-Grada

 Imendani

 Izvori

 008

Question: when did the first european earthquake occur

Question: when did the first earthquake happen in peru

Question: when did the cough epidemic start in sibenik

Question: who proposed that the parties should be discussed in the croatian language

Question: which south american country experienced an earthquake in 1649

Question: who suggested that the parties should be discussed in croatian

Question: lipnja is the medical term for which disease

Question: where did the cough epidemic start in 1884

Events 1624 – the earthquake hit Peru in 1649 . – the beginning of the cough epidemic in Sibenik in 1884 .

At the proposal of Mihovil Pavlinovic , the Dalmatian Council decided that the parties should be discussed in the Croatian language and that no one should be accepted to the state service if the knowledge of the Croatian language is not demonstrated along with the Italian language .

Events 1624 – the earthquake hit Peru in 1649. – the beginning of the cough epidemic in Sibenik in 1884. At the proposal of Mihovil Pavlinovic, the Dalmatian Council decided that the parties should be discussed in the Croatian language and that no one should be accepted to the state service if the knowledge of the Croatian language is not demonstrated along with the Italian language.

, Zadarski list, 8 June 1902.

Question: who was the leader of the italian national league

, Zadarski list, 8 June 1902.

Question: who demanded that private gardens and shooting schools be allowed to go only to children whose mother

, Zadarski list, 8 June 1902.

Question: who was trying to spread the word of 8 lipnja

, Zadarski list, 8 June 1902.

Question: when was the 8 lipnja law passed

, Zadarski list, 8 June 1902.

Question: why was the law passed in dalmatian sabor

, Zadarski list, 8 June 1902.

Question: what did yurai biankini want to be allowed to do

, Zadarski list, 8 June 1902.

Question: who helped spread the word of 8 lipnja

, Zadarski list, 8 June 1902.

“ Yurai Biankini in the Dalmatian Sabor demanded the adoption of a law by which private children ’s gardens and shooting schools should be allowed to go only to children whose mother tongue is the one that is taught and taught in those private schools ; the goal of the law was to prevent the Italian National League from , with the help of the irredentist society Dante Alighieri , spreading the network of gardens and schools .

, Zadarski list, 8 June 1902. “Yurai Biankini in the Dalmatian Sabor demanded the adoption of a law by which private children’s gardens and shooting schools should be allowed to go only to children whose mother tongue is the one that is taught and taught in those private schools; the goal of the law was to prevent the Italian National League from, with the help of the irredentist society Dante Alighieri, spreading the network of gardens and schools.


10. lipnja (10.6.) 161. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (162. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 204 dana.

 Događaji
 1190. – Fridrik I. Barbarossa utopio se vodeći Treći križarski pohod na Jeruzalem.
 1687. - Sveti Josip imenovan zaštitnikom Hrvatske i hrvatskog naroda jednoglasnom odlukom redova i staleža Hrvatskog sabora.ph, ij: 10. lipnja 1687. – Sveti Josip postao zaštitnik Hrvatske i hrvatskog naroda  Narod.hr. 10. lipnja 2020. Pristupljeno 10. lipnja 2020.
 1829. – Prva trka veslača Oxforda i Cambridgea.
 1849. – „junačkom igrom“ Ivana Kukuljevića Sakcinskog Juran i Sofija ili Turci kod Siska u izvedbi novosadskog Domorodnog teatralnog društva svoju djelatnost započinje Hrvatsko narodno kazalište u Zagrebu.
 1924. – Fašisti oteli i ubili talijanskog socijalističkog vođu Giacoma Matteottija u Rimu.
 1940. – Fašistička Italija i nacistička Njemačka ušle u savez.
 1942. – Njemačke su okupacijske snage predvođene SS-om pokrenule krvavu odmazdu širom Češke, kojoj je povod bio kada je češki antifašist u Pragu ubio 27. svibnja 1942. Reinharda Heydricha, njemačkog protektora Češke i Moravske, u sklopu koje je češko selo Lidice, zajedno sa svojim stanovnicima do temelja uništeno: ukupno je ubijeno 340 osoba.
 1998. – Vjenčali se jordanski kraljevski par, Njihova Veličanstva kralj Abdullah Bin Al-Hussein i kraljica Rania Al-Abdullah.
 2020. - Predsjedništvo Hrvatskog narodnog sabora usvojilo na sjednici u Vitezu inicijativu da se 10. lipanj proglasi Danom sjećanja na djecu koja su stradala u Domovinskom ratu, prisjećajući se time tragično stradale hrvatske djece u Vitezu, kao i drugim područjima u BiH.J.M./Dnevnik.ba: POVIJESNI DAN ZA HRVATE U BIH: HNS usvojio inicijativu da se 10.06. proglasi Danom ubijene hrvatske djece!  Dnevnik.ba . 23. lipnja 2020. Pristupljeno 10. kolovoza 2020.

 Rođenja 10. lipnja
 1688. – James Francis Edward Stuart († 1766.)
 1710. – James Short, škotski matematičar († 1768.)
 1796. – Antun Mihanović, hrvatski književnik († 1861.)
 1804. – Hermann Schlegel, njemački ornitolog († 1884.)
 1915. – Saul Bellow, američki književnik († 2005.)
 1819. – Gustave Courbet, francuski slikar († 1877.)
 1865. – Frederick Albert Cook, američki zemljopisni istraživač i pisac († 1940.)
 1908. – Robert Cummings, američki glumac († 1990.)
 1921. – Ivan Kožarić, hrvatski kipar († 2020.)
 1921. – vojvoda Filip, suprug engleske kraljice Elizabete II. († 2021.)
 1922. – Judy Garland, američka glumica i pjevačica († 1969.)
 1927. – Ladislao Kubala, mađarski nogometaš i trener slovačkog porijekla († 2002.)
 1929. – Jerko Bezić, hrvatski etnomuzikolog i akademik († 2010.)
 1946. – Antun Tudić, hrvatski glumac
 1959. – Carlo Ancelloti, talijanski nogometni stručnjak
 1965. – Elisabeth Hurley, britanska glumica
 1975. – Henrik Pedersen, danski nogometaš
 1975. – Risto Jussilainen, finski skijaš skakač
 1981. – Amar Bukvić, hrvatski glumac
 1982. – Tara Lipinski, američka klizačica
 1989. – Alexandra Stan, rumunjska pjevačica
 1991. – Juan Jesus, talijanski nogometaš Smrti 10. lipnja
 1190. – Fridrik I. Barbarossa, njemačko-rimski car (* oko 1122.)
1556. – Martin Agricola, njemački glazbeni teoretičr i skladatelj (* 1486.)
1580. – Luís de Camões, portugalski književnik (* o. 1524.)
 1680. – Johan Göransson Gyllenstierna, švedski državnik (* 1625.)
 1836. – André-Marie Ampère, francuski fizičar i matematičar (* 1775.)
1868. – Mihailo Obrenović, knez Srbije (* 1823.)
 1898. – Tuone Udaina, zadnji poznati govornik dalmatskog jezika (* 1823.)
 1918. – Arrigo Boito, talijanski skladatelj i književnik (* 1842.)
1923. – Julien Viaud, francuski moreplovac i pisac (* 1850.)
1926. – Antoni Gaudí, katalonski arhitekt (* 1852.)
1940. – Marcus Garvey, jamajčanski aktivist (* 1887.)
1949. – Sigrid Undset, norveška književnica i nobelovka († 1882.)
 1967. – Spencer Tracy, američki filmski glumac (* 1900.)
1982. – Rainer Werner Fassbinder, njemački filmaš (* 1945.)
1996. – Jo Van Fleet, američka glumica (* 1915.)
2000. – Hafez al-Asad, sirijski državnik (* 1930.)
2002. – John Gotti, američki mafijaš (* 1940.)
2003. – Bernard Williams, britanski filozof (* 1929.)
 2004. – Anto Gardaš, hrvatski književnik (* 1938.)
 2004. – Ray Charles, američki glazbenik (* 1930.)
2010. – Sigmar Polke, njemački slikar i fotograf (* 1941.)
 2016. – Gordie Howe, kanadski hokejaš, apsolutni NHL-ov rekorder  (* 1928.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 010

in 1687.

Question: who drowned at the third crossroads to jerusalem in 1687

in 1687.

Question: who was appointed protector of croatia in 1687

in 1687.

Question: when was the 10 lipnja written

in 1687.

Question: where did the third crossroads take place

in 1687.

Question: when was the 10 lipnja formed

in 1687.

Question: who was st joseph appointed protector of in 1687

in 1687.

Question: what was st joseph appointed as in 1687

in 1687.

Question: where did friedrich i. barbarossa die

in 1687.

Friedrich I. Barbarossa drowned in the Third Crossroads to Jerusalem .

St. Joseph appointed as the protector of Croatia and the Croatian people by a unanimous decision of the orders and stages of the Croatian sabora.ph , 10 June 1687 .

Friedrich I. Barbarossa drowned in the Third Crossroads to Jerusalem. in 1687. St. Joseph appointed as the protector of Croatia and the Croatian people by a unanimous decision of the orders and stages of the Croatian sabora.ph, 10 June 1687.

by 2020.

Question: who is the king of jordan married to

by 2020.

Question: when is lipnja day celebrated in croatia

by 2020.

Question: when will 10 lipnja become a national holiday

by 2020.

Question: where is 10 lipnja day celebrated in croatia

by 2020.

Question: what is the nationality of king abdullah bin al-hussein and queen rania

by 2020.

Question: who declared june 10 as national day of remembrance

Hrvatskog narodnog sabora usvojilo na sjednici u Vitezu inicijativu da se 10 . lipanj proglasi Danom sjećanja na djecu koja su stradala u Domovinskom

by 2020.

Question: what is the name of the jordanian royal couple

Njihova Veličanstva kralj Abdullah Bin Al - Hussein i kraljica Rania Al - Abdullah

by 2020.

The Jordanian royal couple , their Majesty King Abdullah bin Al - Hussein and Queen Rania Al - Abdullah , were married .

- The Presidency of the Croatian People 's Council adopted at the meeting in Vitez the initiative that June 10 was declared a Day of Remembrance to the Children who suffered in the Domestic War , remembering the tragic suffering of the Croatian Children in Vitez , as well as other areas in BiH.J.M./Dnevnik.ba : POVESNI DAY ZA KRVATE U BIH : HNS adopted the initiative that June 10 was declared a Day of the Croatian Children killed !

The Jordanian royal couple, their Majesty King Abdullah bin Al-Hussein and Queen Rania Al-Abdullah, were married. by 2020. - The Presidency of the Croatian People's Council adopted at the meeting in Vitez the initiative that June 10 was declared a Day of Remembrance to the Children who suffered in the Domestic War, remembering the tragic suffering of the Croatian Children in Vitez, as well as other areas in BiH.J.M./Dnevnik.ba: POVESNI DAY ZA KRVATE U BIH: HNS adopted the initiative that June 10 was declared a Day of the Croatian Children killed!


11. lipnja (11.6.) 162. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (163. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 203 dana.

 Događaji
 1509. – Sklopljen brak između Henrika VIII. i Kararine Aragonske
 1525. – knez Krsto Frankopan sa 6 000 vojnika oslobodio grad Jajce od turske opsade i opskrbio ga hranom i oružjem. Taj njegov junački podvig odjeknuo je u Europi.
 1580. – Juan de Garay osnovao Buenos Aires
 1899. - Papa Leon XIII. posvećuje cijeli svijet Srcu Isusovu. Slavica Buljan, U slavu Svetog Srca, vlastita naklada, Zagreb, 2008., str. 10.
 1901. – Novi Zeland anektirao Cookovo otočje
 1940. – Drugi svjetski rat: Britanske snage bombardirale Genovu i Torino.
 1949. – u zatvoru Udbe u Beogradu ubijen Andrija Hebrang.
 1992. - U operaciji HVO Čagalj oslobođeni Orlovac, Hum i vojarna JNA Helidrom.Ivona B.: Obilježena 28. obljetnica operacije Čagalj Hrvatskog vijeća obrane – Obljetnica oslobađanja Orlovca, Huma i Helidroma  Kamenjar.com. 11. lipnja 2020. Pristupljeno 11. lipnja 2020.
 1996. – Prva utakmica hrvatske nogometne reprezentacije na nekom velikom natjecanju. Pobjeda protiv Turske 1:0 golom Gorana Vlaovića
 2009. - Svinjska gripa od WHO je proglašena pandemijom.
 2011. – U Splitu je održan prvi Split Pride, koji je prekinut je zbog divljanja prosvjednika.

 Rođenja 11. lipnja
 1456. – Anne Neville, supruga Rikarda III. († 1485.)
 1572. – Ben Jonson, engleski dramatičar († 1637.)
 1672. – Francesco Antonio Bonporti, talijanski svećenik i skladatelj († 1749.)
 1723. – Johann Georg Palitzsch, njmeački astronom († 1788.)
 1776. – John Constable, britanski umjetnik († 1837.)
 1842. – Carl von Linde, njemački inženjer i industrijalac († 1934.)
 1864. – Richard Strauss, njemački skladatelj († 1949.)
 1868. – Antun Radić, hrvatski političar († 1919.)
 1871. – Stjepan Radić, hrvatski političar († 1928.)
 1908. – Francisco Marto, portugalski katolički blaženik († 1919.)
 1934. – Smiljka Bencet, srpska glumica
 1947. – Alojzije Jembrih, hrvatski znanstvenik
 1964. – Jean Alesi, francuski vozač Formule 1
 1964. – Dražen Mikulić, hrvatski glumac
 1965. – Davor Moravek, hrvatski liječnik i pisac
 1970. – Venja Drkin, rusko-ukrajinski pjevač († 1999.) Smrti 11. lipnja
 323. pr. Kr. – Aleksandar Veliki  (* 356. pr. Kr.)
 1298. – Jolanda Poljska – poljska blaženica mađarskoga porijekla (* 1235.)
 1488. – Jakov III., kralj Škotske
 1859. – Klemens Wenzel Lothar Metternich, austrijski državnik i političar (* 1773.)
 1903. – Nikolaj Bugajev, ruski matematičar (* 1837.)
 1903. – Aleksandar Obrenović, srpski kralj (* 1876.)
 1934. – Lav Vigotski, ruski psiholog (* 1896.)
 1949. – Andrija Hebrang (otac), hrvatski političar i državnik (* 1899.)
 1970. – Aleksandar Kerenski, ruski revolucionarni premijer (* 1881.)
 1979. – John Wayne, američki filmski glumac (* 1907.)

 Blagdani i spomendani
 Kamehameha Day- dan državnosti na Havajima, SAD

 Imendani

 Izvori

 011

Question: which country annexed the cook islands in 1940

Question: who was murdered in belgrade prison in 1949

Question: when did new zealand annex the cook islands

Question: when was andri hebrang murdered

Question: where was andri hebrang murdered in 1949

Question: where did british forces bomb in ww2

Question: when did the british bomb geneva and turin

Question: who bombed geneva and turin in ww2

New Zealand annexed the Cook Islands in 1940 .

World War II : British forces bombed Geneva and Turin .

1949 – Andri Hebrang is murdered in the Belgrade Prison .

New Zealand annexed the Cook Islands in 1940. World War II: British forces bombed Geneva and Turin. 1949 – Andri Hebrang is murdered in the Belgrade Prison.


16. lipnja (16.6.) 167. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (168. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 198 dana.

 Događaji
 1487. – Bitkom kod Stoke Fielda završili su engleski Ratovi dviju ruža.
 1745. – Britanske trupe zauzele otok Cape Breton koji je danas dio Nove Škotske u Kanadi.
 1920. – U Londonu je održana prva sjednica Lige naroda.
 1924. – Osnovana vojna akademija Whampoa.
 1940. – U Litvi izabrana komunistička vlada.
 1944. – Potpisan Viški sporazum između Josipa Broza Tita i Ivana Šubašića
 1960. – Premijera Hitchcockovog filma Psiho.
 1983. – Jurij Andropov postao predsjednik SSSR-a.
 1872. – Prva sudska rasprava na hrvatskom jeziku u austro-ugarskoj Dalmaciji (suđenje hrvatskom hajduku Andrijici Šimiću).
 1991. - Prva veća borbena akcija Hrvatskog ratnog zrakoplostva zrakoplovima. Na neprijateljsko taborište na planini Dinari ručno su izbačene improvizirane bombe.(): 16. lipnja 1991. - Prva akcija HRZ-a HRT. 16. lipnja 2020. Pristupljeno 17. lipnja 2020.
 1999. – Thabo Mbeki izabran je za predsjednika Južnoafričke Republike.
 1999. – Američki atletičar Maurice Greene postavio je novi svjetski rekord, istrčao je 100 metara za 9,97 sekundi.

 Rođenja 16. lipnja
 1313. – Giovanni Boccaccio, talijanski književnik († 1375.)
 1612. – Murat IV., otomanski sultan († 1640.)
 1723. – Adam Smith, škotski filozof i ekonomist
 1792. – Sir Thomas Mitchell, australski istraživač († 1855.)
 1801. – Julius Plücker, njemački matematičar i fizičar († 1868.)
 1812. – Vjekoslav Babukić, hrvatski jezikoslovac († 1875.)
 1813. – Otto Jahn, njemački arheolog († 1869.)
 1829. – Geronimo, vođa Apaša
 1837. – Ernest Laas, njemački filozof († 1885.)
 1840. – Ernst Otto Schlick, njemački inženjer († 1913.)
 1843. – Adolf Waldinger, hrvatski slikar († 1904.)
 1858. – Gustav V., kralj Švedske († 1950.)
 1897. – Georg Wittig, njemački kemičar, dobitnik Nobelove nagrade († 1987.)
 1902. – Barbara McClintock, američka genetičarka i nobelovka († 1992.)
 1910. – Juan Velasco, predsjednik Perua († 1977.)
 1928. – Hrvoje Šošić, hrv. ekonomist i političar († 2012.)
 1934. – William Forsyth Sharpe, američki ekonomist, dobitnik Nobelove nagrade
 1966. – Jan Zelezny, češki atletičar
 1971. – 2 Pac, američki rap glazbenik i glumac († 1996.)
 1977. – Enes Vejzović, hrvatski glumac
 1981. – Benjamin Becker, njemački tenisač Smrti 16. lipnja
 1216. – papa Inocent III.
1722. – John Churchill, engleski vojskovođa ( * 1650.)
 1858. – John Snow, britanski liječnik, jedan od osnivača epidemiologije (* 1813.)
 1902. – Ernst Schröder, njemački matematičar (* 1841.)
 1949. – Edo Šen, hrvatski arhitekt (* 1877.)
 1958. – Imre Nagy, mađarski političar (* 1896.)
1970. – Sydney Chapman, britanski geofizičar i matematičar (* 1888.)
 1977. – Wernher von Braun, američki izumitelj njemačkog porijekla (* 1912.)
2017. – Helmut Kohl, njemački političar (* 1930.)
2020. - Igor Vuk Torbica, kazališni redatelj (* 1987.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 016

in 1991.

Question: when did yuri andropov become president of the ussr

in 1991.

Question: who was the first president of the ussr

in 1991.

Question: when was the first judgment in croatian lipnja made

in 1991.

Question: yuri andropov became president of which country in 1872

in 1991.

Question: in 1872 yuri andropov became what

in 1991.

Question: who was the first judge in the austro-guardian dalmatia

in 1991.

Question: what was the first judgment in croatian language

in 1991.

Question: what language is the austro-guardian dalmatia written in

in 1991.

Yuri Andropov became President of the USSR in 1872 .

– The first judgment in the Croatian language in the Austro - Guardian Dalmatia ( judgment to the Croatian hajduk Andrijici Šimiću ) .

Yuri Andropov became President of the USSR in 1872. – The first judgment in the Croatian language in the Austro-Guardian Dalmatia (judgment to the Croatian hajduk Andrijici Šimiću). in 1991.


17. lipnja (17.6.) 168. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (169. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 197 dana.

 Događaji
 1462. – Vlad III. Drakula napao vojsku Mehmeda II.
 1631. – Mumtaz Mahal umrla pri porođaju
 1773. – osnovan grad Cúcuta u Kolumbiji
 1885. – Kip slobode stigao je u newyoršku luku na palubi francuske fregate Isère.
 1939. – U Versaillesu je održano posljednje javno giljotiniranje u Francuskoj.
 1940. – Baltičke republike pale pod okupaciju SSSR-a
 1943. – tiskan prvi broj "Slobodne Dalmacije"
 1944. – Island stekao neovisnost od Danske
 1953. – Izbili nemiri u Ist. Njemačkoj
 1963. – Rolling Stonesi objavili debitantski singl "Come on"
 1972. – U Zagrebu je otvoren Dom sportova ekshibicijskom košarkaškom utakmicom Europe protiv SAD-a.(): 17. lipnja 1972. - Otvoren Dom sportova  HRT. 17. lipnja 2020. Pristupljeno 17. lipnja 2020.
 1982. – pronađen leš "Božjeg bankara"
 1989. – osnovana Hrvatska demokratska zajednica

 Rođenja 17. lipnja
 1239. – Edvard I. Dugonogi, engleski kralj († 1307.)
 1682. – Karlo XIII. Švedski, švedski kralj († 1718.)
 1714. – Alexander Gottlieb Baumgarten, njemački filozof († 1762.)
 1742. – William Hooper, američki potpisnik Deklaracije o neovisnosti († 1790.)
 1876. – Ivan Lorković, hrvatski političar
 1882. – Igor Stravinski, ruski skladatelj († 1971.)
 1898. – Carl Hermann, njemački fizičar († 1961.)
 1929. – Tomislav Crnković, hrvatski nogometaš
 1930. – Pavle Blažek, svestrani hrv. kult. djelatnik († 1988.)
 1945. – Eddy Merckx, belgijski biciklist
 1949. – Zlatko Mateša, hrvatski političar
 1980. – Venus Williams, američka tenisačica
 1985. – Marcos Baghdatis, ciparski tenisač  Smrti 17. lipnja
1025. – Boleslav I. Hrabri, prvi poljski kralj
1400. – Jan od Jenštejna, praški nadbiskup (* 1350.)
1631. – Mumtaz Mahal, indijska carica (* 1593.)
1696. – Jan Sobieski, poljski kralj
1712. – Denis Papin, francuski istraživač i izumitelj (* 1647.)
1762. – Prosper Jolyot Crébillon, francuski književnik (* 1674.)
1797. – Muhamed-han Kadžar, iranski šah (* 1742.)
1956. – Bob Sweikert, američki automobilist (* 1926.)
1996. – Thomas Kuhn, američki povjesničar (* 1922.)
2002. – Fritz Walter, njemački nogometaš (* 1920.)
2005. – Tetjana Jablonska, ukrajinska slikarica (* 1917.)
2009. – Ralf Dahrendorf, njemački sociolog (* 1929.)
2015. – Süleyman Demirel, turski političar (* 1924.)

 Blagdani i spomendani
 Dan državnosti u Islandu
 Svjetski dan suzbijanja opustinjavanja

 Imendani

 Izvori

 017

in 1940.

Question: where was the last public gillotine held in europe

in 1940.

Question: where was the last public gillotine held in france

in 1940.

Question: when was free dalmatia first published

in 1940.

Question: when was the last time a gillotine was used

in 1940.

Question: when did the ussr take over the baltic republic

in 1940.

Question: what was the first number published in 1944

in 1940.

Question: which country occupied the baltic republic in 1943

in 1940.

Question: who occupied the baltic republic in 1943

in 1940.

In Versailles , the last public gillotine was held in France .

The Baltic Republic falls under the occupation of the USSR in 1943 – the first number " Free Dalmatia " was published in 1944 .

In Versailles, the last public gillotine was held in France. in 1940. The Baltic Republic falls under the occupation of the USSR in 1943 – the first number "Free Dalmatia" was published in 1944.


1. srpnja (1.7.) 182. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (183. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 183 dana.

Događaji
 69. – Trupe u Egiptu proglasile Vespazijana devetim Rimskim carem
 1661. – Zaključen Kardiški mir, čime je okončan rusko-švedski rat
 1861. – Utemeljen list "L'Osservatore Romano"
 1921. – Osnovana je Komunistička partija Kine
 1953. – Utemeljen list "Moj pas"
 1745. – Marija Terezija raspustila Vojnu krajinu.Stjepan Beretić, Povijesni kutak - Razvojačenje u Somboru, Zvonik, br. 183
 1980. – O Canada službeno je postala nacionalna himna Kanade
 1997. – Hong Kong je nakon 99 godina britanskog protektorata vraćen Kini
 2004. – NASA-ina svemirska letjelica Cassini-Huygens ušla je u Saturnovu orbitu nakon sedmogodišnjeg putovanja
 2009. – Ivo Sanader podnosi ostavku na mjesto predsjednika Vlade Republike Hrvatske i sve stranačke dužnosti u HDZ-u.
 2012. – Aziz Hasanović postao predsjednik Mešihata Islamske zajednice u Hrvatskoj. Darko Pavičić, Aziz Hasanović novi hrvatski muftija!, Večernji list, 9. lipnja 2012.
 2013. – Hrvatska postala je 28. članica Europske unije. Hrvatska postala punopravna članica EU!, Vijesti.hr, 30. lipnja 2013. (u 23:45)
 2013. – Otvoren New Century Global Centre, najveća zgrada na svijetu.GALERIJA: Otvorena najveća zgrada na svijetu , Croenergo.eu, 7. srpnja 2013.
 2013. – Otkriven Neptunov satelit  S/2004 N 1.

Rođenja 1. srpnja
 1646. – Gottfried Leibniz, njemački znastvenik i diplomat († 1716.)
 1804. – George Sand, francuska književnica († 1876.)
 1872. – Louis Blériot, francuski inženjer i letač († 1936.)
 1894. – Isak Babel, ruski književnik († 1940.)
 1901. – Pere Ljubić, hrvatski književnik († 1952.)
 1902. – William Wyler, američki redatelj († 1981.)
 1917. – Humphry Osmond, britanski psihijatar († 2004.)
 1926. – Ivan Fuček, hrvatski katolički svećenik, isusovac, teolog († 2020.)
 1929. – Ödön Földessy, mađarski atletičar († 2020.)
 1931. – Seyni Kountché, nigerski predsjednik i general († 1987.)
 1953. – Jadranka Kosor, hrvatska političarka
 1961. – Diana, princeza od Walesa, supruga britanskog prijestolonasljednika († 1997.)
 1961. – Carl Lewis, američki atletičar, deveterostruki Olimpijski pobjednik
 1961. – Peter Machajdík, slovački skladatelj
 1967. – Branko Zorko, hrvatski atletičar
 1970. – Tajči, hrvatska pjevačica, pop zvijezda ranih 1990.-ih godina
 1983. – Roland Juhász, mađarski nogometaš
 1985. – Léa Seydoux, francuska glumicaSmrti 1. srpnja
1109. – Alfons VI. Hrabri, kralj Leóna i Kastilje (* 1040.)
1784. – Wilhelm Friedemann Bach, njemački skladatelj (* 1710.)
1839. – Mahmud II., turski sultan (* 1785.)
1860. – Charles Goodyear, američki kemičar i izumitelj (* 1800.)
 1928. – Vjekoslav Klaić, hrvatski povjesničar i pisac (* 1849.)
1934. – Ernst Röhm, njemački nacionalsocijalist i bliski suradnik Adolfa Hitlera (* 1887.)
 1944. – Watt Sam, pripovjedač i kulturni povjesničar plemena Natchez (* 1876.)
 1957. – Drago Gervais, hrvatski književnik (* 1904.)
1971. – William Lawrence Bragg, britanski fizičar i dobitnik Nobelove nagrade (* 1890.)
1974. – Juan Perón, argentinski političar (* 1895.)
1983. – Buckminster Fuller, američki arhitekt (* 1895.)
1997. –  Robert Mitchum, američki glumac (* 1917.)
2000. – Walter Matthau, američki glumac (* 1920.)
 2001. – Nikolaj Genadijevič Basov, ruski fizičar (* 1922.)
2004. – Marlon Brando, američki glumac; dvostruki dobitnik Oscara (* 1924.)
 2011. – Anne LaBastille, američka ekologinja (* 1933.)

 Blagdani i spomendani

 Dan obitelji, Dan beba i djece i Dan životaRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.

 Imendani

 Izvori

 001

Question: when was the 9th roman emperor proclaimed

when was the 9th roman emperor proclaimed

Question: when did the russian-swedish war end

Question: the cardinic peace ended which war

Question: who proclaimed the 9th roman emperor in 1661

who proclaimed the 9th roman emperor in 1661

Question: what ended the russian-swedish war in 1861

what ended the russian-swedish war in 1861

Question: which roman emperor was proclaimed in 1661

which roman emperor was proclaimed in 1661

The Egyptian troops proclaimed the 9th Roman Emperor in 1661 .

The Cardinic Peace ended the Russian - Swedish War in 1861 .

The Egyptian troops proclaimed the 9th Roman Emperor in 1661. The Cardinic Peace ended the Russian-Swedish War in 1861.

Question: when did cassini-huygens enter saturn's orbit

when did cassini-huygens enter saturn's orbit

Question: who is the president of croatia 2017

Question: who launched the cassini-huygens spacecraft

who launched the cassini-huygens spacecraft

Question: how long did the cassini-huygens orbit saturn

how long did the cassini-huygens orbit saturn

Question: what nasa spacecraft entered saturn's orbit in 2009

what nasa spacecraft entered saturn's orbit in 2009

Question: how many years did the cassini-huygens orbit saturn

how many years did the cassini-huygens orbit saturn

Question: ivo sanader resigns to which office

Question: how long did it take for the cassini-huygens spacecraft to enter

NASA ’s Cassini - Huygens spacecraft entered Saturn ’s orbit after a seven - year trip in 2009 .

– Ivo Sanader resigns to the office of the President of the Republic of Croatia and all party duties in the HDZ .

NASA’s Cassini-Huygens spacecraft entered Saturn’s orbit after a seven-year trip in 2009. – Ivo Sanader resigns to the office of the President of the Republic of Croatia and all party duties in the HDZ.

Chengdu, 07. srpnja 2013. - Kina je poznata po izgradnji velikih građevina. Dovoljno je sjetiti se Kineskog zida ili nekih od najviših nebodera na svijetu koji se nalaze u ovoj azijskoj državi.
No, najnoviji mega projekt koji je ovih dana otvoren javnosti je i službeno najveća građevina na svijetu koja se nalazi u gradu Chengdu, glavnom gradu pokrajine Sečuan. Građevina pod nazivom New Century Global Center viša je od 100 metara, duga 500 metara i široka 400 metara te zauzima površinu od 1.7 milijuna četvornih metara.
New Cenutry Global Center sadržava uredske komplekse, hotele, kazališta, trgovačke centre, umjetno "Mediteransko selo", umjetnu plažu te nekoliko tematskih parkova. Izgled građevine, koja bi se mogla bez ikakve dvojbe nazvati i malim gradom, trebao bi predstavljati plutajuće kitove i ptice u letu.
Autor/Izvor/Fotografija: © Portal croenergo.eu (T.R.) / ENERGO MEDIA SERVIS / WAN
/ WAN

Question: where does croatia rank in the eu

Question: which country became the 28th member of the european union in 2012

Question: when did the first srpnja list come out

Question: who is the new croatian mufti

Question: who is the new croatian muftija

Question: croatia is the 28th member of which organization

croatia is the 28th member of which organization

Question: when did croatia become the 28th member of the eu

when did croatia become the 28th member of the eu

Darko Pavičić , Aziz Hasanović new Croatian muftija ! , Večernji list , June 9 , 2012 .

Croatia has become the 28th member of the European Union .

– Hrvatska postala je 28. članica Europske unije.

Darko Pavičić, Aziz Hasanović new Croatian muftija!, Večernji list, June 9, 2012. Croatia has become the 28th member of the European Union.

Croatia has become the 28th member of the European Union.

– Discovered Neptune’s satellite S/2004 N 1.

Nasa's Hubble telescope discovers new Neptune moon
- Published
The Hubble space telescope has discovered a new moon orbiting Neptune, Nasa has confirmed.
Designated S/2004 N 1, this is the 14th known moon to circle the giant planet.
It also appears to be the smallest moon in the Neptunian system, measuring just 20 km (12 miles) across, completing one revolution around Neptune every 23 hours.
US astronomer Mark Showalter spotted the tiny dot while studying segments of rings around Neptune.
Nasa said the moon was roughly 100 million times dimmer than the faintest star visible to the naked eye.
It is so small that the Voyager spacecraft failed to spot it in 1989 when it passed close by Neptune and surveyed the planet's system of moons and rings.
Mr Showalter's method of discovery involved tracking the movement of a white fleck appearing over and over again in more than 150 photographs taken of Neptune by Hubble between 2004 and 2009.
"The moons and arcs orbit very quickly, so we had to devise a way to follow their motion in order to bring out the details of the system," Mr Showalter explained.
"It's the same reason a sports photographer tracks a running athlete - the athlete stays in focus, but the background blurs."

Question: what is the name of the world's largest building

– Discovered Neptune’s satellite S/2004 N 1.

what is the name of the world's largest building

Question: when was the world's largest building opened

when was the world's largest building opened

Question: what was the name of neptune's satellite

what was the name of neptune's satellite

Question: what is the name of the largest building in europe

what is the name of the largest building in europe

Question: on which planet was the satellite s/2004 n 1. srpnja discovered

– Opened New Century Global Centre , the world ’s largest building . GALERY : Opened the world ’s largest building , Croenergo.eu , July 7 , 2013 .

– Discovered Neptune ’s satellite S/2004 N 1 .

– Opened New Century Global Centre, the world’s largest building.GALERY: Opened the world’s largest building, Croenergo.eu, July 7, 2013. – Discovered Neptune’s satellite S/2004 N 1.

– Discovered Neptune’s satellite S/2004 N 1.

Maria Petkovic.

Question: what is the name of the day celebrated in croatia for the birth of babies

Maria Petkovic.

Question: who is the host of radio subotica

Maria Petkovic.

Question: what is another name for family day

Maria Petkovic.

Question: what day is celebrated on the croatian late maria petkovic

Maria Petkovic.

Question: what is the name of the day celebrated in croatia

Maria Petkovic.

what is the name of the day celebrated in croatia

Question: what nationality is maria petkovic

Maria Petkovic.

Question: in which country is the day of birth celebrated on radio subotica

Maria Petkovic.

Question: what is the meaning of 1 srpnja

Maria Petkovic.

Blessed and commemorated Family Day , Day of Babes and Children and Day of LifeRadio Subotica on the Croatian Late ...

Blessed and commemorated Family Day, Day of Babes and Children and Day of LifeRadio Subotica on the Croatian Late... Maria Petkovic.


2. srpnja (2.7.) 183. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (184. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 182 dana.

 Događaji
 1853. – Ruska je vojska napala Tursku, čime je počeo Krimski rat
 1900. – Nad jezerom Constance u Njemačkoj poletio je prvi cepelin
 1961. – Ustrijelio se slavni američki pisac Ernest Hemingway (Zbogom oružje)
 1990. – Albanski zastupnici u kosovskoj skupštini predvođeni Ibrahimom Rugovom proglasili su Kosovo republikom
 1991. – utemeljena 111. brigada HV "Zmajevi", Rijeka
 1991. – utemeljena 104. brigada HV, Varaždin
 1991. – Zagrepčani pokušali prosvjedom spriječiti odlazak tenkova iz vojarne "Maršal Tito" prema Sloveniji koju je JNA u to vrijeme napadala. Pala prva civilna žrtva Jugoslavenske narodne armije – Raveno Čuvalo i nekoliko građana ranjeno.Raveno Cuvalo, 102. brigada i Zagrepcanci u ratuMarin Knezović: Umrijeti za SlovenceSukob JNA i građana u Novom Zagrebu - 2. srpnja 1991. (TV SLO), snimka dostupna na YouTubeu.
 1994. – Kolumbijski nogometaš Andrés Escobar ubijen je zato što je zabio autogol na Svjetskom prvenstvu u SAD-u

 Rođenja 2. srpnja
 1714. – Christoph Willibald Gluck, njemački skladatelj i dirigent († 1787.)
 1724. – Friedrich Gottlieb Klopstock, njemački književnik († 1803.)
 1862. – William Henry Bragg, engleski fizičar († 1942.)
 1869. – Milan Šenoa, hrvatski književnik († 1961.)
 1877. – Hermann Hesse, njemački književnik († 1962.)
 1894. – André Kertész, mađarski fotograf († 1985.)
 1923. – Wisława Szymborska, poljska književnica i nobelovka
 1929. – Imelda Marcos, filipinska političarka
 1937. – Richard Petty, američki vozač utrka
 1946. – Jakov Radovčić, hrvatski paleontolog († 2021.)
 1950. – Goran Ugrin, hrvatski televizijski i radijski producent
 1963. – Franjo Kuhar, hrvatski glumac
 1976. – Petra Dugandžić, hrvatska glumica
 1985. – Ashley Tisdale, američka pjevačica i glumica Smrti 2. srpnja
 936. – Henrik I., njemački kralj (* 876.)
 1566. – Nostradamus (* 1503.)
 1778. – Jean Jacques Rousseau, francuski književnik i filozof (* 1712.)
 1883. – Milan Makanec, hrvatski političar (* 1943.)
 1937. – Amelia Earhart, američka letačica (* 1898.)
 1961. – Ernest Hemingway, američki književnik (* 1899.)
 1970. – Erich Heckel, njemački slikar i grafičar (* 1883.)
 1977. – Vladimir Nabokov, rusko-američki književnik (* 1899.)
 1994. – Andrés Escobar, kolumbijski nogometaš (* 1967.)
 1997. – James Stewart, američki filmski glumac (* 1908.)
 2007. – Vojislav P. Nikčević, crnogorski jezikoslovac (* 1935.)
 2007. – Beverly Sills, američka sopranistica (* 1929.)
 2020. – Tomislav Raukar, hrvatski povjesničar (* 1933.)

 Blagdani i spomendani
 Dan nezaposlenihRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
 Svjetski dan športskih novinara

 Imendani
 Oton
 Martinijan
 Višnja
 Mladen
 Ostoja

 Izvori

 002

Question: which famous american author was killed in 1990

Question: who led the kosovo assembly in 1991

Question: when did kosovo become a republic

Question: when was ernest hemingway killed

Question: where was the 111th brigade of the hv zmajevi founded

Question: what nationality was ernest hemingway

Question: who was killed in 1990 in kosovo

američki pisac Ernest Hemingway ( Zbogom oružje ) 1990 .

The famous American writer Ernest Hemingway was killed in 1990 .

– Albanian representatives in the Kosovo assembly led by Ibrahim Rugov proclaimed Kosovo a republic in 1991 – founded the 111th Brigade of the HV “ Zmajevi ” , Riga in 1991 – founded the 104th Brigade of the HV , Varaždin in 1991 .

The famous American writer Ernest Hemingway was killed in 1990. – Albanian representatives in the Kosovo assembly led by Ibrahim Rugov proclaimed Kosovo a republic in 1991 – founded the 111th Brigade of the HV “Zmajevi”, Riga in 1991 – founded the 104th Brigade of the HV, Varaždin in 1991.

Maria Petkovic.

Question: maria petkovic was the founder of what

Maria Petkovic.

Question: who celebrated the day of the unemployed radio subotica

Maria Petkovic.

Question: who commemorated the day of the unemployed radio subotica

Maria Petkovic.

Question: maria petkovic commemorated the day of the unemployed radio subotica on

Maria Petkovic.

Question: maria petkovic commemorated the day of the (what?) radio subot

Maria Petkovic.

Question: where was the day of the unemployed radio subotica celebrated

Maria Petkovic.

Question: maria petkovic commemorated the day of what

Maria Petkovic.

Blessed and commemorated the Day of the Unemployed Radio Subotica on the Croatian Early ...

Blessed and commemorated the Day of the Unemployed Radio Subotica on the Croatian Early... Maria Petkovic.


3. srpnja (3.7.) 184. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (185. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 181 dan.

 Događaji
938. – Za francuskog kralja okrunjen je Hugo Capet.
1035. – Vilim I. Osvajač postaje Vojvoda Normana.
1608. –  Samuel de Champlain utemeljio grad Québec.
1844. – Ubijen posljednji par velikih njorki.
1863. – Završena bitka kod Gettysburga.
1890. – Idaho proglašen 43. saveznom državom SAD-a.
1944. – Crvena armija ušla je u Minsk, što Bjelorusija slavi kao Dan neovisnosti.
1952. – Prvo putovanje SS United Statesa.
 1988. – Mornarica SAD-a navođenim projektilom oborila je iranski putnički zrakoplov iznad Hormuškog tjesnaca.
1996. – Kamen iz Sconea vraćen u Škotsku.
2007. – Izašao posljednji album Velvet Revolvera.
 2013. – Egipatska vojska u državnom udaru svrgnula predsjednika Mohameda Mursija.

 Rođenja 3. srpnja
 1423. – Luj XI., francuski kralj i osnivač moći francuskog kraljevstva
 1883. – Franz Kafka, njemački književnik
 1923. – Milan Munclinger, češki flautist, skladatelj i dirigent
 1920. – Marijan Badel, narodni heroj
 1946. – Duško Tambača, hrvatski glazbeni pedagog, skladatelj
 1948. – Kostadinka Velkovska, hrvatska glumica makedonskog podrijetla
 1962. – Tom Cruise, američki glumac
 1972. – Maja Petrin, hrvatska glumica
 1972. – Petar Palić, hrvatski biskup
 1973. – Ivana Plechinger, hrvatska pjevačica i voditeljica
 1973. – Ólafur Stefánsson, islandski rukometaš
 1984. – Marko Tolja, hrvatski pjevač
 1987. – Benoît Costil, francuski nogometni vratar
 1987. – Sebastian Vettel, njemački vozač Formule 1 Smrti 3. srpnja
1642. – Marija de' Medici, francuska regentica i kraljica (* 1573.)
1904. – Theodor Herzl, jedan od osnivača modernog cionizma (* 1860.)
1918. – Mehmed V., turski sultan (* 1844.)
1933. – Hipólito Irigoyen, argentisnki političar i predsjednik (* 1852.)
1935. - André Citroën, francuski inženjer (* 1878.)
 1937. – Antonietta Meo, talijanska službenica Božja (* 1930.)
1969. – Brian Jones,  britanski glazbenik, član sastava "Rolling Stones" (* 1942.)
 1971. – Jim Morrison, pjevač, legendarni vođa "Doorsa" (* 1943.)
 1984. – Anton Dolenc, hrvatski elektrotehnički stručnjak, inženjer elektrostrojarstva i izumitelj (* 1905.)
 1983. – Krunoslav Draganović, hrvatski povjesničar, svećenik i politički emigrant (* 1903.)
2001. – Ivan Slamnig, hrvatski književnik (* 1930.)
2020. – Zdenka Heršak, hrvatska glumica (* 1928.)

 Blagdani i spomendani
 Dan milosrđaRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
 sv. Toma Apostol

 Imendani

 Izvori

 003

Maria Petkovic.

Question: who celebrated the nineth anniversary of the day of mercy

Maria Petkovic.

Question: which radio station celebrated its nineth anniversary in honor of maria petkovic

Maria Petkovic.

Question: who celebrated the nineth anniversary of radio subotica

Maria Petkovic.

Question: what day is celebrated on the croatian late...: nineth anniversary in honor

Maria Petkovic.

Question: what is the anniversary of maria petkovic's death

Maria Petkovic.

Question: what is the latin word for saint in croatian

Maria Petkovic.

Question: what is the name of the anniversary in honor of maria petkovic

Maria Petkovic.

Blessed and commemorated Day of MercyRadio Subotica on the Croatian Late ... : Nineth Anniversary in Honor bl .

Blessed and commemorated Day of MercyRadio Subotica on the Croatian Late...: Nineth Anniversary in Honor bl. Maria Petkovic.


4. srpnja (4.7.) 185. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (186. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 180 dana.

 Događaji
 1054. – Kineski astronomi promatraju "novu zvijezdu", eksploziju supernove iza koje je ostala maglica Rakovica. To je prva zabilježena eksplozija supernove u povijest.
 1190. – engleski kralj Rikard Lavljeg Srca i francuski kralj Filip II. krenuli u Treći križarski rat.
 1631. – u Parizu je otvorena prva u svijetu agencija za zapošljavanje
 1776. – Trinaest britanskih kolonija u Sjevernoj Americi potpisalo je Deklaraciju nezavisnosti i tako postalo Sjedinjene Američke Države
 1848. – objavljen Komunistički manifest, Karla Marxa i Friedricha Engelsa
 1865. – U Londonu izlazi knjiga Lewisa Carrolla "Alisa u zemlji čuda"
 1903. – pušten u rad prvi pacifički telegrafski kabel, između San Francisca i Manile
 1943. – Počela je bitka kod Kurska između sovjetskih i njemačkih snaga, u kojoj je sudjelovalo više od 6000 tenkova.
 1946. – Filipini postižu samostalnost
 1954. – Njemačka nogometna reprezentacija po prvi put postaje svjetski prvak
 1992. – U zoru je krenula Operacija Tigar, kojom je Hrvatska vojska zauzela više brdskih uporišta i oslobodila prilaze Dubrovniku
 1997. – NASA-ina sonda "Pathfinder" se spušta na Mars

 1998. – Japanska svemirska sonda "Nozomi" lansirana prema Marsu
 1998. – Hrvatska nogometna reprezentacija pobijedila Njemačku s 3:0 na SP u Francuskoj. Utakmica proglašena najvećom utakmicom hrvatske reprezentacije u povijesti.
 2001. – u avionskoj nesreći u Sibiru poginilo 145 ljudi
 2003. – u terorističkom napadu na šijitsku džamiju u pakistanskom gradu Keta, za vrijeme molitve poginile su 53 osobe

 Rođenja 4. srpnja
 1546. – Murat III., turski sultan († 1595.)
 1807. – Giuseppe Garibaldi, talijanski revolucionar i borac za jedinstvo i slobodu Italije († 1882.)
 1855. – Vlaho Bukovac, hrvatski slikar († 1922.)
 1882. – Louis B. Mayer, američki filmaš († 1957.)
 1914. – Giuseppe Nuccio Bertone, talijanski proizvođač automobila († 1997.)
 1936. – Ralph Abraham, američki matematičar
 1938. – Bill Withers,  američki pjevač i tekstopisac
 1950. – Miljenko Brlečić, hrvatski glumac
 1954. - Berislav Valušek, hrvatski povjesničar umjetnosti
 1972. – Nina Badrić, hrvatska pop pjevačica
 1983. – Melanie Fiona, kanadska pjevačica Smrti 4. srpnja
 973. – Ulrik Augsburški, njemački svetac i biskup (* 890.)
 1831. – James Monroe, američki predsjednik i političar (* 1758.)
 1888. – Theodor Storm, njemački književnik (* 1817.)
 1932. – Ljudevit Rossi, hrvatski botaničar i planinar, domobranski major (* 1850.)
 1934. – Marie Curie, francuska kemičarka i fizičarka poljskog porijekala (* 1867.)
 1939. – Oton Iveković, hrvatski slikar (* 1869.)
 1987. – Albert Kinert, hrvatski slikar i grafičar (* 1919.)
 2006. – Vasko Lipovac, hrvatski akademski slikar i kipar  (* 1931.)
 2012. – Hrvoje Šošić, hrv. ekonomist i političar (* 1928.)

 Blagdani i spomendani
 Dan misija i nove evangelizacijeRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
Američki Dan neovisnosti
Sveti Ulrik Augsburški

 Bivši praznici
 Dan borca — praznik ustanka naroda Jugoslavije

 Imendani

 Izvori

 004

Blessed and commemorated Day of Mission and New Evangelization

Question: what is the meaning of 4 srpnja

Question: 4 srpnja is a celebration of what

Question: 4 srpnja celebrates the day of mission and new what


5. srpnja (5.7.) 186. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (187. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 179 dana.

 Događaji
 863. – Ćiril i Metod su počeli širiti kršćanstvo po Velikomoravskoj kneževini
 1687. – Engleski fizičar Isaac Newton napisao je Philosophiae naturalis principia mathematica, gdje je iznio teoriju gravitacije i tri osnovna zakona gibanja
 1811. – Venezuela postala prva južnoamerička država koja je proglasila neovisnost od Španjolske
 1865. – U Engleskoj je donesen prvi zakon o ograničenju brzine
 1943. – Nacistička Njemačka poduzela je golemu ofanzivu protiv sovjetske vojske kod Kurska na istočnom bojištu
 1946. – Na modnoj reviji u Parizu po prvi put je predstavljen bikini
 1954. – Elvis Aron Presley snimio singlicu u počast svojoj majci, što je bio početak vrtoglavog uspona prema svjetskoj slavi
 1973. – U Ruandi izvršen vojni udar. Svrgnut predsjednik Grégoire Kayibanda, a na vlast dolazi general-bojnik Juvénal Habyarimana
 1975. – Zelenortski otoci stekli neovisnost
 1977. – U Pakistanu izvršen vojni udar kojim je general Mohamad Zija ul Hak zbacio s vlasti premijera Zulfikara Ali Buta
 1991. – EEZ izglasovala Embargo EEZ na uvoz oružja u SFRJ, koji je prije svega pogodio razoružanu Hrvatsku. Isti dan vrh JNA i Srbije dogovorio je vojnu osvetu Sloveniji i postavljanje snaga JNA na područja koje su velikosrpski pobunjenici u Hrvatskoj zauzeli, radi zadržavanja istih okupiranih područja i pokušaja osvajanja novih područja u RH.
 2020. – Održani izbori za 10. saziv Hrvatskoga Sabora

 Rođenja 5. srpnja
 1820. – William John Macquorn Rankine,  škotski inženjer i fizičar († 1872.)
 1853. – Cecil Rhodes, britanski političar († 1902.)
 1857. – Clara Zetkin, njemačka revolucionarka i članica međunarodnoga radničkog pokreta († 1933.)
 1879. – Wanda Landowska, poljska čembalistica i skladateljica († 1959.)
 1886. – Zdenka Pexidr-Srića, hrvatska akademska slikarica († 1972.)
 1889. – Jean Cocteau, francuski filmski redatelj, slikar i književnik († 1963.)
 1891. – Tin Ujević, hrvatski pjesnik († 1955.)
 1893. – August Košutić, hrvatski političar († 1964.)
 1897. – Paul Ben-Haim, izraelski skladatelj († 1984.)
 1911. – Georges Pompidou, francuski političar († 1974.)
 1916. – Hrvoje Požar, hrvatski znanstvenik († 1991.)
 1927. – Pero Pirker, hrvatski političar († 1972.)
 1935. – Josip Kovačić, hrvatski povjesničar umjetnosti, kolekcionar, pjesnik († 2017.)
 1959. – Marc Cohn, pjevač
1961. – Zlatko Saračević, hrvatski rukometaš i trener († 2021.)
 1966. – Gianfranco Zola, talijanski nogometaš
 1968. – Alen Vitasović, pjevač
 1969. – RZA, američki reper i redatelj
 1975. – Hernán Crespo, argentinski nogometaš
 1979. – Amélie Mauresmo, francuska tenisačica
 1982. – Alberto Gilardino, talijanski nogometaš Smrti 5. srpnja
1539. – Antun Marija Zaharija, talijanski svetac i utemeljitelj barnabista (* 1502.)
1749. – Petar Bakić, srijemski i bosansko-đakovački biskup (* 1670.)
1833. – Joseph Nicéphore Niepce, francuski kemičar (* 1765.)
 1858. – Vjekoslav Karas, hrvatski slikar (* 1821.)
 1927. – Albrecht Kossel, njemački liječnik i nobelovac (* 1853.)
1948. – Georges Bernanos, francuski pisac (* 1888.)
1966. – George Hevesy, mađarski remičar (* 1885.)
 1969. – Walter Gropius, njemački arhitekt i teoretičar arhitekture (* 1883.)
 1969. – Leo McCarey, američki filmski redatelj, scenarist i producent
2004. – Rodger Ward, američki automobilist (* 1921.)
 2007. – Josip Tabak, hrvatski prevoditelj, književnik i novinar (* 1912.)
2011. – Cy Twombly, američki slikar, kipar i fotograf (* 1928.)
2015. – Yoichiro Nambu, japanski kemičar i nobelovac (* 1921.)

 Blagdani i spomendani
 Dan duhovnih zvanjaRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
 Dan državnosti u Alžiru, Zelenortskoj republici i u Venezueli
Antun Marija Zaharija

 Imendani
 Ćiril
 Metod, Metodije, Metoda
 Antun
 Zakarija
 Marta

 Izvori

 005

Maria Petkovic.

Question: who is the author of 5 srpnja

Maria Petkovic.

Question: what is the meaning of 5 srpnja

Maria Petkovic.

Question: what is the name of the day celebrated by maria petkovic

zvanjaRadio Subotica na hrvatskom Uskoro ... : Devetnica u

Maria Petkovic.

Question: where did the day of spiritual calls originate

Maria Petkovic.

Question: on which radio station did maria petkovic broadcast a series of spiritual calls

Maria Petkovic.

Question: where does the term radio subotica come from

Maria Petkovic.

Blessed and commemorated Day of Spiritual CallsRadio Subotica on the Croatian Early ...

Blessed and commemorated Day of Spiritual CallsRadio Subotica on the Croatian Early... Maria Petkovic.


6. srpnja (6.7.) 187. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (188. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 178 dana.

 Događaji
mini|Spaljivanje Jana Husa
 1415. – česki reformator Jan Hus spaljen na lomači kao heretik
 1483. – Zloglasni Rikard III. okrunjen je za kralja Engleske
 1609. – Češka, jedna od najliberalnijih europskih zemalja tog doba, dobila je slobodu vjere
 1885. – francuski biolog i kemičar Louis Pasteur prvi put uspješno primijenio cjepivo protiv bjesnoće na ljudskom biću
 1918. – Interpelacija predsjednika Čiste stranke prava Aleksandra Horvata o pokolju hrvatskih vojnika u Odesi.
 1923. – službeno proglašeno osnivanje SSSR-a na osnovu odluke Prvog svesaveznog kongresa sovjeta krajem 1922.
 1928. – u New Yorku održana premijera Svjetla New Yorka, prvog zvučnog filma u povijesti kinematografije
 1939. – Holokaust: Posljednje židovske tvrtke u Njemačkoj su zatvorene.
 1986. – Boris Becker pobjednik 100. Wimbledona
 1990. – bugarski predsjednik Petar Mladenov podnio ostavku zbog optužbi da je naredio da se tenkovima zaustave antivladini protesti
 2000. – skupština SRJ usvojila amandmane na Ustav kojima je tadašnjem predsjedniku Slobodanu Miloševiću omogućeno ponovno kandidiranje za predsjednika
 2000. – Val vrućine koji je pogodio JZ Europu s temperaturama do 45 stupnjeva prouzročio mnoge požare i smrt 25 ljudi
 2005. – iz Ulcinja ka Dubrovniku i Splitu krenula prva redovna autobusna linija iz Crne Gore prema Hrvatskoj, poslije 14 godina prekida zbog Domovinskog rata
 2006. – Felipe Calderón izabran za predsjednika Meksika
 2009. – Izglasano povjerenje 11. Vladi Republike Hrvatske čime je Jadranka Kosor postala prva žena na poziciji predsjednice Vlade u povijesti Hrvatske.

 Rođenja 6. srpnja
1387. – Blanka I., navarska kraljica († 1441.)
1688. – Ladislav Valentić, hrvatski pisac iz Gradišća († ?)
1747. – John Paul Jones, škotski pomorac († 1792.)
1796. – Nikola I., ruski car († 1855.)
1818. – Adolf Anderssen, njemački šahist († 1879.)
1833. – Maksimilijan I., meksički car († 1867.)
1838. – Vatroslav Jagić, hrvatski jezikoslovac († 1923.)
1878. – Eino Leino, finski književnik († 1926.)
1903. – Axel Hugo Theodor Theorell, švedski znanstvenik i nobelovac († 1982.)
 1907. – Frida Kahlo, samouka meksička slikarica († 1954.)
1921. – Nancy Reagan, supruga predsjednika Ronalda Reagana († 2016.)
 1925. – Bill Haley, američki glazbenik, skladatelj († 1981.)
 1932. – Herman Hertzberger, nizozemski arhitekt
 1935. – 14. Dalaj Lama,
 1940. – Nursultan Nazarbajev, kazahstanski predsjednik
 1946. – George W. Bush, američki političar i glumac
 1946. – Sylvester Stallone, američki glumac
 1946. – Peter Singer, australski filozof bioetičar
 1976. – 50 Cent, reper
 1977. – Max Mirnyi, bjeloruski tenisač
 1991. – Philip Milanov, belgijski atletičar  Smrti 6. srpnja
1189. – Henrik II., engleski kralj (* 1133.)
1415. – Jan Hus, češki reformator (* o. 1371.)
1476. – Regiomontanus, njemački matematičar (* 1436.)
1533. – Ludovico Ariosto, talijanski književnik (* 1474.)
 1535. – Thomas More, engleski humanist i državnik (* 1477.)
1553. – Eduard VI., engleski kralj (* 1537.)
 1854. – Georg Simon Ohm, njemački fizičar (* 1787.)
 1893. – Guy de Maupassant, francuski književnik (* 1850.)
1901. – Princ Chlodwig zu Hohenlohe-Schillingsfürst, njemački kancelar (* 1819.)
 1902. – Sveta Marija Goretti, talijanska svetica (* 1890.)
1904. – Abaj Kunanbajev, kazaški pjesnik-prosvjetitelj (* 1845.)
1934. – Nestor Mahno, ukrajinski revolucionar (* 1888.)
1959. – George Grosz, njemački grafičar, slikar i karikaturist (* 1893.)
1962. – Josef Augustin, austrougarski nadvojvoda (* 1872.)
 1962. – William Faulkner, američki pisac (* 1897.)
 1963. – Anton Vovk, slovenski nadbiskup (* 1900.)
 1971. – Louis Armstrong, američki džezist (* 1901.)
1999. – Joaquín Rodrigo, španjolski skladatelj (* 1901.)
2000. – Władysław Szpilman, poljski pijanist, skladatelj i pisac (* 1911.)
2004. – Thomas Klestil, austrijski političar i predsjednik (* 1932.)
 2005. – Claude Simon, francuski književnik (* 1913.)
 2020. – Ennio Morricone, talijanski skladatelj (* 1928.)
2021. – Richard Donner, američki filmski redatelj (* 1930.)

 Blagdani i spomendani
 Dan teških bolesnikaRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
 Dan državnosti u Malaviju i Komorima
 imendani: Neda, Nedjeljka

 Imendani

 Izvori

 006

Maria Petkovic.

Question: who is the author of 6 srpnja

Maria Petkovic.

Question: what is the name of the day celebrated in croatian radio

Maria Petkovic.

Question: what is celebrated on 6. srpnja on the croatian early

Maria Petkovic.

Question: what is the meaning of 6 srpnja

Maria Petkovic.

Question: what type of patients are mentioned in 6 srpnja

Maria Petkovic.

Blessed and commemorated Day of Heavy PatientsRadio Subotica on the Croatian Early ...

Blessed and commemorated Day of Heavy PatientsRadio Subotica on the Croatian Early... Maria Petkovic.


7. srpnja (7.7.) 188. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (189. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 177 dana.

 Događaji
1807. – Mirom u Tilzitu okončan Rat četiri koalicije
1937. – Bitkom na Mostu Marka Pola započeo je Drugi kinesko-japanski rat, u kojem je carski Japan pokušao osvojiti Kinu
1946. – Kanonizirana prva Amerikanka Franciska Carbini
 1963. – Hrvatska gerilska skupina Tolić - Oblak ušla u Hrvatsku.
 1969. – Kanada je službeno proglasila francuski jezik jednak engleskom u saveznoj vladi
1978. – Solomonski Otoci proglasili nezavisnost
 1991. – Brijunski sporazum između Slovenije i Jugoslavije značio je kraj desetodnevnog rata u Sloveniji
 2018. – Hrvatska pobijedila Nigeriju rezultatom 2-0. U gužvi je autogol zabio Nigerijac Etebo, da bi Modrić zabio iz penala za konačni rezulat.

 Rođenja 7. srpnja
1207. – Elizabeta Ugarska, magarska princeza i svetica († 1231.)
1843. – Camillo Golgi, talijanski znanstvenik († 1926.)
 1859. – Marko Došen, hrvatski političar († 1944.)
 1860. – Gustav Mahler, austrijski skladatelj i dirigent († 1911.)
 1882. – Janka Kupala, bjeloruski književnik († 1942.)
1884. – Lion Feuchtwanger, njemački književnik († 1958.)
 1887. – Marc Chagall, ruski slikar židovskog podrijetla († 1985.)
1891. – Tadamiči Kuribajaši, japanski general († 1945.)
 1893. – Miroslav Krleža, hrvatski književnik i enciklopedist († 1981.)
 1895. – Svetislav Stančić, hrvatski pijanist, skladatelj i pedagog († 1970.)
1899. – George Cukor, američki filmski redatelj († 1983.)
1917. – Fidel Sánchez Hernández, salvadorski političar i predsjednik († 2003.)
 1940. – Ringo Starr, britanski glazbenik i glumac
 1940. – Đuro Utješanović, hrvatski glumac († 2013.)
 1941. – Stojan Vučićević, hrvatski književnik († 1989.)
 1965. – Roberto Haller, hrvatski skladatelj i pijanist († 2020.)  Smrti 7. srpnja
 1304. – Benedikt XI., papa (* 1240.)
 1307. – Edvard I. Dugonogi, engleski kralj (* 1239.)
1718. – Aleksej Petrovič, ruski prijestolonasljednik (* 1690.)
1816. – Richard Brinsley Sheridan, britanski političar i dramski pisac (* 1751.)
1901. – Johanna Spyri, švicarska književnica (* 1827.)
 1930. – Arthur Conan Doyle, engleski književnik (* 1859.)
1932. – Aleksandr Grin, ruski književnik (* 1880.)
1956. – Gottfried Benn, njemački književnik (* 1886.)
1968. – Jo Schlesser, francuski automobilist (* 1928.)
1972. – Atenagora I., carigradski patrijarh (* 1886.)
 1992. – Andrija Andabak, hrvatski vojnik (* 1956.)
2006. – Syd Barrett, britanski rock glazbenik i tekstopisac (* 1946.)
2014. – Alfredo Di Stéfano, argentinsko - španjolski nogometaš i trener (* 1926.)
2014. – Eduard Ševardnadze, gruzijski političar (* 1928.)
 2016. – Laura Mancinelli, talijanska književnica (* 1933.)

 Blagdani i spomendani
 Dan molitve za duše u čistilištuRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
 Dan državnosti na Solomonskim Otocima
 Svjetski dan čokolade

 Imendani

 Izvori

 007

Maria Petkovic.

Question: who is the nineth anniversary in honor of

Maria Petkovic.

Question: when is the day of prayer for souls celebrated

Maria Petkovic.

Question: where is the day of prayer for souls held

Maria Petkovic.

Question: in honor of mr maria petkovic, what anniversary is celebrated in cro

Maria Petkovic.

Question: what is the anniversary of the day of prayer for souls in the cleaning room on s

Maria Petkovic.

Question: who is the patron saint of croatian cleaning

Maria Petkovic.

Saturday at the Croatian Morning : The Nineth Anniversary in Honor of Mr.

Blessed and commemorated Day of Prayer for Souls in the Cleaning Room Saturday at the Croatian Morning: The Nineth Anniversary in Honor of Mr. Maria Petkovic.

DONOSIMO ZANIMLJIVE ČINJENICE O ČOKOLADI
Osim što je čokolada čuveni afrodizijak, njezine kvalitete uvijek su tema zdravstvenih savjeta od kojih je najustaljeniji onaj kako crna čokolada snižava povišeni krvni tlak dok onaj o njezinim nezdravim učincima prekomjernog konzumiranja zašećerenih oblika mnogi ignoriraju. Od davnina su kakao i čokolada cijenjeni u svim dijelovima svijeta. Zato je švedski botaničar Carl Linnaeus kakaovu drvu dao ime Theobroma cacao što znači 'hrana bogova' na latinskom.
1. Hrana bogova
Theobroma cacao znanstveno je ime za stablo na kojem rastu kakao zrna, a to znači "hrana bogova". Jedenje čokolade ponekad može djelovati kao božansko iskustvo, a izgleda da je švedski botaničar Carl Linnaeus isto tako razmišljao. Dao je kakaovu drvu znanstveno ime Theobroma cacao. 'Theobroma' znači 'hrana bogova' na latinskom, a 'kakao' dolazi od nahualtske riječi 'xocolatl' (xococ je riječ za gorko i atl znači voda).
2. Zrna kakaa kao valuta
Maye i Azteci su prvi su uzgajali kakao i koristili zrna kao valutu. Cijenjen od drevnih civilizacija, kakao je korišten kao oblik valute za kupnju hrane i odjeće. Također korišten je i za izradu xocoatl, gorkog pića napravljenog od prženih i mljevenih kakaovih zrna, vode i začina koji su bili rezervirani samo za plemstvo i ratnike.
3. Proizvođači čokolade i čokolaterije
Proizvođači čokolade su obrtnici koji uzimaju kakao iz pojedinih regija i čine sve potrebne korake kako bi sirovi proizvod pretvorili u ukusnu, lijepo umotanu čokoladu. To su postupci poput: sortiranja, prženja, drobljenja, oblikovanja i omatanja. Čokoladeri pak uzimaju gotovu čokoladu od proizvođača čokolade i koriste svoju kreativnost za izradu slatkiša, primjerice rade razne bombonijere, lađice od peperminta, pa čak i 3D objekte izrađenih pomoću prilagođenih kalupa.
4. Postotak na čokoladi označava koliko kakaa sadržava čokolada
U čokoladi veći postotak kakaa obično ukazuje na 'tamniju' vrstu čokolade. Sve ostalo u čokoladi su uglavnom sastojci poput šećera, mlijeka, aditiva poput sojinog lecitina (emulgator) i vanilije. Kakao zrna se sastoje od kakaovog praha (koji pridonosi okusu i boji gotove čokolade) i kakao maslaca (masni dio zrna koji daje čokoladi glatku teksturu). Proizvođači obično u čokolade dodaju više kakao maslaca kako bi poboljšali okus i olakšali rad s čokoladom.
5. Najviše čokolade prodaje se za Božić, Uskrs i Valentinovo
U Americi se najviše čokolade prodaje za Valentinovo, prema podacima tvrtke za istraživanje tržišta. Blagdanski i sezonski čokoladni proizvodi čine čak 24 posto od ukupne prodaje.
6. Čokolada preuzima okus od okolnih stvari
Čokolada se ponaša kao spužva i upit će miris svega što se nalazi oko nje. Ako je stavite blizu bombona od peperminta, imat ćete čokoladu s pepermintom, a ako je stavite blizu sira, mirisat će po siru. Zato dobro paziti pored čega je ostavljate.
7. Čokolada se brzo otapa
Čokoladno talište je 30°C stupnjeva, i zato se ona otopi čim ju stavimo u usta ili držimo predugo u ruci. Ipak, tamnija čokolada će se malo sporije otopiti od mliječne pošto mliječna ima više raznih dodataka.
8. Snickers, Reese's slatkiš s kikiriki maslacem i Kit Kat su omiljeni slatkiši
Prema istraživanjima u Americi, Snickers, Reese's i Kit Kat omiljene su čokoladne slastice Amerikancima.
9. Bijela čokolada zapravo nije čokolada
Bijela čokolada se ne smatra pravom čokoladom jer ne sadrži kakao prah, već se radi samo od kakaova maslaca i ostalih dodataka poput šećera, mlijeka u prahu i vanilije.
10. Proces zgušnjavanja čokolade je bitan
Tijekom procesa učvršćivanja i zgušnjavanja čokolade, temperatura čokolade naglo je podignuta i spuštena kako bi se kristali u kakao maslacu poravnali na precizan način, što rezultira sjajem i čvrstim pucketanjem dobre čokolade. Neadekvatno stvrdnuta čokolada ima mat izgled, meka je i lako se topi.
.(REX)

Question: what is the name of chocolate day in the solomon islands

Question: when was world chocolate day celebrated in the solomon islands

Question: when was world chocolate day announced in the solomon islands

Question: in which group of islands is chocolate day celebrated

Question: where is world chocolate day celebrated

Question: what is chocolate day in the solomon islands

Question: july 1st is known as what in the solomon islands

Announcement for 1 July 2012 , accessed on the pages 26 June 2012 .

Announcement for 1 July 2012, accessed on the pages 26 June 2012. World Chocolate Day in the Solomon Islands


8. srpnja (8.7.) 189. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (190. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 176 dana.

 Događaji
 1283. – Bitka za Maltu, gdje su Aragonci pobijedili Anžuvince u ratu nakon Sicilijanske večernje
 1497. – Vasco da Gama je krenuo na prvo putovanje iz Europe prema Indiji
1709. – Pobjeda Petra I. Velikog nad Švedima u Poltavskoj bitci
1859. – Carl Ludvig Eugen postao kralj Švedske i Norveške
1947. – Novine Roswell Daily Record objavile članak o padu NLO-a u Roswellu
 1979. – Jewitt i Danielson otkrili Jupiterov satelit Adrasteju
 1987. – U Zagrebu je počela 14. ljetna Univerzijada.
1994. – Kim Jong-il nakon smrti oca postao vođa Sjeverne Koreje
 2007. – Izabrano novih sedam svjetskih čuda; Kineski zid, rimski Koloseum, Taj Mahal, Machu Picchu, kip Krista Iskupitelja, grad Petra i Chichen Itza.
2011. – Posljednji let iz programa Space Shuttle

 Rođenja 8. srpnja
1597. – Artemisia Gentileschi, talijanska slikarica
1621. – Jean de La Fontaine, francuski književnik († 1695.)
1776. – Dominique-Jean Larrey, francuski kirurg († 1842.)
 1809. – Ljudevit Gaj, hrvatski političar, jezikoslovac, ideolog, novinar i književnik († 1872.)
 1818. – Ivan Franjo Jukić, hrvatski književnik, kulturni i politički djelatnik († 1875.)
 1819. – Vatroslav Lisinski, hrvatski skladatelj († 1854.)
1831. – John Pemberton, izumitelj Coca-Cole († 1888.)
1838. – Ferdinand von Zeppelin,  njemački general i proizvođač zrakoplova (1914.)
 1867. – Käthe Kollwitz, njemačka likovna umjetnica († 1945.)
 1885. – Ernst Bloch, njemački filozof († 1977.)
1885. – Hugo Boss, modni dizajner († 1948.)
1908. – Nelson Rockefeller, potpredsjednik SAD-a († 1979.)
1919. – Walter Scheel, njemački političar († 2016.)
 1940. – Liliana Budicin-Manestar, hrvatska sopranistica († 2000.)
 1960. – Ena Begović, hrvatska glumica († 2000.)
 1961. – Andrew Fletcher, engleski glazbenik i član Depeche Mode-a
 1967. – Igor Mešin, hrvatski glumac
 1981. – Anastazija Miškina, ruska tenisačica Smrti 8. srpnja
689. – Kilijan, irski svetac i redovnik (* 640.)
975. – Edgar I. Miroljubivi, engleski kralj (* 943.)
1145. – Eugen III., papa
1253. – Teobald I., navarski kralj (* 1201.)
1623. – Grgur XV., papa (* 1554.)
1695. – Christiaan Huygens,  nizozemski astronom, matematičar i fizičar (* 1629.)
1747. – Štefan Fuček, hrvatski (kajkavski) pisac (* 1690.)
1822. – Percy Bysshe Shelley, engleski pjesnik (* 1792.)
1859. – Oskar I., švedski kralj (* 1799.)
 1873. – Franz Xaver Winterhalter, njemački slikar (* 1805.)
1942. – Louis Franchet d'Esperey, francuski general (* 1856.)
 1967. – Vivien Leigh, engleska filmska glumica (* 1913.)
1979. – Shin'ichirō Tomonaga, japanski fizičar i nobelovac (* 1906.)
 1985. – Simon Kuznets, američki ekonomist, demograf, statističar i nobelovac (* 1901.)
 1987. – Franjo Wölfl, hrvatski nogometaš (* 1918.)
1994. – Kim Il-sung, sjevernokorejski diktator (* 1912.)
 2008. – Grozdan Knežević, hrvatski arhitekt (* 1928.)
2012. – Ernest Borgnine, američki glumac (* 1917.)

 Blagdani i spomendani
 Dan neplodnih bračnih parovaRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
 Dan grada Tomislavgrada

 Imendani

 Izvori

 008

Maria Petkovic.

The City of Tomislavgrada

Question: who is the author of 8 srpnja

Maria Petkovic.

The City of Tomislavgrada

Question: when was the city of tomislavgrada announced

Maria Petkovic.

The City of Tomislavgrada

Question: what is the capital of the slovakia region

Maria Petkovic.

The City of Tomislavgrada

Question: what is the name of the city in russia

Maria Petkovic.

The City of Tomislavgrada

Question: what does srpnja mean in spanish

Maria Petkovic.

The City of Tomislavgrada

Maria Petkovic. Announcement for 1 July 2012, accessed on the pages 26 June 2012. The City of Tomislavgrada


9. srpnja (9.7.) 190. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (191. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 175 dana.

 Događaji
1357. – U Pragu započinje gradnja Karlova mosta
1409. – "Sramna prodaja Dalmacije Mletcima 1409."; Ladislav Napuljski prodao je Dalmaciju Mletcima za 100.000 dukata.
 1810. – Napoleon je službeno proglasio Nizozemsku dijelom svojeg carstva.
1816. – Argentina proglasila nezavisnost
1875. – U Nevesinju počeo Hercegovački ustanak protiv Osmanskog Carstva
 1922. – Čovjek je prvi puta preplivao 100 m za manje od jedne minute: 58,6 sec, Peter Janos Weissmuller, poznatiji kao Johnny Weissmüller.
 1941. – Ubijen je Otokar Keršovani, novinar, kritičar i političar
 1943. – Počela je Saveznička invazija Sicilije
 1991. – Velikosrpski agresori okupirali su i spalili hrvatsko selo Ćelije.
 2001. – Goran Ivanišević osvojio Wimbledon.
2002. – Rapuštena je Organizacija afričkog jedinstva, naslijedila ju je Afrička unija
 2011. – Južni Sudan proglasio neovisnost.

 Rođenja 9. srpnja
 1578. – Ferdinand II., njemačko-rimski car, ugarsko-hrvatski i češki kralj († 1637.)
 1840. – Štefan Žemlič, slovenski pisac († 1891.)
1879. – Carlos Chagas, brazilski liječnik († 1934.)
 1913. – Pero Tutavac Bilić, hrvatski publicist († 1985.)
1926. – Ben Roy Mottelson, danski fizičar
1929. – Lee Hazlewood, američki pjevač i teksopisac († 2007.)
1929. – Hasan II., marokanski kralj († 1999.)
 1931. - Fredi Kramer, hrvatski športski novinar, dužnosnik i publicist († 2020.)
 1932. – Donald Rumsfeld, američki političar
1935. – Mercedes Sosa, argentinska pjevačica († 2009.)
 1941. – Helena Buljan, hrvatska glumica
1945. – Dean Koontz, američki književnik
 1946. – Marko Ruždjak, hrvatski akademik i skladatelj († 2012.)
1946. – Bon Scott, škotski pjevač, prvi frontman AC/DC-a († 1980.)
1947. – Mitch Mitchell, britanski glazbenik, bubnjar sastava The Jimi Hendrix Experience († 2008.)
1947. – O. J. Simpson, bivši igrač američkog nogometa
1950. – Viktor Janukovyč, bivši ukrajinski predsjednik
 1956. – Tom Hanks, američki glumac
 1964. – Neven Valent, hrvatski operni i koncertni pjevač († 2012.)
1964. – Courtney Love, američka pjevačica
1964. – Gianluca Vialli, bivši talijanski nogometaš
1982. – Sakon Yamamoto, bivši japanski vozač Formule 1
1990. – Fabio i Rafael Pereira da Silva, brazilska braća blizanci i nogometaši

 Smrti 9. srpnja
230. – Bian, japanska carica majka (* 160.)
518. – Anastazije I., bizantski car (* 430.)
1441. – Jan van Eyck, flamanski slikar (* 1930.)
1654. – Ferdinand IV., hrvatsko-ugarski kralj (* 1633.)
1746. – Filip V., španjolski kralj (* 1683.)
1797. – Edmund Burke, irski državnik, teoretičar politike i filozof (* 1729.)
1850. – Zachary Taylor, američki predsjednik (* 1784.)
1850. – Báb, iranski trgovac i osnivač bahaizma (* 1819.)
1856. – Amedeo Avogadro, talijanski fizičar i kemičar (* 1776.)
1880. – Paul Broca,  francuski antropolog i neurolog (* 1824.)
 1921. – Marianne Brandt, austrijska operna pjevačica (* 1842.)
1938. – Benjamin Nathan Cardozo, američki pravnik (* 1870.)
 1941. – Božidar Adžija, hrvatski političar i publicist (* 1890.)
 1941. – Otokar Keršovani, hrvatski publicist, novinar, kritičar i političar (* 1902.)
1955. – Adolfo de la Huerta, meksički političar i državnik (* 1881.)
2011. – Facundo Cabral, argentinski pjevač, tekstopisac i pisac (* 1937.)

 Blagdani i spomendani
 Dan sestara i vrtićaRadio Subotica na hrvatskom  Uskoro...: Devetnica u čast bl. Marije Petković. Najava za 1. srpnja 2012., pristupljeno stranicama 26. lipnja 2012.
 bl. Marija Petković
 Dan državnosti u Argentini

 Imendani
 Leticija

 Izvori

 009

Maria Petkovic.

Question: the day of the sisters and gardens is celebrated on which Croatian radio station

Maria Petkovic.

Question: who is the saint of devetnica

Maria Petkovic.

Question: who is devetnica in honor of

Maria Petkovic.

Question: what is maria petkovic's nickname

Maria Petkovic.

Question: where is the day of the sisters and gardens

Maria Petkovic.

Question: what is the name of the day celebrated by the radio subotica on the cro

Maria Petkovic.

Question: in which country is the cathedral of devetnica located

Maria Petkovic.

Question: what is celebrated on 9 srpnja

Dan sestara i vrtićaRadio Subotica na hrvatskom Uskoro ... : Devetnica u

Maria Petkovic.

Blessed and commemorated the Day of the Sisters and Gardens Radio Subotica on the Croatian Late ... : Devetnica in honor bl .

Blessed and commemorated the Day of the Sisters and Gardens Radio Subotica on the Croatian Late...: Devetnica in honor bl. Maria Petkovic.