mini|290px|Pogled na crkvu svetog Donata s katedrale svete Stošije, 2014.

Zadar (talijanski: Zara) je  grad i središte  Zadarske županije  u Hrvatskoj.

 Opis
Zadar je grad i središte Zadarske županije i šireg regionalnog kompleksa sjeverne  Dalmacije i Like, unutar europske NUTS 2 regije Jadranske Hrvatske. Po broju stanovnika drugi je grad u Dalmaciji, a peti u Republici Hrvatskoj. Uže gradsko naselje broji oko 80 000 stanovnika, dok urbano područje grada Zadra broji oko 118 000 stanovnika.https://www.grad-zadar.hr/urbano-podrucje-zadar-1052/

 Gradska naselja i mjesni odbori
U sastavu naselja Zadar nalaze se 22 mjesna odbora (četvrti), a Grad Zadar, kao upravno teritorijalnu jedinicu čini osim Zadra još 14 naselja, ukupno 15 (stanje 2011). To su: Babindub, Brgulje, Crno, Ist, Kožino, Mali Iž, Molat, Olib, Petrčane, Premuda, Rava, Silba, Veli Iž, Zadar i Zapuntel.

 Zemljopis
Zadar se nalazi na 44°06'51" sjeverne zemljopisne širine i 15°13'40" istočne zemljopisne dužine. Razvio se na povoljnom položaju u središtu hrvatskog dijela istočne obale Jadranskog mora, zaštićen nizom zadarskih otoka od utjecaja otvorenog mora, što je imalo veliku važnost u razdoblju prevage jedrenjačkog pomorskog prometa. Kopneno zaobalje čini prostrani uravnjeni prostor Ravnih Kotara, što mu omogućava nesmetano prostorno širenje, po čemu se razlikuje od većine drugih primorskih gradova Hrvatske. Masivom Velebita priobalno je područje morfološki odijeljeno, ali i povezano s Likom i kontinentalnim dijelovima Hrvatske, što je u najnovije vrijeme vrednovano izgradnjom suvremene autoceste, odnosno tunela Sveti Rok.

 Prometni položaj
Nakon što su u 20. stoljeću prevladali kopneni putevi na račun morskih, Zadar je i dalje zadržao prometnu važnost – kroz grad prolazi jadranska magistralna cesta, a grad je spojen s autocestom A1, modernom četverotračnom cestom Zadar Zapad – autocesta A1. Odvojkom željezničke pruge je od 1966. povezan s Kninom, gdje se spaja na glavnu prugu Zagreb – Split. Međunarodnom brodskom linijom povezan s talijanskim gradom Anconom. Zračna luka Zadar nalazi se u Zemuniku, 10 km istočno od grada.
mini|lijevo|Široka ulica (Kalelarga) – glavna zadarska ulica
thumb|lijevo|Stanovništvo grada Zadra

 Stanovništvo

 Popis 1991.

Prije Prvog svj. rata, prema popisu iz 1910. Zadar je imao 19 500 stanovnika. Nakon prepuštanja Kraljevini Italiji grad je napustilo oko 9000 Hrvata, započela je stagnacija i relativno nazadovanje u odnosu na druge hrvatske priobalne gradove, a kasnija je obnova tekla vrlo usporeno. Prije Drugog svjetskog rata, grad Zadar je imao oko 17 000 stanovnika. Nakon teških bombardiranja i iseljavanja Talijana neko je vrijeme stagnirao, a prema svjedočanstvima, navodno neko vrijeme u staroj gradskoj jezgri nije bilo niti jednog stanovnika, a 1948. popisano je nešto preko 13 000 stanovnika. Ubrzaniji gospodarski razvoj započeo je tek sredinom 50-tih, i populacijski i teritorijalno. Tako je 1961. imao 25 000 stanovnika, 1971. – 43 000, 1981. – 60 000, a 1991. čak 76 000. Ubrzanom izgradnjom su u njegov sastav 80-tih godina uključena dotad zasebna prigradska naselja Bokanjac, Diklo, Ploče i Dračevac.

 Popis 2001.
Popis stanovništva 2001.

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, Zadar bilježi pad stanovništva prvi put od Drugog svjetskog rata. Dva razloga koja su tome pridonijela su: promjena metodologije popisa stanovništva, na način da se osobe koje su imale prebivalište u Zadru, ali nisu boravile u Zadru više od godine dana, nisu ubrajale u stalno stanovništvo grada. Također, tijekom Domovinskog rata je došlo do značajnih migracijskih kretanja: iz grada se iselio dio vojnih djelatnika, primarno srpske nacionalnosti, kao i značajan broj stanovnika srpske nacionalnosti, te se također doselio značajan broj stanovnika iz okolice, kao i iz Bosne i Hercegovine.

 Popis 2011.
Prema popisu stanovništva iz 2011. grad Zadar ima 71.471 stanovnika, a zajedno s prigradskim naseljima na kopnu i naseljima teritorijalne jedinice na otocima 75.062 stanovnika. Urbana aglomeracija (od Petrčana na SZ do Sukošana na JI zajedno s otokom Ugljanom ima oko 90.000 stanovnika, a urbana regija od Vira/Vrsi, preko Nina, Murvice, zračne luke, Turnja, Sv. Filipa i Jakova te Biograda do Pakoštana i Draga oko 125.000 stanovnika.Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima, popis 2011.

Po veličini je, nakon Zagreba, Splita, Rijeke i Osijeka, peti grad, urbana aglomeracija i urbana regija u Hrvatskoj, ispred Slavonskog Broda, Varaždina i Pule.

 Uprava
240px|minijatura|desno|Jugoistočni dio otoka Ista i tjesnac Tisno te pogled na luku Zapuntel na otoku Molatu (gore).
Administrativnom području Grada Zadra osim užeg gradskog područja pripadaju i obližnja naselja Babindub, Crno, Kožino i Petrčane te otoci Ist, Iž, Molat, Olib, Premuda, Rava i Silba. Površina Grada, uključujući i navedene otoke, iznosi 194 km2.

Urbano područje Zadra upravno je podijeljeno na 21 mjesni odbor (Arbanasi, Bili Brig, Bokanjac, Brodarica, Crvene Kuće, Diklo, Dračevac, Gaženica, Jazine I, Jazine II, Maslina, Novi Bokanjac, Poluotok, Ploča, Puntamika, Ričina, Smiljevac, Stanovi, Vidikovac, Višnjik i Voštarnica).

Gradonačelnik Zadra je Branko Dukić(HDZ) izabran na lokalnim izborima u svibnju 2017. godine
 Stranka  Postotak glasova  Broj zastupnika HDZ, HSS, HSLS, HSP, HSU  49,63 %   SDP, HNS, SHUS  30,87 % DSU  7,55 %   Nezavisna lista Željko Predovan  5,77 %

 Povijest
 Od prapovijesti do rimskog doba
230px|minijatura|desno|Ostaci rimskog foruma u Zadru.
Šire zadarsko područje naseljeno je još od pradavnih vremena. Nalazi te ranije kulture datiraju još od starijeg kamenog doba, dok su u vrijeme neolitika arheološkim istraživanjima utvrđene brojne ljudske naseobine. Na periferiji današnjeg Zadra takve su se naseobine nalazile na području Arbanasa i Puntamike. Prije naseljavanja ilirskih plemena ovaj je prostor naseljavao pradavni mediteranski narod iz čijeg predindoeuropskog jezika vrlo vjerojatno potječe i sam naziv naselja – Jader, Jadra ili Jadera, koji su poslije preuzele i druge civilizacije. Ime naselja vezano je uz neki pradavni hidrografski pojam.

Ilirsko naselje potječe iz 9. stoljeća pr. Kr., koje je već u 7. i 6. stoljeću pr. Kr. značajno središte ilirskog plemena Liburni kojima je zadarska luka bila polazište za brojna trgovačka putovanja i sigurno sidrište. Jadasini kao stanovnici Idasse ili Jadera prvi se put spominju 384. pr. Kr. na grčkom natpisu iz Farosa (današnji Stari Grad na Hvaru) kao saveznici hvarskih starosjedilaca u borbi protiv novodoseljenih grčkih kolonista. Grčki zemljopisac Skilaks Skarianderis spominje Zadar pod imenom Idassa, Jadar, a stanovnike naziva Jadasinima.

Sredinom 2. stoljeća pr. Kr. zadarsko područje postupno osvajaju Rimljani, koji se sustavno naseljavaju u Zadru. Koloniju rimskih građana – Colonia Julia Jader osnovao je 48. pr. Kr. najvjerojatnije sam Julije Cezar. Zadar je postao samostalni municipij mahom isluženih rimskih vojnika, kojima je uz sam grad bila podijeljena i zemlja za obrađivanje.

Jader je bio uređen po svim načelima rimskog urbanizma: pet uzdužnih i veći broj poprečnih ulica stvaralo je pravilnu mrežu gradskih komunikacija, koje su dijelile grad po strogom geometrijskom redu na pravokutne kvartove – insule. Na zapadnom kraju grada izgrađen je glavni trg – rimski forum, a do njega nešto povišeni kapitolij s hramom. Kapitolij je bio omeđen jednokatnim, a forum dvokatnim trijemom. Na prostoru okrenutom moru izgrađen je gospodarski trg – emporij. Rimski Jader bio je zaštićen jakim zidinama, na više mjesta ojačanih monumentalnim kulama, a imao je i javni vodovod s vodom iz 40 km udaljene Vrane, sustav kanalizacije, terme i druge značajke visoko razvijenog urbanog života. Također se na području rimskog Zadra pretpostavlja postojanje građevine amfiteatra za održavanje krvavih gladijatorskih borbi, kao i građevine teatra za priređivanje scenskih igara.

 Rani srednji vijek
U razdoblju seobe naroda i prodora barbara dolazi do postupne stagnacije Zadra, a u 5. stoljeću, već pod vlašću Istočnih Gota, grad je sasvim osiromašio, a zbog dotrajalosti brojne su javne građevine postale ruševine. Zadar je u to vrijeme (6. stoljeće) zasigurno pogodio i težak potres u kojem su razoreni cijeli kompleksi monumentalne rimske arhitekture, čiji će ulomci kasnije poslužiti kao građevni materijal. U razdoblju između 4. i 6. stoljeća u Zadru se razvija i nova religija – kršćanstvo; grad ima svog biskupa, gradi se novo vjersko središte sjeverno od foruma s bazilikom i krstionicom, kao i drugi sakralni objekti. Nakon povlačenja Istočnih Gota s područja Dalmacije 537. godine te konačnog pada Zapadnog Rimskog Carstva, Zadar dolazi pod vlast Bizanta. Istovremeno započinju prodori Avara i Slavena koji su u ranom 7. stoljeću u potpunosti razorili i opustošili Salonu, čime Zadar, kao jedini grad koji se othrvao napadima novih osvajača, preuzima ulogu novog upravnog središta Bizantske provincije Dalmacije. Ulogu glavnog grada Dalmacije zadržat će sve do 1918. godine.

Početkom 9. stoljeća bilježi se u Zadru živa diplomatska aktivnost biskupa Donata, te gradskog kneza Pavla u sporu između Franačke države Karla Velikog i Bizantskog Carstva. Franci su, naime, nakratko osvojili Zadar, ali je mirom u Aachenu 812. godine grad vraćen Bizantu. Zadar se u potpunosti okrenuo k moru, pomorstvu i trgovini, a zahvaljujući novom strateškom položaju postaje gospodar prostora od kvarnerskih otoka do Kaštelanskog zaljeva. Bizantska Dalmacija nije bila teritorijalno jedinstvena cjelina, već skup gradskih općina na čelu sa Zadrom, a široka gradska autonomija doprinijela je razvitku dalmatinskih gradova kao slobodnih komuna. U svemu je tome prednjačio upravo Zadar, čiji je položaj u to doba bio jednak onome koji je imala Venecija.

 Zadar u srednjem vijeku
lijevo|thumb|270px|Križarska opsada Zadra 1202. godine
U vrijeme silnog uspona srednjovjekovnog Zadra, grad postaje sve veća smetnja ambicijama moćnije Venecije, a u zaleđu se formira i raste hrvatska država. Zadar postupno uspostavlja ponajprije trgovačke, a potom i političke veze s Hrvatima, koji se sve više prihvaćaju i integriraju u gradskom životu. U 10. stoljeću, bilježe se u Zadru hrvatska imena i to priora, suca, svećenika, opatica i redovnica, što svjedoči da je hrvatski etnički element osvojio sve gradske staleže. Zadrani poduzimaju napore za vlastito osamostaljenje od Bizanta u čemu svakako prednjači najmoćnija zadarska patricijska obitelj – Madijevci. U sporazumu s Bizantom Zadar je s ostalim dalmatinskim komunama 1069. godine pripojio svojoj državi hrvatski kralj Petar Krešimir IV., a poslije dinastičkih borbi i smrti kralja Dmitra Zvonimira 1089. godine, Zadar od 1105. priznaje vlast prvog hrvatsko-ugarskog kralja Kolomana. Od tada Zadar počinje sve češće ratovati s Venecijom. Prvi put Mlečani su napali i zauzeli Zadar 1000. godine. Siloviti su nasrtaji i povremena osvajanja uz otpor i pobune Zadrana zbivali su se osobito u razdobljima 1115. – 1118., 1159. – 1180., 1181. – 1202., 1242. – 1247., 1311. – 1313. i 1345. – 1346. godine, te potrajali sve do 1358. i zaključenja Zadarskog mira.

Tijekom tog razdoblja Zadrani su tražili saveznike pa je tako zadarski knez Desinjin Damjan 1188. sklopio savez s Pisom, s čijom je pomoću 1190. porazio Mlečane u pomorskoj bitki kraj otoka Pašmana 1190., te iste godine sklopio mir s Rabljanima.Hrvatski leksikon A–K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996., , str. 232–233.

Zadar je posebno teško stradao 1202. godine kada je mletački dužd Enrico Dandolo za napadaj i opsadu iskoristio križare na 4. pohodu u Palestinu kada je počinjen jedan od najokrutnijih zločina u povijesti Zadra. Križari su se Mlecima obvezali platiti prijevoz brodovima do Egipta, a kako im nisu mogli platiti, Mlečani su ih iskoristili za razaranje, rušenje i pljačku Zadra. Hrvatsko-ugarski kralj Emerik osudio je križarsku vojnu, jer je nastao sukob oko toga je li pravovjerno da Božja vojska napadne kršćanski grad. Zadar je ipak bio razrušen i osvojen, a stanovništvo raseljeno. Papa Inocent III. ekskomunicirao je Mlečane i križare koji su sudjelovali u osvajanju. Poslije novih pobuna, grad je došao pod vlast hrvatsko-ugarskog kralja Ludovika I. Anžuvinca i to (mirom u Zadru) 1358. godine.
mini|290px|Škrinja Sv. Šimuna iz 1380. godine, najvrjednije djelo srednjovjekovne zlatarske umjetnosti u Hrvatskoj nalazi se u Zadru

Stanovništvo Zadra u razvijenom srednjovjekovnom razdoblju bilo je pretežno hrvatsko, o čemu svjedoči zapisa kardinala Bosona koji je 1177. godine pratio papu Aleksandra III. na putu za Veneciju. Kada su se papinske lađe zbog oluje sklonile u zadarsku luku, Zadrani su papu dočekali pjevajući na hrvatskom jeziku. Razdoblje od 11. do 14. stoljeća, iako burno i puno opsada i stradanja, bilo je zlatno doba Zadra. Zadar je vještom politikom i trgovinom, te sposobnim pomorcima osigurao ključnu ulogu među gradovima na istočnoj obali Jadrana, što se odrazilo i na njegov izgled i kulturu (sagrađene su brojne crkve, bogati samostani, raskošne palače uglednih obitelji, izrađena je škrinja Sv. Šimuna). Jedan od najboljih primjera sjaja i moći tadašnjeg Zadra je i prvo Sveučilište na hrvatskom tlu kojeg su 1396. godine osnovali Dominikanci.

 Od 15. do 18. stoljeća
230px|minijatura|desno|Konrad von Grünenberg: Zadar 1486. godine
Poslije Ludovikove smrti Zadar priznaje vlast kralja Žigmunda Luksemburškog, a zatim Ladislava Napuljskog koji je 1409., vidjevši da sve više gubi utjecaj u Dalmaciji, prodao Zadar i svoja dinastička prava na Dalmaciju Veneciji za 100.000 dukata. Tako je Venecija ponovno preuzela Zadar 31. srpnja 1409. godine, ovaj put bez borbe, ali uz napetosti i otpor zadarskog plemstva koji su ugušeni progonom i pljenidbom imovine. Zadar je i dalje administrativno središte Dalmacije, ovaj put pod mletačkom vlašću koja se proširila nad cjelokupnim dalmatinskim prostorom (izuzevši Dubrovačku Republiku). Mlečani su znatno ograničili političku i gospodarsku autonomiju Zadra, koji je unatoč svoj toj represiji, još uvijek grad izraženog prosperiteta. U tom vremenu u Zadru je rođen jedan od najslavnijih hrvatskih kipara i graditelja – Juraj Matejev Dalmatinac, glasovit prvenstveno po svom radu na šibenskoj katedrali, zatim velika imena renesansne umjetnosti – braća Lucijan i Franjo Vranjanin (Laurana), koji su se svojim kiparskim i graditeljskim djelima posebno proslavili u Italiji.

Razdoblje 16. i 17. stoljeća obilježeno je u Zadru prodorima turskih osvajača koji su već početkom 16. st. osvojili zadarsko zaleđe, a sam grad se gotovo neprestano nalazi na dometu turskog topništva. Stoga započinje izgradnja novog sustava utvrda i zidina koji su bitno promijenili izgled grada. Za potrebe izgradnje novih moćnih peterokutnih utvrda srušene su mnoge kuće i crkve, pa čak i čitavo zadarsko predgrađe – Varoš Sv. Martina. Po svršetku njezine 40-godišnje izgradnje Zadar postaje najveći grad-utvrda u Mletačkoj Republici sa sustavom utvrda, bastiona, obrambenih kanala ispunjenih morem i novih velikih javnih gradskih cisterna. Tijekom temeljite pregradnje Zadra izgrađen je i cijeli niz sasvim novih javnih zgrada (Gradska loža i Gradska straža na tadašnjem Gospodskom trgu, više novih vojarni i skladišta, ali i raskošnih novih palača).
alt=Neshvaćeni zmaj ili grb Sforze Pallavicina|mini|Neshvaćeni zmaj ili grb Sforze Pallavicina
Uz općenito nesigurno vrijeme i niz turskih opsada i razaranja, unutar gradskih utvrda razvijala se visoka kultura življenja. U 16. i 17. st. značajna je aktivnost hrvatskih književnika koji pišu na narodnom jeziku (Jerolim Vidolić, Petar Zoranić, Brne Karnarutić, Juraj Baraković, Šime Budinić). Valja istaknuti i znamenitog slikara Andriju Medulića (oko 1510./1515. – 1563.), koji se u Mlecima potpisivao kao «Andrea Schiavone».

Zbog stalne turske opasnosti stanovništvo se znatno prorijedilo te je došlo do opće stagnacije gospodarstva. Gradom je u 16. i 17. stoljeću haralo i više žestokih epidemija kuge. Nakon više od 150 godina turske prijetnje, Zadar je oslabljen u ljudstvu, ali i materijalno osiromašen. Venecija naseljava novo stanovništvo, a pod nadbiskupom Vickom Zmajevićem u tri navrata se doseljavaju i Arbanasi koji formiraju novo naselje u predgrađu. Unatoč oskudici, u Zadru je 1783. godine izgrađeno «Plemićko kazalište» (Teatro Nobile) koje će biti u funkciji više od stotinu godina.

Nakon pada Venecije (1797.) Zadar i Dalmacija pripojeni su Austriji, ali prva austrijska vladavina nad Zadrom trajala je samo do 1806. godine.

 Zadar u 19. i 20. stoljeću
230px|minijatura|desno|Francuski novac u Zadru iz 1813. godine
Nakon osmogodišnje vlasti, Austrija je mirom u Požunu Napoleonu prepustila Mletke, zapadnu Istru, Dalmaciju i mletačku Albaniju. Francuska vladavina nad Zadrom započela je u veljači 1806. godine i trajala je do prosinca 1813. U to kratko vrijeme došlo je do značajnih društvenih reformi, a osnovan je i cijeli niz novih institucija, među kojima je i obnovljeno zadarsko sveučilište (studij medicine, niže i više kirurgije, farmacije, prava, graditeljstva i geodezije). Već u lipnju 1806. pokrenute su u Zadru i prve novine na hrvatskom jeziku «Kraljski Dalmatin», koje će izlaziti do 1810. godine. U tom je razdoblju generalni providur Dalmacije bio Vincenzo Dandolo, a zadarskim načelnikom Petar Damjanić Vrgadski.Hrvatski leksikon A–K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996., , str. 233.

U studenom 1813. započinje austrijska opsada Zadra, potpomognuta i engleskim trupama, a već 7. prosinca austrijska vojska ponovno ulazi u Zadar. Druga austrijska vlast potrajala je sve do 1918., a Zadar i dalje zadržava status glavnog grada Kraljevine Dalmacije i sjedište je Dalmatinskog sabora (osnovanog 1861.) i crkvene metropolije za čitavu Dalmaciju. Administrativne funkcije Zadra rezultirale su većim naseljavanjem stranog činovništva (1910. godine 60 % stanovništva grada čine Talijani). Također, Zadar je jedina općina u Dalmaciji u kojoj autonomaši nikad nisu izgubili vlast.

S austrijskom vladavinom, Zadar je dobio gimnaziju (1816.), otvara se prvi javni perivoj (1829.), osniva se i Narodni muzej (1832.); 1833. godine dovršena je cesta koja je Zadar preko Velebita povezivala sa Zagrebom i Bečom, a 1838. godine stavljen je u upotrebu prvi moderni gradski vodovod.

Zadar je u drugoj polovici 19. stoljeća i žarište pokreta za kulturni i nacionalni preporod u Dalmaciji, a ovo razdoblje od posebne je važnosti za povijest grada koji se naglo razvija kao moderan europski grad. Ukazom cara Zadar je 1868. godine prestao biti grad-utvrda što se brzo odrazilo na njegov urbanistički razvitak. Izgrađeni su brojni javni i privatni objekti, među njima i Novo kazalište (kasnije Teatro Verdi) 1865. godine. Zadar postaje grad bogato uređenih trgovina i javnih prostora, luksuznih kavana i hotela, javnih knjižnica i čitaonica. Zadar je imao 6 tiskara i u njemu izlazi oko 40 različitih novina i časopisa, među kojima i Narodni list (1862.) – danas najstarije živuće hrvatske novine. U gradu ponovno djeluju brojni važni hrvatski književnici kao što su Ivo Vojnović, Rikard Katalinić Jeretov, Milan Begović, Vladimir Nazor i dr.

Cijelo 19. stoljeće pa sve do dvadesetih godina 20. stoljeća, grad Zadar bilježi značajan broj serijskih publikacija koje su i danas važne za izučavanje političke i gospodarske povijesti grada Zadra i Dalmacije. Zadar je, u počecima izdavanja serijskih publikacija, bio poznat po bogatoj tradiciji hrvatskog novinstva od pokretanja Kraljskog Dalmatina 1806. preko Zore dalmatinske, Narodnog lista, Hrvatske krune i drugih listova. Bitno je spomenuti novine Giornale di Dalmazia i Glas dobrovoljca (1941. – 1943.) iz razloga što u ratnom razdoblju nije bilo previše novina u gradu Zadru. Povijest novinstva izdanog na hrvatskom jeziku na području grada Zadra, može se pronaći u djelu Jadertina Croatica. Bibliografija knjiga, časopisa i novina izdanih na hrvatskom ili srpskom jeziku u Zadru (II. dio. Časopisi i novine) i u Povijesti hrvatskog novinstva. Zadar u 19. stoljeću autora Jose Vidakovića.

230px|minijatura|desno|Zadar s mora u doba Austro-Ugarske
Koncem stoljeća u Zadru se počela naglo razvijati prerađivačka industrija, posebice proizvodnja 33 vrste likera od kojih je Maraschino postao poznat širom svijeta. Na Silvestrovo 1894. u Zadru je zasjala električna gradska rasvjeta, prva sustavno provedena električna mreža u Hrvatskoj.

U Prvom svjetskom ratu Austro-Ugarska Monarhija doživjela je slom i raspad na više država. Austro-ugarska je potpispala primirje s Italijom, prema kojem je Austro-ugarska evakuirala Zadar i prepustila ga Talijanima, koji su onda Zadar okupirali 4. studenog 1918.  Zahvaljujući diplomatskim igrama saveznika prilikom pridobivanja Italije na svoju stranu, ali i nejasnom stavu pregovarača iz Kraljevine SHS, Rapallskim ugovorom (12. studenoga 1920.) Zadar je pripojen Italiji kao enklava na istočnoj obali Jadrana. U njenom sastavu Zadar je ostao sve do 1. studenoga 1944.Ferdinand Perinović: Dica Kalelarge protiv četiri lažna mita o Zadru, Zadar : Društvo za zaštitu biciklista u prometu, 2010., , , str. 139.  Godine 1921. proglašen je slobodnom lukom, te proživljava razdoblje talijanske uprave u čudnoj atmosferi lažnog izobilja. To je razdoblje intenzivne talijanizacije i iseljavanja Hrvata i gospodarskog propadanja grada zbog neprirodne izolacije od zaleđa. U brojkama gledano, Zadar je prema popisima s početka 20. st. imao oko 15 000 stanovnika. Kad je Italija okupirala Zadar 1918., a osobito poslije 1920. mnogo je stanovnika napustilo grad. Mahom su to bili Hrvati. Odselili su u Šibenik, Split, Zagreb, Dubrovnik i drugamo. S druge strane, od 1920. do 1940. u Zadar je doselilo stanovništvo iz Italije, te još oko 10 000 vojnika pa je tako izmijenjeni Zadar imao oko 20 000 stanovnika; neke procjene govore i o većem broju.Gimnazija Vladimira Nazora, Zadar Gimnazija u vrijeme socijalizma Ulogu upravnog sjedišta Dalmacije u potpunosti preuzeo je Split. Kraljevina SHS je neko vrijeme imala upravnu organizaciju sličnu onoj prije rata.

U Drugom svjetskom ratu Zadar je izložen teškim savezničkim bombardiranjima tijekom 1943. i 1944. godine pri čemu je razoreno 80 % povijesne jezgre grada.
230px|minijatura|lijevo|Akademski slikar Božidar Jakac na zadarskom forumu 1961.
Partizani su oslobodili Zadar 31. listopada 1944., te je konačno vraćen Hrvatskoj koja je tada bila jedna od konstitutivnih jugoslavenskih republika, Zadar je završetak rata dočekao gotovo potpuno razoren i napušten, s jedva 6.000 stanovnika. Nakon rata dolazi do iseljavanja talijanskog stanovništva, ali i velikog broja Hrvata, u Italiju.
230px|minijatura|desno|Savezničko bombardiranje Zadra 1944. godine.
Na njihovo mjesto ubrzo i u velikom broju dolaze žitelji zadarskih otoka i zaleđa.
27. ožujka 1945. godine dobio je prvu repertoarnu kazališnu ustanovu koja je imala stalni umjetnički ansambl, Hrvatsko narodno kazalište.Zadaretro  Abdulah Seferović: Urbis theatralis Prva redovna sezona tog kazališta je počela listopada 1945., no tada je to kazalište preimenovano u Narodno kazalište, ostavši bez atributa "Hrvatsko".

Nakon Drugog svjetskog rata grad se razvija u snažan ekonomski i kulturni centar, posebno nakon izgradnje željezničke pruge Zadar-Knin i osnivanja Filozofskog fakulteta.

 Zadar u Domovinskom ratu

Srpnja 1990. ondašnji sekretar SUP-a Mile Martić naoružavao je "ugledne" Srbe u Zadru. 11. travnja 1991. po njegovom naputku, radi zastrašivanja hrvatskog stanovništva, velikosrpski petokolonaši izveli su teroristički napad u Zadru.Ana Skoblar: 25 godina od terorističkog čina na Plovaniji, Antena Zadar, 11. travnja 2016.Siniša Klarica: Prošlo je 20 godina od terorističkog čina na Plovaniji, Zadarski list, 9. travnja 2011. Pristupljeno 11. travnja 2018.

Godine 1991. srpski pobunjenici i Jugoslavenska narodna armija (JNA) napali su Zadar koji se tada našao na rubu okupiranog područja. Veze sa Zagrebom odvijale su se isključivo preko otoka Paga. Zadar je opet proživio ozbiljna razaranja, uključujući neke povijesne objekte. Bio je jednim od gradova koje su velikosrbi često granatirali. Opsada Zadra trajala je do 1993. kada je Zadarsko zaleđe oslobođeno u vojnoj akciji "Maslenica". Sve do 1993. su velikosrbi pokušavali i zauzeti grad, a jedna od takvih akcija je bila 30. lipnja 1993., kada su pored Zadra granatirali i Biograd na Moru. Povremeni napadi na grad su se nastavili sve do 1995. kada je operacijom "Oluja" završen rat u Hrvatskoj.

 Gospodarstvo
230px|minijatura|desno|Turistički brod
 Turisthotel d. d.
 Tankerkomerc
 Maraska d. d., tvornica sokova i alkoholnih pića
 SAS strojogradnja
 Tankerska plovidba d.d.
 Lignum
 Aluflexpack novi d. o. o.
 Falkensteiner Hotels & Resorts
 OTP banka Hrvatska d. d.

alt=Stara luka Foša|mini|Stara luka Foša
Zadar je do Domovinskog rata bio jedan od gospodarski najrazvijenijih gradova u Hrvatskoj s raznovrsnim industrijskim granama. Upravo ta raznovrsnost omogućila mu je relativno brz oporavak nakon ratnih stradanja, pojačan izgradnjom autoceste Zagreb – Split i njezinog nastavka te nove luke u Gaženici. Ta putničko-teretna luka omogućuje brzu vezu između Italije, Hrvatske i ostatka Srednje Europe.
alt=Pogled s Kapetanove kule|mini|Pogled s Kapetanove kule
Zadarska morska putnička luka jedna je od najprometnijih luka u Hrvatskoj s tendencijom još većeg rasta prometa. Najvažnija institucija u luci je lučka kapetanija.

 Spomenici i znamenitosti
Mnoge su znamenitosti koje se mogu vidjeti u Zadru, zbog njegove duge povijesti koja seže do antičkih vremena. Neke od znamenitosti su:

 Crkva sv. Donata
mini|200px|Crkva Sv. Donata iz 9. st. sagrađena na ostacima rimskog foruma
Najpoznatiji je spomenik i simbol grada Zadra, ujedno i najpoznatija monumentalna građevina u Hrvatskoj iz ranog srednjeg vijeka. Sagrađena je na tradicijama ranobizantske arhitekure u ranom srednjem vijeku, najvjerojatnije početkom 9. st. Kružnog je oblika i nije se sačuvala u obliku kako je prvotno sagrađena. Nedostaje joj južna prigradnja, pa joj je središnja kružna jezgra s te strane vidljiva. Do 15. stoljeća nazivala se crkva Sv. Trojstva, a od tada nosi ime Sv. Donat, po biskupu koji ju je dao sagraditi. Prvi put crkva se spominje sredinom 10. stoljeća u spisima bizantskog cara Konstatina Porfirogeneta. Danas se njezin prostor zbog izvanrednih akustičnih karakteristika koristi za glazbene programe ("Glazbene večeri u sv. Donatu").

 Forum
lijevo|mini|200px|Forum u Zadru
Ispod temelja crkve Sv. Donata i biskupske palače proteže se pločnik glavnog trga iz rimskih vremena – Forum. Počeci mu sežu u 1. st. prije Krista. S tri strane Forum je bio opkoljen monumentalnim trijemom kojega su krasile akantusove vitice, girlande i maskeroni.

Kalelarga
Kalelarga ili Široka ulica je glavna i najpoznatija zadarska ulica, koja se proteže u smjeru istok-zapad od Narodnog trga do Foruma. U Drugom svjetskom ratu su uništene gotovo sve zgrade u ulici, te je ona obnovljena u modernističkom stilu zadržavajući samo osnovni smjer.
alt=Katedrala Svete Stošije-Zadar|mini|202x202px|Katedrala Svete Stošije

 Katedrala Sv. Stošije

Zadarsku katedralu posvećenu Sv. Stošiji ukrašava izvana na pročelju ruža te na zabatu glavne lađe manja gotička ruža, naknadno umetnuta. Portali imaju karakterističan romanički oblik, danas unutrašnjost katedrale doima se svojom monumentalnošću (glavna lađa je triput šira od sporednih). Zvonik katedrale koji danas dominira Zadrom, započet je još u kasnom srednjem vijeku, da bi ga tek 1892. dovršio engleski arhitekt Thomas Graham Jackson po uzoru na zvonik rapske katedrale.

 Crkva Sv. Marije
lijevo|mini|200px|Unutrašnjost crkve Sv. Marije
Crkva Sv. Marije pripada ženskom benediktinskom samostanu sv. Marije koji je osnovala plemkinja Čika 1066. godine. Na mjestu nekadašnje neugledne crkve podigla je trobrodnu crkvu koja je posvećena 1091. godine. Njezina kći Vekenega početkom 12. st. sagradila je kapitularnu dvoranu i monumentalni zvonik. U samoj crkvi nalazi se i grobnica opatice Vekenge koja je umrla 1111. godine. Samostanski arhiv čuva vrlo vrijednu zbirku povelja u kojima se spominju hrvatski kraljevi iz 11. st. Pročelje crkve i njezin južni bočni zid, kao i glavni portal u renesansnom su stilu. Na zvoniku se nalazi natpis u spomen Kolomanovog ulaska u Zadar 1102. godine. Crkva je razrušena u anglo-američkom bombardiranju u Drugom svjetskom ratu, ali je uspješno rekonstruirana.

alt=Benediktinski samostan sv. Marije, Zadar|mini|Benediktinski samostan sv. Marije, Zadaralt=Kip Svetog Krševana|mini|Kip Svetog KrševanaCrkva sv. Krševana
mini|200px|Crkva Sv. Krševana – apsida
Trobrodna bazilika s tri bogato ukrašene polukružne apside pripadala je muškom benediktinskom samostanu. Sagrađena je u romaničkom stilu i posvećena 1175., a ime je dobila po sv. Krševanu mučeniku, zaštitniku grada Zadra. Pročelje je jednostavno. U donjem dijelu nema nikakvih ukrasa osim glavnog portala. Unutrašnjost crkve krase freske romaničko-bizantskih karakteristika. U svetištu se nalazi monumentalni glavni oltar izgrađen 1701. godine na kojega su 1717. postavljena četiri kvalitetna kipa od bijelog mramora koji predstavljaju zaštitnike Zadra. Rad su mletačkog kipara Alvise Tagliapietra. Zvonik se počeo graditi potkraj 15. st., ali nikada nije dovršen. Najljepši dio fasade je vanjski ukras, apsida.

 Crkva Sv. Šimuna / Škrinja Sv. Šimuna
lijevo|mini|200px|Crkva Sv. Šimuna u Zadru
Prvobitno ranokršćanska trobrodna bazilika iz 5. st., potom pregrađena crkva Sv. Stjepana s gotičkim elementima iz 14. st., dok je današnji izgled s baroknim detaljima dobila u 16. st. Poznata srebrna škrinja Sv. Šimuna iz 1380. nalazi se na glavnom oltaru crkve. Škrinja je zlatarsko djelo velike vrijednosti koju je za relikviju Sv. Šime dala izraditi ugarsko-hrvatska kraljica Elizabeta. Škrinju je izradio zlatar Franjo iz Milana, nastanjen u Zadru. Južno od crkve nalazi se rimski stup postavljen 1729. godine, a sastavljen je od dvaju stupova rimskog hrama koji su se do tada čuvali na kapitoliju Foruma.

 Crkva i franjevački samostan Sv. Frane
mini|200px|Klaustar samostana Sv. Frane u Zadru
Crkva se nalazi na zapadnom kraju grada. Crkva je najstarija dalmatinska gotička crkva. Posvećena je 1280. Unutrašnjost je jednostavna. Iz kora se ulazi u sakristiju. Iza glavnog oltara crkve iz 1672. godine nalazi se nekadašnje svetište i u njemu korska sjedala bogato ukrašena rezbarijama u stilu cvjetne gotike iz 1394. godine, rad Giacoma da Borga Sansepolcra.

Sakristija, koja se nastavlja na kor, važna je za hrvatsku povijest, jer je u njoj 1358. godine sklopljen Zadarski mir između mletačke Republike i ugarsko-hrvatskog kralja Ludovika Anžuvinca, kojim su se Mlečani odrekli svojih pretenzija na Dalmaciju.

 Crkva Gospe od Zdravlja
lijevo|mini|200px|Crkva Gospe od Zdravlja u Zadru
Podignuta je u 18. stoljeću u baroknom stilu na mjestu starije crkve, kao mauzolej nadbiskupa Zmajevića. U njoj se čuvala slika Gospe od Kaštela koju je naslikao Blaž Jurjev Trogiranin u 15. st. (danas je u stalnom postavu izložbe crkvene umjetnosti). Uživa veliki ugled i popularnost u brojnim generacijama Zadarskih žitelja. U drugom svjetskom ratu bila je potpuno razorena, te je preostao samo zvonik i malo svetište. Obnovljena je tek 1990. godine vrijednom donacijom pokojnog Msgr. Simeona Duce, koji je u njoj i pokopan.

 Crkva Svetog Andrije i Svetog Petra
Jednobrodna crkva Sv. Andrije odlikuje se jednostavnom fasadom iz 17. stoljeća, te ostatcima fresaka romano-bizantskih karakteristika s kraja 12. stoljeća dok su južni bočni zid i apsida sagrađeni u 5. stoljeću. Na njenu apsidu nadovezuje se crkvica Sv. Petra s antičkim elementima.

 Crkva i samostan Svetog Mihovila
mini|200px|Crkva Sv. Mihovila
Pročeljem crkve Sv. Mihovila dominira reljefno ukrašen gotički portal iz 14. stoljeća. U njenoj jednobronoj unutrašnjosti nalazi se drevno oslikano polureljefno raspelo iz 13. stoljeća. U samostanu je smještena i manja zbirka umjetnina.

 Crkva Svetog Dominika
Gotička crkva Sv. Dominika nalazi se zapadno od Kopnenih vrata. U sklopu samostana djelovalo je i prvo sveučilište koje se spominje još davne 1396. godine.

 Crkva Svetog Ilije Proroka
Pravoslavna crkva podignuta neposredno uz Forum u 16. stoljeću za potrebe grčkih pomoraca i trgovaca. U 18. stoljeću je nadograđena i predana na upotrebu srpskoj zajednici.

 Ostaci crkve Stomorica
Danas su sačuvani samo temelji nekoć šesterolisne predromaničke crkve (isprva posvećene Sv. Uršuli), koja je još imala i kupolu, a umjesto jedne apside sagrađen joj je pravokutni krak sa zvonikom. U 16. stoljeću je porušena, 1883. godine arheološki istražena, nakon toga zasuta, te napokon 1966. godine otkopana i konzervirana. Priča kaže da oblik tlocrta ove crkvice, koja podsjeća na ključ, simbolizira ključeve Sv. Petra.

 Gradske zidine (Muraj)
lijevo|mini|200px|Monumentalna Kopnena vrata (Porta terraferma) Michelea Sanmichelija iz 1543. godine u luci Foša
alt=Vrata zidina|mini|Morska vrata
Sačuvani su ostatci iz rimskog doba, iz srednjeg vijeka te najviše iz 16. st. Uz bedeme se nalazi srednjovjekovna "Kapetanova kula", a najslikovitiji se dio nalazi na južnom dijelu kod lučice "Foše", gdje se nalaze i Kopnena vrata iz 1543. (Michele Sanmicheli). Prema luci, blizu crkve Sv. Krševana nalaze se Morska vrata iz 1573.

 Stalna izložba crkvene umjetnosti – Zlato i srebro grada Zadra
U građevnom sklopu crkve Sv. Marije odnosno njezinog samostana, čiji su objekti tijekom drugog svjetskog rata bili teško oštećeni, 1972. godine formiran je reprezentativni postav – Stalna izložba crkvene umjetnosti, i jedna od najvrjednijih izložbi u Hrvatskoj, popularno nazvana “Zlato i srebro Zadra”.

 Arheološki muzej Zadar
230px|minijatura|lijevo|Arheološki muzej u Zadru.
Osnovan 1832. a izloženi su arheološki ostaci od 7. do 12. st. Izloženi su predmeti iz rimskog doba i prapovijesni arheološki materijal iz paleolika, neolitika, i metalnih doba.

 Narodni trg
Glavni zadarski trg i okupljalište. S njegove zapadne strane je crkva sv. Lovre iz 11. st.; zgrada Gradske straže iz 1562. i toranj sa satom iz 18. st., a nasuprot se nalazi Gradska loža iz 13. st. Na sjevernoj strani trga je Gradska vijećnica podignuta 1934. godine u doba fašističke vladavine.

 Zgrada Zadarskog sveučilišta

alt=Pogled Zadar|mini|Zadar tijekom dana
Dominantna točka zadarske panorame s mora, velebna zgrada na Novoj rivi izgrađena je prema projektu bečkog arhitekta Karla Susana početkom 20. stoljeća (1901. – 1906.) u neoklasicističkom stilu za potrebe Liceja Svetog Dimitrija. Kompleks zgrada sagrađen je u obliku slova "L" koji zatvara bastion zadarske Citadele s južne i zapadne strane, a u njegovom središnjem dijelu nalazi se i obnovljena kapela Sv. Dimitrija s dominantnom kupolom.

Generalno filozofsko-teološko učilište dominikanskog reda u Zadru osnovano je još daleke 1396. godine kao najstarije od hrvatskih sveučilišta, odnosno kao prvo sveučilište na prostoru današnje Hrvatske, koje je djelovalo do 1807. godine. Od tada su u Zadru djelovale ustanove visokog školstva do osnivanja obnovljenog Sveučilišta u Zadru 2002. godine.

 Zanimljivosti
lijevo|mini|150px|Grb Zadra ispred Morskih orgulja

 Morske orgulje

alt=Morske orgulje i Pozdrav Suncu|mini|Morske orgulje i Pozdrav suncu: pogled iz zraka
Morske orgulje, izvedene su po projektu arhitekta Nikole Bašića, smještene su u blizini novog pristaništa za cruisere, u sklopu zadarske rive, te su prepoznatljive kao posebno oblikovana obala u nekoliko redova stepenica koje se spuštaju prema moru. Stepenice se protežu na sedamdesetak metara obale, ispod kojih je, na razini najniže oseke mora, okomito na obalu ugrađeno 35 cijevi različitih dužina, promjera i nagiba, koje se koso uzdižu do obalnog popločanja i završavaju u kanalu (servisnom hodniku). Tu se na cijevima nalaze LABIUMI (zviždaljke), koje sviraju 7 akorda od 5 tonova. Iznad kanala su performirane kamene stepenice kroz koje izlazi zvuk, morem potisnut zrak.

desno|mini|150px|Pozdrav Suncu u Zadru, 2008.

 Pozdrav Suncu

mini|Zalazak sunca u Zadru, 2016.
alt=Zalazak sunca|mini|Zalazak sunca
Nalazi se na Istarskoj obali, na najzapadnijoj točki zadarskog poluotoka, neposredno uz Morske orgulje. S ovog se mjesta pruža pogled na Zadarski kanal, otoke i na zalazak Sunca, čija je ljepota u Zadru posebno poznata. Pozdrav Suncu sastoji se od tri stotine višeslojnih staklenih ploča postavljenih u istoj razini s kamenim popločenjem rive u obliku kruga promjera 22 metra. Ispod staklenih provodnih ploča nalaze se fotonaponski solarni moduli preko kojih se ostvaruje simbolična komunikacija s prirodom, odnosno sa Suncem. Istovremeno sa zalaskom Sunca uključuju se i rasvjetni elementi ugrađeni u krugu te po posebno programiranom scenariju proizvode iznimno dojmljivu svjetlosnu igru u ritmu valova i zvuka Morskih orgulja.

lijevo|mini|120px|Maraschino

Maraschino

Originalni zadarski liker Maraschino priznat diljem svijeta. Prepoznatljiv je po karakterističnom slatkom okusu i aromatičnom mirisu. Priprema se po tradicionalnoj recepturi koju su stvorili ljekarnici dominikanskog samostana početkom 16. stoljeća.

desno|mini|200px|Barkajol sa zgradom Maraske u pozadini

Zadarski barkajoli
Jedan od zaštitnih znakova grada Zadra. Oni već 800 godina s malim čamcima na vesla povezuju dva kraja gradske luke po svim vremenskim uvjetima, štedeći na taj način vrijeme svojim vjernim putnicima. Ova tradicija se već stoljećima prenosi s koljena na koljeno u nekoliko obitelji, a uspjela se održati unatoč svim izazovima modernog vremena.

Zadarski perivoji
Perivoj kraljice Jelene Madijevke
Perivoj Vladimira Nazora
Perivoj Vrulje
Perivoj Riva
Perivoj Gospe od zdravlja
Perivoj Jarula

 Arsenal

Arsenal je spomenik kulture nulte kategorije, izgrađen u 18. stoljeću za vrijeme mletačke uprave kao skladište za vojnu flotu. Nakon obnove funkcionira kao mediteranski gradski trg u zatvorenom prostoru i jedno je od središta javnog, kulturnog i zabavnog gradskog života bogato događanjima.

 Obrazovanje

 Sveučilište u Zadru
230px|minijatura|desno|Sveučilište u Zadru.
alt=Kip Špire Brusine ispred zgrade Sveučilišta u Zadru|mini|Kip Špire Brusine ispred zgrade Sveučilišta u ZadruGeneralno filozofsko-teološko učilište dominikanskog reda u Zadru osnovano je 1396. godine i najstarije je hrvatsko sveučilište, odnosno prvo sveučilište na prostoru današnje Hrvatske koje je djelovalo do 1807. godine. Od tada su u Zadru djelovale ustanove visokog školstva do osnivanja obnovljenog Sveučilišta u Zadru 2002. godine. Tradicija je to duža od 600 godina (osnivač je bio vrhovni Poglavar dominikanskog reda Raimund de Vinies iz Capue, a izvršitelj fra Ivan iz Drača). To Zadar svrstava u red najstarijih sveučilišnih gradova Europe (Padova 1222., Pariz 1229., Cambridge, Barcelona, Perpignan 1303., Canterbery 1320., Prag 1348., Beč 1365. itd.), vremenski u razdoblju osnivanja poznatih starih europskih sveučilišta. Godine 1996. održana je u Zadru svečana proslava 600. obljetnice osnivanja s aklamativnom odlukom o ponovnom osnivanju Sveučilišta u Zadru. U vrijeme svog mandata (posljednjeg) dekana Filozofskog fakulteta u Zadru prof. dr. sc Damir Magaš ubrzao je, uz pomoć suradnika i podršku MZOŠRH, Županije, Grada, Nadbiskupije, HAZU itd., započete radnje na ponovnom osnivanju odnosno obnovi. Sabor Republike Hrvatske donio je Odluku o osnivanju Sveučilišta u Zadru 4. srpnja 2002. i imenovao ga privremenim rektorom u rujnu 2002., a na prvoj sjednici Senata na dan 25. ožujka 2003. koji se obilježava kao Dan Sveučilišta u Zadru, izabran je za prvog rektora (2002./2003. – 2007.).

 Osnovne škole
 Osnovna škola Petra Preradovića
 Osnovna škola Šime Budinića
 Osnovna škola Šimuna Kozičića Benje
 Osnovna škola Bartula Kašića
mini|Zalazak sunca u Zadru (Borik) 2020.Osnovna Škola Smiljevac
 Osnovna škola Stanovi
 Osnovna škola Voštarnica
 Osnovna škola Krune Krstića
 Osnovna škola Zadarski otoci
 Katolička osnovna škola Ivo Mašina
 Privatna osnovna škola Nova s pravom javnosti

 Srednje škole
 Medicinska škola Ante Kuzmanića Zadar
 Klasična gimnazija Ivana Pavla II.
 Zadarska privatna gimnazija s pravom javnosti
 Pomorska škola Zadar
 Gimnazija Vladimira Nazora
 Gimnazija Franje Petrića
 Gimnazija Jurja Barakovića
 Škola primijenjene umjetnosti i dizajna
 Prirodoslovno-grafička škola
 Obrtnička škola Gojka Matuline
 Strukovna škola Vice Vlatkovića
 Tehnička škola Zadar
 Hotelijersko-turistička i ugostiteljska škola Zadar
 Ekonomsko-birotehnička i trgovačka škola Zadar
 Poljoprivredna, prehrambena i veterinarska škola Stanka Ožanića
 Glazbena škola Blagoje Bersa
Društva
 Astronomsko astronautičko društvo Zadar
 Likovno društvo Zadar

 Kultura

 Festivali
 Glazbene večeri u sv. Donatu – Donat festival
 Zadarski kulturni forum
 Zadar snova – Međunarodni festival novog kazališta i izvedbenih umjetnosti
 Zadarsko kazališno ljeto
 Film forum Zadar – međunarodni filmski festival
 MMS – Melting metal summit (festival na otvorenom)
 Garden-fest Zadar (www.thegardenfestival.eu/#/en/)
 Ponton fest – Ljetni festival na pontonu u uvali Jazine
 Zadarfest (Festival zabavne glazbe Zadar)
 Zadarska gitarijada
 Jader Urban Music Festival
 Knjižnice
 Gradska knjižnica Zadar (www.gkzd.hr)
 Znanstvena knjižnica Zadar (www.zkzd.hr)
Knjižnica Državnog arhiva u Zadru (www.dazd.hr)
Prvi obrisi knjižnice javljaju se u 19. st. za vrijeme upravitelja Giovannija Einspillera koji je u kancelariji Arhiva postavio regal s pretincima označenima abecednim redom i dodatne ormariće s ladicama. Namjesnička knjižnica osnovana je uz podršku vlasti 1894. godina. Brojna politička zbivanja utjecala su na razvoj i promjene unutar Knjižnice, pa tako nakon Rapalskog ugovora iz 1920. god. Namjesnička knjižnica postaje Knjižnica Arhiva te se seli u prostorije bivše vojarne kraj Kopnenih vrata. Knjižnični fond danas prelazi brojku od 50 000 svezaka, a tematski najviše pokriva područja povijesti, državne uprave, prava, pomoćnih povijesnih znanosti, zakonodavstva, politike, geografije i slično.

230px|minijatura|desno|Stalna izložba Zlato i srebro grada Zadra.
 Muzeji
Arheološki muzej Zadar
Narodni muzej (nmz.hr)
 Muzej antičkoga stakla (www.mas-zadar.hr)
 Stalna izložba Zlato i srebro grada Zadra
 Etnografski muzej Zadar
 Pomorski muzej Zadar
 Kazališta
 Kazalište lutaka (www.klz.hr)
Početci lutkarstva u Zadru
Pedesetih godina 20. stoljeća rađala su se današnja profesionalna lutkarska kazališta u Hrvatskoj. Do tog razdoblja Zadar je bio pod dvadesetogodišnjom talijanskom okupacijom, te Zadrani nisu imali nikakvu lutkarsku tradiciju. Kazalište lutaka u Zadru osnovano je 1. studenoga 1951. godine, a nalazilo se u zgradi Fiskulturnog doma na atletskom stadionu, poznatoj kao zgrada na stupovima u Jazinama, koja je bila tek djelomično oštećena od bombardiranja, a neposredno pred sam rat građena je isključivo za društveni i sportski život djece. Prvo desetljeće zadarskog lutkarstva obilježio je rad redatelja i glumca Bruna Paitonija, koji je odmah u početku postavljen za direktora kazališta. Kao stalni redatelj radio je Mile Gatara, glumac Narodnog kazališta, kojemu je povjeren umjetnički rad i uvježbavanje lutkara. Paitoni je vodio kazalište prvih desetak godina od njegova osnivanja, sve do njegovog sukoba s ostatkom kazališnog kolektiva. Za novog rukovoditelja Kazališta lutaka odabran je Mile Gatara, koji je utemeljio svoju lutkarsku školu u teoriji lutkarstva poznatu kao Gatarina ili zadarska lutkarska škola.
 Hrvatsko narodno kazalište u ZadruHrvatsko narodno kazalište Zadar
Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955.godine
Početak zadarskog narodnog kazališta nalazimo na Dugom otoku, gdje je 1944.godine diletantska grupa formirala kazališnu družinu Okružnog narodnooslobodilačkog odbora Zadar. Predstave su u početku održavali na otoku Pašmanu i na području Zadra i Biograda, da bi zatim nakon povlačenja Nijemaca iz Zadra održali predstavu u Polači i Zemuniku. Izvodili su se kraći komadi iz partizanskog života. Okružno kazalište Zadar koje je do tada djelovalo u sklopu Narodnooslobodilačke vojske, imalo je dvije grane: glumačku i glazbenu. Na čelu prve bio je redatelj Šime Dunatov (1907. – 1997.), a na čelu druge Šime Dešpalj (1897. – 1991.), a potom Josip Vladović Relja (1895. – 1967.). Narodno kazalište u Zadru službeno je otvoreno 27. ožujka 1945. u okviru proslave prvog Tjedna kulture. Prva sezona djelovanja Narodnog kazališta bila je 1945./46. godine, a 14. listopada 1945. izveden je Dundo Maroje Marina Držića. U siječnju 1953. postavljena je privremena uprava u Narodnom kazalištu u Zadru. 1954.godine za novog je ravnatelja kazališta postavljen Miro Marotti koji je zadarskoj publici predstavio novu kazališnu poetiku.
 Kina
 CineStar multipleks kina (6 dvorana)
250px|minijatura|Hotel Kolovare

 Medijske kuće

 Novine
Zadarski list
Narodni list
Zadarski regional
Hrvatski list
 Radijske postaje
 Radio 057 (www.057info.hr) 91,0 MHz
 Novi radio 89,3 /102,6 / 103,8 MHz
 HRT Radio Zadar 101,8 / 103,0 / 105,9 MHz
Antena Zadar 97,2 MHz
 Lokalne radijske postaje
 Radio Pag (radio-pag.hr)
 Radio Benkovac (radiobenkovac.com)
 Radio BNM (www.radio-bnm.hr)
 Ostali mediji
 www.mega-media.hr
 ZOG oglasnik (www.oglasi-vamm.hr)
 eZadar portal
Zadar.TV portal
 Televizijske postaje
       (regija HR D7 – MUX "D")
Ch UHF31 channel – O i V;
grupa objekata Zadar:
Velebit(Ćelavac)•Ugljan(Sv.Mihovil)•Martinska•Promina
Adriatic TV Zadar (Tvrtka ROBUR j.d.o.o.), (100 % Miljenko Vinković)
 Diadora TV Zadar (Tvrtka Diadora Media d.o.o.), (50 % Marija Vicković, 50 % Slavica Vulin)
 VOX TV Zadar (Tvrtka VOX FENIX j.d.o.o.), (100 % Reno Sinovčić) – prestala s radom u rujnu 2016.
 Gradska Televizija Zadar (GTV Zadar) (Tvrtka Gradska Televizija d.o.o.), Zoran (52 %) i Ljiljana Lokas (48 %). – prestala s radom 2014.

 Šport
270px|minijatura|desno|Dvorana Krešimira Ćosića.
270px|minijatura|desno|Detalj s košarkaške utakmice Zadra i Cibone.

 Košarkaški klub KK Zadar
 Nogometni klub Zadar (ugašen 2020.)
 Hrvatski nogometni klub Zadar
 Nogometni klub NK Arbanasi
 Kuglački klub Zadar
 Hrvački klub HK Zadar
 Stolnoteniski klub Donat
 Karate klub Zadar
 Rukometni klub Zadar
 Jedriličarski klub Uskok
održavaju se brojne regate s dugom tradicijom: Božićna regata krstaša	(Biograd–Zadar), Kup Sv. Krševana, Charity Rotary Sailing Regatta Zadar (1998.), Regata Zadar – Veli Iž – Zadar (1995.), Zadarska koka (2005.), Zadarska regata (Zadarski kanal).
 Boćarski klub "Brodarica"
 vaterpolski klubovi "Veterani Zadar", "Zadar 1952"
 Veslački klub Jadran – Zadar
 Košarkaški klub KK Sonik Puntamika
 Plivački klubovi "Zadar" i "Jadera"
 Ragbi klub Zadar
 Odbojkaški klub Zadar OK Zadar
 Atletski klub Alojzije Stepinac Zadar osnovan 2005.http://www.poslovna.hr/lite/ak-alojzije-stepinac-zadar/763926/subjekti.aspx
 Badmintonski klub Iadera
 Zadarska plesna udruga Tornadele (cheerleading)
 Klub ritmičke gimnastike Sirena
 Baletna Udruga Pirueta

Od 1994. održava se šahovski turnir Zadar Open. Utrka Nin – Zadar održava se od 1983., a Plivački maraton Preko – Zadar od 1973. godine.

Streetball Mornarica, održava se od 2014., je 3x3 košarkaški turnir po tradicionalnim zadarskim pravilima.https://www.zadar.travel/hr/dogadanja/sport/30-07-2018/streetball-mornarica-2018-basket-turnir-3x3-igraliste-mornarica-0608-1108#.XNHVkCPVLIU

Od 2014. godine održava se međunarodni klupski košarkaški turnir Zadar Basketball Tournamenthttp://www.zdbt.info

Održava se Velika nagrada 1. svibnja - Memorijal Damira Zdrilića od 1960. godine.

 Gradovi prijatelji
Zadar je zbratimljen sa sljedećim gradovima:
  Reggio Emilia (Italija), od 1972.
  Romans (Francuska), od 1985.
  Fürstenfeldbruck (Njemačka), od 1989.
  Székesfehérvár (Mađarska), od 1997.
  Padova (Italija), od 2003.
  Iquique (Čile), od 2003.
  Dundee (Škotska), od 2014.
  Milwaukee (SAD), od 2015.zadarski list, pristupljeno 15. svibnja 2015.
 Budimpešta, VI. okrug – Terézváros Mađarska (od 2015.) http://www.grad-zadar.hr/povelje-o-prijateljstvu-436/
230px|minijatura|desno|Jedrenjak u luci Jazine
230px|minijatura|desno|Café-bar na plaži Kolovare

 Povezani članci
 Dodatak:Popis poznatih osoba iz Zadra

 Vidi još
 Makedonska Opsada Zadra (998.)
 Mletačka opsada Zadra 1345–1346.

 Izvori

 Literatura

 Mate Suić: Zadar u starom vijeku, Filozofski fakultet, Zadar, 1981.
 Nenad Cambi: Antika, Naklada Ljevak, Zagreb, 2002.
 Marin Buovac: Amphitheatres in the Republic of Croatia, 13th Annual Meeting of the European Association of Archaeologists, Sveučilište u Zadru, Zadar 2007.
 Marin Buovac: O sudbini kamena s rimskih amfiteatara na prostoru istočnojadranske obale, Klesarstvo i graditeljstvo, Vol.XXII No. 1–2, 2011., str. 53 –69.
 Marin Buovac: Rimski amfiteatri na tlu istočnog Jadrana i zaobalja / Römische Amphitheater auf dem ostadriatischen Gebiet und Hinterland, Histria Antiqua, vol. 22, Pula, 2013., str. 129–156.

 Vanjske poveznice

 Grad Zadar
 Turistička zajednica grada Zadra
 Turistička zajednica Zadarske županije
 Zadarski list

Kategorija:Gradovi u Zadarskoj županiji

Description Zadar is the city and center of the Zadar Municipality and the wider regional complex of northern Dalmatia and Like, within the European NUTS 2 region of Adriatic Croatia.

Integrirana teritorijalna ulaganja predstavljaju novi mehanizam kohezijske politike usmjeren na održivi urbani razvoj za financijsko razdoblje 2014. - 2020. Sukladno Sporazumu o partnerstvu između Republike Hrvatske i Europske komisije za korištenje Europskih strukturnih i investicijskih fondova za rast i radna mjesta u razdoblju 2014. – 2020., urbana područja, za financiranje aktivnosti kroz ITU mehanizam, su sedam najvećih urbanih centara u Republici Hrvatskoj s najvećom koncentracijom stanovništva, odnosno, gradovi koji imaju više od 50.000 stanovnika u centralnim naseljima – Zagreb, Split, Rijeka, Osijek, Slavonski Brod, Zadar i Pula. Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije je u ožujku 2016. godine objavilo Poziv za odabir područja za provedbu mehanizma integriranih teritorijalnih ulaganja, a prihvatljivi prijavitelji bili su navedenih sedam najvećih urbanih središta u Republici Hrvatskoj. Sva prijavljena urbana područja – Zagreb, Split, Rijeka, Osijek, Slavonski Brod, Zadar i Pula - zadovoljila su uvjete iz Poziva te su sukladno Odluci MRRFEU i odabrani za provedbu ITU Mehanizma.
Provedba ITU-a temelji se na integriranim strategijama teritorijalnog razvoja (tj. strategijama održivog urbanog razvoja) koje su razrađene za određeno područje i oko kojih postoji suglasnost između svih tijela lokalne vlasti koja sudjeluju u provedbi.
Strategija razvoja urbanog područja Zadar čini temelj na kojem će se stvarati budući razvojni projekti i povlačiti europska i nacionalna sredstva. Izrađena je za geografsko područje 13 općina, te Grada Nina i Grada Zadra koje čini veliko urbano područje Zadra. Gradsko vijeće grada Zadra je dana 12. listopada 2015. godine donijelo Odluku o sastavu Urbanog područja Zadar. Sastav Urbanog područja Zadar čine sljedeće jedinice lokalne samouprave: Grad Zadar, Grad Nin i Općine Bibinje, Galovac, Kali, Kukljica, Novigrad, Poličnik, Posedarje, Preko, Ražanac, Sukošan, Škabrnja, Vrsi i Zemunik Donji.
Aktivnosti koje se provodite u urbanim područjima kroz ITU mehanizam pridonose sljedećim tematskim područjima:
- Gradovi kao pokretači gospodarskog razvoja
- Čisti gradovi, odnosno, gradovi u borbi protiv klimatskih promjena
- Uključivi gradovi, odnosno, gradovi u borbi protiv siromaštva.
Ukupna indikativna alokacija u sklopu ITU mehanizma (za sve gradove skupno) iznosi 303,4 milijuna eura.

Question: where is zadar located in croatia

Description Zadar is the city and center of the Zadar Municipality and the wider regional complex of northern Dalmatia and Like, within the European NUTS 2 region of Adriatic Croatia.

Question: what is the name of the city in dalmatia

what is the name of the city in dalmatia

Question: zadar is in which country

Question: zadar is the capital of which region of croatia

zadar is the capital of which region of croatia

Question: zadar is in which region of croatia

Description Zadar is the city and center of the Zadar Municipality and the wider regional complex of northern Dalmatia and Like , within the European NUTS 2 region of Adriatic Croatia .

Opis Zadar je grad i središte Zadarske županije i šireg regionalnog kompleksa sjeverne Dalmacije i Like, unutar europske NUTS 2 regije Jadranske Hrvatske.

Opis Zadar je grad i središte Zadarske županije i šireg regionalnog kompleksa sjeverne Dalmacije i Like, unutar europske NUTS 2 regije Jadranske Hrvatske.

Description Zadar is the city and center of the Zadar Municipality and the wider regional complex of northern Dalmatia and Like, within the European NUTS 2 region of Adriatic Croatia.

Description Zadar is the city and center of the Zadar Municipality and the wider regional complex of northern Dalmatia and Like, within the European NUTS 2 region of Adriatic Croatia.

Geoadria, Vol. 9 No. 1, 2004.
Pregledni rad
https://doi.org/10.15291/geoadria.129
Populacijski razvoj Zadra
Vera Graovac
Puni tekst: hrvatski pdf 402 Kb
str. 51-72
preuzimanja: 7.142
APA 6th Edition
Graovac, V. (2004). Populacijski razvoj Zadra. Geoadria, 9 (1), 51-72. https://doi.org/10.15291/geoadria.129
MLA 8th Edition
Graovac, Vera. "Populacijski razvoj Zadra." Geoadria, vol. 9, br. 1, 2004, str. 51-72. https://doi.org/10.15291/geoadria.129. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Graovac, Vera. "Populacijski razvoj Zadra." Geoadria 9, br. 1 (2004): 51-72. https://doi.org/10.15291/geoadria.129
Harvard
Graovac, V. (2004). 'Populacijski razvoj Zadra', Geoadria, 9(1), str. 51-72. https://doi.org/10.15291/geoadria.129
Vancouver
Graovac V. Populacijski razvoj Zadra. Geoadria [Internet]. 2004 [pristupljeno 11.10.2022.];9(1):51-72. https://doi.org/10.15291/geoadria.129
IEEE
V. Graovac, "Populacijski razvoj Zadra", Geoadria, vol.9, br. 1, str. 51-72, 2004. [Online]. https://doi.org/10.15291/geoadria.129
Sažetak
Zadar je jedan od hrvatskih gradova s najdužom urbanom tradicijom i kontinuiranom naseljenošću. Članak se bavi analizom kretanja broja stanovnika Zadra kroz povijest, posebice od 15. st. nadalje, budući da od tada datiraju prvi službeni popisi koje je provodila Mletačka Republika. Sve do druge polovine 20. st. porast broja stanovnika bio je spor i većinom je ovisio o ratnim zbivanjima, gospodarskim prilikama, epidemijama i pojavama gladi, koji su uzrokovali velike pomore i migracije stanovništva grada i njegove okolice. Tek nakon Drugoga svjetskog rata Zadar bilježi snažan porast broja stanovnika zahvaljujući industrijalizaciji i gospodarskom razvoju grada.
Ključne riječi
Zadar, stanovništvo, popisi stanovništva, migracije, Mletačka Republika
Hrčak ID:
9638
URI
https://hrcak.srce.hr/9638
Posjeta: 8.899 *

Question: from which country did a significant number of people from zadar migrate during the civil

from which country did a significant number of people from zadar migrate during the civil

Question: what nationality was most of the military workers in zadar

what nationality was most of the military workers in zadar

Question: how long did it take someone to become a permanent resident of zadar

how long did it take someone to become a permanent resident of zadar

Question: what nationality were most of the people displaced from zadar

what nationality were most of the people displaced from zadar

Question: how long did it take someone to become a permanent resident of zadra

how long did it take someone to become a permanent resident of zadra

Question: during what war did significant migration movements occur

during what war did significant migration movements occur

Question: what group of people were displaced from zadar during the civil war

what group of people were displaced from zadar during the civil war

Two reasons contributed to this : a change in the methodology of the population list , in such a way that persons who had a residence in Zadra , but did not stay in Zadra for more than a year , did not become the permanent population of the city .

Also , during the Civil War there were significant migration movements : part of the military workers , primarily Serbian nationality , as well as a significant number of inhabitants of Serbian nationality , and also a significant number of inhabitants from the surrounding area , as well as from Bosnia and Herzegovina , were displaced from the city .

Dva razloga koja su tome pridonijela su: promjena metodologije popisa stanovništva, na način da se osobe koje su imale prebivalište u Zadru, ali nisu boravile u Zadru više od godine dana, nisu ubrajale u stalno stanovništvo grada.

Two reasons contributed to this: a change in the methodology of the population list, in such a way that persons who had a residence in Zadra, but did not stay in Zadra for more than a year, did not become the permanent population of the city. Also, during the Civil War there were significant migration movements: part of the military workers, primarily Serbian nationality, as well as a significant number of inhabitants of Serbian nationality, and also a significant number of inhabitants from the surrounding area, as well as from Bosnia and Herzegovina, were displaced from the city.

Two reasons contributed to this: a change in the methodology of the population list, in such a way that persons who had a residence in Zadra, but did not stay in Zadra for more than a year, did not become the permanent population of the city.

According to the 2011 population list, the city of Zadar has 71,471 inhabitants, and together with the pre-city settlements on land and settlements of the territorial unit on the islands 75.062 inhabitants.

U kolovozu 7,7% više dolazaka i 5,1% više noćenja turista nego u kolovozu 2021.Turisti iz Njemačke su najbrojniji 10.10.2022.
Započeo treći val istraživanja Turistička aktivnost stanovništva Republike HrvatskePrikupljaju se podaci o putovanjima s kojih su se stanovnici vratili u srpnju, kolovozu i rujnu 2022. 10.10.2022.
U fokusu
Vizualizacije podatakaPodaci prikazani kroz infografike, kratke tekstove i interaktivne vizualizacijske alate kako bi se statistika približila korisnicima. 06.07.2021.
Statističko natjecanjeESC je jedinstveno natjecanje koje promiče statističku pismenost, a organizira ga Eurostat u suradnji s brojnim nacionalnim statističkim uredima. 06.03.2020.
StedyStatistički edukacijski portal koji će vam u nekoliko koraka pojasniti statističke pojmove koji se katkad čine tako komplicirani. S druge strane, ako ste oduvijek bili simpatizeri statistike, ovo je pravo mjesto da proširite, obnovite ili testirate svoje znanje! 06.03.2020.
Izdvojeno
Aktualno
- Indeksi cijena stambenih objekata za drugo tromjesečje 2022.
-
- Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom – privremeni podaci od siječnja do srpnja 2022. i od siječnja do kolovoza 2022.
-
- Indeks cijena građevnog materijala pri proizvođačima u 2022.
-
- Kružna putovanja stranih brodova u Republici Hrvatskoj u 2022.
-
- Indeks proizvođačkih cijena industrije u 2022.
-
- Ekonomski računi za poljoprivredu u 2021.
-
- Prva procjena važnijih kasnih usjeva u 2022.
-
- Proizvodnja i prodaja industrijskih proizvoda (PRODCOM) u 2021. – privremeni podaci, rujan 2022.
-
- Pogledaj više
Kontakt
Državni zavod za statistiku
Ilica 3, 10 000 Zagreb
Tel: (+385 1) 48 06 111
Informacije i korisnički zahtjevi
Tel: (+385 1) 48 06 138, 48 06 154,
48 06 115
Elektronička pošta: stat.info@dzs.hr
Obrazac za korisničke zahtjeve
Novinarski upiti
Elektronička pošta: press@dzs.hr
Registar poslovnih subjekata
Branimirova 19, 10 000 Zagreb
Telefon: (+385 1) 48 93 501
Elektronička pošta: registar@dzs.hr
Ilica 3, 10 000 Zagreb
Tel: (+385 1) 48 06 111
Informacije i korisnički zahtjevi
Tel: (+385 1) 48 06 138, 48 06 154,
48 06 115
Elektronička pošta: stat.info@dzs.hr
Obrazac za korisničke zahtjeve
Novinarski upiti
Elektronička pošta: press@dzs.hr
Registar poslovnih subjekata
Branimirova 19, 10 000 Zagreb
Telefon: (+385 1) 48 93 501
Elektronička pošta: registar@dzs.hr

Question: what is the population of zadar as of 2011

According to the 2011 population list, the city of Zadar has 71,471 inhabitants, and together with the pre-city settlements on land and settlements of the territorial unit on the islands 75.062 inhabitants.

what is the population of zadar as of 2011

Question: how many people lived in zadar in 2011

Question: how many people live on the island of ugljan

how many people live on the island of ugljan

Question: how many people live in the urban region of zadar

how many people live in the urban region of zadar

Question: what is the population of zadar on the islands

what is the population of zadar on the islands

Question: what is the name of the urban region of zadar

what is the name of the urban region of zadar

According to the 2011 population list , the city of Zadar has 71,471 inhabitants , and together with the pre - city settlements on land and settlements of the territorial unit on the islands 75.062 inhabitants .

Urban agglomeration ( from Petrčana to SZ to Sukošana to JI together with the island of Ugljan has about 90,000 inhabitants , and the urban region of Vira / Vrsi , through Nina , Murvice , airports , Turnja , St. Philip and Jacob and Biograda to Pakoštana and Draga about 125,000 inhabitants .

Prema popisu stanovništva iz 2011. grad Zadar ima 71.471 stanovnika, a zajedno s prigradskim naseljima na kopnu i naseljima teritorijalne jedinice na otocima 75.062 stanovnika.

According to the 2011 population list, the city of Zadar has 71,471 inhabitants, and together with the pre-city settlements on land and settlements of the territorial unit on the islands 75.062 inhabitants. Urban agglomeration (from Petrčana to SZ to Sukošana to JI together with the island of Ugljan has about 90,000 inhabitants, and the urban region of Vira/Vrsi, through Nina, Murvice, airports, Turnja, St. Philip and Jacob and Biograda to Pakoštana and Draga about 125,000 inhabitants.

According to the 2011 population list, the city of Zadar has 71,471 inhabitants, and together with the pre-city settlements on land and settlements of the territorial unit on the islands 75.062 inhabitants.

Thro<unk> the 19th century and up to the 20th century, the city of Zadar recorded a significant number of series publications that are still important to the study of the political and economic history of the city of Zadar and Dalmatia.

Pregledni rad
Zadarske novine "Giornale di Dalmazia" i "Glas dobrovoljca" (1941. – 1943.)
Tatijana Petrić
Puni tekst: hrvatski pdf 338 Kb
str. 281-311
preuzimanja: 1.348
APA 6th Edition
Petrić, T. (2011). Zadarske novine "Giornale di Dalmazia" i "Glas dobrovoljca" (1941. – 1943.). Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (53), 281-311. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/75244
MLA 8th Edition
Petrić, Tatijana. "Zadarske novine "Giornale di Dalmazia" i "Glas dobrovoljca" (1941. – 1943.)." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol. , br. 53, 2011, str. 281-311. https://hrcak.srce.hr/75244. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Petrić, Tatijana. "Zadarske novine "Giornale di Dalmazia" i "Glas dobrovoljca" (1941. – 1943.)." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru , br. 53 (2011): 281-311. https://hrcak.srce.hr/75244
Harvard
Petrić, T. (2011). 'Zadarske novine "Giornale di Dalmazia" i "Glas dobrovoljca" (1941. – 1943.)', Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (53), str. 281-311. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/75244 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Petrić T. Zadarske novine "Giornale di Dalmazia" i "Glas dobrovoljca" (1941. – 1943.). Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru [Internet]. 2011 [pristupljeno 11.10.2022.];(53):281-311. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/75244
IEEE
T. Petrić, "Zadarske novine "Giornale di Dalmazia" i "Glas dobrovoljca" (1941. – 1943.)", Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol., br. 53, str. 281-311, 2011. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/75244. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Cijelo 19. stoljeće pa sve do dvadesetih godina 20. stoljeća grad Zadar bilježi značajan broj naslova serijskih publikacija, koje su i danas važne za izučavanje gospodarske i političke povijesti grada Zadra i Dalmacije. Nakon Rapallskog ugovora i, posebice, nakon Rimskih ugovora 1941. godine, u Zadru pod talijanskom vlašću bilježimo izrazito smanjeno izdavanje serijskih publikacija. S obzirom na fašističku i iredentističku ideologiju koja vlada u navedenom razdoblju, skoro sva izdanja su tiskana na talijanskom jeziku. U ovom radu napravljena je sadržajna analiza dvaju naslova novina iz razdoblja II. svjetskog rata. To su “Giornale di Dalmazia”, koje izlaze na talijanskom jeziku, i “Glas dobrovoljca”, koji uglavnom izlazi na hrvatskom jeziku. Analizom sadržaja klasificirane su tematske cjeline iz kojih se dala kvalitativna analiza sadržaja novina. Sadržajnom analizom navedenih naslova dobili smo uvid u gospodarski, politički, obrazovni i kulturni život grada Zadra i njegovih stanovnika u razdoblju njihova izlaženja. Autorica ujedno zaključuje kako se radi o novinama koje su služile i kao mediji za ratnu i političku promidžbu te prijenos ideja fašističkog režima na širi sloj građanstva, osobito kad je u pitanju “Glas dobrovoljca”.
Ključne riječi
novine, Zadar, Dalmacija, talijanska okupacija, fašizam, 1941. – 1943
Hrčak ID:
75244
URI
https://hrcak.srce.hr/75244
Posjeta: 2.357 *

Question: what is the capital of dalmatia

Thro<unk> the 19th century and up to the 20th century, the city of Zadar recorded a significant number of series publications that are still important to the study of the political and economic history of the city of Zadar and Dalmatia.

Question: zadar is the capital of which region of india

zadar is the capital of which region of india

Question: when did the city of zadar become a capital

when did the city of zadar become a capital

Question: the city of zadar is the capital of which two countries

the city of zadar is the capital of which two countries

Question: what is the significance of the publications of zadar

political and economic history of the city of Zadar and Dalmatia

političke i gospodarske povijesti grada Zadra i Dalmacije .

political and economic history of the city of Zadar and Dalmatia

what is the significance of the publications of zadar

Question: what type of history does dalmatia have

Question: what type of publications did the city of zadar have

what type of publications did the city of zadar have

Question: what was the capital of dalmatia in the 19th century

what was the capital of dalmatia in the 19th century

Thro < unk > the 19th century and up to the 20th century , the city of Zadar recorded a significant number of series publications that are still important to the study of the political and economic history of the city of Zadar and Dalmatia .

Cijelo 19. stoljeće pa sve do dvadesetih godina 20. stoljeća, grad Zadar bilježi značajan broj serijskih publikacija koje su i danas važne za izučavanje političke i gospodarske povijesti grada Zadra i Dalmacije.

Cijelo 19. stoljeće pa sve do dvadesetih godina 20. stoljeća, grad Zadar bilježi značajan broj serijskih publikacija koje su i danas važne za izučavanje političke i gospodarske povijesti grada Zadra i Dalmacije.

Thro<unk> the 19th century and up to the 20th century, the city of Zadar recorded a significant number of series publications that are still important to the study of the political and economic history of the city of Zadar and Dalmatia.

Thro<unk> the 19th century and up to the 20th century, the city of Zadar recorded a significant number of series publications that are still important to the study of the political and economic history of the city of Zadar and Dalmatia.

They moved to Sibenik, Split, Zagreb, Dubrovnik and elsewhere.

|
|
OD 1945. DO 1991.
GIMNAZIJA U VRIJEME SOCIJALIZMA
Posljedice Drugoga svjetskog rata za Zadar su bile više nego tragične. Naime, srušeno je gotovo 75% grada pa je malo što ostalo čitavo. Kraj rata dočekalo je oko 2000 stanovnika. Prema popisima s početka XX. stoljeća Zadar je imao oko 15000 stanovnika. Talijanskom okupacijom Zadra 1918. i posebno nakon 1920. mnogo ih je, uglavnom Hrvata, napustilo grad i odselilo u Šibenik, Split, Zagreb, Dubrovnik i drugdje. Od 1920. do 1940. u Zadar je doselilo stanovništvo iz Italije i oko 10000 vojnika pa je grad brojio oko 20000 stanovnika, a po nekim procjenama bilo ih je i više. Etnička promjena stanovništva i ratna razaranja za grad Zadar imalo su nesagledive posljedice koje se donekle osjećaju i danas. Sjeverno-dalmatinska XIX. divizija, odnosno njen Zadarski partizanski odred ušao je u grad 31. listopada 1944. godine te su organizirali vlast i pokrenuli postupno oživljavanje grada iz ruševina. Spomenuti se datum slavio najprije kao Dan oslobođenja Zadra, a kasnije kao Dan Zadra. Osamostaljenjem Hrvatske, Dan grada Zadra obilježava se 24. studenoga, na blagdan sv. Krševana, jednog od nebeskih zaštitnika grada. Jedna od bitnih zadaća nove komunističke vlasti bila je i podići školstvo, koje se praktički moralo pokrenuti ispočetka, i ne samo zbog ideoloških razlika. Naime, nakon bombardiranja Zadra od školskih zgrada ostala je sačuvana današnja zgrada Tankerske plovidbe u kojoj je nekada bila smještena Hrvatska pučka škola, te između dva rata onodobna srednja ekonomsko-trgovačka škola Istituto Tecnico Comerciale «Francesco Rismondo» i današnja zgrada OŠ Petar Preradović koja je i napravljena u svrhu osnovnog školstva sredinom tridesetih godina prošlog stoljeća kao Scuola elementare «Antonio Cippico». Djelomično je bila sačuvana bivša talijanska pučka škola u kojoj je poslije rata bila smještena Niža talijanska gimnazija (Scuola Ottonale della Minorza Italiana) tj. sedmogodišnja osnovna škola, a nalazila se u neposrednoj blizini crkve Sv. Krševana s jugozapadne strane. Zgrada je krajem pedesetih godina prošlog stoljeća srušena i na tom je mjestu danas trgovina i ostaci crkvice Sv. Tome. Ostala je i sačuvana palaća Fozza no ona nikad nije odgovarala nekim većim školskim prostornim potrebama. Naime, u njoj je bila do 1918. smještena pučka njemačka škola, ali s malim brojem razreda, pa je i ona mogla zadovoljiti ondašnje potrebe. Naime, tamo je nakon Drugog svjetskog rata kratko djelovala Glazbena škola. Zgrada Velike hrvatske gimnazije, u neposrednoj blizini crkvice Sv. Andrije i Sv. Petra Starog bila je srušena kao i zgrada u kojoj su bile smještene Velika talijanska gimnazija, Realna gimnazija i Talijanska učiteljska škola. Učiteljska preparandija u Arbanasima bila je sačuvana kao zgrada, no ona je početkom 20-ih godina prošlog stoljeća bila prenamijenjena u tvornicu duhana što je ostala dugo i poslije Drugog svjetskog rata.
|Profesorski zbor početkom 50-tih
||Profesorski zbor početkom 60-tih
|
Razvoj školstva u Zadru nakon Drugoga svjetskog do Domovinskog rata može se podijeliti u nekoliko razdoblja. Prvo je od 1945. do 1955. kada se obnavljaju i otvaraju nove škole. Drugo je od 1955. do 1965. u kojem je provedena šira reforma školstva u cijeloj tadašnjoj državi pa se u Zadru intezivnije širi srednje školstvo i otvaraju više i visoke škole. U trećem od 1965. do 1977. ostvarena je potpuna afirmacija osnovnog, srednjeg i visokog školstva. Posljednje, četvrto, razdoblje do osamostaljenja je u znaku nove tzv. Šuvarove reforme školstva, posebice srednjega, kada su zasnovani veliki školski centri za usmjereno obrazovanje, što je prouzročilo ukidanje nekih srednjih škola, a među prvima gimnazija.
Dekretom Prosvjetnog odjela okružnog NOO (Narodno oslobodilačkog odbora) 21. veljače 1945. odlučeno je obnoviti rad gimnazije, a za prvog je ravnatelja imenovan dotadašnji profesor splitske klasične gimnazije Novak Novaković. Kako je u to doba u Zadru bilo malo školskih zgrada uredila se zgrada bivše Hrvatske pučke škole u kojoj je gimnazija djelovala od 1945. do 1961. kada je prebačena u današnje prostore.
|Slijeva nadesno: Emil Margreiter, Katica Maržić, Šime Dunatov, Meri Košta, Tonka Čatlak I Krmela Dujnić
||Slijeva nadesno: Ivo ntunac, Anđelo Miškov, Borislava Čogelja, Heda Festini, Vjera Bopsić i Vice Vlatković
|
Upisi su trajali od 1. do 6. ožujka, a prva je sjednica nastavničkog zbora održana 10. ožujka 1945. godine. Sjednici su bili nazočni profesori: Stanko Miloš, Ivo Ostojić, Šime Dunatov, Ante Bužonja, Josip Vrtodušić, Vesna Ljubić, Angelina Nadinić, Šimun Jurić, Bruno Zuzzi i Mile Filipi. Sljedećeg je dana bilo svečano otvorenje Hrvatske gimnazije, kako je tada slovio njen naziv, a redovna je nastava počela 12. ožujka 1945. godine. Nastava je bila organizirana od I. do VI. razreda s ukupno 461 učenikom. Prvi razred imao je 7 paralelki, jer su upisivani i učenici starije dobi, koji nisu zbog rata započeli normalno školovanje. Do kraja mjeseca povećao se broj profesora koji su pristigli uglavnom iz Šibenika i Splita. Novopridošli profesori su: Frano Torbarina, Petar dr. Čučak, Dunko Čatlak, Josipa Gulin, Ivan Brabec, Milena Čenić, Tonka Škarica, Vanda Barani, Anka Košta i Ante Perić. Ta prva školska godina nakon obnove rada gimnazije u Zadru trajala je do 21. srpnja 1945., a uspješno je završilo školovanje 421 učenik. Na čelu gimnazije došlo je do promjene krajem travnja kada je dotadašnji ravnatelj Novak Novaković premješten u Zagreb, a na njegovo je mjesto imenovan Ivan Brabec, a 13 dana kasnije Stanko Miloš. Iz ljetopisa škole za 1945. godinu izdvojimo nekoliko zanimljivosti. Već smo kazali kako se gimnazija tada zvala Hrvatska gimnazija, a završnu predstavu održali su u Hrvatskom narodnom kazalištu zadnjeg dana nastave. Ulaznice u simboličnom iznosu, plaćale su se u kunama. Dvije godinu kasnije obje ove ustanove više nisu nosile naziv hrvatski, već samo Gimnazija odnosno Narodno kazalište. Početkom lipnja utemeljene su đačke družine: diletantska, pjevačka i športska. Uskršnji blagdani trajali su od 29. travnja do 2. svibnja, a u kasnijim izvješćima taj se podatak o nekom vjerskom blagdanu više ne navodi. Nastavni program, koji je rađen na osnovama II. zasjedanja AVNOJ-a u Jajcu 1943. te ZAVNOH-a u Plaškom iste godine, kako piše u izvješćima, nije bilo moguće vjerodostojno utvrditi, jer nisu naznačeni obvezni i neobvezni nastavni predmeti te kolika je tjedna zastupljenost svakog nastavnog predmeta po razredima. Ovdje navodimo stoga koji su se predmeti predavali: hrvatski, talijanski, engleski, ruski i francuski jezik, matematika, fizika, kemija, prirodopis, povijest, zemljopis, gimnastika, higijena, crtanje i pjevanje. Vjeronauk je uveden tek početkom srpnja, a deset dana ranije uvedena je i mogućnost izbornog učenja talijanskog jezika za III. i IV. razrede. Ni sljedeće školske godine 1945./1946. nastavni program nije bio ustaljen, kao ni 1946./1947. Učilo se hrvatski, povijest, zemljopis, matematiku, fiziku, prirodopis, kemiju, filozofiju, crtanje, pjevanje, tjelesno vježbanje, ruski i još jedan strani jezik po izboru samih učenika, kao obvezne predmete. Neobvezni su bili engleski, talijanski ili francuski jezik te latinski u višim razredima. Nastava se vrlo teško odvijala, jer nije bilo udžbenika, a učenici su mogli učiti samo na osnovi zabilješki s predavanja. Prvi udžbenici pojavljuju se u školskoj godini 1946./1947., ali samo za neke nastavne predmete. Kriteriji ocjenjivanja u početku su bili blaži obzirom na poratno razdoblje i slabe temelje kod jednog broja učenika, no ubrzo su kriteriji postali stroži kako bi se učenike posticalo na bolji rad. U školskoj godini 1945./1946. bilo je sedam razreda s ukupno 570 učenika i učenica, dok se sljedeće godine, kada je gimnazija postala cjelovita sa svih osam razreda, upisalo 689 učenika. U toj školskoj godini reorganiziraju se, odnosno reformiraju srednje škole. Gimnazija je podijeljena na prva tri niža razreda i na pet viših od IV. do VIII. Niži su razredi po programu bili istovjetni sa zadnja tri razreda sedmogodišnjih osnovnih škola.
Školske godine 1953./1954. dolazi do nove školske reforme. Sedmogodišnje osnovne škole postaju osmogodišnje, a gimnazije četverogodišnje škole. Niža gimnazija i IV. razred pridružuju se novoutemeljenoj osmogodišnjoj školi Centar, a ostali viši razredi od V. do VIII. tvorili su četverogodišnju gimnaziju, kakva nam je danas poznata, stoga je te školske godine prividno pao broj učenika, odnosno u samo četiri viša razreda upisano je 426 učenika i učenica. Prvi ravnatelj osmogodišnje škole Centar bio Radovan Kulušić, dotadašnji gimnazijski profesor. Novi gimnazijski razredi od I. do IV. i dalje su nazivani po starom (V. – VIII.), što je još desetljećima kasnije bilo uvriježeno. Osmogodišnja škola Centar bila je ranija II. osnovna škola Grad, koja je počela radom 1949./1950. i bila je smještena u južnom krilu zgrade zvane Čipiko. U istoj se zgradi u zapadnom krilu nalazila I. osnovna škola Grad, koja je postala sedmogodišnja 1948./1949. a osmogodišnja 1953./1954. kada mijenja ime u osmogodišnja škola Petar Preradović. Reformom školstva 1977. te dvije škole čine jednu cjelinu, današnju OŠ Petra Preradovića.
Nakon Drugog svjetskog rata u jesen 1945. u Zadru je utemeljena Niža talijanska gimnazija s 4 razreda i prve dvije godine imala je svoju samostalnu upravu. Prvi direktor te škole 1945. bio je Giovanni Felicinović kojeg je ubrzo nasljedio Cvjetko Mika. Kako je ubrzano padao broj učenika zbog iseljavanja u Italiju preostao je jedan razred koji je pripojen Hrvatskoj gimnaziji kao talijansko odjeljenje. Novom reformom osnovnog školstva utemeljena je i škola za talijansku nacionalnu manjinu Scuola ottonale della minorza italiana,. To je bila osnovna škola i niža gimnazija i bila je smještena u zgradi negdašnje Scuole elementare «S. Grisogono», u neposrednoj blizini crkve Sv. Krševana. Školske godine 1952./1953. u tu se školu upisalo svega 80 učenika što je bio vrlo mali broj pa je ubrzo zatvorena, a zgrada je krajem tog desetljeća srušena zbog trošnosti i opasnosti. Novom reformom 1953./1954. ta je sedmogodišnja škola ugašena, a učenici su daljnje školovanje nastavili u novim osnovnim osmogodišnjim školama Petar Preradović i Centar.
Do kraja školske godine 1953./1954. vrijedio je nastavni plan i program iz godine 1948. pa su se poučavali nastavni predmeti: hrvatski jezik, povijest, zemljopis, prirodopis, fizika, kemija, matematika, geologija s mineralogijom, filozofija, crtanje, pjevanje, tjelesno vježbanje, Ustav FNRJ i latinski jezik u VII. i VIII. razredu. Učenici su bili obvezni učiti dva od četiri ponuđena jezika: ruski, engleski, njemački ili francuski jezik. Do te je školske godine dvaput mjesečno održavan sat razrednika, na kojem su rješavani razredni problemi i administrativni poslovi. Kasnije je umjesto sata razrednika uveden moralni odgoj, gdje se razrađivao socijalistički odgoj u svrhu formiranja odgovarajuće ličnosti. Taj se nastavni predmet kasnije zvao TIPSS (teorija i praksa samoupravnog socijalizma), osnove marksizma i tome slično s istim ciljem, a vraćen je sat razrednika (ili razrednog odjeljenja). U razdoblju od 1944. do 1955. dolazilo je do čestih promjena i ne samo u kadru. Direktori su izmijenjivani svakih nekoliko mjeseci, ali se mijenjao nastavni plan i program te je štošta bilo nejasno određeno, premda je 1947. bio napravljen petogodišnji plan za cijelu državu pa tako i za prosvjetne ustanove. Predmeti su bili neusklađeni, a osobito je bilo poteškoća s udžbenicima, jer ih nije bilo dovoljno, a i ono što je bilo pretežito je prevedeno s ruskoga jezika. Udžbenici su se često mijenjali slijedeći promjene u nastavnim planovima i programima i bili su opterećeni suvišnim gradivom i sistematizacijom. Dodajmo tome kako je zbog centralizirane organizacije pisanja i izdavanja udžbenika nedostajalo potrebne kritike i nastojanja da se bitni propusti isprave. Tjedno se poučavalo nekih 16 nastavnih predmeta što je dodatno opterećivalo učenike. Iz godišnjih izvješća može se uočiti i velika opterećenost profesora velikim brojem učenika u razredu te honorarnim satima u večernjim školama, tečajevima i sličnim obvezama što je donekle smanjivalo kvalitetu rada. Kvalitetniju organiziranost nastave kočila je i slaba opremljenost, a prosvjetni organi postavljali su prevelike zahtjeve. Nerijetko se nastavu nepotrebno politiziralo i moraliziralo, što je dodatno opterećivalo odgojno-obrazovni rad. Na gimnazije se gledalo kao na povlaštene škole prijašnjeg sustava, ostatke buržoaskog društva, što je također utjecalo na rad u gimnazijama. Većina je profesora dolazila iz ranijih gimnazija Kraljevine Jugoslavije i NDH te su neke profesore gledali kao narodne neprijatelje što je bilo apsurdno ali činjenično stanje. U godišnjim izvještajima u rubrikama radni staž naznačeno je kako se uzima u obzir samo onaj dio ostvaren do 6. travnja 1941. godine. Premda opterećena brojnim problemima poteškoćama i nerazumjevanjima zadarska je Gimnazija s godinama bila sve kvalitetnija i organiziranija.
|Generacija maturanata 1949./1950.
||Generacija maturanata 1955./1956.
|
Kakva je bila situacija u gimnaziji u tome razdoblju može se djelomično ilustrirati kroz jedan primjer. Dr. Aleksandar Stipčević u predgovoru svoje knjige Cenzura u knjižnicama, objavljene u Zagrebu 1992. navodi sljedeće: “Bilo je to prvih mjeseci 1945. godine kada je u Zadru otvorena hrvatska gimnazija za koju je bila namijenjena jedna od rijetkih upotrebljivih zgrada na obali mora. Zgrada je bila sva okružena ruševinama, a i sama je bila oštećena. U jednoj je prostoriji bila smještena bogata knjižnica trgovačke škole koja se prije tu nalazila. Knjige su bile razbacane, pomiješane sa žbukom koja je sa zidova i stropa zajedno s knjigama pala na pod. Prof. Šime Dunatov pozvao je nas nekoliko dečki, “koji znate talijanski”, da kako tako sredimo i očistimo knjižnicu. Nakon nekoliko dana rada knjige su ponovno bile na policama, i prostorije očišćena. Upravo kada je taj posao bio dovršen, došla je nova direktorica gimnazije, neka “drugarica Ilić” Crnogorka u teškim vojničkim čizmama kojima je marširala hodnicima izazivajući svojim lupetanjem strah ne samo među đacima, nego i među profesorima. Jedna od prvih njezinih naredbi bila je - deložacija knjižnice. Sobu u kojoj se knjižnica nalazila željela je imati za sebe. Naredila je odmah da se knjige na talijanskom jeziku, dakle fašističke, prema njezinoj procjeni, prenesu u potkrovlje. Kada smo tu naredbu izvršili, stigla je uskoro i druga: “fašističke” knjige idu u stari papir. Opet smo za obavljanje toga zadatka bili angažirani mi “koji znamo talijanski”. Naredba je glasila: sve knjige iz četvrtog kata izbaciti kroz prozor. Dolje je čekao kamion spreman da ukrca sirovinu iz koje će biti napravljen papir za tiskanje dobrih i društvu korisnih knjiga. Prof. Dunatov sa suzama u očima gledao je što se događa s tom izvanredno vrijednom knjižnicom i potiho nam preporučio: “Uzmite dečki, sve što možete i ponesite kući”. Uzeo sam nekoliko “fašističkih” knjiga koje i danas čuvam, možda kao posljednje ostatke te vrijedne zadarske knjižnice. Tu je Danteova Božanska komedija u originalu, djela Sofokla, Euripida i Eshila u talijanskom prijevodu, školsko izdanje Tacitove Agricole na latinskom jeziku s komentarom na talijanskom, različite knjige drugih antičkih pisaca (Ciceron, Livije, Ovidije) i nekoliko novijih.” Ovi podaci kazuju i na drugu činjenicu visoki stupanj obrazovanja kojeg su davali gimnazijski profesori. Dr. Aleksandar Stipčević završio je zadarsku gimnaziju 1950. iste godine kada je došla i “drugarica Ilić”.
Prvo razdoblje od obnove rada do prve velike reforme školstva 1953./1954. zadarsku gimnaziju karakteriziraju i česte promjene direktora. Prvi ravnatelj nakon obnove rada bio je Novak Novaković, bivši učenik hrvatske gimnazije u Zadru te kasnije profesor šibenske gimnazije. Direktor je bio od 10. ožujka do 30. travnja 1945. kada je premješten u Ministarstvo školstva u Zagrebu. Nasljedio ga je Ivan Brabec koji je tu dužnost obnašao svega 13 dana. Ubrzo je premješten u Zagreb gdje je godinama bio profesor na Pedagoškoj akademiji. Nešto dulje na mjestu ravnatelja zadržao se Stanko Miloš koji je bio direktor gimnazije od 13. svibnja do 15. rujna 1945. godine. Na užareni direktorski stolac 15. rujna 1945. postavljen je Ante Crvelin i sve do 15. lipnja 1946. nije bilo promjene. Crvelin je premješten na mjesto ravnatelja klasične gimnazije u Zagrebu, a nasljedio ga je Dunko Čatlak koji je tu dužnost u kratkom vremenskom razdoblju obnašao u dva navrata od 15. lipnja 1946. do 12. rujna 1947. te od 10. studenoga 1947. do 20. istog mjeseca, svega deset dana. Prvi put mjesto direktora ustupio je Mati Vlahoviću koji je bio direktor mjesec dana od 12. rujna do 12. listopada 1947. godine. Dan kasnije na to mjesto postavljen je Zdravko Ikica i zadržao se nepunih mjesec dana, da bi nakon 10 dana Čatlakove uprave ponovno bio vraćen na mjesto direktora do 29. siječnja 1948. kada je premješten za prosvjetnog savjetnika u Split. Za direktora zadarske gimnazije 30. siječnja 1948. ponovno je postavljen Mate Vlahović, a smjenjen je 13. listopada iste godine kada na mjesto direktora po treći put dolazi Dunko Čatlak. Direktor je bio do 14. rujna 1949. kada ga nasljeđuje Pavle Esapović, koji je zadarskom gimnazijom upravljao do 13. siječnja 1950. godine. Jesu li te česte promjene bile stručne ili političke prirode ili iz nekog trećeg razloga teško je utvrditi jer svaka od pretpostavki ima svoje argumente i za i protiv. Od 13. siječnja 1950. do 24. rujna 1953. za direktoricu je postavljena Danica Ilić, prva i jedina žena na tom mjestu u povijesti zadarskih gimnazija. U školskoj godini 1953./1954. godini velikih školskih reformi došlo je i do nove promjene direktora te je 24. rujna 1953. za direktora postavljen Anđeo Miškov koji je tu dužnost obnašao 21 godinu do 31. kolovoza 1974. Na mjestu direktora proveo je razdoblje jedne cijele reformu jer je već u školskoj godini 1974./1975. uvedena nova.
Česte, pa i neobjektivne kritike na srednjoškolsko gimnazijsko obrazovanje rezultiralo je dopunom nove školske reforme koja je započela na jesen 1954. godine. U I. razred (ranije V.) gimnazije uvedene su varijante A i B. Predmeti su bili povezani u grupe: društvenih i prirodnih znanosti, te stranih jezika, a tjelesni odgoj, predvojnička obuka i crtanje ostali su izvan tih grupa. Po programu A bili su organizirani seminari do četiri na tjedan i jedan obvezni strani jezik, dok je po planu B bilo obvezno učiti dva strana jezika, a seminari su bili neobvezni. Sljedeće je godine objavljen i cijeli program za sve razrede gimnazija, prema istim principima. Istaknimo kako se u V. i VI. razred, odnosno po novoj podjeli I i II. uvedeni praktični radovi učenika u učionicama, školskoj radionici, vrtu, kabinetima ili nekoj tvornici. Godine 1956. dopunjena je reforma s mogućnošću i drugih srednjih škola za nastavljanje školovanja i obrazovanje na sveučilištima. Cilj je bio postizavanje sinteze između intelektualnog i fizičkog rada te da zadaci fizičkog, estetskog i društveno-moralnog odgoja budu ispunjeni u puno većoj mjeri, nego do tada. Sadržaj odgoja i obrazovanja bio je podijeljen u tri cjeline, obvezni i izborni dio nastave te slobodne aktivnosti. Ovaj se dodatak reformi počeo primjenjivati na jesen 1957. godine. Slobodne aktivnosti u zadarskoj gimnaziji održavale su se i ranije, praktički od obnavljanja rada 1945., pa je tako dilentansko društvo svake godine davalo kazališne predstave tijekom školske godine i posebnu za završnu priredbu u lipnju na kraju školske godine. Voditelj tih aktivnosti bio je Šime Dunatov. U rad dramske družine bio je uključen i školski zbor, kojeg je u početku vodio Šime Dešpalj, a kasnije Nikola Jerolimov. U tom razdoblju početaka rada zadarske gimnazije bila je izuzetno jaka i športska sekcija škole, Fiskulturno društvo Gimnazijalac, kojeg je utemeljio i vodio Mile Filipi. Od čitavog niza športskih rezultata koje su postigli u različitim športovima, izdvojimo činjenicu da su upravo zadarski gimnazijalci odigrali prvu službenu rukometnu utakmicu u Dalmaciji u travnju 1947. godine. Tadašnja tvornica Vlado Bagat i Industrijska škola pomogle su u opremanju radionice pa je u školi mogao djelovati i Radio klub Nikola Tesla, i to vrlo uspješno. Godine 1954. izradili su radio prijemnik preko kojeg su mogli slušati školski program Radio Zagreba. Pri školi je djelovao i šahovski klub, kojeg je utemeljio Dunko Čatlak, a također je pokrenuo rad Zajednice doma i škole. Takav način suradnje škole i roditelja nije davao željene rezultate, no to je bila boljka i drugih škola, do današnjih dana. Godine 1956. bilo je naznaka kako će se Gimnazija premjestiti u vojarnu u današnjem Perivoju Vladimira Nazora, kamo su već prešle Učiteljska, Ekonomska, Pomorska škola i Škola učenika u privredi. Do stvarnog preseljenja došlo je tek u jesen 1961. i tu je Gimnazija sve do današnjih dana. Vojarna Franje Josipa, kako se zvala, dovršena je u veljači 1898. i imala je dva kata. Treći kat dograđen je tridesetih godina, a četvrti, ustvari dio potkrovlja, početkom osamdesetih godina XX. stoljeća.
Školstvo u Zadru od 1954. do 1965. karakteriziralo je reorganiziranje osnovnog školstva, otvaranje novih srednjih škola te osnivanje Filozofskog fakulteta i Pedagoške akademije. Donesen je Opći zakon o školstvu 1958. te shodno tome došlo je do promjena i u samoj Gimnaziji, što se posebice odnosi na način upravljanja: osnivaju se prosvjetni savjeti i školski odbor. Nastavni je program kao i plan doživio neznatne izmjene. Broj je učenika u Gimnaziji postupno rastao, kako se i gospodarstvo grada i regije razvijalo. Interes za gimnazijsko obrazovanje, koje je imalo jednu mjeru elitnog školovanja prvenstveno zbog visoke razine odgojno-obrazovnog rada, raslo je iz godine u godine. U razdoblju do osnutka centara broj je učenika toliko porastao da se broj paralelki prosječno kretao oko šest po svakom razredu.
Početkom sedamdesetih osnovano je i područno odjeljenjen u Biogradu, ne samo zbog rasterećenja dotadašnjeg ionako oskudnog prostora, već kako bi se i omogućilo velikom broju biogradskih srednjoškolaca školovanje u mjestu boravka. Toj odluci pridonijeli su povoljni demografski i gospodarski uvjeti. Prve školske godine 1970./1971. upisano je u prvi razred 40 učenika, dok su polaznici viših razreda i dalje svakodnevno putovali. Nastava je počela 8. rujna 1970. u prostorima tadašnje OŠ «Marija Eškinja». Prva generacija biogradskih gimnazijalaca maturirala je u školskoj godini 1973./1974., a već iduće školske godine u predjelu Soline dovršena je i nova školska zgrada. U počecima rada te područne gimnazije voditelj, praktički v.d. ravnatelj, bio je Branko Stipić. Od 1978. biogradska gimnazija više ne djeluje kao područna već samostalna srednjoškolska ustanova.
Na početku školske godine 1972./1973. Gimnaziju je, kao i cijeli grad, potresla tragedija, naime 9. listopada 1972. učenik, srpski nacionalnost, hladnokrvno je ubio dvojicu profesora Vicu Vlatkovića i Gojka Matulinu. Gimnazijska školska knjižnica dobila je njihova imena, kao trajan spomen na svoje profesore. Kasnije su i dvije zadarske srednje škole u čast na tragično poginule profesore zadarske gimnazije dobile njihova imena, Industrijsko-obrtnička škola Vice Vlatkovića i Obrtnička škola Gojka Matuline.
Školske godine 1974./1975. Gimnazija mijenja ime u Gimnazija Vladimira Nazora, čije ime nosi i danas. Te je godine nakon punih 21 godina upravljanja umirovljen direktor Anđeo Miškov, koji je zadarskoj Gimnaziji zajedno s njenim profesorima priskrbio ugled stroge i kvalitetne srednje škole i ne samo u gradu, već i mnogo šire, čemu svjedoče brojni uspjesi bivših gimnazijalaca, bilo na prosvjetnom, kulturnom, umjetničkom, športskom i bilo kojem drugom vidu ljudske djelatnosti. Samo nabrajanje uglednika, koji su dio školovanja proveli u zadarskoj gimnaziji bio bi impresivan. Na mjesto ravnatelja imenovan je Vinko Buble, profesor povijesti na toj školi, i nastavio je s održavanjem visoke razine odgojno-obrazovnog rada, što je ta zadarska srednja škola zadržala i do danas. U prvoj polovici sedamdesetih godina prošlog stoljeća došlo je do veće smjene generacija profesora. Naime, profesori koji su radili od samih početaka odlazili su u mirovinu, a mlađim su kolegama ostavili dobru podlogu za nastavak kvalitetnog rada. Ta se promjena nije ni osjetila što je samo potvrda visoke razine odgojno-obrazovnog rada cjelokupnog profesorskog kadra.
U razdoblju od 1945. do osnivanja srednjoškolskih centara 1974. godine gimnazija se u svojoj osnovnoj strukturi nije mijenjala u odnosu na ranija vremena. U svom radu sadržavala je elemente gimnazija i njihovu tradiciju, Velike hrvatske i talijanske gimnazije te Velike realke, a najsličnija je bila Velikoj reformnoj šibenskoj gimnaziji. Organizacija rada u školi i upravljanje njome bilo je politički i ideološki sasvim drugačije kao i planovi i programi pojedinih nastavnih predmeta. Obnovljena zadarska gimnazija nije bila ni humanistička (klasična) ni realna (prirodoslovna) već kombinacija tih dviju nekadašnjih srednjih škola. Od 1954. uveden je prirodni i društveni smjer gdje se pojedina grupa nastavnih predmeta tjedno učila sat do dva više nego u drugoj skupini. Hrvatski jezik bio je zastupljen u obje grupacije s različitim tjednim opterećenjem po razredima i smjeru. Taj se nastavni predmet u razdoblju od 1945. do 1990. različito nazivao hrvatsko-srpski jezik, srpskohrvatski te hrvatski ili srpski jezik (s književnošću) no smisao mu je bio isti, nametanje srpkog kao glavnog i zatiranje hrvatskog jezika. Upliv jednog jezika nad drugim mnogo je zavisio o samim profesorima tog nastavnog predmeta. Latinski jezik se učio u prva dva razreda po 2 sata tjedno. Učenici su mogli birati strani jezik, a poučavali su se engleski, njemački, ruski, talijanski i francuski jezik. Broj sati tjednog opterećenja jezika zavisio je o razredu i smjeru učenika. Povijest i zemljopis bili su zastupljeni uglavnom podjednako u oba smjera svaki s 2 sata tjedno isto kao i fizika, biologija i kemija. Nastava matematika različito je bila zastupljena po smjerovima i po razredima, dok se nacrtna geometrija poučavala samo u II. razredu prirodnog smjera. Psihologija i logika učila se u III. a filozofija i sociologija u IV. razredu. Novi nastavni predmeti koji su svojim ideološkim sadržajem bili isti, a tijekom godina su mijenjali ime bili su Moralni odgoj, Osnove marksizma, TIPSS (teorija i praksa samoupravnog socijalizma), Društveno političko uređenje SFRJ i slično učili su u pravilu po 1 do 2 sata tjedno što je ovisilo o razredu i smjeru. Tjelesni odgoj bio je zastupljen s dva sata tjedno, a povijest umjetnosti i predvojnička obuka (ili obrana i zaštita) s jednim satom. Nastava vjeronauka učila se samo dvije poratne godine kao izborni predmet, a potom je izbačena iz ideoloških razloga.
|Generacija maturanata 1970./1971.
||Generacija maturanata 1971./1972.
|
U školskoj godini 1977./1978. došlo je do krupne reorganizacije školstva, posebice srednjeg. U potpunosti je stupila na snagu tzv. Šuvarova reforma školstva. Reforma je dobila ime po tadašnjem ministru školstva, a bila je modificirani švedski školski sustav. Uvođenjem te reforme nije se vodilo računa s jedne strane o materijalnim mogućnostima, a s druge o specifičnostima tradicionalnog odgoja tadašnje Jugoslavije. Nekoliko se srednjih škola tom reformom udružilo u jedinstveni Centar za odgoj i i obrazovanje kadrova u tekstilnoj i kemijskoj industriji te društvenim znanostima. Te su godine samo završni razredi Gimnazije, i drugih srednjih škola, imali stari nastavni plan i program. Novoosnovani Centar za odgoj i usmjereno obrazovanje, koji je kasnije dobio skraćeni naziv CUOO, dobio je ime po Jurju Barakoviću, zadarskom srednjovjekovnom pjesniku. Bilo je predloga da se Centar nazove po Vladimiru Nazoru, no već je u Splitu postojao istoimeni centar. Centar su sačinjavali Gimnazija Jurja Barakovića (prijašnja Pedagoška gimnazija), Gimnazija Vladimira Nazora, Tekstilna, Kemijska i Glazbena srednja škola. Osnivanjem takvih centara, ili kako su ih zvali “mamut-škole” ili “škole tvornice”, prestale su postojati gimnazije kao srednjoškolske ustanove. U tom se CUOO Juraj Baraković rad zasnivao na radnim jedinicama, koje su donekle odgovarale prijašnjim srednjim školama, tako je postojala i mjera samostalnosti, što je pridonijelo lakšem organiziranju novih srednjih škola nakon ukinuća glomaznih i zbog toga neučinkovitih srednjoškolskih centara do 1992. godine kada su ukinuti.
U petnaestak godina postojanja u CUOO Juraj Baraković moglo se izlučiti 21. različito zanimanje u dvije skupine, području društvenih djelatnosti i tekstilno-kemijskom usmjerenju.
U području društvenih djelatnosti moglo se izučiti za 15 zanimanja.
U tekstilno-kemijskom usmjerenju izučavalo se za 6 zanimanja:
- suradnik u odgojno-obrazovnom procesu,
- organizator slobodnog vremena,
- instruktor športskih aktivnosti,
- odgajatelj,
- matematičko-informatičko usmjerenje,
- bibliotekar,
- organizator u djelatnosti kulture,
- arhivski tehničar,
- stručni radnik u agenciji,
- usmjerenje za glasovir,
- usmjerenje za violinu,
- usmjerenje za zborno pjevanje,
- usmjerenje za solo pjevanje,
- stručni radnik u glazbenom odgoju i obrazovanju,
- inokorespodent.
Praksa je pokazala neostvarivost dobrog dijela zamišljenih ideja na kojima se zasnivala reforma. Činjenica je da je takav način obrazovanja prvenstveno oštetio proizvodna zanimanja jer su budući stručnjaci imali opće obrazovanje, a manje su znali svoje zanimanje, a što je najbitnije. Tadašnje gospodarstvo uopće nije imalo potrebe za specijaliziranim stručnjacima takovih profila. Sami tvorci nove reforme koja je trajala 14 godina uočili su nedostatke te su izvršili nekoliko promjena, nadopuna i slično, no sve su bile više manje kozmetičke naravi. Školske godine 1990./1991. odobreno je otvaranje dvaju odjela opće gimnazije kao eksperimentalno izvođenje obrazovnog programa, što je bio početak ukidanja centara kao takovih. Radna jedinica br. 1 tadašnjeg CUOO Juraj Baraković pretvorena je (vraćena) u Gimnaziju Vladimira Nazora. Prvi ravnatelj CUOO Juraj Baraković bio je Vinko Buble i tu je dužnost obnašao od 1. rujna 1974. do 31. svibnja 1980. kada ga je nasljedio Josip Bilušić koji je Centar vodio pune četiri godine. Posljednji ravnatelj te ogromne srednje škole bio je Josip Sviličić koji je CUOO-m Juraj Baraković upravljao od 1. rujna 1984. do 31. kolovoza 1992. godine.
- prelac,
- tkalac,
- konfekcionar,
- kemijski tehničar,
- proizvođač polimernih materijala,
- prerađivač polimernih materijala.
Opremljenost učionica i kabineta u samim počecima obnove rada zadarske gimnazije bili su više nego skromni. Za razliku od drugih sredina koje su baštinile sva materijalna dobra škola koje su nasljedile zadarske nisu imale što nasljediti jer je većina toga bila razrušena, spaljena ili opljačkana, a ono što je eventualno ostalo nebrigom i ideološkom zastranjenoštu bilo je uništeno. Nastava se do početka sedamdesetih godina prošlog stoljeća odvijala u tzv. matičnim učionicama, a postupno su se opremali kabineti fizike, biologije i kemije te se prešlo na kabinetski tip nastave za pojedine nastavne predmete. Nastava tjelesnog odgoja uglavnom se odvijala na otvorenom igralištu ispred škole, a u slučaju kiše u predvorju. Školska knjižnica, po čemu je nekadašnja zadarska gimnazija bila više nego poznata, u svojim je počecima brojila skromnih tristotinjak knjiga, da bi se za deset godina broj svezaka udesetostručio, a sredinom sedamdesetih godina prošlog stoljeća već je knjižni fond brojio oko 13000 naslova, podjednakog odnosa beletristike i stručne literature. Uzme li se u obzir kako u školstvu nikad nisu bila dovoljna novčana izdvajanja, a zadarska je gimnazija praktički počela od nule, onda se mora priznati kako su ostvareni dobri rezultati u opremanju škole iako to nije u potpunosti zadovoljavalo učeničke potrebe i želje profesorskog kadra.
Od samih početaka obnove rada 1945. uz redovnu nastavu održavale su se i slobodne aktivnosti učenika. Njihov je broj varirao iz godine u godinu, a uspjeh je zavisio o s(p)retnom spoju profesora-voditelja i nadarenih učenika. Od mnoštva različitih slobodnih aktivnosti najzapaženije rezultate ostvarili su Sportsko društvo Gimnazijalac i KUD August Cesarec. Za razliku od ostalih školskih aktivnosti njihov je rad bilo moguće djelomično pratiti jer su brojni rezultati objavljivani u lokalnim novinama Narodni list. Rad Kulturno-umjetničkog društva August Cesarec pri zadarskoj gimnaziji odvijao se u dramskoj, recitatorskoj i literarnoj sekciji. Dramska sekcija pod vodstvom prof. Šime Dunatova praktički je bila institucija unutar institucije. Naime, članovi te sekcije vrlo su uspješno izvodili kazališne predstave ne samo za svoje gimnazijalce već i građanstvo. Njihov rad bio je izuzetno značajan kada je Zadar ostao bez svog stalnog kazališnog ansambla. Repertoar i kronologija rada KUD-a August Cesarec (od 1945. do 1954. zvao se KUD Ivan Cankar) može se samo djelomično rekonstruirati na osnovu sačuvanih plakata i novinskih izvještaja, a njihova brojnost potvrđuje visoku razina kvalitete rada. Zbog naravi same slobodne aktivnosti radovi recitatorske sekcije nisu mogli biti sačuvani za razliku od literarne. Gdje su pohranjeni, ako i jesu, brojni uradci teško je utvrditi. Dio radova tiskan je u Narodnom listu u prigodnim brojevima za Novu godinu ili kakav onodobni državni praznik. Jedina zbirka tih radova ostvarena je 1967. godine. Zbirka pjesama naslovljena «Koraci» tiskana je na 70 stranica veličine 12 x 13,2 cm. Objavljene su pjesme 15 autora, a voditelj tadašnje literarne skupine bio je prof. Miloš Kondić dok je zbirku za tisak uredio prof. Miljenko Mandžo, tada profesor Pedagoške gimnazije. U kojoj nakladi je zbirka tiskana nije nam poznato.
Učeničke novine kao vid literarnog rada do pojave «Spužve» 1978. bio je na razini pokušaja pojedinaca ili manje skupine učenika. Koliko je takvih uradaka stvarno bilo teško je utvrditi jer primjerci tih novina nisu sačuvani, a za dio njih znamo samo po usmenoj predaji. Prve nama poznate učeničke novine u razdoblju od 1945. do 1992. su «Informator». Po kazivanju samog urednika Mile Klarića list je bio veličine A 4 formata i umnožen šapirografiranjem, a objavljen je u školskoj godini 1953./1954. kada je urednik bio maturant. Taj je list sadržavao više pjesama, par ilustracija te nekoliko kritičkih osvrta na rad u školi. Nijedan primjerak nije sačuvan pa nam nije poznat broj stranica i koliko je primjeraka umnoženo. Školske godine 1969./1970. učenici III.d razreda uz potporu svog razrednika prof. Šime Dunatova, koji je bio lektor i korektor lista, objavili su dva broja lista Sententiae. Urednici su bili Nikola Dragičević i Nada Španić. I taj je list bio A 4 formata te također šapirografiran i umnožen u pedesetak primjeraka. Prvi broj objavljen je 1. prosinca 1969. na 12 stranica, a drugi mjesec dana kasnije 1. siječnja 1970. kao Novogodišnji broj na 16 stranica. Iste školske godine autor ove knjige objavio je tri unikatna broja Mini Starta veličine A 5 formata svaki na 8 stranica i nijedan broj nije ostao sačuvan. List je rađen rukopisno i sadržavao je uglavnom crteže, stripove i šale te nema neku literarnu i dokumentarnu vrijednost, a nastao je kao svojevrsna parodija tada pokrenutog časopisa Start.
Prve službene učeničke novine pojavile su se pod imenom Spužva i objavljene su u travnju 1978. godine. Drugi broj je izašao u svibnju 1979., treći godinu kasnije, a četvrti također u svibnju ali 1981. godine. Broj 5 objavljen je 1982. u mjesecu svibnju. Svi brojevi bili su A 4 formata (21 x 29 cm) i umnažani su šapirografiranjem. Za Novu godinu 1983. izašla je tzv. mala Spužva tj. posebno izdanje na dvostruko manjem formatu. Broj 6 objavljen je u veljači 1984, broj 7 u travnju 1986. potom broj 8 u svibnju 1990. te broj 9 godinu kasnije 1991. također u mjesecu svibnju. Časopis Spužva počeo je izlaziti kada je utemeljen CUOO Juraj Baraković, a svoje daljnje izlaženje nastavio je pod okriljem Gimnazije Vladimira Nazora. Bez obzira na povremene prekide u izdavanju može se ustvrditi kako je tadašnja Spužva bila godišnjak i izlazila je na velikom broju stranica što je bila onodobna rijetkost za učeničke časopise. Prvi broj je imao 50 stranica, drugi 52, treći 64, četvrti 66, potom redom sljedi 90., 66., 86., 70. i 36 u devetom broju. U prvih osam brojeva tekst je pisan na pisaćem stroju, a crteži su obrađeni rukom, dok je broj 9 rađen kombiniranim tehnikama s velikom primjenom računala. List je tiskan uglavnom šapirografiranjem te nešto manje fotokopiranjem u kasnijem razdoblju, a u kojoj naknadi je umnožavan nije nam poznato. Izdavač je bila Grupa novinara amatera CUOO Juraj Baraković, a uredništvo je činilo desetak učenika pod vodstvom profesorice Jasenke Vežić. Prvih devet brojeva ima zaseban ovitak u koji se umeću novine i rađen je u različitim bojama za svaki broj, pa tako npr. broj 4 je plavi, 5 smeđi itd. Naslovnica je ista u svakom broju i prestavlja strukturu spužve. U gornjoj četvrtini prednje stranice ovitka je broj i naziv lista te u istom dijelu nešto niže podaci: godina ukupnog izdavanja, godina i mjesec objavljivanja tog broja te cijena koštanja primjerka.
Pomnijom analizom sadržaja i objavljenih učeničkih radova može se zaključiti nekoliko vrlo važnih činjenica. Osnivanje mamut-škola, koje su među inim za cilj imale i zatiranje gimnazija kao elitnih građanskih škola i nekakvih ostataka buržoaskog društva, bio je neuspjeli eksperiment. Duh ranijih gimnazijama osjećao se vrlo dobro u tim centrima jer su se tada novoj reformi podjednako suprostavljali i učenici starijih razreda i njihovi profesori, a to nije bio samo slučaj bivših zadarskih gimnazijalaca. List Spužva oslikava rad u takvoj školi i odnose učenik-profesor. Odgojno-obrazovni rad ostao je na visokoj razini dok su međusobni odnosi postali na neki način mekši i tolerantniji. U rad je uneseno više razumijevanja, a manje krutosti, što automatski nije značilo i popuštanje discipline. Učenički časopis Spužva svjedoči i o velikim kreativnim sposobnostima učenika, bilo da je riječ o literarnim, likovnim ili novinarskim radovima
.
Tijekom razdoblja od 1945. do 1991. u zadarskoj je gimnaziji djelovalo niz sekcija kao što su: Pjevački zbor, Radio klub, Fotosekcija, Grupa mladih bibliotekara, Marksistička grupa, Streljačka grupa Gimnazijalac i brojne druge. Sve su te grupe radile s promjenljivim uspjesima i vrlo često su zavisile o materijalnim i prostornim uvjetima. Uz KUD August Cesarec školsko Sportsko društvo Gimnazijalac pod vodstvom profesora Mile Filipija i Meri Košta te kasnije Leonarda Bajla i Vere Bezić te niza drugih vrlih profesora ostvario je niz vrijednih, pa i povijesnih, sportskih uspjeha u različitim sportskim granama. Popis uspješnih članova SD Gimnazijalac bio bi impresivan, a mnogi od njih su već u vrijeme pohađanja gimnazije bili članovi različitih reprezentativnih selekcija. Rad slobodnih i drugih izvannastavnih aktivnosti teško je pratiti i zbog same naravi profesora. Malo tko je administrirao i bilježio svoj rad, pa je i zbog toga arhivska građa skromna, već su sve svoje znanje i ljubav prenosili u rad s mladima i uspjehe bilježili u srcu. Ukoliko je poneki novinar zapisao i objavio pokoji članak to je bio prikaz samo malog vrha ogromne sante iza kojeg se krio višegodišnji naporan rad i učenika i profesora kako u redovnoj nastavi i slobodnim aktivnostima tako i drugim oblicima odgojno-obrazovnog rada.
PROFESORI
|N.Babić
||L.Bajlo
||F.Baričić
||J.Bilušić
|
|M.Boranić
||I.Brabec
||V.Buble
||D.Čatlak
|
|Š.Dešpalj
||Š.Dunatov
||M.Filipi
||S.Hajdukov
|
|M.Jakaša
||N.Jerolimov
||S.Kaurloto
||S.Miloš
|
|A.Miškov
||S.Padelin
||A.Petešić
||Ž.Radas
|
|J.Sorić
||M.Sušac
||J.Sviličić
||M.Žmikić
|

Question: where did most of the population of zadar come from

They moved to Sibenik, Split, Zagreb, Dubrovnik and elsewhere.

where did most of the population of zadar come from

Question: how many people lived in zadar between 1920 and 1940

how many people lived in zadar between 1920 and 1940

Question: how many soldiers lived in zadar between 1920 and 1940

how many soldiers lived in zadar between 1920 and 1940

Question: who took over the administrative headquarters of the dalmatian

who took over the administrative headquarters of the dalmatian

Question: what political ideology did the zadar gymnasium belong to

what political ideology did the zadar gymnasium belong to

Question: where did the dalmatian move to after the war

"Odselili su u Šibenik , Split , Zagreb , Dubrovnik

where did the dalmatian move to after the war

They moved to Sibenik , Split , Zagreb , Dubrovnik and elsewhere .

On the other hand , from 1920 to 1940 , the population of Zadar arrived from Italy , and another about 10,000 soldiers so so changed Zadar had about 20,000 inhabitants ; some estimates speak of a larger number . Gymnasium Vladimir Nazor , Zadar Gymnasium in the time of socialism The role of the administrative headquarters of the Dalmatian was fully overtaken by Split .

Odselili su u Šibenik, Split, Zagreb, Dubrovnik i drugamo.

They moved to Sibenik, Split, Zagreb, Dubrovnik and elsewhere. On the other hand, from 1920 to 1940, the population of Zadar arrived from Italy, and another about 10,000 soldiers so so changed Zadar had about 20,000 inhabitants; some estimates speak of a larger number.Gymnasium Vladimir Nazor, Zadar Gymnasium in the time of socialism The role of the administrative headquarters of the Dalmatian was fully overtaken by Split.

They moved to Sibenik, Split, Zagreb, Dubrovnik and elsewhere.

During World War II, Zadar was exposed to severe Allied bombings during 1943 and 1944, destroying 80% of the historic core of the city.

Academic painter Bogidar Jakac at the award forum in 1961.

Question: what percentage of the historic core of zadar was destroyed during world war ii

During World War II, Zadar was exposed to severe Allied bombings during 1943 and 1944, destroying 80% of the historic core of the city.

Academic painter Bogidar Jakac at the award forum in 1961.

what percentage of the historic core of zadar was destroyed during world war ii

Question: how many people lived in zadar at the end of world war ii

how many people lived in zadar at the end of world war ii

Question: where was zadar returned to after world war ii

where was zadar returned to after world war ii

Question: when did the partizan liberate zadar

Question: when did the allied bomb zadar

1943 . i 1944 . godine pri čemu je razoreno

Question: who painted the city of zadar in 1961

Question: when did bogidar jakac die

Question: during which war was zadar destroyed by allied bombings

Drugom svjetskom ratu Zadar je izložen teškim savezničkim bombardiranjima tijekom 1943 . i 1944 . godine pri čemu je

during which war was zadar destroyed by allied bombings

During World War II , Zadar was exposed to severe Allied bombings during 1943 and 1944 , destroying 80 % of the historic core of the city .

Academic painter Bogidar Jakac at the award forum in 1961 .

The Partizan liberated Zadar on 31 October 1944 , and was finally returned to Croatia which was then one of the constitutional Yugoslav Republics , and the end of the war was almost completely destroyed and abandoned , with just 6,000 inhabitants .

U Drugom svjetskom ratu Zadar je izložen teškim savezničkim bombardiranjima tijekom 1943. i 1944. godine pri čemu je razoreno 80 % povijesne jezgre grada. Akademski slikar Božidar Jakac na zadarskom forumu 1961. Partizani su oslobodili Zadar 31. listopada 1944., te je konačno vraćen Hrvatskoj koja je tada bila jedna od konstitutivnih jugoslavenskih republika, Zadar je završetak rata dočekao gotovo potpuno razoren i napušten, s jedva 6.000 stanovnika.

U Drugom svjetskom ratu Zadar je izložen teškim savezničkim bombardiranjima tijekom 1943. i 1944. godine pri čemu je razoreno 80 % povijesne jezgre grada.

Akademski slikar Božidar Jakac na zadarskom forumu 1961.

Partizani su oslobodili Zadar 31. listopada 1944., te je konačno vraćen Hrvatskoj koja je tada bila jedna od konstitutivnih jugoslavenskih republika, Zadar je završetak rata dočekao gotovo potpuno razoren i napušten, s jedva 6.000 stanovnika.

During World War II, Zadar was exposed to severe Allied bombings during 1943 and 1944, destroying 80% of the historic core of the city. Academic painter Bogidar Jakac at the award forum in 1961. The Partizan liberated Zadar on 31 October 1944, and was finally returned to Croatia which was then one of the constitutional Yugoslav Republics, and the end of the war was almost completely destroyed and abandoned, with just 6,000 inhabitants.

During World War II, Zadar was exposed to severe Allied bombings during 1943 and 1944, destroying 80% of the historic core of the city.

Academic painter Bogidar Jakac at the award forum in 1961.

In August 1990, the then secretary of the SUP, Mile Martić, armed the “looking” Serbs in Zadra.

Prije 25 godina, 11. travnja 1991. godine strašna eksplozija odjeknula je Zadrom i izazvala paniku među građanima, no srećom nitko nije nastradao. Ova je diverzija bila djelo srpskih terorista koji su postavili eksploziv na trafostanicu na Plovaniji.
Policija i mjesna zajednica zajedničkim su se snagama odmah bacili u akciju i počinitelji su brzo uhvaćeni u kockarnici “Tornado” na Boriku, u roku od svega pola sata. Bili su to Ozren Komazec i nekadašnji junior KK Zadra, Davor Adam.
Istraga je pokazala kako je čin naložio haški osuđenik Mile Martić, koji je već u srpnju 1990. godine sudjelovao u naoružavanju “uglednih” Srba u Zadru. Dan uoči diverzije na Plovaniji, načelnik Benkovca Zdravko Zečević dogovorio je sastanak Komazeca i Adama s Milom Martićem u Policijskoj stanici Knin. Martić je tada “uputio” dvojac rekavši im da je potrebno izazivati eksplozije kako bi se stanovništvo uznemirilo.
Kako je Komazec kazao prilikom istrage, on i Adam su nakon sastanka s Martićem automobilom odmah krenuli za Zadar, svaki svojoj kući, no dogovorili su susret nakon nogometne utakmice “Crvena Zvezda – Bayern”. Nakon posjeta kafiću i pečenjarnici, Adam mu je rekao da kod kuće ima “neki čiket”. Kao metu odabrali su trafostanicu na Plovaniji na kojoj je, naveo je Komazec, stajao natpis “Mi Ustaše, NDH klat ćemo četnike”. Nekoliko minuta iza ponoći Adam je kod trafostanice postavio čiket i zapalio ga, a za 10-tak sekundi je odjeknula eksplozija.
Presudom Županijskog suda u Zadru pod predsjedanjem Milana Petričića, Ozren Komazec i Davor Adam dobili su svaki po 5, a Zdravko Zečević 6 godina zatvora. Nakon žalbe Državnog odvjetništva, presudom Vrhovnog suda RH Komazec i Adam osuđeni na jedinstvenu kaznu od 7 godina, a Zečević na 8 godina zatvora. Mile Martić je pak osuđen na 12 godina zatvora.
Vijesti Antene Zadar slušajte na 97,2 MHz, te online na 972.fm na svaki puni sat od 8 do 16 sati. Slušajte i Jutarnju kroniku radnim danom u 7 sati. Svakako nas pratite i na društvenim mrežama Facebook, Twitter, Instagram i YouTube. Preuzmite naše aplikacije za iOS i Android uređaje, kako bi vam bili još dostupniji u svakom trenutku.
Jutarnja kronika dostupna je i na svim ovim sjajnim podcast platformama:

Question: who was the secretary of the SUP in 1990

In August 1990, the then secretary of the SUP, Mile Martić, armed the “looking” Serbs in Zadra.

who was the secretary of the SUP in 1990

Question: when did the serbs arrive in zadar

Question: in what year did the serbs arrive in zadar

in what year did the serbs arrive in zadar

Question: who did mile martić arm in 1990

Question: where did the serbs live in 1990

Question: what position did mile martić hold

SUP - a Mile Martić naoružavao je "" ugledne "" Srbe u Zadru

Question: who were the serbs in zadar

In August 1990 , the then secretary of the SUP , Mile Martić , armed the “ looking ” Serbs in Zadra .

Srpnja 1990. ondašnji sekretar SUP-a Mile Martić naoružavao je "ugledne" Srbe u Zadru.

Srpnja 1990. ondašnji sekretar SUP-a Mile Martić naoružavao je "ugledne" Srbe u Zadru.

In August 1990, the then secretary of the SUP, Mile Martić, armed the “looking” Serbs in Zadra.

In August 1990, the then secretary of the SUP, Mile Martić, armed the “looking” Serbs in Zadra.

Jader Urban Music Festival Library of the City Library of Zadar (www.gkzd.hr)

Scientific Library of Zadar (www.zkzd.hr) Library of the State Archive in Zadar (www.dazd.hr)

The first editions of the library appear in the 19th century during the time of the manager of Giovanni Einspiller who in the office of the Archive set a regal with claims marked in the alphabetic order and additional closets with shields.

Arhivski vjesnik, Vol. 53 No. 1, 2010.
Pregledni rad
Knjižnica Državnog arhiva u Zadru. Od Namjesničke do specijalne arhivske knjižnice
Mirisa Katić Piljušić
Puni tekst: hrvatski pdf 4.484 Kb
str. 111-136
preuzimanja: 1.380
APA 6th Edition
Katić Piljušić, M. (2010). Knjižnica Državnog arhiva u Zadru. Od Namjesničke do specijalne arhivske knjižnice. Arhivski vjesnik, 53 (1), 111-136. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/62418
MLA 8th Edition
Katić Piljušić, Mirisa. "Knjižnica Državnog arhiva u Zadru. Od Namjesničke do specijalne arhivske knjižnice." Arhivski vjesnik, vol. 53, br. 1, 2010, str. 111-136. https://hrcak.srce.hr/62418. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Katić Piljušić, Mirisa. "Knjižnica Državnog arhiva u Zadru. Od Namjesničke do specijalne arhivske knjižnice." Arhivski vjesnik 53, br. 1 (2010): 111-136. https://hrcak.srce.hr/62418
Harvard
Katić Piljušić, M. (2010). 'Knjižnica Državnog arhiva u Zadru. Od Namjesničke do specijalne arhivske knjižnice', Arhivski vjesnik, 53(1), str. 111-136. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/62418 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Katić Piljušić M. Knjižnica Državnog arhiva u Zadru. Od Namjesničke do specijalne arhivske knjižnice. Arhivski vjesnik [Internet]. 2010 [pristupljeno 11.10.2022.];53(1):111-136. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/62418
IEEE
M. Katić Piljušić, "Knjižnica Državnog arhiva u Zadru. Od Namjesničke do specijalne arhivske knjižnice", Arhivski vjesnik, vol.53, br. 1, str. 111-136, 2010. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/62418. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
U radu se razmatraju okolnosti osnivanja Knjižnice Vlade za Dalmaciju, krajem 1894. godine i njen razvoj od priručne knjižnice Dalmatinskog namjesništva do suvremene stručne knjižnice Državnog arhiva u Zadru. Na temelju dokumenata iz Državnog arhiva analizira se nastanak knjižničnog fonda od starih i rijetkih primjeraka i zbirki iz ureda mletačkih providura, do radova nastalih na temelju istraživanja arhivskoga gradiva. Kako su za osnivanje, uređenje i kontinuirani rad Knjižnice zaslužni dvorski savjetnik Nikola Nardelli, upravitelj Namjesničkog arhiva Sebastian Böttner te arhivist i knjižničar Heinrich Böttner, istražena je i njihova uloga u razvoju Knjižnice, kao i uloga svih drugih koji su u njoj radili nakon Drugog svjetskog rata. Knjižnica je od osnutka imala pravo na obvezni
primjerak svih publikacija tiskanih u Dalmaciji. Prateći dokumentaciju o Knjižnici analizira se sustav nabave, suradnja s drugim ustanovama, obrada i smještaj gradiva, rad s korisnicima, kao i odnos okoline prema Arhivu i Knjižnici, što je dovelo do nekih novih spoznaja i zaključaka o položaju i ulozi ove Knjižnice u sustavu specijalnih knjižnica, poglavito onih koje u svojim fondovima imaju rijetkosti i staro gradivo.
Ključne riječi
specijalne knjižnice, arhivske knjižnice, spomeničke knjižnice, Knjižnica Dalmatinskog namjesništva u Zadru, K.k. Statthalterei Bibliothek in Zadar, Biblioteca luogotenenziale di Zara, Biblioteca dell' Archivio di Stato di Zara, Biblioteka Historijskog arhiva u Zadru, Knjižnica Državnog arhiva u Zadru
Hrčak ID:
62418
URI
https://hrcak.srce.hr/62418
Posjeta: 2.483 *

Question: who was the manager of the zadar state archive in the 19th century

Jader Urban Music Festival Library of the City Library of Zadar (www.gkzd.hr)

Scientific Library of Zadar (www.zkzd.hr) Library of the State Archive in Zadar (www.dazd.hr)

The first editions of the library appear in the 19th century during the time of the manager of Giovanni Einspiller who in the office of the Archive set a regal with claims marked in the alphabetic order and additional closets with shields.

who was the manager of the zadar state archive in the 19th century

Question: when was the first edition of the zadar library published

when was the first edition of the zadar library published

Question: when was the first edition of the zadar state library published

when was the first edition of the zadar state library published

Question: what is the name of the open festival in zadar

what is the name of the open festival in zadar

Question: what is the name of zadar festival

Question: when were the first editions of the zadar state archive created

19th century during the time of the manager of Giovanni Einspiller

vrijeme upravitelja Giovannija Einspillera koji je u kancelariji Arhiva postavio regal s pretincima označenima abecednim redom i dodatne ormariće s ladicama

19th century during the time of the manager of Giovanni Einspiller

when were the first editions of the zadar state archive created

Question: in which century was the first edition of the zadar library published

in which century was the first edition of the zadar library published

Question: what is the name of the summer festival in the valley of jazine in zad

what is the name of the summer festival in the valley of jazine in zad

Festivals Music Evening in St. Donat – Donat Festival Zadar Cultural Forum Zadar Dreams – International Festival of New Theatre and Performance Arts Zadar Theatre Summer Film Forum Zadar – International Film Festival MMS – Melting metal summit ( Open Festival ) Garden - fest Zadar ( www.thegardenfestival.eu/#/en/ ) Ponton fest – Summer festival on the ponton in the valley of Jazine Zadarfest ( Zadar Festival of Fun Music )

Jader Urban Music Festival Library of the City Library of Zadar ( www.gkzd.hr )

Scientific Library of Zadar ( www.zkzd.hr ) Library of the State Archive in Zadar ( www.dazd.hr )

The first editions of the library appear in the 19th century during the time of the manager of Giovanni Einspiller who in the office of the Archive set a regal with claims marked in the alphabetic order and additional closets with shields .

Zadarska gitarijada Jader Urban Music Festival Knjižnice Gradska knjižnica Zadar (www.gkzd.hr)

Znanstvena knjižnica Zadar (www.zkzd.hr) Knjižnica Državnog arhiva u Zadru (www.dazd.hr)

Prvi obrisi knjižnice javljaju se u 19. st. za vrijeme upravitelja Giovannija Einspillera koji je u kancelariji Arhiva postavio regal s pretincima označenima abecednim redom i dodatne ormariće s ladicama.

Festivals Music Evening in St. Donat – Donat Festival Zadar Cultural Forum Zadar Dreams – International Festival of New Theatre and Performance Arts Zadar Theatre Summer Film Forum Zadar – International Film Festival MMS – Melting metal summit (Open Festival) Garden-fest Zadar (www.thegardenfestival.eu/#/en/) Ponton fest – Summer festival on the ponton in the valley of Jazine Zadarfest (Zadar Festival of Fun Music) Jader Urban Music Festival Library of the City Library of Zadar (www.gkzd.hr) Scientific Library of Zadar (www.zkzd.hr) Library of the State Archive in Zadar (www.dazd.hr) The first editions of the library appear in the 19th century during the time of the manager of Giovanni Einspiller who in the office of the Archive set a regal with claims marked in the alphabetic order and additional closets with shields.

Jader Urban Music Festival Library of the City Library of Zadar (www.gkzd.hr)

Scientific Library of Zadar (www.zkzd.hr) Library of the State Archive in Zadar (www.dazd.hr)

The first editions of the library appear in the 19th century during the time of the manager of Giovanni Einspiller who in the office of the Archive set a regal with claims marked in the alphabetic order and additional closets with shields.

Exhibition of gold and silver in the city.

The beginners of the puppy in Zadra in the 1950s were born today's professional puppy theaters in Croatia.

Izvorni znanstveni članak
Početci lutkarstva u Zadru
Teodora Vigato
Puni tekst: hrvatski pdf 306 Kb
str. 359-385
preuzimanja: 918
APA 6th Edition
Vigato, T. (2011). Početci lutkarstva u Zadru. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (53), 359-385. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/75246
MLA 8th Edition
Vigato, Teodora. "Početci lutkarstva u Zadru." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol. , br. 53, 2011, str. 359-385. https://hrcak.srce.hr/75246. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Vigato, Teodora. "Početci lutkarstva u Zadru." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru , br. 53 (2011): 359-385. https://hrcak.srce.hr/75246
Harvard
Vigato, T. (2011). 'Početci lutkarstva u Zadru', Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (53), str. 359-385. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/75246 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Vigato T. Početci lutkarstva u Zadru. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru [Internet]. 2011 [pristupljeno 11.10.2022.];(53):359-385. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/75246
IEEE
T. Vigato, "Početci lutkarstva u Zadru", Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol., br. 53, str. 359-385, 2011. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/75246. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
U ovom radu autorica obrađuje djelovanje Kazališta lutaka u Zadru od osnivanja 1951. do profesionalizacije 1963. godine. Prvo desetljeće zadarskog lutkarstva obilježio je rad osnivača, redatelja i glumca Bruna Paitonija, koji je lutku tipa guignol izravno iz Pariza doveo u Zadar i, prvenstveno iz didaktičkih namjena, zadarskoj djeci organizirao lutkarske predstave. U stvaranju Kazališta lutaka u Zadru sudjelovali su glumci, redatelji, scenografi i glazbenici iz Narodnog kazališta koji su bili izravno uključeni u rad predstava ili kao glumci ili redatelji ili su u novinama pisali o lutkarskim predstavama. Analizira redateljske, dramaturške i animatorske posebnosti lutkarskih predstava poznate pod nazivom “Gatarina škola”, navodi prve scenografije u Kazalištu lutaka u Zadru, prve plakate i prva priznanja za uspješni rad koje su dobili na gostovanju u Rimu. Sukob osnivača i direktora Paitonija s kolektivom označio je kraj jednog razdoblja, ali i početak novih odnosa i novih poetika u Kazalištu lutaka u Zadru.
Ključne riječi
Zadar, Kazalište lutaka u Zadru, režija, scenografija, Bruno Paitoni, Mile Gatara, 1951. – 1963
Hrčak ID:
75246
URI
https://hrcak.srce.hr/75246
Posjeta: 1.754 *

Question: what museum is in zadar

Exhibition of gold and silver in the city.

The beginners of the puppy in Zadra in the 1950s were born today's professional puppy theaters in Croatia.

Question: in which country is the city of zadar

Question: in what decade were the first puppy theaters opened in zadar

in what decade were the first puppy theaters opened in zadar

Question: what types of art are displayed in zadar

what types of art are displayed in zadar

Question: what two precious metals are displayed in the city of zadar

what two precious metals are displayed in the city of zadar

Question: what type of metal is in zadar

Question: what is the name of the theatre in zadar

what is the name of the theatre in zadar

Question: where is the museum of ancient glass located

Museum Archaeological Museum of Zadar National Museum

Muzeji Arheološki muzej Zadar Narodni muzej ( nmz.hr ) Muzej antičkoga stakla ( www.mas-zadar.hr ) Stalna izložba Zlato i srebro grada Zadra Etnografski muzej Zadar Pomorski

Museum Archaeological Museum of Zadar National Museum

where is the museum of ancient glass located

Exhibition of gold and silver in the city .

Museum Archaeological Museum of Zadar National Museum ( nmz.hr ) Museum of Ancient Glass ( www.mas-zadar.hr ) Permanent exhibition Gold and silver of the city of Zadar Ethnographic Museum of Zadar Naval Museum of Zadar Theatre Theatre of Puppies ( www.klz.hr )

The beginners of the puppy in Zadra in the 1950s were born today 's professional puppy theaters in Croatia .

Stalna izložba Zlato i srebro grada Zadra.

Muzeji Arheološki muzej Zadar Narodni muzej (nmz.hr) Muzej antičkoga stakla (www.mas-zadar.hr) Stalna izložba Zlato i srebro grada Zadra Etnografski muzej Zadar Pomorski muzej Zadar Kazališta Kazalište lutaka (www.klz.hr)

Početci lutkarstva u Zadru Pedesetih godina 20. stoljeća rađala su se današnja profesionalna lutkarska kazališta u Hrvatskoj.

Exhibition of gold and silver in the city. Museum Archaeological Museum of Zadar National Museum (nmz.hr) Museum of Ancient Glass (www.mas-zadar.hr) Permanent exhibition Gold and silver of the city of Zadar Ethnographic Museum of Zadar Naval Museum of Zadar Theatre Theatre of Puppies (www.klz.hr) The beginners of the puppy in Zadra in the 1950s were born today's professional puppy theaters in Croatia.

Exhibition of gold and silver in the city.

The beginners of the puppy in Zadra in the 1950s were born today's professional puppy theaters in Croatia.

The Zadar District Theatre, which until then served as part of the People's Liberation Army, had two branches: acting and music.

On the head of the first was the director Shime Dunatov (1907 – 1997), and on the head of the second Shime Dešpalj (1897 – 1991), and then Josip Vladović Relja (1895.

in 1967.

Question: who was the director of the first zadar theatre

The Zadar District Theatre, which until then served as part of the People's Liberation Army, had two branches: acting and music.

On the head of the first was the director Shime Dunatov (1907 – 1997), and on the head of the second Shime Dešpalj (1897 – 1991), and then Josip Vladović Relja (1895.

in 1967.

who was the director of the first zadar theatre

Question: what are the two branches of zadar district theatre

in 1967.

what are the two branches of zadar district theatre

Question: what was the zadar district theatre a part of

do tada djelovalo u sklopu Narodnooslobodilačke vojske

in 1967.

what was the zadar district theatre a part of

Question: when was the zadar district theatre founded

in 1967.

when was the zadar district theatre founded

Question: how many branches does the zadar district theatre have

in 1967.

how many branches does the zadar district theatre have

Question: what was the name of the theatre in zadar

in 1967.

what was the name of the theatre in zadar

Question: who was the zadar district theatre a part of

do tada djelovalo u sklopu Narodnooslobodilačke vojske

in 1967.

who was the zadar district theatre a part of

The Zadar District Theatre , which until then served as part of the People 's Liberation Army , had two branches : acting and music .

On the head of the first was the director Shime Dunatov ( 1907 – 1997 ) , and on the head of the second Shime Dešpalj ( 1897 – 1991 ) , and then Josip Vladović Relja ( 1895 .

Okružno kazalište Zadar koje je do tada djelovalo u sklopu Narodnooslobodilačke vojske, imalo je dvije grane: glumačku i glazbenu.

Na čelu prve bio je redatelj Šime Dunatov (1907. – 1997.), a na čelu druge Šime Dešpalj (1897. – 1991.), a potom Josip Vladović Relja (1895.

The Zadar District Theatre, which until then served as part of the People's Liberation Army, had two branches: acting and music. On the head of the first was the director Shime Dunatov (1907 – 1997), and on the head of the second Shime Dešpalj (1897 – 1991), and then Josip Vladović Relja (1895. in 1967.

The Zadar District Theatre, which until then served as part of the People's Liberation Army, had two branches: acting and music.

On the head of the first was the director Shime Dunatov (1907 – 1997), and on the head of the second Shime Dešpalj (1897 – 1991), and then Josip Vladović Relja (1895.

Pregledni rad
Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955. godine
Teodora Vigato
Puni tekst: hrvatski pdf 217 Kb
str. 323-349
preuzimanja: 1.353
APA 6th Edition
Vigato, T. (2012). Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (54), 323-349. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/94496
MLA 8th Edition
Vigato, Teodora. "Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol. , br. 54, 2012, str. 323-349. https://hrcak.srce.hr/94496. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Vigato, Teodora. "Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru , br. 54 (2012): 323-349. https://hrcak.srce.hr/94496
Harvard
Vigato, T. (2012). 'Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955. godine', Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (54), str. 323-349. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/94496 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Vigato T. Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru [Internet]. 2012 [pristupljeno 11.10.2022.];(54):323-349. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/94496
IEEE
T. Vigato, "Narodno kazalište u Zadru od 1945. do 1955. godine", Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol., br. 54, str. 323-349, 2012. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/94496. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Osnivanje Narodnoga kazališta u Zadru nakon Drugoga svjetskog rata imalo je zadaću obnoviti gotovo iščezli hrvatski jezik i kulturu u javnom životu nakon dvadesetogodišnje talijanske okupacije. S druge pak strane trebao se kazalištem propagirati duh novih ideja koje su u komunističku Hrvatsku i Jugoslaviju dolazile uglavnom iz Sovjetskog Saveza. Prvih par godina kazališnog života u Zadru poletne su godine u stvaranju ansambla, publike i kritike, a potom je uslijedila velika kriza. S jedne su strane bili kadrovski problemi, a s druge strane osiromašena zemlja u kojoj je trebalo mnogo umješnosti kako bi se napravila scenografija za novu premijeru. U Zadar godine 1954. iz Zagreba dolazi redatelj Miro Marotti, a nekako u isto vrijeme u kazalištu počinje raditi scenograf Zdenko Venturini. Umjetnički osnaženi pred kraj prvoga desetljeća, s pozornice su počeli uklanjati diletantizam, šablonizirani glumački postupci i preživjela scenska artificijelnost. Autorica posebno analizira novu publiku te govori o kazališnoj kritici koja ima posebne kriterije vrjednovanja odigranih predstava.
Ključne riječi
Narodno kazalište u Zadru, repertoar, publika, kazališna kritika, komunistička Jugoslavija, 1945. – 1955
Hrčak ID:
94496
URI
https://hrcak.srce.hr/94496
Posjeta: 2.046 *

Basketball Club KK Zadar Football Club Zadar (August 2020)

Question: when does the new zadar stadium open

Basketball Club KK Zadar Football Club Zadar (August 2020)

Question: the regata krstaša in biograd zadar is a

the regata krstaša in biograd zadar is a

Question: what is the name of the annual regatta held in zadar

what is the name of the annual regatta held in zadar

Question: when does zadar become the capital of croatia

when does zadar become the capital of croatia

Question: what is the name of the regate in biograd zadar

what is the name of the regate in biograd zadar

Question: when was the charity sailing regatta zadar held

when was the charity sailing regatta zadar held

Question: what is the name of the charity sailing regatta held annually in zadar

what is the name of the charity sailing regatta held annually in zadar

Question: when was the regata zadar - veli iž - zad

when was the regata zadar - veli iž - zad

Basketball Club KK Zadar Football Club Zadar ( August 2020 )

Croatian football club Zadar Football club NK Arbanasi Kuglački klub Zadar Croatian club HK Zadar Stolnoteniski klub Donat Karate club Zadar Rukometni klub Zadar Jedriličarski klub Uskok are held numerous regates with a long tradition : Christmas regata krstaša ( Biograd - Zadar ) , Kup Sv . Krševana , Charity Rotary Sailing Regatta Zadar ( 1998 . ) , Regata Zadar – Veli Iž – Zadar ( 1995 . ) , Zadarska koka ( 2005 . ) , Zadarska regata ( Zadarski kanal ) .

Košarkaški klub KK Zadar Nogometni klub Zadar (ugašen 2020.)

Basketball Club KK Zadar Football Club Zadar (August 2020) Croatian football club Zadar Football club NK Arbanasi Kuglački klub Zadar Croatian club HK Zadar Stolnoteniski klub Donat Karate club Zadar Rukometni klub Zadar Jedriličarski klub Uskok are held numerous regates with a long tradition: Christmas regata krstaša (Biograd-Zadar), Kup Sv. Krševana, Charity Rotary Sailing Regatta Zadar (1998.), Regata Zadar – Veli Iž – Zadar (1995.), Zadarska koka (2005.), Zadarska regata (Zadarski kanal).

Basketball Club KK Zadar Football Club Zadar (August 2020)

Streetball Mornarica, which has been held since 2014, is a 3x3 basketball tournament according to traditional winning rules.

Question: what is the name of the 3x3 basketball tournament in zadar

Streetball Mornarica, which has been held since 2014, is a 3x3 basketball tournament according to traditional winning rules.

what is the name of the 3x3 basketball tournament in zadar

Question: when did the streetball mornarica start

Question: what is the rules of streetball mornarica

what is the rules of streetball mornarica

Question: what rules govern the streetball mornarica

, je 3x3 košarkaški turnir po tradicionalnim zadarskim pravilima

what rules govern the streetball mornarica

Question: what type of tournament is streetball mornarica

what type of tournament is streetball mornarica

Streetball Mornarica , which has been held since 2014 , is a 3x3 basketball tournament according to traditional winning rules .

Streetball Mornarica, održava se od 2014., je 3x3 košarkaški turnir po tradicionalnim zadarskim pravilima.

Streetball Mornarica, održava se od 2014., je 3x3 košarkaški turnir po tradicionalnim zadarskim pravilima.

Streetball Mornarica, which has been held since 2014, is a 3x3 basketball tournament according to traditional winning rules.

Streetball Mornarica, which has been held since 2014, is a 3x3 basketball tournament according to traditional winning rules.

Since 2014 the international club basketball tournament Zadar Basketball Tournament

A good way to bake a delicate bread with an intense aroma is to bake using sour dough instead of yeast. The difference in the taste is remarkable.
However, it can be hard to find a decent sourdough bread machine recipe as most bread machine recipes tend to use dry yeast.
I’ve experimented a lot with sourdough both using bread machines and ovens. This is the best recipe I’ve come up with so far.
I always keep a sourdough in the fridge and the trick for this sourdough bread machine recipe is to use a dry sourdough. Drying your sourdough also enables you to keep it fresh in your fridge for a lot longer.
What is a sourdough?
A sourdough is an old dough theoretically speaking. This dough contains microorganisms that give the dough a sour aroma. This means that the dough has a very low pH value, which allows you to store the dough for a very long time.
The microorganisms that are present in the sourdough is a mixture of milk acid bacteria and active yeast that occurs naturally in the grains. These microorganisms enables the bread to rise and gives the bread an incredible flavor.
We’ll start with the recipe for the sourdough before moving on to the sourdough bread machine recipe.
Sourdough recipe:
Ingredients:
- Approximately ½ cup of rye flour
- ½ cup of water (room temperature)
Day 1:
Mix 1/3 of the flour with 1/3 of the water in a bowl. Stir well. Cover and leave at room temperature for 24 hours.
Day 2:
Add another 1/3 of the flour and 1/3 of the water to the same bowl as yesterday. Stir it all well together. Cover and leave for another 24 hours.
Day 3:
Add the rest of the flour and water and stir well. Cover and leave for another 24 hours.
The sourdough develops at optimally at 77-86 degrees Fahrenheit. The finished sourdough will have a slightly sour smell and a slight layer of foam will develop on top. It will also rise in size.
This sourdough can be left in the fridge for up to 7 days. To store longer turn it into a dry sourdough by adding enough rye flour so that it turns into dry sprinkles. This way you can store it in the fridge for up to 8 weeks.
Sourdough Bread Machine Recipe
- 1.5 cups of water
- 1½ tbsp butter
- 0.5 cups of dry sourdough
- 3 tsp salt
- 2 tsp sugar
- 1.5 cups of white flour
- 1 cup of rye flour
Bake on the relevant programme. Using rye flour can be tricky for an inexperienced baker as it draws a lot more water than wheat. Therefore, it is a good idea to keep an eye on the dough during the mixing and rising process to make sure that it has the right texture. Add more water if necessary.
The sourdough can naturally also be tricky as the breads ability to rise depends on the culture of the sourdough. You can add 1 tsp of dry yeast to help the rising process until you are very familiar with your sourdough.

Question: what is the name of the international basketball tournament held in zadar

Since 2014 the international club basketball tournament Zadar Basketball Tournament

what is the name of the international basketball tournament held in zadar

Question: when did the zadar international basketball tournament start

when did the zadar international basketball tournament start

Question: what is the name of the football club in zadar

what is the name of the football club in zadar

Question: what is the name of the basketball tournament in zadar

the international club basketball tournament Zadar Basketball Tournament

međunarodni klupski košarkaški turnir Zadar Basketball Tournament

the international club basketball tournament Zadar Basketball Tournament

what is the name of the basketball tournament in zadar

Question: what kind of tournament is zadar

međunarodni klupski košarkaški turnir Zadar Basketball Tournament

Since 2014 the international club basketball tournament Zadar Basketball Tournament

Od 2014. godine održava se međunarodni klupski košarkaški turnir Zadar Basketball Tournament

Od 2014. godine održava se međunarodni klupski košarkaški turnir Zadar Basketball Tournament

Since 2014 the international club basketball tournament Zadar Basketball Tournament

Since 2014 the international club basketball tournament Zadar Basketball Tournament

Romans (French) since 1985.
Fürstenfeldbruck, Germany since 1989.
Székesfehérvár (Hungary), since 1997.

Zadar i Milwaukee dva su grada bratska!
Poruka greškeDeprecated function: The each() function is deprecated. This message will be suppressed on further calls u _taxonomy_menu_trails_menu_breadcrumb_alter() (linija 436 od /opt/nginx-1.17.9/htdocs/zadarskilist.hr/sites/all/modules/taxonomy_menu_trails/taxonomy_menu_trails.inc).
Gradsko vijeće na sjednici će sljedećeg tjedna donijeti odluku o uspostavi prijateljske suradnje s američkim gradom Milwaukeejem. S američkim gradom iz države Wisconsin prvi su kontakti uspostavljeni prošle godine na inicijativu Saveza hrvatskih društava u Milwaukeeju i uz podršku generalne konzulice RH u Chicagu, dr. Jelene Grčić-Polić.
Njihov prijedlog proizlazi iz želje velikog broja poslovnih ljudi hrvatskog podrijetla koji žive na tom području za proširivanjem poslovnih aktivnosti i ulaganja i na Zadar i zadarsko područje, uz uspostavu suradnje na području gospodarskog i poljoprivrednog razvitka, zdravstvene skrbi, obrazovanja, kulture, razvitka društvene svijesti, turizma i slično.
Nakon što je gradonačelnik Zadra uputio pismo gradonačelniku Milwaukeeja u kojem potvrđuje zainteresiranost Grada Zadra za uspostavom suradnje, započeo je administrativni postupak u oba grada.
Zadar je pred Odborom za sestrinske gradove Milwaukeeja imao prezentaciju koju je vodio Paul Lucas. Prijedlog je nakon prezentacije jednoglasno podržan, a Milwaukee se obvezao na uspostavu suradnje, posebice na polju gospodarske suradnje i poljoprivrednog razvitka, zdravstvene skrbi, obrazovanja i sveučilišne suradnje, kulturne razmjene, turizma i razvitka društvene svijesti.
Milwaukee je najveći grad u državi Wisconsin, drugi najveći grad na obali jezera Michigan (nakon Chicaga). Peti je najveći američki grad po broju i imetku velikih i manjih poduzeća kojima je sjedište upravo u tom gradu. Ovdje su i poznate tvornice poput: MillerCoors, Badger Water & Meter, Johnson Controls, Harley-Davidson i Joy Global. U samom središtu ima nešto više od pola milijuna stanovnika, zajedno sa satelitskim naseljima oko 1,5 milijun. U ranim godinama 20. stoljeća među brojnim europskim doseljenicima bio je i veliki broj Hrvata. Danas u Milwaukeeju postoji brojna, dobro razvijena hrvatska zajednica, aktivne su dvije hrvatske crkve, nogometni klub, a osnovan je i veliki Hrvatski park u kojem se održavanju različite proslave i festivali.
- Prijavite se ili registrirajte za slanje komentara
- 1375 čitanja
Inicijativa da se Putinu oduzme titula počasnog građanina Novog Sada
Borna Ćorić stigao do osam najboljih na turniru u Tokiju
I preostala dvojica Hrvata s “Mirjane K” vratila se kući, troškove repatrijacije i zaostalih plaća riješeni
Bijeli traže prvu pobjedu nad Hajdukom na Rujevici nakon dvije i pol godine i izlaz iz povijesne krize

Question: when did the romans move to zadar

Romans (French) since 1985.
Fürstenfeldbruck, Germany since 1989.
Székesfehérvár (Hungary), since 1997.

Question: when did székesfehérvár move to zadar

Question: where is fürstenfeldbruck located

Question: what is the capital of hungary

Question: when did fürstenfeldbruck become germany

when did fürstenfeldbruck become germany

Question: zadar is the capital of which country

Question: what is the english translation of romans

what is the english translation of romans

Question: where is zadar located in germany

Székesfehérvár ( Hungary ) , since 1997 .

Romans (Francuska), od 1985. Fürstenfeldbruck (Njemačka), od 1989. Székesfehérvár (Mađarska), od 1997.

Romans (Francuska), od 1985.
Fürstenfeldbruck (Njemačka), od 1989.
Székesfehérvár (Mađarska), od 1997.

Romans (French) since 1985. Fürstenfeldbruck, Germany since 1989. Székesfehérvár (Hungary), since 1997.

Romans (French) since 1985.
Fürstenfeldbruck, Germany since 1989.
Székesfehérvár (Hungary), since 1997.

The cities of friends Zadar is broken up with the following cities: Reggio Emilia (Italy), since 1972.

Romans (French) since 1985.

Question: when did zadar and reggio emilia split

The cities of friends Zadar is broken up with the following cities: Reggio Emilia (Italy), since 1972.

Romans (French) since 1985.

Question: when did zadar and romans become one city

Romans (French) since 1985.

when did zadar and romans become one city

Question: zadar is the capital of which italian city

Romans (French) since 1985.

zadar is the capital of which italian city

Question: which group of people lived in zadar and reggio emilia

Romans (French) since 1985.

which group of people lived in zadar and reggio emilia

Question: what is the name of the city of friends with romans in italy

Romans (French) since 1985.

what is the name of the city of friends with romans in italy

Question: in which country are the cities of zadar and reggio emilia

Romans (French) since 1985.

in which country are the cities of zadar and reggio emilia

Question: what is the language of romans zadar

Romans (French) since 1985.

The cities of friends Zadar is broken up with the following cities : Reggio Emilia ( Italy ) , since 1972 .

Gradovi prijatelji Zadar je zbratimljen sa sljedećim gradovima: Reggio Emilia (Italija), od 1972. Romans (Francuska), od 1985.

Gradovi prijatelji Zadar je zbratimljen sa sljedećim gradovima: Reggio Emilia (Italija), od 1972.

The cities of friends Zadar is broken up with the following cities: Reggio Emilia (Italy), since 1972. Romans (French) since 1985.

The cities of friends Zadar is broken up with the following cities: Reggio Emilia (Italy), since 1972.