Bosna i Hercegovina (skraćeno: BiH; srp. Босна и Херцеговина, БиХ) jest država u Jugoistočnoj Europi. Graniči s Hrvatskom, Srbijom i Crnom Gorom. Po svom uređenju je složena federalna država s elementima konfederacije; čine je dva entiteta – Federacija Bosne i Hercegovine i Republika Srpska te Brčko distrikt. Glavni i najveći grad države je Sarajevo.

Neovisnost je stekla 1. ožujka 1992. godine nakon odluke građana BiH referendumom o neovisnosti. Prema popisu iz 2013. godine imala je 3 531 159 stanovnika.

U BiH žive tri konstitutivna naroda. To su Bošnjaci, Srbi i Hrvati.

Potencijalni je kandidat za članstvo u Europskoj uniji i kandidat za članstvo u NATO-u od travnja 2010. godine, kada je potpisala Akcijski plan za članstvo na samitu u Tallinnu. Osim toga, Bosna i Hercegovina je članica i pridruženi član mnogih međunarodnih organizacija: Vijeća Europe od travnja 2002. godine, članica i osnivač Sredozemne unije od njezinog osnivanja u srpnju 2008. godine, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE), CEFTA-e, posmatrač u Organizaciji islamske suradnje (OIC) itd.

Povijest

 Nova era
Ostaci iz starijeg kamenog doba u BiH su pronađeni u Varvari (strugalice, šiljci, oruđe, oružje) i u špilji u Badnju (gravura koja prikazuje napadnutog konja), a iz mlađeg kamenog doba u Zelenoj pećini, Ravlića pećini, Lisičićima i Butmiru gdje su nađene zemunice, ostatci kostura, glinene figure itd.

Među najznačajnije lokalitete iz metalnog doba ubrajaju se Donja Dolina i prostor Ošanića (gdje se prije nalazio grad Daorson).

U prvim stoljećima nove ere, Bosna je bila dio Rimskog Carstva. Nakon pada carstva, Bosnu su svojatali Bizant i zapadni nasljednici Rima.

 Dolazak Slavena

Hrvati, a i Srbi na krajnjem istoku, naselili su se u 7. stoljeću, a većina današnje BiH je bila dio Hrvatske u 9. stoljeću. Uz izuzetak današnjeg istoka Hercegovine i Huma većinom 10. i 11. stoljeća Bosna je sastavni dio hrvatskog kraljevstva. Nakon Pacte Convente i dolaska na vlast dinastije Arpadovića u istočnim dijelovima današnje BiH jačaju devolucijski procesi prema ostatku Hrvatskog kraljevstva. Bosanska Banovina kasnije postaje kraljevstvom (1377. samoproglašena, a 1461., priznata od Pape) hrvatsko-ugarski vladari su nazivali Ramom i u svoj kraljevski naslov su pridodali rex Ramae (kralj Rame). Mnogi hrvatski povjesničari (počevši od V. Klaića, pa nadalje) samu čežnju za neovisnošću vide u otporu koji su hrvatski plemići pružali prema kralju strane krvi.

 Srednji vijek
230px|lijevo|thumb|Hrvoje Vukčić Hrvatinić
U 14. i 15. stoljeću broj stanovnika je teško odrediti, ali se pretpostavlja da je bio između 500.000 i milijun. Specifičnost srednjovjekovne povijesti Bosne i Huma bijaše i Crkva bosanska. Povjesničari smatraju da je većina stanovništva u tom razdoblju bila katolička, uz dio pravoslavnih na istočnijim područjima. Svi vladari bili su katolici (dinastija Kotromanić), dok su neki najutjecajniji feudalci, kao Hrvoje Vukčić Hrvatinić i Stjepan Vukčić Kosača bili krstjani. Prvi kralj je bio Tvrtko I., a posljednji Stjepan Tomašević. Bosna je kao kraljevina opstala do 1463. godine, kada njena istočna (Zemlja Pavlovića) i središnja područja (Kraljeva zemlja), osvajaju Osmansko Carstvo. Dana 25. listopada 1478. pretposljednja bosanska kraljica Katarina Kosača-Kotromanić umrla je u Rimu. Kraljevina Bosna je bila katolička i zapadno orijentirana kraljevina, ali i uticajem s istoka što se vidi na primjeru bizantizacije titula nakon krunjenja Tvrtka. Hrvoje Vukčić Hrvatinić bio je veliki vojvoda bosanski i herceg splitski, jedan od najmoćnijih velikaša nosio je titulu potkralj Dalmacije i Hrvatske, veliki vojvoda bosanski i knez Donjih kraja. Kovao je vlastiti novac.

 BiH u Osmanskom Carstvu

Tijekom turske vlasti, širenjem i skupljanjem teritorija pod osmanlijskom vlašću na njezinom području se skupilo dosta ljudi koji su prešli na islam. Prema tvrdnjama bosanskih franjevaca katoličko stanovništvu u trenutku pada Bosne je brojilo oko 750, krstjansko 80, a pravoslavno oko 30 tisuća odraslih duša. Pred velikosrpsku invaziju, u Bosni i Hercegovini, četiri stotine godina kasnije, živio je u BiH jednak broj Hrvata svih uzrasta. Prihvaćanjem Islama, a i dankom u krvi, oduzimanjem djece, mnogim je pravoslavnim i katoličkim konvertitima pružena prilika dospjeti do visokih časti na osmanskom dvoru, poput Velikih Vezira Mehmed-paše Sokolovića ili utemeljitelja i admirala turske mornarice Mehmed-paše Pialija, Hrvata iz Dalmacije. Turci su vladali Bosnom do 1878. godine, a kako su se na području BiH najduže održali, ona je bila predmetom doseljavanja muslimana iz svih okolnih zemalja, čim su Turci u njima izgubili vlast. Godine 1878. ona postaje protektorat Austro-Ugarske.

Međutim, slavenski pokreti u susjednim državama radili su na ujedinjenju južnih Slavena.

 Austro-ugarsko doba

thumb|200px|Zaposjedanje BiH 1878.
Godine 1878. Bosna i Hercegovina, odlukom Berlinskog kongresa, postaje sastavni dio Dvojnog kraljevstva Austro-Ugarske. Tada se unutar Dvojnog kraljevstva, a usporedno i u okolnim zemljama razvijaju slavenski nacionalni pokreti, koji su radili na ujedinjenju svih Južnih Slavena na jugoistoku Europe. Povod za Prvi svjetski rat bio je sarajevski atentat ljeta 1914. godine, kojeg je izvršio Gavrilo Princip, pripadnik tajne organizacije "Mlada Bosna".

 Prvi svjetski rat

Prvi svjetski rat je počeo kad je austrougarski prijestolonasljednik Franjo Ferdinand ubijen u Sarajevu.

Tijekom Prvoga svjetskog rata mnogo je stanovnika Bosne i Hercegovine iz sva tri naroda bilo unovačeno u austro-ugarsku vojsku i upućeno na granice prema Srbiji i Crnoj Gori. Osobito je bila jaka koncentracija uzduž rijeke Drine, te granice kultura i civilizacija tijekom brojnih stoljeća. U početku rata imala je Srbija početne uspjehe, njezina vojska je čak prešla Drinu i upala u istočnu Bosnu. Tada je austro-ugarska vojska pod vodstvom dvojice generala Hrvata, Stjepana Sarkotića i Luke Šnjarića, potukla Srbe kod Han Pijeska i odbacila ih preko Drine.

Srbija i Crna Gora bile su 1915. godine ipak vojnički potučene, njihovi državni teritoriji okupirani, a glavnina vojske se preko Albanije i Grčke povukla i dokopala Krfa. Nakone oporavka na Krfu i solunskog bojišta nakon kojega se uz zapadne saveznike Francusku i Englesku uspjela 1918. godine s juga vratiti u Srbiju i otud bez otpora ući u Bosnu, Hercegovinu, Hrvatsku, dio južne Ugarske (Bačku, Banat i Baranju) i napokon i u Sloveniju. Srbija je tada, kao jedna od pobjednica u Prvome svjetskom ratu, iako je doživljavala uglavnom poraze, nastojala sve te zemlje samo priključiti Kraljevini Srbiji i tako ostvariti stoljetnu ideju o Velikoj Srbiji i njezinom izlazu na Jadransko more. U tim planovima su Bosna i Hercegovina imale središnje mjesto. Te pokrajine i tada oko 40 posto Srba u njihovom stanovništvu, trebale su biti most prema Srbima u Hrvatskoj, poglavito na području bivše Hrvatsko-slavonske vojne krajine. Na taj bi se način sav srpski i crnogorski narod, dakle pravoslavni živalj, našao u jednoj državi u kojoj bi Srbi bili prvi, najveći i vladajući narod.

 BiH u Kraljevini Jugoslaviji

Nakon raspada Austro-Ugarske, Bosna i Hercegovina je ušla u Jugoslaviju. Unutar nje je prvih 10 godina očuvana kao cjelina, a kasnije podijelila se na 4 banovine, čija su središta većinom bila izvan BiH (Split, Podgorica...). Uspostavom Banovine Hrvatske, pokušavaju se riješiti hrvatsko-srpski problemi po etničkim granicama.

U Drugome svjetskom ratu cijela BiH potpada pod NDH, a pojedini muslimani iz Bosne proglašavaju se "islamskim Hrvatima" povećavajući postotak Hrvata preko polovice (sličan postotak su imali i katolici).
Nakon rata je osnovana socijalistička Jugoslavija, unutar koje je Bosna i Hercegovina postala jedna od republika, a sastojala se od 3 jednakopravna naroda.

 Drugi svjetski rat

Nezavisna Država Hrvatska
Početkom Drugoga svjetskog rata pod vodstvom Ante Pavelića osniva se 10. travnja 1941. godine Nezavisna Država Hrvatska (NDH), u čiji sastav ulazi cijela Bosna i Hercegovina. Znatan dio bosanskohercegovačkih Hrvata i Muslimana sudjeluju kao pripadnici vojske NDH (ustaše, domobrani) dok nekolicina Bošnjaka zauzima vodeće položaje u vlasti kao ministri u vladi NDH kao npr. braća Osman Kulenović i Džafer-beg Kulenović, te Ademaga Mešić kao ustaški doglavnik i ini. Dio Srba bori se na strani četnika, te sudjeluju u progonima Hrvata i Bošnjaka.

Narodnooslobodilački pokret
thumb|225px|desno|Most kod Jablanice, srušen tijekom Bitke na Neretvi
Jedan dio Muslimana, Srba i Hrvata aktivno sudjeluju u antifašističkom pokretu Josipa Broza Tita, dajući znatan doprinos Narodnooslobodilačkoj borbi i konačnom oslobođenju Jugoslavije od stranih okupatora. Na teritoriju Bosne i Hercegovine vode se neke od najžešćih bitaka (Neretva, Kozara, Sutjeska, Drvar) Drugog svjetskog rata na području jugoistočne Europe. U Mrkonjić Gradu su 25. studenoga 1943. godine postavljeni temelji suvremene Bosne i Hercegovine, na Prvom zasjedanju ZAVNOBiH-a. Dok su u Jajcu 29. studenoga iste godine na Drugom zasjedanju AVNOJ-a postavljene osnove nove, socijalističke Jugoslavije, u sklopu koje je i tronacionalna Narodna Republika Bosna i Hercegovina, kasnije SR Bosna i Hercegovina bila jedna od šest ravnopravnih republika.

U BiH je stradalo oko 300 000 osoba za vrijeme Drugog svjetskog rata.

 BiH u Socijalističkoj Jugoslaviji

 Neovisnost i rat u BiH

Nakon izbora 1990., BiH je proglasila suverenost u listopadu 1991. godine, a zatim je uslijedio referendum za razdruživanje od Jugoslavije (veljača 1992.). Na referendumu se većina stanovništva odlučila za neovisnu Bosnu i Hercegovinu.

Bosanskohercegovački Srbi nisu izašli na referendum i uz potporu susjedne Srbije pokrenuli su rat radi podjele po etničkom načelu. Na jednoj strani su se našli bosanskohercegovački Hrvati koji su radi obrane svojih područja osnovali HVO i HOS, bosnaskohercegovački muslimani (kasnije pod imenom: Bošnjaci) i znatan broj bosanskohercegovačkih Srba (koji je ostao odan državi Bosni i Hercegovini), a na drugoj Srbi iz BiH koji su se stavili na stranu velikosrpskih snaga. U početku su velikosrpske snage, ohrabrene početnim ratnim uspjesima, oslovljavale Bosnu i Hercegovinu kao "Srpska Republika Bosna i Hercegovina". Dobro organiziranom obranom od strane Hrvata, a kasnije i Bošnjaka (koji su se ipak prekasno organizirali, što je tijek rata vrlo brzo pokazao), srpsko napredovanje je zaustavljeno, apetiti su im smanjeni, pa su za svoju paradržavnu tvorevinu uzeli naziv Republika Srpska.

Početkom 1993. godine javljaju se sukobi između bosanskohercegovačkih Hrvata i Bošnjaka. Muslimanskim strateškim ofenzivama protiv Hrvata do konca godine sukob se rasplamsao do te mjere da su se umirila skoro sva ratišta tih dvaju naroda prema području kontroliranog od strane Srba. Ipak, nisu na svim područjima Hrvati i Muslimani (kasnije pod imenom Bošnjaci) ratovali jedni protiv drugih, nego su se nastavili boriti jedni uz druge (primjerice, Bihaćka krajina, Posavina i Usora).

U ožujku 1994. godine, nakon što je HVO slomio većinu ofenziva i zauzeo ključne točke za moguće kontraofenzive Bošnjaci i Hrvati sklopili su sporazum o osnivanju bošnjačko-hrvatske Federacije Bosne i Hercegovine i konfederacije s Republikom Hrvatskom. Tome je prethodilo primirje iz siječnja iste godine, sklopljeno između snaga Herceg-Bosne i snaga BiH – Muslimana odanih vladi Alije Izetbegovića, sklopljeno uz veliki utjecaj međunarodnih čimbenika.

Nešto kasnije, vodstvo Bošnjaka, tada još uvijek pod imenom Muslimani, uzima ime Muslimani – Bošnjaci za svoj narod. Ime se javljalo također i u obliku Bošnjaci – Muslimani, a na koncu se koristi samo Bošnjaci.

Nakon uspješne operacije Oluje i deblokade Bihaća stvoreni su uvjeti za nove pregovore. U američkom gradu Daytonu 21. studenog 1995. sve su zaraćene strane potpisale mirovni sporazum, čime je završio trogodišnji rat (konačan sporazum potpisan je u Parizu 14. prosinca 1995.).

Daytonski sporazum podijelio je BiH na dva dijela – Federaciju BiH i Republiku Srpsku.

Dana 8. ožujka 2000. godine, odlukom Međunarodnog arbitražnog suda, uspostavljen je Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine.Zvonko Miljko, Ustavno uređenje Bosne i Hercegovine, Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 2006., , str. 215. (službeno ime, citira Statut)

 Upravna podjela
250px|thumb|desno| Federacija Bosne i Hercegovine Republika Srpska Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine

Bosna i Hercegovina se sastoji od dva entiteta i jednoga distrikta.

 Entiteti
  Federacija Bosne i Hercegovine
  Republika Srpska

 Distrikt
  Distrikt je Brčko.

Politika

Predsjedništvo Bosne i Hercegovine ima tri člana (jednog Bošnjaka, jednog Srbina i jednog Hrvata), koji se izmjenjuju na mjestu predsjednika predsjedništva svake 4 godine.

Njih izravno bira narod (Federacija kao jedna izborna jedinica bira Bošnjaka i Hrvata, a Republika Srpska kao druga izborna jedinica bira Srbina).

Predsjedatelja Vijeća ministara imenuje Predsjedništvo, a odobrava Parlamentarna skupština. Predsjedatelj zatim imenuje ministre.

Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine je zakonodavno tijelo Bosne i Hercegovine. Ima dva doma: Dom naroda i Zastupnički dom.

Dom naroda se sastoji od 15 delegata, od kojih su dvije trećine iz Federacije (5 Hrvata i 5 Bošnjaka) i jedna trećina iz Republike Srpske (5 Srba).

Zastupnički dom se sastoji od 42 člana, od kojih se dvije trećine biraju u Federaciji, a jedna trećina u Republici Srpskoj.

Ustavni sud Bosne i Hercegovine je najviša i konačna instanca u pravnim pitanjima.
Ima devet članova: četiri se biraju iz Zastupničkog doma Federacije, dva se biraju iz Narodne skupštine Republike Srpske, a tri člana bira predsjednik Europskog suda za ljudska prava nakon konzultacija s predsjedništvom.

 Zemljopis

220px|desno|thumb|Štrbački buk u Nacionalnom parku Una.

Bosna i Hercegovina je smještena u Jugoistočnoj Europi, a graniči s Hrvatskom na sjeveru, sjeverozapadu i jugu, sa Srbijom na istoku, te s Crnom Gorom na jugu i jugoistoku.

Najveći dio teritorija čine planine i visoki krš, pokriveni šumama i pašnjacima. Najviši vrh je Maglić (2386 m). Nizine se nalaze na sjeveru i na jugozapadu. U bosanskohergevoačka jezera ubrajaju se Kukavičko jezero, Boračko jezero, Modračko jezero itd. Buško jezero je najveće (umjetno) jezero u BiH, a najdulja rijeka je Bosna (koja se nalazi isključivo u BiH).

Na sjeveru BiH zastupljeni su npr. lipa, javor, grab, bagrem, klen, u središnjem bukva, grab, javor, smreka, jasen itd., a u južnom dijelu postoji makija.

Neum u Hercegovačko-neretvanskoj županiji je jedini izlaz na more.

Klima u BiH se razlikuje: u sjevernom dijelu BiH klima je umjereno-kontinentalna, u središnjem planinska, dok je u južnom dijelu klima mediteranska. Najslabije je naseljen brdsko-planinski prostor. Sela na tom prostoru "razbacana" su po strmim padinama, a gradovi su smješteni u dolinama i zavalama. U nizinskom prostoru naseljenost je slaba zbog povremenih poplava. U Hercegovini naselja su smještena pokraj krških polja. Najveći gradovi BiH su Banja Luka, Zenica, Mostar, Sarajevo i Tuzla.

 Površina
Bosna i Hercegovina obuhvaća površinu od 51 129 km² po podatcima Savezne geodetske uprave SFRJ iz 1953. godine.Mihailo Milovanović, Svetolik Stanojević, ur., Statistički godišnjak Jugoslavije 1983., Godina XXX., Beograd : Savezni zavod za statistiku i Beogradski izdavačko-grafički zavod, [kolovoza] 1983., tablica 101-2. Površina SFRJ, str. 70. Isti podatak navodi i Opća i nacionalna enciklopedija.

Prema podatcima Uprave za geodetske i imovinskopravne poslove Bosne i Hercegovine riječ je o 51 209,2 km² ukupne površine, od čega 51 197,0 km² otpada na kopno, a 12,2 km² na more.Krešimir Krmpotić, gl. ur., Derviš Đurđević, odg. dir., Statistički godišnjak/ljetopis Federacije Bosne i Hercegovine, Sarajevo : Federalni zavod za statistiku, 2010., , str. 27.  CIA navodi podatak o 51 197 km² ukupne površine; 51 187 km² kopna i 10 km² voda.Bosna i Hercegovina ().  U almanahu: The World Factbook, Washington, Okrug Columbia : Central Intelligence Agency, Mrežno gradivo , Zadnji put ažurirano 5. srpnja 2011., Pristupljeno 18. srpnja 2011., ,  (The online Factbook) Hrvatska enciklopedija (2000.) navodi podatak o 51 209,2 km² ukupne površine.Enciklopedijski članak Bosna i Hercegovina, U svesku: Dalibor Brozović, gl. ur., Hrvatska enciklopedija, Sv. 2. : Be – Da, Zagreb : Leksikografski zavod Miroslava Krleže, 2000., , str. 252.

Povijesno-zemljopisne regije

Po povijesnom i zemljopisnom kriteriju, u Bosni i Hercegovini se nalaze ove pokrajine:

 Bosna (kraj istočno od rijeke Vrbas i Povrbasja, južno od Save i Posavine, sjeverno od Hercegovine i zapadno od Drine)
 Bosanska krajina (kraj zapadno od rijeke Vrbas, južno od Save, sjeverno od Hercegovine, Cazinska Krajina je dio nje), odgovara povijesnom pojmu Turska Hrvatska,Bosanska krajina, enciklopedija.hr, pristupljeno 18. prosinca 2021. prvi naziv je uveden u 19. stoljeću)
 Hercegovina (na sjeveru Završje i Neretva, na istoku Crna Gora, na zapadu Završje, na jugozapadu Sinjska i Imotska krajina, na jugu Dubrovačko područje)

One se dalje mogu podijeliti na:
 Cazinska krajina (od Une na zapad, krajnji zapad Bosanske Krajine)
 Dolnji kraji (područje uz Vrbas od Jajca do Banje Luke, nekad obuhvaća i Uskoplje/gornji Vrbas. Stara jezgra Bosanske Krajine).
 Posavina
 Semberija (nizina na sjeveroistoku Bosne i Hercegovine, na sjeveru i istoku ju zatvaraju Sava i Drina)
 Završje (Tropolje: Livanjski, Duvanjski i Glamočki kraj na granici Bosanske Krajine i Hercegovine)
 Usora koja obuhvaća slijev rijeke Usore, općine (ili djelove općina) Teslić, Usora, Doboj, Žepče, Maglaj, Tešanj i Zavidovići.
 Soli koji obuhvaća okolinu Tuzle, odnosno većinom županiju Soli

 Županije Federacije Bosne i Hercegovine
mini|250px|Upravna podjela Federacije BiH
Federacija Bosne i Hercegovine je podijeljena na 10 federalnih jedinica, županija:

    Broj  Županija  Središte   Broj  Županija  Središte 20px  1. Unsko-sanska  Bihać  20px  6. Središnja Bosna  Travnik 20px  2. Posavska  Orašje  20px  7. Hercegovačko-neretvanska  Mostar 20px  3. Tuzlanska ili Soli  Tuzla  20px  8. Zapadnohercegovačka  Široki Brijeg 20px  4. Zeničko-dobojska ili Žepačko-bobovačka  Zenica  25px  9. Sarajevska ili Vrhbosanska  Sarajevo 20px  5. Bosansko-podrinjska Goražde  Goražde  20px  10. Hercegbosanska  Livno

 Također vidjeti: Popis gradova u Bosni i Hercegovini
 Također vidjeti: Općine i naselja u Bosni i Hercegovini 1991.

Katolička upravna podjela Bosne i Hercegovine

Bosna i Hercegovina je podijeljena na 4 crkvene jedinice:

1 Nadbiskupija:
 Vrhbosanska nadbiskupija
3 Biskupije:
 Mostarsko-duvanjska biskupija
 Banjolučka biskupija
 Trebinjsko-mrkanska biskupija

Na prostoru Bosne i Hercegovine također se nalaze dvije franjevačke provincije:

 Franjevačka provincija Bosna Srebrena
 Hercegovačka franjevačka provincija

Promet

Postoje cestovni, željeznički, riječni (riječna luka Bosanski Brod) te zračni promet. U BiH cestovni promet je loše razvijen zbog nepristupačnog reljefa u njezinom središnjem dijelu. Neke željezničke pruge napravljene su za vrijeme Austro-Ugarske, dok se danas koriste tek povremeno zbog toga što su u ratu uništene. Aerodromi se nalaze u Mostaru, Tuzli, Sarajevu te Banjoj Luci. Trenutno se gradi suvremena autocesta Koridor 5c.

Gospodarstvo

230px|desno|thumb|BBI trgovački i poslovni centar, također je i sjedište TV kuće Al Jazeera Balkans u Sarajevu.

Poslije Makedonije, Bosna i Hercegovina je bila najsiromašnija republika u socijalističkoj Jugoslaviji. Poljoprivreda je uglavnom bila u privatnim rukama, ali posjedi su bili mali i neprofitabilni, a hrana se uvozila. I danas se vide posljedice centralnog planiranja gospodarstva, a glavna je nevolja prevelik broj radnika u industriji. Za vrijeme socijalizma, u BiH je forsirana vojna industrija, pa je republika imala velik dio jugoslavenskih vojnih postrojenja. Tri godine ratovanja uništile su bosanskohercegovačko gospodarstvo i infrastrukturu, pa je proizvodnja pala za 80 %.

Nakon mira, proizvodnja se malo oporavila 1996. – '98., ali rast se znatno usporio 1999. godine. BDP je i dalje duboko ispod razine 1990. godine, a sveden je na jednu četvrtinu prijeratnog (od 24 000 $ prije rata na 6100 $ u 2003. godini).

Nezaposlenost je 2002. godine iznosila 41 %.

U Posavini se uzgajaju žitarice i industrijske biljke, a od domaćih životinja uglavnom perad i svinje. Na poljima koja su smještena kod Neretvinog donjeg toka, zahvaljujući toploj mediteranskoj klimi, uzgaja se vinova loza, razno povrće i maslina, mogranj, klementine, mandarine, limun (doduše znatno manje od mandarina i klementina) te ostalo voće. U brežuljkastom dijelu uzgajaju se šljive, jabuke i slično voće, te povrće. U gorsko-planinskom zavičaju često se uzgaja tek malobrojno povrće i voće, no stočarstvo je veoma razvijeno.

U Zavidovićima se proizvodi namještaj, a u Banjoj Luci i Prijedoru celuloza. U nižim predjelima rastu hrast i bukva, a u višim jela, smreka te crni i bijeli bor. Najviše listopadne šume ima Posavina.

U BiH postoje nalazišta kamene soli (Tuzla), gipsa (npr. Kupres, Foča, Jajce), željeza (npr. Vareš), boksita (u blizini Širokog Brijega, Jajca, Čitluka i drugih gradova) itd. Mnogo se eksploatira ugljen. Zbog prevelikog oslanjanja na ugljen u proizvodnji električne energije, BiH je danas druga na svijetu po smrtnosti prouzročenu zagađenjem zraka. Jedina gora je Sjeverna Koreja. Samo tuzlanska termoelektrana godišnje izgori tri milijuna tona ugljena. Još gore je odlaganje toksičnog otpada nedaleko od naselja i izlijevanje otpadnih voda u rijeke.(boš.) Tuzlanski.ba BBC u Tuzli: Industrija uglja tihi je ubica građana u Bosni i Hercegovini (VIDEO), 19. studenoga 2017. (pristupljeno 30. studenoga 2017.)Tuzlanski.ba Talog FOTO  (pristupljeno 30. studenoga 2017.) Lukavac se suočava s problemom taloga "Bijelo more".(boš.) Gospodarska komora Županije Soli Tuzla “Trajno zbrinjavanje taloga Bijelo More” (pristupljeno 30. studenoga 2017.)

Razvijeni su planinski, vjerski, ljetni, seoski i zdravstveni turizam. U veće poznate planine ubrajaju se Igman, Vlašić, Bjelašnica, Treskavica itd. Termalni izvori smješteni su u Tešnju, Kiseljaku, Laktašima, Višegradu i drugim naseljima. U Hercegovini se nalaze Neum koji izlazi na Jadransko more te Međugorje koje je poznato po Gospinom ukazanju.

Veliki ulagač u elektroenergetski sustav u BiH je hrvatski HEP, koji je ondje uložio milijarde eura prije raspada SFRJ. Uložio je u TE Gacko, gdje polažu pravo na trećinu vlasničkog udjela u rudniku i TE Gacko i to na osnovi ulaganja od 400 milijuna njemačkih maraka (oko 200 mlijuna eura) po sporazumu sklopljenom 1986. godine. Hidroelektrana Dubrovnik projektirana je prije raspada SFRJ kao dio jedinstvene tehnološke cjeline koju su činile i hidroelektrane u Trebinju i Čapljini. HEP je uložio velike novce u TE Tuzla i TE Kakanj.Lider Media Lider/Hina: HEP dao BiH rok od 6 mjeseci za povrat prijeratnih ulaganja u TE Gacko, zaprijetio arbitražom, 23. svibnja 2017. (pristupljeno 6. prosinca 2017.)

Stanovništvo

230px|desno|thumb|Populacijska piramida 2010.

Prema popisu iz 2013. godine, u BiH živi ukupno 3,513,159 stanovnika, od toga muškararaca 1,732,270 a žena 1,798,889. Etničku strukturu čine: Bošnjaci – 1 769 592 (50,11 %), Srbi 1 086 733 (30,78 %), Hrvati 544 780 (15,43 %), Ostali 96 539 (2,73 %), ne izjašnjava se 27 055 (0,77 %), bez odgovora 6460 (0,18 %).

Prema popisu iz 1991. godine, BiH je imala 4.377.033 stanovnika s ovim sastavom: 1 902 956 (43,47 %) Muslimani (kasnije pod imenom Bošnjaci), 1 366 104 (31,21 %) Srba i 760 852 (17,38 %) Hrvata, 242 682 (5,54 %) ljudi deklariralo kao Jugoslaveni, a 104 439 (2,38 %) ostali i nepoznato. Religijska podjela uglavnom slijedi etničku: 88 % Hrvata jesu katolici, 90 % Bošnjaka jesu muslimani, a 99 % Srba jesu pravoslavci. U Bosni i Hercegovini živjeli su i pripadnici nacionalnih manjina. Nijihov broj na popisu iz 1991. godine, bio je sljedeći: Albanci – 4922, Crnogorci – 10 048, Česi – 590, Talijani – 732, Židovi – 426, Mađari – 893, Makedonci – 1596, Nijemci – 470, Poljaci – 526, Romi – 8864, Rumunji – 162, Rusi – 297, Rusini – 133, Slovaci – 297, Slovenci – 2190, Turci – 267 i Ukrajinci – 3.29.

Podaci su se od tada znatno promijenili jer je u ratu poginulo oko 100 tisuća ljudi po najnovijim procjenama, a pola stanovništva se preselilo.

Prema podacima iz CIA fact book iz 2000. godine, BiH ima 4 025 000 stanovnika a etnički sastav je bio sljedeći – 48 % Bošnjaci, 37,1 % Srbi, 14,3 % Hrvati i 0,6 % ostali.

Bosnu i Hercegovinu je 2013. kao i susjedne zemlje zahvatilo masovno iseljavanje državljana. Od 2013. do kraja listopada 2017. iz BiH je iselila 151 101 osoba, od čega 68 068 iz Federacije BiH, 68 278 iz Republike Srpske i 14 755 iz distrikta Brčkog.(boš.) N1 BA Ajla Šabanović: Demografi upozoravaju: Brojke o odlascima odavno alarmantne, 31. listopada 2017. (pristupljeno 3. prosinca 2017.)

Podaci iz prošlih popisa

 1981. 4 124 256 stanovnika.
 Etnički sastav: Muslimani 37,5 %, Srbi 32 %, Hrvati 20,4 % i drugi.
 1971. 3 746 111 stanovnika.
 Etnički sastav: Muslimani 39,6 %, Srbi 37,2 %, Hrvati 20,6 % i drugi.
 1961. 3 277 948 stanovnika.
 Etnički sastav: Srbi 42,9 %, Muslimani 25,7 %, Hrvati 21,7 % i drugi.
 1953. 2 847 790 stanovnika.
 Etnički sastav: Srbi 44,4 %, Muslimani 31,3 %, Hrvati 23 % i drugi.
 1948. 2 565 283 stanovnika.
 Etnički sastav: Srbi 41,6 %, Muslimani 34,7 %, Hrvati 22,6 % i drugi.

 Etničke grupe

Kultura

230px|desno|thumb|Antun Branko Šimić

Nekadašnji rimski gradovi nalazili su se u Mogorjelu, Bigesti i Cimu, a danas postoje samo njihovi ostaci. U stare gradove ubrajaju se Bobovac, Vranduk i Srebrenik, a njihovi dijelovi su u Jajcu i Počitelju. Stećci potječu iz srednjeg vijeka, a najviše ih ima u Radimlji. Humačka je ploča najstariji spomenik koji je napisan na hrvatskom jeziku u BiH, a napisan je na bosančici (sadrži još i pet glagoljičnih slova).

Poznati slikari iz vremena poslije Drugoga svjetskog rata su: Virgilije Nevjestić, Bekir Misirlić, Ljubo Lah, Meha Sefić, Franjo Likar, Mersad Berber, Ibrahim Ljubović, Dževad Hozo, Affan Ramić, Safet Zec, Ismar Mujezinović i Mehmed Zaimović. Bosna i Hercegovina dala je i brojne književnike kao što su npr. pjesnici Antun Branko Šimić, Aleksa Šantić, Jovan Dučić i Mak Dizdar, te npr. pisci: Zlatko Topčić, Ivo Andrić, Meša Selimović, Semezdin Mehmedinović, Branko Ćopić, Miljenko Jergović, Isak Samokovlija, Abdulah Sidran i Petar Kočić.

 Filmska kultura
Neki od poznatih bosanskohercegovački filmski djelatnika su: Hajrudin Krvavac-Šiba, Emir Kusturica (filmovima "Otac na službenom putu" i "Podzemlje" osvojio na filmskom festivalu u Cannesu Zlatnu palmu (Palme d'Or) 1985. i 1995.), Mirza Idrizović, Aleksandar Jevđević, Ivica Matić, Danis Tanović (filmom "Ničija zemlja" osvojio Oscara američke Akademije filmskih umjetnosti i znanosti u konkurenciji za najbolji strani film i nagradu Zlatni globus 2001.g.), Zlatko Topčić, Ademir Kenović, Benjamin Filipović, Jasmin Dizdar, Pjer Žalica, Jasmila Žbanić, Dino Mustafić, Srđan Vuletić i Aida Begić.

 Moderna glazba
Mnogi bosanskohercegovački izvođači poznati su u okružju, kao što su npr.: Dino Zonić, Goran Bregović, Davorin Popović, Kemal Monteno, Zdravko Čolić, Edo Maajka, Frenkie, Šejla Sulejmanovski, Elvir Laković Laka, Dino Merlin i Tomo Miličević, a veliku popularnost su imali pop i rock-sastavi kao npr. Bijelo dugme, Indexi, Plavi Orkestar, Zabranjeno Pušenje i Dubioza kolektiv.

 Šport
230px|desno|thumb|Logo Zimskih olimpijskih igri u Sarajevu 1984. godine.
Bosna i Hercegovina je zemlja mnogih svjetskih poznatih športaša, od kojih su mnogi nastupali u momčadima bivše Jugoslavije.
Najvažniji međunarodni športski događaj na prostoru BiH bile su 14. zimske olimpijske igre održane u Sarajevu od 7. – 19. veljače 1984. godine. Neki od poznatih olimpijaca su:
 Rim, 1960: Tomislav Knez i Velimir Sombolac (nogomet),
 Tokio, 1964: Mirsad Fazlagić (nogomet),
 München, 1972.: Abaz Arslanagić, Milorad Karalić, Nebojša Popović, Đorđe Lavrinić, Dobrivoje Seleć (rukomet)
 Moskva, 1980.: Mirza Delibašić i Ratko Radovanović (košarka)
 Los Angeles, 1984.: Zdravko Rađenović, Zlatan Arnautović (rukomet) i Anto Josipović (boks).

Rukometni klub Borac iz Banje Luke osvojio je sedam prvenstava rukometa u Jugoslaviji, a 1979. godine bili su i Europski klupski prvaci u rukometu. Košarkaški klub Bosna iz Sarajeva osvojio je Europsko klupsko prvenstvo u košarci 1979. godine. Ženski košarkaški klub Jedinstvo Aida iz Tuzle osvojio je Europsko klupsko košarkaško prvenstvo u Firenci. Karate klub Tuzla-Sinalco osvoji je četiri Europska prvenstva u karateu i jedno svjetsko prvenstvo.

Najpopularniji šport u BiH je nogomet, neki od bivših poznatih igrača i trenera su Josip Katalinski, Dušan Bajević, Miroslav Blažević, Ivica Osim, Enver Marić, Safet Sušić, Blaž Slišković, Semir Tuce, Faruk Hadžibegić, Mehmed Baždarević, Vahid Halilhodžić i Mirsad Fazlagić, a od današanji su: Edin Džeko, Zvjezdan Misimović, Vedad Ibišević, Emir Spahić, Asmir Begović, Miralem Pjanić i mnogi drugi.

Povezani članci

 Nacionalni parkovi i parkovi prirode Bosne i Hercegovine
 Bosanskohercegovačka kuhinja
 Telekomunikacije u Bosni i Hercegovini

 Izvori

Vanjske poveznice

 Informativno-turisticki portal Bosne i Hercegovine
 Tražilica Hrvata u BiH

Ostali projekti

Kategorija:Zaštićene stranice za neprijavljene suradnike

Historians believe that the majority of the population in that period was Catholic, along with some of the Orthodox in the eastern regions.

Kratka politicka
i kulturna povijest Hrvatske
III. KRALJEVINA
HRVATSKA I KRALJEVINA UGARSKA (1102. - 1527.)
1. Personalna unija i Pacta conventa 1102.
zemljovid
3
Buduci je hrvatska narodna dinastija Trpimirovica (nazvana po
utemeljitelju knezu Trpimiru) izumrla, uslijedila je potkraj
11. st. borba za hrvatsko prijestolje. Oko udovice kralja Zvonimira
Jelene skupljala se ugarska, a oko novoizabranog
kralja Petra narodna, hrvatska stranka. U tim previranjima
i sukobima ugarski su kraljevi po feudalnom obicaju nastojali
bastiniti i hrvatsku krunu. Naime, Jelena je bila iz ugarske
dinastije Arpadovica. Oni su nastojali vojnickim i politickim
putem dobiti Hrvatsku, pa su 1094. utemeljili Zagrebacku
biskupiju i postavili svoga pouzdanika za biskupa. Ugarski
je kralj 1097. i s vojskom prodro u hrvatsku i u bitci na
Petrovoj gori pobijedio posljednjeg hrvatskog kralja
Petra koji je poginuo u boju. Kako usprkos tome nije uspio
“na sablji” dobiti Hrvatsku, ugarski je kralj s Hrvatskom sklopio
ugovor nazvan Pacta conventa 1102. godine.
Bio je to ugovor izmedju hrvatskih velikasa i ugarskoga kralja
Kolomana iz dinastije Arpadovica. On se obvezao da ce postovati
poseban polozaj i privilegije plemstva i hrvatskog
kraljevstva i kao potvrdu tome okruniti hrvatskom krunom.
Doista, 1102. se u Biogradu kraj Zadra okrunio za hrvatsko-dalmatinskoga
kralja. Prema Pacta conventa Kraljevina Hrvatska i Kraljevina
Ugarska bile su povezane samo osobom vladara, a to
znaci da je medju njima postojala klasicna personalna unija.
Dakle Hrvatska je sacuvala svoju unutarnju upravu, poreze,
svoj sabor, bana, pa je cak i kovala svoj novac,
a to znaci da je zadrzala osnovne elemente svoje drzavne
posebnosti. Zemljom su u ime kralja upravljali njegovi namjesnici,
ban ili herceg. Npr. 1113. Koloman je hrvatsko-dalmatinskom
krunom okrunio svoga sina Stjepana.
2. Izmedju
dva carstva
Ugarsko-hrvatska drzava bila je vrlo znacajan faktor
na prostoru izmedju Njemackog Carstva i Bizanta i konkurent
ojacaloj Veneciji na moru. Zajednicki su se Hrvati i Ugri odupirali
svim okolnim neprijateljima, a sredinom 13. st. uspjeli su prezivjeti
veliku tatarsku najezdu. Poslije nje pocinju se
graditi brojne utvrde, jaca domace visoko plemstvo i proglasavaju
prvi slobodni kraljevski gradovi medju kojima se sve
vise istice Zagreb kao politicko, crkveno i gospodarsko
srediste Slavonije, a od 16. st. i citave Hrvatske. Medju
feudalnim magnatima prednjace knezovi Krcki, kasnije
nazvani Frankopanima i Subici Bribirski, kasnije
Zrinski. Njihovi veliki vlastelinski posjedi u juznoj
Hrvatskoj, prave drzave, bili su gotovo neovisni od kralja,
cesto su bas oni odlucivali o sudbini Hrvatske i citavog kraljevstva.
3. Izdvajanje
Bosne - postanak i jacanje Dubrovnika
Od 12. st. sve se vise iz vlasti hrvatsko-ugarske krune
izdvaja Bosna kao posebna banovina, i potkraj 14. st.,
pod Tvrtkom I., postaje kraljevinom (1377.). Bila
je to zapadno orijentirana, katolicka kraljevina koja postaje
tampon drzava izmedju katolicke Hrvatske i grkoistocne Srbije.
U Bosni se siri posebna vjerska zajednica nazvana. Crkva
bosanska (krstjani) koju papa i hrvatsko-ugarski vladari
smatraju heretickom i cesto protiv nje salju krizarske
vojne.
Na podrucju juzne Dalmacije koju su izvori nazivali i
Crvenom Hrvatskom nastaje, jaca, siri se trgovinom i
pomorstvom potpomognuta jos jedna hrvatska “drzavica”. To je
Dubrovacka Republika koja nastaje na mjestu antickog Ragusija.
Stoljecima ona priznaje vrhovnu vlast Bizanta, hrvatsko-ugarske
krune i od 16. st. Osmanlijskog Carstva. Za svoju slobodu i
trgovinu od Mediterana do Britanije Dubrovcani placaju godisnji
danak. Dubrovnik kao grad-drzava je vazno srediste, zapravo
zariste hrvatske kulture, knjizevnosti, umjetnosti, pa
je zato kasnije slikovito nazivan hrvatskom Atenom.
4. Anzuvinci
(Anjou) na hrvatsko-ugarskom prijestolju (1301.)
Od 1102. do 1301. nose hrvatsku i ugarsku krunu vladari
iz dinastije Arpadovica, a kad je ona izumrla pocinje borba
za nasljedstvo. U Hrvatskoj tada poput kraljeva vladaju Subici-Bribirski,
a cast “bana Hrvata” obnasa Pavao Bribirski koji
se od 1299. naziva i “gospodarom citave Bosne”. Njegov
brat Mladen je 1300. otisao u Napulj i otud doveo u Zagreb
Karla Roberta, sina Karla Martela iz dinastije Anzu
(Anjou). Uskoro su ga slavonski plemici otpremili u Ostrogon
u Ugarskoj gdje je okrunjen za kralja krune sv. Stjepana,
pa od 1301. do 1409. hrvatsko-ugarskim prijestoljem vladaju
Anzuvinci, podrijetlom Francuzi.
Ta dinastija dala je dva snazna vladara, Karla Roberta (1301.-1342.)
i njegova sina Ludovika I., (1342.-1382.) Iako su Subici
Bribirski doveli Anzuvince na prijestolje, Karlo Robert je uz
pomoc ostalih hrvatskih velikasa slomio moc Bribirskih koji
su gotovo obnovili hrvatsku drzavu kao u doba hrvatskih
narodnih vladara od 925. do 1089. Poslije poraza i zatocenja
bana Mladena Bribirskog (1322.) koji se titulirao kao
“ban Hrvata, Bosne, knez Zadra i princip Dalmacije” pocela
je jacati Bosna za Stjepana II. koji ju
je kao vazal kralja Karla Roberta dobio na upravu . Stjepan
je prosirio svoju vlast na tada hrvatske zemlje: Zavrsje
i Hum (Livno, Duvno, Glamoc, Neretvanska krajina) i poceo siriti
Bosnu na zapad sto su kasnije nastavili Tvrtko I. i Osmanlije.
Za vladanja Ludovika I. ojacala je hrvatsko-ugarska kruna i
postala vodeca sila u srednjoj Europi. Najprije je Ludovik slomio
moc hrvatskih velikaskih obitelji (Nelipica i Bribirskih), a
zatim vodio tri rata protiv Venecije za hrvatsku obalu.
Zadarskim mirom 1358. odbacio je Mlecane s istocne obale
Jadranskog mora i uzeo u zastitu hrvatski Dubrovnik,
tada trgovackog takmaca Venecije. Ratovao je sa Srbima oko Huma,
a zatim prisilio bosanskog vladara Tvrtka I. da mu vrati krajeve
koje je uzeo Stjepan II. (Zavrsje, Hum). Buduci je postao i
kraljem Poljske njegova vlast se protezala od Baltickog do Jadranskog
mora, pa se stoga takodjer moze reci da je prvi na djelu stvorio
Srednju Europu.
5. Protukraljevski
pokret u Hrvatskoj
Poslije Ludovikove smrti (1382.) nastupilo je razdoblje
feudalne anarhije koja ce potrajati cetrdesetak godina.
Protiv tzv. zenske vlade Ludovikovih nasljednika, koji takodjer
zele vladati centralisticki, digli su se Hrvati, tri brata
Horvata i Ivan od Palizne i poceli protucentralisticki
pokret uz pomoc bosanskog kralja Tvrtka I. koji te borbe koristi
za prosirenje svoje vlasti. Medjutim, to nastoje iskoristiti
i Turci-Osmanlije koji se poslije poraza srpske vojske na Kosovu
1389. sve vise ubacuju u Bosnu, a s mora prijete Mlecani koji
zele ponistiti Zadarski mir iz 1358. godine. Kad je zenidbom
1387. postao hrvatsko-ugarskim kraljem Sigismund (Zigmund)
Luksemburgovac, a 1391. umro Tvrtko I., zapravo
obnovitelj stare hrvatske drzave, hrvatski otpor bio je osudjen
na propast. Bracu Horvate je potukao Zigmund kod Dobora u
Bosni 1394. i ponovno 1408. porazio bosansku vojsku na istom
mjestu. Dinasticke borbe iskoristila je Venecija i 1409.
“kupila” od pretendenta na prijestolje hrvatsko pravo na
Dalmaciju. Uzalud je hrvatski velikas Hrvoje Vukcic Hrvatinic
pozivao u pomoc Turke i pobijedio Zigmundovu vojsku 1415. kod
Doboja u Bosni. Osmanlije su to iskoristile i prodrle prvi put
cak do Celja u Stajerskoj pljackajuci putem citavu Hrvatsku.
6. Osmanlijska
opasnost i agresija
zemljovid
4
Godine 1433. kralj Zigmund je shvatio da je velika
opasnost zaprijetila njegovim kraljevinama i od Osmanlija
i od Mlecana. Zato je ustrojio tri obrambena tabora -
podrucja, prva u srednjoj Europi. Prvo, hrvatsko, koji
je trebalo braniti Hrvatsku i Dalmaciju, drugo, slavonsko,
prema rijeci Uni i trece, usorsko, za obranu sjeverne
Bosne i Podunavlja. Bio je to zacetak organizirane obrane
prostora, koji ce se u kasnijim stoljecima razviti kao
Vojna krajina, granica (Militärgrenze).
Od 1458. do 1490. Hrvatskom i Ugarskom vlada kralj Matijas
Korvin koji je sklopio s bosanskim kraljevima savez protiv
Osmanlija, a podrzala ga je i Sveta Stolica. Medjutim, ljeti
1463. sultan Mehmed II. prodre u Bosnu, a kako
joj Matijas nije mogao tada pomoci, Bosna je “saptom”,
tj. bez otpora pala. Vec u jesen kralj Matijas prodro
je do Jajca, oslobodio nekoliko gradova. Opet je obnovio
obrambeni sustav, tzv. banovine, Jajacku uz rijeku
Vrbas i Srebrnicku u istocnoj Bosni. U dolini Neretve
Hrvatsku je branila utvrda Pocitelj. Buduci su Osmanlije vec
1393. osvojile Bugarsku, 1453. zauzele Carigrad,
1459. Srbiju, na redu su tada bile Hercegovina, Hrvatska
i Ugarska.
7. Stogodisnji
hrvatsko-turski rat
zemljovid
5
U drugoj polovici 15. st. nastavljaju se stalni napadaji
Osmanlija iz okupirane Bosne prema Hrvatskoj. Njih, zapravo,
vode pretezito domaci, islamizirani begovi od kojih su mnogi
donedavno bili katolicima. Bio je to stalni “mali rat” na
granici koga vode Turska i Hrvatska. Tako su vec
1465. oni osvojili Blagaj na Sani, nekoc grad hrvatskih
velikasa Babonica i sjediste hercega Hrvoja Vukcica Hrvatinica.
Godine 1471. zauzimaju Pocitelj na Neretvi, a 1482. pada
i Herceg-Novi, posljednji slobodni dio Hercegovine. Uzalud
je Nikola Ilocki, hrvatski velikas imenovan za kralja
Bosne (1471.), a kralj Matijas Korvin 1480. prodro u Bosnu cak
do Sarajeva. U tim teskim vremenima Hrvati su uspjeli 1491.
pobijediti tursku vojsku koja se vracala s pohoda u Kranjskoj.
Ali sve je izgledalo izgubljeno kad je hrvatsko plemstvo
1493. tesko potuceno na susjednom Krbavskom polju.
Medjutim, poraz Hrvata na Krbavi bio je najava i pocetak
stogodisnjeg obrambenog rata u kome su Hrvati hrabro
branili svaku stopu svoje zemlje. I dok su Osmanlije od 1453.
do 1482. osvojili Carigrad, srusili Bizantsko Carstvo i pokorili
brojne kraljevine, Hrvati su u stotinu godina izgubili samo
pedesetak kilometara u dubini svoga prostora. Sacuvali su uski
pojas svoje drzave koji su sami nazivali “ostatcima ostataka”
nekoc snaznoga hrvatskog kraljevstva.
Povratak
na sadrzaj

Question: what religion did the majority of the population of bosna i hercegovina practice

Historians believe that the majority of the population in that period was Catholic, along with some of the Orthodox in the eastern regions.

what religion did the majority of the population of bosna i hercegovina practice

Question: what religion were the rulers of bosna i hercegovina

what religion were the rulers of bosna i hercegovina

Question: who were the rulers of bosna i hercegovina

who were the rulers of bosna i hercegovina

Question: what religion did most of the population of bosna i hercegovina belong to

what religion did most of the population of bosna i hercegovina belong to

Question: who was the ruler of bosna i hercegovina at the time

who was the ruler of bosna i hercegovina at the time

Question: what happened to the rulers of bosna i hercegovina

what happened to the rulers of bosna i hercegovina

Question: who was one of the feudals baptized

Question: who were two of the most influential feudals

Hrvoje Vukčić Hrvatinić and Stjepan Vukčić Kosača

Hrvoje Vukčić Hrvatinić i Stjepan Vukčić Kosača

Hrvoje Vukčić Hrvatinić and Stjepan Vukčić Kosača

who were two of the most influential feudals

Historians believe that the majority of the population in that period was Catholic , along with some of the Orthodox in the eastern regions .

All the rulers were Catholics ( Kotromanić dynasty ) , while some of the most influential feudals , such as Hrvoje Vukčić Hrvatinić and Stjepan Vukčić Kosača were baptized .

Povjesničari smatraju da je većina stanovništva u tom razdoblju bila katolička, uz dio pravoslavnih na istočnijim područjima.

Svi vladari bili su katolici (dinastija Kotromanić), dok su neki najutjecajniji feudalci, kao Hrvoje Vukčić Hrvatinić i Stjepan Vukčić Kosača bili krstjani.

Historians believe that the majority of the population in that period was Catholic, along with some of the Orthodox in the eastern regions. All the rulers were Catholics (Kotromanić dynasty), while some of the most influential feudals, such as Hrvoje Vukčić Hrvatinić and Stjepan Vukčić Kosača were baptized.

Historians believe that the majority of the population in that period was Catholic, along with some of the Orthodox in the eastern regions.

Hrvatinić, Hrvoje Vukčić, veliki vojvoda bosanski i herceg splitski (? Kotor, danas Kotor Varoš, oko 1350 – ?, 1416). Najstariji sin vojvode Vukca Hrvatinića. Spominje se prvi put u ispravi iz 1376. kao knez i vjerni vitez hrvatsko-ugarskoga kralja Ludovika I. Anžuvinca. Godine 1380. kralj Tvrtko I. Kotromanić dodijelio mu je naslov velikoga vojvode i darovao posjede u župi Lašvi. Nakon smrti kralja Ludovika I. sudjelovao u dinastičkim borbama kao protivnik kralja Sigismunda Luksemburgovca i bio pristaša Ladislava Napuljskoga, koji mu je povjerio na upravu banovine Dalmaciju i Hrvatsku (1391). Utjecao je na izbor kralja Ostoje za bosanskoga kralja (1398). Nakon krunidbe u Zadru za hrvatsko-ugarskoga kralja (1403), Ladislav Napuljski postavio je Hrvatinića za glavnoga namjesnika u Ugarskoj, Hrvatskoj, Dalmaciji i Bosni te ga imenovao hercegom splitskim, darovavši mu uz to otoke Brač, Hvar i Korčulu. Otada je Hrvatinić nosio titulu herceg Splita, potkralj Dalmacije i Hrvatske, veliki vojvoda bosanski i knez Donjih kraja. Kovao je vlastiti novac; »krstjanin« Hval izradio je za nj ćirilični iluminirani rukopis, poznat kao Hvalov zbornik, a glagoljaš Butko prepisao Hrvojev misal. Došavši u sukob s kraljem Ostojom, utjecao je na njegovo svrgavanje s prijestolja i izbor novoga bosanskoga kralja, Tvrtka II. Tvrtkovića (1404). U Bosni se potom pod vodstvom Hrvatinića i kralja Tvrtka II. stvorio pokret protiv Ugarske i kralja Sigismunda Luksemburgovca. Nakon Sigismundove vojne intervencije (1408) i pokolja bosanske vojske kraj Dobora, Hrvatinić je prešao na Sigismundovu stranu. Pritom je zadržao dotadašnje časti, upravu nad Splitom i naslov hercega te upravu nad mnogim gradovima, među njima i Požegom. No ugarskom pobjedom u Bosni počela je stvarno slabjeti moć Hrvatinića, osobito nakon ponovnog izbora Ostoje za bosanskoga kralja. Nakon mnogih sukoba Sigismund je oduzeo Hrvoju župu Sanu, otoke Brač, Hvar i Korčulu, a Split uzeo pod svoju zaštitu. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Ugarska vojska bila je poražena u Lašvi 1415., što je otvorilo put osmanskomu prodoru u Bosnu, a sljedeće je godine Hrvoje umro.
Citiranje:
Hrvatinić, Hrvoje Vukčić. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=26387>.

Question: what religion is bosna i hercegovina

Question: what is the name of bosna i hercegovina

"Kraljevina Bosna je bila katolička i zapadno orijentirana kraljevina , ali i uticajem s istoka što se vidi na

Question: who was the ruler of bosna i hercegovina

who was the ruler of bosna i hercegovina

Question: who was the duchy of bosnia and duke of split

who was the duchy of bosnia and duke of split

Question: which country was known as bosna i hercegovina before it became bosnia

which country was known as bosna i hercegovina before it became bosnia

Question: what is the religion of bosnia and hercegovina

what is the religion of bosnia and hercegovina

Question: what type of kingdom did bosnia have

katolička i zapadno orijentirana kraljevina

The Kingdom of Bosnia was a Catholic and western - oriented kingdom , but also an influence from the east that is seen on the example of the bizantinisation of the title after the corporation 's crowning .

Croatian Vukčić Hrvatinić was the great Duchy of Bosnia and the Duke of Split , one of the most powerful great men was the sub - King of Dalmatia and Croatia , the great Duchy of Bosnia and the Prince of the Lower End .

The Kingdom of Bosnia was a Catholic and western-oriented kingdom, but also an influence from the east that is seen on the example of the bizantinisation of the title after the corporation's crowning. Croatian Vukčić Hrvatinić was the great Duchy of Bosnia and the Duke of Split, one of the most powerful great men was the sub-King of Dalmatia and Croatia, the great Duchy of Bosnia and the Prince of the Lower End.

The Independent State of Croatia (NDH), in which the whole of Bosnia and Herzegovina is composed.

Question: who is the leader of nh in bosnia

The Independent State of Croatia (NDH), in which the whole of Bosnia and Herzegovina is composed.

Question: what does nh stand for in croatia

Question: who do the bosnian croats and muslims belong to

NDH ( ustaše , domobrani ) dok nekolicina Bošnjaka zauzima vodeće položaje

who do the bosnian croats and muslims belong to

Question: who are the members of the nh army

Question: what part of croatia is part of the nh

Question: who occupies leading positions in the nh government

who occupies leading positions in the nh government

The Independent State of Croatia ( NDH ) , in which the whole of Bosnia and Herzegovina is composed .

A significant part of the Bosnian Croats and Muslims participate as members of the NDH army ( hosts , domesticists ) while a few Bošnjak occupies leading positions in power as ministers in the NDH government as for example .

godine Nezavisna Država Hrvatska (NDH), u čiji sastav ulazi cijela Bosna i Hercegovina.

The Independent State of Croatia (NDH), in which the whole of Bosnia and Herzegovina is composed. A significant part of the Bosnian Croats and Muslims participate as members of the NDH army (hosts, domesticists) while a few Bošnjak occupies leading positions in power as ministers in the NDH government as for example.

The Independent State of Croatia (NDH), in which the whole of Bosnia and Herzegovina is composed.

About 300,000 people were killed during the Second World War.

Question: how many people died in bosna i hercegovina in ww2

About 300,000 people were killed during the Second World War.

how many people died in bosna i hercegovina in ww2

Question: when did the first world war start and end

when did the first world war start and end

Question: during which war was the bosna i hercegovina bombed

during which war was the bosna i hercegovina bombed

Question: when did the war in bosna i hercegovina start

when did the war in bosna i hercegovina start

Question: what was the name of the war in which 300,000 people were killed

what was the name of the war in which 300,000 people were killed

About 300,000 people were killed during the Second World War .

U BiH je stradalo oko 300 000 osoba za vrijeme Drugog svjetskog rata.

U BiH je stradalo oko 300 000 osoba za vrijeme Drugog svjetskog rata.

About 300,000 people were killed during the Second World War.

About 300,000 people were killed during the Second World War.

The .

Question: who has the data for the area of bosna i hercegovina

Office for Geodetic and Real Estate Affairs of Bosnia and Herzegovina

Uprave za geodetske i imovinskopravne poslove Bosne i Hercegovine riječ je o 51 209,2 km² ukupne površine , od čega 51 197,0 km² otpada na kopno , a 12,2 km² na more . Krešimir Krmpotić , gl . ur . , Derviš Đurđević , odg . dir . , Statistički godišnjak / ljetopis Federacije Bosne i Hercegovine , Sarajevo : Federalni zavod za statistiku

The .

Office for Geodetic and Real Estate Affairs of Bosnia and Herzegovina

who has the data for the area of bosna i hercegovina

Question: how far is the sea from bosna hercegovina

The .

how far is the sea from bosna hercegovina

Question: what is the area of bosnia and herzegovina

The .

what is the area of bosnia and herzegovina

Question: where is bosna i hercegovina located on a map

The .

where is bosna i hercegovina located on a map

Question: what is the land area of bosna hercegovina

The .

what is the land area of bosna hercegovina

Question: how far is bosna hercegovina from the sea

The .

how far is bosna hercegovina from the sea

Question: who has the data for the area of bosnia and herzegovina

Office for Geodetic and Real Estate Affairs

Uprave za geodetske i imovinskopravne poslove

The .

Office for Geodetic and Real Estate Affairs

who has the data for the area of bosnia and herzegovina

Question: who publishes the yearbook of bosnia and herzegovina

The .

who publishes the yearbook of bosnia and herzegovina

According to the data of the Office for Geodetic and Real Estate Affairs of Bosnia and Herzegovina , it is about 51 209,2 km2 of total area , of which 51 197,0 km2 lies on land , and 12,2 km2 on sea . Krešimir Krmpotić , gl . ur . , Derviš Đurđević , odg . dir . , Statistical yearbook / letopis of the Federation of Bosnia and Herzegovina , Sarajevo : Federal Statistical Board , 2010 , , p.

According to the data of the Office for Geodetic and Real Estate Affairs of Bosnia and Herzegovina, it is about 51 209,2 km2 of total area, of which 51 197,0 km2 lies on land, and 12,2 km2 on sea.Krešimir Krmpotić, gl. ur., Derviš Đurđević, odg. dir., Statistical yearbook/letopis of the Federation of Bosnia and Herzegovina, Sarajevo : Federal Statistical Board, 2010, , p. The .

Bosnia (east of the Vrbas and Povrbasja river, south of Save and Posavina, north of Herzegovina and west of Drine)

Bosanska krajina (kraće Krajina), područje sjeverozapadne Bosne do Vrbasa, odgovara povijesnom pojmu Turska Hrvatska. Bosanska krajina u užem smislu prostire se oko srednjeg toka Une: Bihać, Cazin i Krupa, a poznata je pod imenom Bihaćka krajina. Na tom prostoru u jeku graničnih ratova od XV. do XVII. st. izgradila se Bosanska krajina. Prvi se put spominje 1593., a 1660. njome je proputovao i opisao ju osmanski putopisac Evlija Čelebi. U izvornoj građi bosanskoga podrijetla češće se spominje samo Krajina ili Serhat. God. 1719. Mustaj-beg Kapetanović nosi naslov »zapovidnika Bosanske krajine«. Nakon austrougarske okupacije BiH 1878. prevladava naziv Bosanska krajina, a iz uporabe se potiskuje dotad uobičajeniji povijesni naziv Turska Hrvatska.
Citiranje:
Bosanska krajina. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=8880>.

Question: when is bosnia i hercegovina coming to an end

Bosnia (east of the Vrbas and Povrbasja river, south of Save and Posavina, north of Herzegovina and west of Drine)

when is bosnia i hercegovina coming to an end

Question: bosna i hercegovina is the former name of which country

bosna i hercegovina is the former name of which country

Question: when was bosnia and herzegovina named

stoljeću ) Hercegovina ( na sjeveru Završje i Neretva , na istoku Crna Gora , na zapadu

Question: where is bosnia located on a map

Question: which part of bosnia is part of herzegovina

which part of bosnia is part of herzegovina

Question: what is the capital of bosnia and hercegovina

what is the capital of bosnia and hercegovina

Bosnia ( east of the Vrbas and Povrbasja river , south of Save and Posavina , north of Herzegovina and west of Drine )

Bosnian landscape ( west of the Vrbas river , south of Save , north of Herzegovina , Cazinska Krajina is part of it ) , corresponds to the historic concept of Turkish Croatia , Bosanska krajina , enciklopedija.hr , accessed on December 18 , 2021 . the first name was introduced in the 19th century ) Herzegovina ( north of Završje and Neretva , east of Montenegro , west of Završje , southwest of Sinjska and Imotska krajina , south of Dubrovačko oblast )

Bosna (kraj istočno od rijeke Vrbas i Povrbasja, južno od Save i Posavine, sjeverno od Hercegovine i zapadno od Drine)

Bosnia (east of the Vrbas and Povrbasja river, south of Save and Posavina, north of Herzegovina and west of Drine) Bosnian landscape (west of the Vrbas river, south of Save, north of Herzegovina, Cazinska Krajina is part of it), corresponds to the historic concept of Turkish Croatia,Bosanska krajina, enciklopedija.hr, accessed on December 18, 2021. the first name was introduced in the 19th century) Herzegovina (north of Završje and Neretva, east of Montenegro, west of Završje, southwest of Sinjska and Imotska krajina, south of Dubrovačko oblast)

Bosnia (east of the Vrbas and Povrbasja river, south of Save and Posavina, north of Herzegovina and west of Drine)

A lot of coal is exploited.

Due to the excessive dependence on coal in electricity production, BiH is today the second in the world by mortality caused by air pollution.

“Industrija uglja tihi je ubica građana u Bosni i Hercegovini”, pojašnjeno je u novom prilogu britanskog javnog servisa BBC, čija ekipa je nedavno posjetila našu zemlju gdje su napravili prilog o zagađenosti zraka.
Britanski novinari posjetili su naselje Divkovići u blizini Tuzle, gdje su s mještanima razgovarali o tome kakve posljedice na njih ostavlja enormno zagađenje i kroz šta to prolaze stanovnici Tuzle i okolnih naselja.
“U naselju Divkovići ljudi umiru i niko neće ostati. Ovdje je slika pustoši kao u Černobilu. Kada otvorite prozor navečer čujete kašalj ljudi, čujete kako jauču od bolova”, ispričao je u ovom prilogu Goran Stojak, jedan od stanovnika Divkovića.
U ovom prilogu navodi se da BiH ima drugu najveću stopu smrtnosti uzrokovanu zagađenjem zraka, a jedina gora zemlja na svijetu je Sjeverna Koreja. Razlog za to je, ističu, pretjerano oslanjanje BiH na ugalj, kao izvor energije, a samo tuzlanska termoelektrana sagori tri miliona tona uglja svake godine.
No, ono što najviše zabrinjava jeste činjenica da se toksični otpad odlaže nedaleko od naselja.
Cijeli prilog možete pogledati na LINKU.
Komentari na objavu:
NAPOMENA: Komentari odražavaju stavove njihovih autora, a ne nužno i stavove internet portala Tuzlanski.ba. Molimo posjetioce da se suzdrže od vrijeđanja, psovanja i vulgarnog izražavanja. Internet portal Tuzlanski.ba zadržava pravo da obriše komentar bez najave i/ili prethodnog objašnjenja.

Question: which country is the second in the world by mortality caused by air pollution

A lot of coal is exploited.

Due to the excessive dependence on coal in electricity production, BiH is today the second in the world by mortality caused by air pollution.

which country is the second in the world by mortality caused by air pollution

Question: what is the main source of electricity in bosna i hercegovina

A lot of coal is exploited.

what is the main source of electricity in bosna i hercegovina

Question: what is the cause of death in bih

A lot of coal is exploited.

Question: where does bih rank in the world by mortality caused by air pollution

A lot of coal is exploited.

where does bih rank in the world by mortality caused by air pollution

Question: where is coal found in bosna i hercegovina

A lot of coal is exploited.

where is coal found in bosna i hercegovina

Question: why is bih second in the world by mortality caused by air pollution

prevelikog oslanjanja na ugljen u proizvodnji električne energije , BiH je danas druga na svijetu po smrtnosti prouzročenu zagađenjem zraka .

A lot of coal is exploited.

why is bih second in the world by mortality caused by air pollution

Question: what is the main source of coal in bih

A lot of coal is exploited.

Question: what does air pollution cause in bih

A lot of coal is exploited.

Due to the excessive dependence on coal in electricity production , BiH is today the second in the world by mortality caused by air pollution .

Zbog prevelikog oslanjanja na ugljen u proizvodnji električne energije, BiH je danas druga na svijetu po smrtnosti prouzročenu zagađenjem zraka.

A lot of coal is exploited. Due to the excessive dependence on coal in electricity production, BiH is today the second in the world by mortality caused by air pollution.

Due to the excessive dependence on coal in electricity production, BiH is today the second in the world by mortality caused by air pollution.

Tuzlanski.ba BBC in Tuzla: The silent coal industry is the murder of citizens in Bosnia and Herzegovina (Video), November 19, 2017.

(Accessed on November 30, 2017)Tuzlanski.ba Talog FOTO (Accessed on November 30, 2017)

Lukavac faces the problem of the "White Sea" talg.

Question: when did the silent coal industry start in bosnia

Tuzlanski.ba BBC in Tuzla: The silent coal industry is the murder of citizens in Bosnia and Herzegovina (Video), November 19, 2017.

(Accessed on November 30, 2017)Tuzlanski.ba Talog FOTO (Accessed on November 30, 2017)

Lukavac faces the problem of the "White Sea" talg.

when did the silent coal industry start in bosnia

Question: where is the silent coal industry located in bosnia

where is the silent coal industry located in bosnia

Question: the silent coal industry is the murder of citizens in which country

i Hercegovini ( VIDEO ) , 19 . studenoga

the silent coal industry is the murder of citizens in which country

Question: what is the name of the sea in bosna i hercegovina

what is the name of the sea in bosna i hercegovina

Question: when is the silent coal industry coming out

when is the silent coal industry coming out

Question: when was the silent coal industry in bosna i hercegovina accessed

when was the silent coal industry in bosna i hercegovina accessed

Question: where is the white sea located in bosnia

where is the white sea located in bosnia

Tuzlanski.ba BBC in Tuzla : The silent coal industry is the murder of citizens in Bosnia and Herzegovina ( Video ) , November 19 , 2017 .

( Accessed on November 30 , 2017)Tuzlanski.ba Talog FOTO ( Accessed on November 30 , 2017 )

Lukavac faces the problem of the " White Sea " talg .

Tuzlanski.ba BBC u Tuzli: Industrija uglja tihi je ubica građana u Bosni i Hercegovini (VIDEO), 19. studenoga 2017.

(pristupljeno 30. studenoga 2017.)Tuzlanski.ba Talog FOTO (pristupljeno 30. studenoga 2017.)

Lukavac se suočava s problemom taloga "Bijelo more".(boš.)

Tuzlanski.ba BBC in Tuzla: The silent coal industry is the murder of citizens in Bosnia and Herzegovina (Video), November 19, 2017. (Accessed on November 30, 2017)Tuzlanski.ba Talog FOTO (Accessed on November 30, 2017) Lukavac faces the problem of the "White Sea" talg.

Tuzlanski.ba BBC in Tuzla: The silent coal industry is the murder of citizens in Bosnia and Herzegovina (Video), November 19, 2017.

(Accessed on November 30, 2017)Tuzlanski.ba Talog FOTO (Accessed on November 30, 2017)

Lukavac faces the problem of the "White Sea" talg.

The great investor in the electrical system in Bosnia and Herzegovina is the Croatian HEP, who has invested billions of euros there before the SFRJ collapse.

Hrvatska elektroprivreda (HEP) potvrdila je u utorak da je nadležnim institucijama Bosne i Hercegovine poslala zahtjev za mirnim rješenjem spora i obavijest o namjeri pokretanja arbitražnog spora zbog povreda stečenih prava u vezi s prijeratnim ulaganjem u termoelektranu (TE) Gacko.
"Ako se u sljedećih šest mjeseci ne postigne dogovor između HEP-a, kao investitora u BiH, i države BiH, tada HEP ima pravo pokretanja postupka pri Međunarodnom centru za rješavanje ulagačkih sporova (ICSID)", ističu iz HEP-a.
Zahtjev je poslan sukladno pravilima koje propisuje Energetska povelja (međunarodni ugovor) čije su potpisnice Hrvatska i BiH te Ugovor između RH i BiH o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, napominje se u odgovoru HEP-a na upit Hine o najnovijim izjavama dužnosnika BiH i Republike Srpske da je HEP pokrenuo postupak kojim traži izmirenje dugovanja nastalih na temelju prijeratnih ulaganja u TE u Gackom.
Dobrovoljno poravnanje
"To je nova ozbiljna situacija u kojoj HEP traži dobrovoljno poravnanje odnosno isplatu uloženih sredstava u BiH", izjavio je u Sarajevu ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović, dodajući kako je HEP najavio da će u protivnom pokrenuti postupak međunarodne arbitraže.
Riječ je o prijeratnim ulaganjima HEP-a u TE Gacko, u istočnoj Hercegovini, a neki bosanskohercegovački mediji prenose kako HEP traži naknadu od oko sto milijuna eura na osnovu neisporučene električne energije.
Kako pritom neki podsjećaju, iz HEP-a su ranije pojasnili kako polažu pravo na trećinu vlasničkog udjela u rudniku i TE Gacko i to na temelju ulaganja koja su iznosila 400 milijuna njemačkih maraka (oko 200 mlijuna eura) po sporazumu sklopljenom 1986. godine.
Dugovanja koja HEP potražuje zapravo se odnose na pogone koji električnu energiju proizvode na teritoriju današnje Republike Srpske, a vlasti tog entiteta bez ikakvih konzultacija s HEP-om pregovaraju o izgradnji novog bloka u TE Gacko s kineskim partnerima.
Izravnavanje
Ministar energetike i industrije Republike Srpske Petar Đokić ustvrdio je, komentirajući najnovije zahtjeve HEP-a, kako i taj entitet ima pravo tražiti nadoknadu na ime vodoopskrbe hidroelektrane Dubrovnik pa očekuju da će se na taj način dugovi izravnati.
Ocijenio je kako je vrijeme da se otvoreno i iskreno s Hrvatskom razgovara i pronađe kompromisno rješenje s ciljem izbjegavanja međunarodnih pravnih sporova.
Hidroelektrana Dubrovnik u bivšoj je Jugoslaviji projektirana kao dio jedinstvene tehnološke cjeline koju su činile i hidroelektrane u Trebinju i Čapljini. Nakon raspada zajedničke države ona je praktično podijeljena na tri dijela, a godinama traju prijepori o tome tko je kome i koliko dužan na ime prijeratnih ulaganja i korištenja vodenih resursa za proizvodnju električne energije.
Iz HEP-a i u današnjem odgovoru ističu kako ulaganja u TE Gacko i u hidroenergetski sustav na Trebišnjici nemaju poslovnu poveznicu.
"HEP nema nikakav otvoren spor s BiH niti s Elektroprivredom Republike Srpske glede ulaganja u hidroenergetski sustav vezan na sliv rijeke Trebišnjice (HE Dubrovnik). Ulaganja u TE Gacko i ulaganja u hidroenergetski sustav na Trebišnjici (HE Dubrovnik) nemaju zajedničku poslovnu poveznicu", ističu iz HEP-a.
Navode i kako su HEP i Elektroprivreda RS na posebnim sastancima vodili pregovore o integralnom rješenju i optimalnom korištenju hidroenergetskog potencijala sliva rijeke Trebišnjice. Pri tome se, dodaju, trebaju uvažavati i prava i interesi Elektroprivrede HZ Herceg Bosne iz Mostara.
Iz HEP-a također kažu kako su potraživanja od Elektroprivrede BiH, a koja je HEP imao na području Federacije BiH (ulaganja u TE Tuzla i TE Kakanj), "na obostrano prihvatljiv način riješena prije desetak godina".

Question: who owns the electrical system in bosna i hercegovina

The great investor in the electrical system in Bosnia and Herzegovina is the Croatian HEP, who has invested billions of euros there before the SFRJ collapse.

who owns the electrical system in bosna i hercegovina

Question: when was the agreement between hep and te gacko concluded

when was the agreement between hep and te gacko concluded

Question: who is the largest investor in the electrical system in bosna i herzegov

who is the largest investor in the electrical system in bosna i herzegov

Question: who is the biggest investor in bosna i herzegovina

who is the biggest investor in bosna i herzegovina

Question: how much ownership share does the hep hold in te gacko

how much ownership share does the hep hold in te gacko

Question: how much did hep invest in ge gacko

Question: where did the hep deposit his money

TE Gacko, where they put the right to a third

TE Gacko , where they put the right to a third

Question: how much did the hep invest in bosna i hercegovina

how much did the hep invest in bosna i hercegovina

The great investor in the electrical system in Bosnia and Herzegovina is the Croatian HEP , who has invested billions of euros there before the SFRJ collapse .

He deposited in TE Gacko , where they put the right to a third of the ownership share in the mine and TE Gacko and that on the basis of an investment of 400 million German marks ( approximately 200 million euros ) according to the agreement concluded in 1986 .

Veliki ulagač u elektroenergetski sustav u BiH je hrvatski HEP, koji je ondje uložio milijarde eura prije raspada SFRJ.

The great investor in the electrical system in Bosnia and Herzegovina is the Croatian HEP, who has invested billions of euros there before the SFRJ collapse. He deposited in TE Gacko, where they put the right to a third of the ownership share in the mine and TE Gacko and that on the basis of an investment of 400 million German marks (approximately 200 million euros) according to the agreement concluded in 1986.

The great investor in the electrical system in Bosnia and Herzegovina is the Croatian HEP, who has invested billions of euros there before the SFRJ collapse.

Bosnia and Herzegovina, as well as its neighbouring countries, was influenced by the mass evacuation of citizens.

Question: how many people were displaced from bosna i hercegovina

Bosnia and Herzegovina, as well as its neighbouring countries, was influenced by the mass evacuation of citizens.

how many people were displaced from bosna i hercegovina

Question: how many people were displaced from bosna hercegovina

how many people were displaced from bosna hercegovina

Question: how many people were displaced from brcko

how many people were displaced from brcko

Question: where is bosna i hercegovina located today

where is bosna i hercegovina located today

Question: what influenced the population of bosnia and herzegovina

what influenced the population of bosnia and herzegovina

Bosnia and Herzegovina , as well as its neighbouring countries , was influenced by the mass evacuation of citizens .

From 2013 to the end of October 2017 , 151 101 people were displaced from BiH , of which 68 068 from the Federation of BiH , 68 278 from the Republic of Serbia and 14 755 from the district of Brcko .

Bosnu i Hercegovinu je 2013. kao i susjedne zemlje zahvatilo masovno iseljavanje državljana.

Bosnia and Herzegovina, as well as its neighbouring countries, was influenced by the mass evacuation of citizens. From 2013 to the end of October 2017, 151 101 people were displaced from BiH, of which 68 068 from the Federation of BiH, 68 278 from the Republic of Serbia and 14 755 from the district of Brcko.

Bosnia and Herzegovina, as well as its neighbouring countries, was influenced by the mass evacuation of citizens.