mini|Vatroslav Jagić
Vatroslav Jagić (Varaždin, 6. srpnja 1838. – Beč, 5. kolovoza 1923.), hrvatski jezikoslovac jugoslavenske vokacije, najznačajniji svjetski slavist druge polovice 19. stoljeća.
mini|Grb roda Jagić, sam Vatroslav Jagić s istim grbom dobio titulu viteza, dok su ostali se služili samo plemićkim naslovom, a prema grbovnici iz 1579. godine.
 Životopis
Pučku školu i gimnaziju pohađao u Varaždinu, Klasičnu gimnaziju završio u Zagrebu 1856. godine.Koprek, Ivan, Thesaurus Archigymnasii, Zbornik radova u prigodi 400. godišnjice Klasične gimnazije u Zagrebu (1607. – 2007.), Zagreb, 2007., str. 914.,  U Beču je studirao klasičnu filologiju, a kod Franza Miklošiča slušao slavistiku kojoj se potpuno priklonio. Završivši studij vratio se u Zagreb gdje je skoro cijelo desetljeće (1861. – 1870.) profesor u Klasičnoj gimnaziji.Koprek, Ivan, Thesaurus Archigymnasii, Zbornik radova u prigodi 400. godišnjice Klasične gimnazije u Zagrebu (1607. – 2007.), Zagreb, 2007., str. 894.,  Godine 1869. izabran je za pravog člana JAZU i dopisnog petrogradske akademije. Sljedeće godine otpušten iz državne službe.

Na preporuku I. I. Sreznjevskog izabran je za profesora slavistike u Odesi. Pripremnu godinu proveo je u Berlinu i Petrogradu. Od 1874. do 1880. bio je prvi profesor slavistike na Humboldtovu sveučilištu u Berlinu. Nakon toga je profesor slavistike na sveučilištu u Petrogradu. Godine 1886. kao nasljednik F. Miklošiča postao je profesor slavistike na bečkom sveučilištu na kojem je djelovao do umirovljenja (1908.). Umro je u Beču, ali je pokopan u Varaždinu (12. kolovoza 1923.).

Stručne radove iz književnosti i jezika Jagić je počeo objavljivati u izvještajima zagrebačke gimnazije. Godine 1863. s Franjom Račkim i Josipom Torbarom pokrenuo je Književnik, časopis za jezik i poviest hrvatsku i srbsku i prirodne znanostihttp://knjiznica.hazu.hr/WebCGI.exe?Tip=Listic&Jbmg=054773&Baza=1 u kojemu je objavio nekoliko zapaženih radova (Naš pravopis, Primjedbe našoj sintaksi, Iz prošlosti hrvatskoga jezika). Marljivo je surađivao u Radu JAZU u kojemu je, uz ostalo objavio rasprave Građa za glagolsku paleografiju, Pomlađena vokalizacija u hrvatskome jeziku, Građa za slovinsku narodnu poeziju.

Vatroslav Jagić je 1869. godine u 1. knjizi "Starina" u prilogu Ogledi stare hrvatske proze tekst "Reda i zakona od primlenja na dil dobroga čińenja sestar naših reda svetoga otca našega Dominika" objavio kao "crticu o životu manastirskom starih dalmatinsko-hrvatskih koludrica".

Jedan je od prvih prireditelja djela za niz Stari pisci hrvatski.

Godine 1871. doktorirao je u Leipzigu na osnovi disertacije Das Leben der Wurzel de in den slavischen Sprachen (Korijen de u slavenskim jezicima). Po dolasku u Berlin počeo je izdavati časopis Archiv fur slavische Philologie koji je uređivao punih 45 godina. Tim je časopisom pobudio zanimanje za Slavene i silno doprinio afirmaciji slavistike kao znanstvene i sveučilišne discipline.

Nakon prelaska u Beč bavio se mišlju o izdavanju Enciklopedije slavenske filologije. Iz te je zamisli potekla njegova knjiga Istorija slavjanskoj filologii (Povijest slavenske filologije; Petrograd, 1910.) kojom je obuhvaćen razvoj slavenske filologije od početaka do kraja 19. st. Posebno intenzivno bavio se staroslavenskim jezikom za koji je dokazao da je oblikovan na temelju jednoga južnoslavenskoga (južnomakedonskog) narječja čime je pobio tzv. panonsku teoriju. Potkraj života proučavao je život i djelo Jurja Križanića.

Iako je pretežit dio života proveo izvan Hrvatske, ipak nije prekinuo veze s njom. Kad je došao u Beč, redovito je pratio sva zbivanja u hrvatskoj filologiji, a u nekoliko se navrata (npr. u prikazu i polemici oko Rječnika hrvatskoga jezika) u njih izravno uključio. Jedan je od najvećih jezikoslovaca u povijesti slavistike i jedan od najradinijih. "Napisao je toliko da bi od toga, kada bi se sve preštampalo, nastala biblioteka od 100 knjiga, svaka po dvjesto stranica" (Josip Hamm).

 Izvori

 Vanjske poveznice

 Gramatika jezika hervatskoga
Historija knjiz̄evnosti naroda hrvatskoga i srbskoga. Knj.l.Staro doba
Zasluge Vuka Štefanovića Karadžića za naš narodni jezik
Naš pravopis, jedna od najznačajnih studija o hrvatskome pravopisu, Jagićev rad iz 1864.
Iz prošlosti Hrvatskoga jezika, značajna studija iz 1864.
Vatroslav Jagić: Ruska književnost u osamnaestom stoljeću

Kategorija:Hrvatski jezikoslovci
Kategorija:Hrvatski filolozi
Kategorija:Slavisti

Specialty works from literature and language Jagić began to publish in reports of the Zagreb Gymnasium.

Question: where did vatroslav jagić write about

Question: where did vatroslav jagić publish his works

Question: who is known as the father of zagreb

Question: what type of works did vatroslav jagić write

Question: what type of literature did vatroslav jagić write

Question: in which city was vatroslav jagić born

Question: where did vatroslav jagić publish his work

Specialty works from literature and language Jagić began to publish in reports of the Zagreb Gymnasium .

Vatroslav Jagić published in 1869 in the 1st book "Starina" in the annex of the Old Croatian Prose of the text "The Order and the Law of Approval to the Good Acts of Our Sisters of the Order of the Holy Father of our Dominic" as a "Critic on the Life of the Monastery of the Old Dalmatian-Croatian Collars".

|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
RED I ZAKON O PRIMLENJA NA DIL
DOBROGA ČIŃENJA SESTAR NAŠIH REDA SVETOGA OTCA NAŠEGA DOMINIKA
Po današnjim našim spoznajama na početku hrvatske latiničke književnosti
stoji jedini izravno datiran spomenik toga prvog latiničkog razdoblja
- "Red i zakon" zadarskih dominikanki iz
1345. g. s originalnim naslovom Red i zakon od primlenja
na dil dobroga čińenja sestar naših reda svetoga otca našega Dominika.
Sadrži pravila primanja redovnica u dominikanski red, a sastoji se
od 62 retka obrednih pravila na hrvatskom i latinskih obrednih uputa
i molitava. Na kraju je obilježen latinskim brojem CCCXXXXV, za koji
se pretpostavlja da se odnosi na godinu [1]345., kada je zapisan.
Nalazi se na početku pergamenske rukopisne latinske knjižice pisane
gotičkom minuskulom, koja je nekad pripadala zadarskim dominikankama.
Iza hrvatskog teksta slijedi latinski tekst istih pravila i neki drugi
prilozi na latinskom, od kojih su najznačajnije konstitucije redovnica
sv. Dominika, što završavaju napomenom: "Expliciunt constituc(i)ones
soror(um) b(ea)ti Dominici De Jad'ra", po kojoj doznajemo da je rukopis
napisan za zadarske dominikanke. Slijede neke napomene, od kojih prva
naglašava da se konstitucije reda moraju najmanje jednom na godinu
redovnicama protumačiti pučkim jezikom. Kako i ovaj spomenik ima tragova
starijega predloška, to je dokaz o znatno starijem obitavanju dominikanskih
koludrica u Zadru od godine kojom je spomenik datiran. U samom naslovu
teksta nalazi se jedna od onih pisarskih pogrešaka koje lako nastaju
pri prijepisu s glagoljice na latinicu: zamjena slova t slovom d u
riječi odza (= otca sa z = c), a kasnije u tekstu još jedna
- zamjena h s k u duka straka umjesto duha straha, što upućuje na
neki glagoljički (pred/među)predložak navedenih pravila, a time navodi
na pomisao da je koludrički dominikanski samostan možda u početku
bio glagoljaški.
Tekst Reda i zakona prvi je objavio Vatroslav Jagić 1869.
godine u 1. knjizi "Starina" u prilogu Ogledi stare hrvatske proze,
ali kao spomenik 15. stoljeća, i to na temelju lošeg prijepisa što
ga je vjerojatno napravio netko iz glagoljaške sredine tko nije dobro
znao goticu, pa je tako došlo do niza pogrešaka. Jagić je, ne znajući
komu je rukopis pripadao, tekst objavio kao "crticu o životu manastirskom
starih dalmatinsko-hrvatskih koludrica", a uz Život svete Katarine
i Život svetog Jerolima iz II. polovine 15. stoljeća u istom prilogu
to je zapravo prva objava hrvatskih latiničkih srednjovjekovnih tekstova,
koja je u našoj filologiji prošla posve nezapaženo. Originalni je
tekst 1916. pronašao u knjižnici glagoljaša trećoredaca u Glavotoku
na otoku Krku Vinko Premuda, i - uz fotokopije - 1928. godine objavio
u transliteraciji i transkripciji u 36. knjizi "Nastavnog vjesnika"
pod naslovom Najstariji datovani spomenik hrvatske gotice.
Iako zapravo tekst namijenjen administrativnoj samostanskoj upotrebi, "Red i zakon" odlikuje se nizom jezičnih elemenata i postupaka koji ga izdižu na višu književnojezičnu razinu. Među takve može se, vjerojatno, ubrojiti gotovo dosljedan ikavizam, kakav ne bismo očekivali u srednjovjekovnoj zadarskoj ikavsko-ekavskoj čakavštini, kao posljedica svjesnog izbora zapisivača teksta između raznih mogućnosti što su ih u to doba pružali govori na širem zadarskom području. Tekst molitve što je izgovaraju redovnice prigodom primanja nove sestre u red odlikuje se i visokom stilskom dotjeranošću.
Literatura:
Premuda, V. 1928. Najstariji datovani spomenik hrvatske gotice. Prilog
grafici i historiji naše književnosti. Nastavni vjesnik 36,
Zagreb, 81-97.
Malić, D. 1977. "Red i zakon" zadarskig dominikanki iz 1345. godine.
Rasprave Instituta za jezik 3, Zagreb, 59-128, i nešto izmijenjeno
u knjizi: Malić, D. 2002. Na izvorima hrvatskoga jezika,
Matica hrvatska, Zagreb, 298-381, tekst: 642-643.
Tekst "Red i zakon" možete pogledati ovdje:
|
|

Question: when was the order and the law of approval of the order of the holy father of

Question: who wrote the book the order and the law of approval to the good acts of our

Question: what was the name of the first book published by vatroslav jagić

Question: what was the name of the book published by vatroslav jagić

Reda i zakona od primlenja na dil dobroga čińenja sestar naših reda svetoga otca našega Dominika "" objavio kao "" crticu

Question: what was the name of the book  vilav jagić wrote

Question: what was vatroslav jagić's title

crticu o životu manastirskom starih dalmatinsko - hrvatskih koludrica

Vatroslav Jagić published in 1869 in the 1st book " Starina " in the annex of the Old Croatian Prose of the text " The Order and the Law of Approval to the Good Acts of Our Sisters of the Order of the Holy Father of our Dominic " as a " Critic on the Life of the Monastery of the Old Dalmatian - Croatian Collars " .


Faust Vrančić (tal. Fausto Veranzio, lat. Faustus Verantius, mađ.: Verancsics Faustus; Šibenik, 1. siječnja 1551. – Venecija, 20. siječnja 1617.), bio je hrvatski polihistor, jezikoslovac, izumitelj, diplomat, inženjer, svećenik, biskup. Jedan je od najznačajnĳih Hrvata svih vremena.Mladen Urem, Plemenita obitelj Draganić - Vrančić iz Pirovca, Sušačka revija, broj 70/71, 2010., klub-susacana.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017.

 Uvod
Rodio se je 1551. u Šibeniku od oca Mihovila, humanista i majke Katarine iz plemićke obitelji Dobrojević.Dobrojević Hrvatska enciklopedija. LZMK. Pristupljeno 29. srpnja 2017.Hrvatski leksikon A-K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996., , str. 255. Stric mu je bio humanist, diplomat i crkveni dostojanstvenik Antun Vrančić.(): Antun Vrančić Nacionalna i sveučilišna knjižnica. Pristupljeno 18. kolovoza 2020.

Početno humanističko obrazovanje stječe u Požunu kod očeva brata Antuna Vrančića, uglednoga diplomata, humanista, nadbiskupa ostrogonskoga i primasa Ugarske, a zatim u Padovi studira filozofiju i pravo. U Hrvatskoj se Vrančić nakon dugih godina zaborava sve više istražuje i spominje. Godine 1969. medaljon s njegovim likom (rad K. Angeli-Radovanija) ugrađen je na rektorski lanac Sveučilišta u Zagrebu, Hrvatski sabor je 1992. godine ustanovio Državnu nagradu tehničke kulture Faust Vrančić, 1993. godine postavljeno je njegovo poprsje (K. Angeli-Radovani) u Parku skulptura velikana hrvatskog prirodoslovlja i tehnike u Tehničkome muzeju u Zagrebu, u Šibeniku se održava godišnja kulturna manifestacija Dani Fausta Vrančića. Vrančiću su tijekom stoljeća pridavali i druga podrijetla, pa su ga obilježavali kao Talijana, madžarskoga matematičara i slično. Njegove su izume pripisivali drugima, pa tako i njegov padobran Leonardu da Vinciju. Svoje stajalište o domovini sam Vrančić dao je u opisu šibenske katedrale u Novim strojevima: »...iznimno je lijepa i neobična oblika, pa sam je htio, kao ures svoje domovine, uvrstiti ovamo među svoja nova otkrića...«.

Potkraj 16. stoljeća Vrančić je pripremio knjigu s crtežima svojih ili prerađenih tuđih izuma, te njihovim opisima. Ta je knjiga tiskana u dvije inačice (vjerojatno izdanja), koje se razlikuju uglavnom po naslovnicama i broju jezika kojima su strojevi opisani: Novi strojevi Fausta Vrančića Šibenčanina (lat. Machinae novae Fausti Verantii Siceni), bez mjesta i godine izdanja, s opisima strojeva na latinskom i talijanskom jeziku (procjenjuje se da je izdana u Firenci 1595.), i Novi strojevi Fausta Vrančića Šibenčanina, opisani latinskim, talijanskim, španjolskim, francuskim i njemačkim (lat. Machinae novae Fausti Verantii Siceni cum declaratione Latina Italica Hispanica Gallica et Germanica). Ni na tom izdanju nema godine, a pretpostavlja se da je to 1615. ili 1616. godine. Knjiga sadrži 49 bakropisa velikoga formata na kojima je 56 različitih konstrukcija. Crteži su lijepi i pregledni, rađeni u perspektivi. Tehnička rješenja obuhvaćaju uređenje riječnih tokova, mostove, satove, mnogobrojne mlinove, preše, strojeve za mlaćenje i čišćenje žitarica, zaprežna kola, organizaciju posla i drugo (ne i ratne strojeve), te su uglavnom namijenjeni olakšavanju ljudskoga rada primjenom rada teglećih životinja, te energije vodenih tokova ili vjetra. U njihovim opisima Vrančić navodi jesu li to izvorne zamisli, ili se zasnivaju na zamislima ili konstrukcijama drugih. Sve su konstrukcije fizički i tehnički izvedive, dane kao savjeti za praktičnu uporabu. Vrančićeva djela pretiskana su uz komentare u posljednjem desetljeću 20. stoljeća.

 Životopis
220px|desno|mini|Faust Vrančić
mini|desno|220px|Homo volans ili leteći čovjek – Vrančićev nacrt padobrana
220px|mini|desno|Faust u muzeju u Šibeniku
desno|mini|220px|Konstrukcija visećeg (lančanog) mosta Fausta Vrančića

Faust Vrančić najvažniji je konstruktor i tehnički pisac u Hrvata na prijelazu iz 16. u 17. stoljeće. Rođen je 1551. godine u Šibeniku, u obitelji Mihovila i Katarine (rođ. Dobrojević) Vrančić.Vladimir Muljević, Faust Vrančić: prvi hrvatski izumitelj, Hrvatska zajednica tehničke kulture, Zagreb, 1998. , str. 17. Osim Fausta imali su još četvero djece. Podrijetlom je iz ugledne šibenske plemićke obitelji, koja se spominje već u 14. stoljeću, čiji su se preci doselili u Šibenik iz Bosne.Tomislav Pavičić, Rodoslovlje obitelji Vrančić s naglaskom na Antuna i Fausta Vrančića, Zadarska smotra 2, 2015., str. 32., ogranakmaticehrvatskeuzadru.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017. Na njegov je život osobito utjecao stric, biskup Antun Vrančić (1504. – 1573.), koji ga je uzeo k sebi u Ugarsku na odgoj i školovanje, a potom (1568. – 1569.) ga poslao na studij u Padovu i Veneciju. Ondje je Vrančić pokazao iznimno zanimanje za filozofiju, fiziku i matematiku. Nakon studija, vratio se u Šibenik 1571. godine, ali je ubrzo ponovno otišao stricu u Ugarsku, gdje se bavio znanstvenim radom.Vladimir Muljević, Faust Vrančić: prvi hrvatski izumitelj, Hrvatska zajednica tehničke kulture, Zagreb, 1998. , str. 17. - 18. Godine 1575. primljen je u članstvo hrvatske bratovštine sv. Jeronima u Rimu.

Za upravitelja biskupskih dobara u Veszprému u Ugarskoj postavljen je 1579. godine. Postavši tajnikom kralja Rudolfa II., 1579. godine, Vrančić započinje temeljitije studirati prirodne znanosti i tehniku. Na dvoru se svakodnevno susreće s nizom istaknutih znanstvenika onog doba, između ostalih s astronomima Tychom Bracheom i Johannesom Keplerom, graditeljem Jacopom de Stradom... što ostavlja jak utjecaj na njegov rad. Godine 1581. bio je imenovan tajnikom rimsko-njemačkog cara i hrvatsko-ugarskoga kralja Rudolfa II., koji je na dvoru na Hradčanima u Pragu okupio mnoge ugledne europske umjetnike, znanstvenike i graditelje onoga doba (Tycho Brahe, Johannes Kepler, Jacopo Strada i drugi). U tom se okruženju Vrančić kretao sve do 1594. godine, kada je napustio Hradčane. Godine 1594. napušta dužnost dvorskog tajnika u Pragu te živi malo u Šibeniku, a uglavnom u Veneciji.Vladimir Muljević, Faust Vrančić: prvi hrvatski izumitelj, Hrvatska zajednica tehničke kulture, Zagreb, 1998. , str. 21. Godine 1595. izdao je petojezični rječnik (latinski, talijanski, njemački, hrvatski i mađarski jezik) pod naslovom Rječnik pet najuglednijih jezika Europe (Dictionarium quinque nobilissimarum Europae linguarum, latinae, italicae, germanicae, dalmaticae et ungaricae). U tome rječniku je 5.411 abecedno poredanih latinskih riječi uz koje su u stupcima riječi ostalih jezika. U to se vrijeme termin "dalmatinski" rabio za slavenski jezik kojim se govorilo između Jadranskoga mora i rijekâ Dunava i Save i ne treba ga miješati s izumrlim dalmatskim jezikom koji je bio romanskoga podrijetla. Vrančićev stupac hrvatskih riječi prvi je hrvatski rječnik uopće i sadrži oko 3.800 hrvatskih riječi. U Pragu je 1605. godine Petr Loderecker, s Vrančićevim dopuštenjem i svesrdnom pomoći,Lodereckerov rječnik, nsk.hr, pristupljeno 21. siječnja 2017. priredio drugo izdanje ovog rječnika, prošireno s češkim (Bohemice) i poljskim jezikom (Polonice), pod naslovom Rječnik sedam različitih jezika (Dictionarium septem diversarum linguarum), kojom prigodom je i "dalmatinski" naveden pod hrvatskim imenom. "Dalmatia", "Dalmata", "Dalmatice" zamjenjuje "Harvatska zemlja", "Harvat", "harvacki".Mirko Tomasović, Raspre i rasprave, Matica hrvatska, Zagreb, 2012., , str. 16. U prilogu Rječnika Vrančić je dao otisnuti i Popis dalmatinskih riječi koje su Mađari prihvatili (Vocabula Dalmatica quae Ungri sibi usurparunt), koji sadrži riječi koje su iz hrvatskoga prešle u mađarski jezik. Ovaj je rječnik načinio snažan utjecaj na pravopis kako hrvatskoga tako i mađarskoga jezika, u kome su prihvaćeni Vrančićevi prijedlozi za uporabu ly, ny, sz i cz. To je također bio i prvi rječnik mađarskoga jezika, a doživio je četiri izdanja: u Mletcima (1595.), Pragu (1605.), Bratislavi (1834.) i Zagrebu (1971.). Vrančićevo djelo objavljeno pretiskom 1971. godine, popraćeno je pogovorom Ljudevita Jonkea i postupkom obrata izrađenim "Hrvatsko-latinskim rječnikom", čiji je autor Valentin Putanec. Izrada obrata bila je dalekovidan potez, jer je na temelju tako predstavljene hrvatske građe ustanovljeno da je anonimni rječnik "Slavoslovlje dalmatinsko-talijansko" iz poznatoga Rkp. 194 knjižnice Male braće u Dubrovniku predstavlja hrvatsko-talijanski obrat iz Vrančića, dopunjen određenim brojem neovisnih natuknica. Autorstvo se toga rukopisa i danas smatra neutvrđenim, što dokida atribuciju Kašiću.

Od 16. travnja 1598. godine Vrančić djeluje u Mađarskoj kao biskup od Chanda, te nakon što se je zaredio, kraljevski tajnik za poslove Ugarske i Transilvanije.Vladimir Muljević, Faust Vrančić: prvi hrvatski izumitelj, Hrvatska zajednica tehničke kulture, Zagreb, 1998. , str. 27. Pošto mu je rano umrla supruga Marieta,Vladimir Muljević, Faust Vrančić: prvi hrvatski izumitelj, Hrvatska zajednica tehničke kulture, Zagreb, 1998. , str. 18. zaredio se, 20. prosinca 1600. godine. Nezadovoljan državnom službom napustio je kraljevski dvor 1605. godine, te je ušao u Kongregaciju sv. Pavla u Rimu, u red barnabita. Na svom materinskom jeziku, koji je Vrančić smatrao "najljepšim" i nazivao ga "dalmatinskim", napisao je Život nikoliko izabranih divic (Rim, 1606.), gdje se daju hagiografski životopisi opatica šibenskoga samostana Sv. Salvatora, prvenstveno svetica osobito štovanih u hrvatskim krajevima uz jadransku obalu. Napisao je i kratak spis o slavenskim jezicima i narodima, u kome navodi svoje shvaćanje srednjojužnoslavenskoga dijasustava: Dalmatinski, Hrvatski, Srpski ili Bosanski – jere sve ovo jedan jezik jest – ima riči i slova...koja se lahko izgovaraju. Odrekavši se 1608. godine biskupske časti, nastavio je borbu protiv reformacije. U Rimu je radio i na svojoj novoj knjizi o strojevima, za što je 1614. godine dobio povlasticu od francuskoga kralja Luja XIII., a 1615. godine od toskanskoga vojvode Cosima II. de’ Medici.

 Machinae novae
Vrativši se u Rim, istražuje konstrukcije strojeva i arhitektonskih problema, a preko barnabita Giovannija Ambrogia Mazente upoznaje tehničke crteže Leonarda da Vincija, što je rezultiralo najznačajnijim Vrančićevim djelom Machinae novae (Mletci 1615. ili 1616.). U njemu je Vrančić opisao 56 raznovrsnih uređaja i tehničkih konstrukcija, različitih naprava i pronalazaka, uz 49 slika velikog formata i s komentarima na latinskome, talijanskome, španjolskome, francuskome i njemačkome jeziku.Marijana Borić, U povodu 400. godišnjice smrti Fausta Vrančića. Faust Vrančić – izumitelj svjetskoga glasa, Vijenac, br. 609, 10. srpnja 2017., pristupljeno 11. srpnja 2017. Vrančić je djelo oblikovao kao priručnik, a u njemu uz vlastite donosi i neke slabije poznate projekte drugih konstruktora, metodološki ih poredavši kako bi prikazao razvoj od već poznatih projekata do novih, koji su bili izvorno njegovi. Djelo Machinae novae (Nove naprave) iznimno je vrijedno tehničko djelo, jedno od kapitalnih djela renesansne tehnike u kojemu on razmatra različite tehničke probleme: izučava praktične hidrološke probleme, traži uzroke poplava i daje prijedloge kako ih izbjeći, konstruira različite vrste satova, primjenjuje svojstva elastičnosti materijala za akumuliranje mehaničke energije, konstruira mlinove, mostove, razvija ideju i ulogu zamašnjaka kod pogonskih strojeva, bavi se problemima uzvodne plovidbe rijekom i prenošenja velikih tereta. U tome djelu donio je 18 različitih projekata mlinova s pogonom na vjetar, na morske struje, na plimu i oseku te na ručni i životinjski pogon, a bavio se još organizacijom poljodjelstva (kosidba, vršidba i čišćenje žita), zatim problemima uzvodne riječne plovidbe, konstrukcijama sunčanih satova, kao i satova na vodu i vatru.Novi strojevi / Faust Vrančić, nsk.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017. Među značajnije opise iz spomenutoga djela spadaju viseći most i Homo volans (lat. leteći čovjek), prikaz padobranca. Najpoznatiji Vrančićev izum, Leteći čovjek (lat. Homo volans), konstrukcija padobrana za koji se pretpostavlja da je i iskušan skokom s nekoga tornja u Veneciji. U knjizi je detaljno prikazana Vrančićeva zamisao, to jest pravokutni drveni okvir na koji je razapeta tkanina, a o koji je ovješen padobranac, što u znatnoj mjeri nalikuje današnjim padobranima. Među drugim konstrukcijama najvažnije su mlin s pomičnim krovom (vjetrenjača s vodoravnim rotorom s lopaticama kakve imaju današnje turbine), magareći mlin (veliki kotač koji pokreću zaprežne životinje), kakav se do u 20. stoljeća rabio u cijeloj Panoniji, mlin obješen o stijenu, s kotačem kakav ima suvremena Francisova turbina, mlin u morskom tjesnacu (iskorištavanje plime i oseke s umjetnim jezerom), kakav se i danas za pogon elektrane pokusno rabi na atlantskoj obali (plimna hidroelektrana La Rance), most od zvonovine (bronce) prva je konstrukcija kovinskoga mosta kakav će u upotrebu ući tek 1773. godine u Engleskoj, željezni most konstrukcija je visećega (lančanoga) mosta kakav će biti sagrađen tek 1874. godine u Francuskoj, a most s jednim užetom prvi je poznati nacrt žičare. Pri vršidbi i čišćenju žitarica preporučena je organizacija i raspodjela rada. Na pogonskim kotačima nekih strojeva predvidio je Vrančić utege, što je preteča zamašnjaka. Predvidio je i plosnatu elastičnu oprugu (za pomicanje ručne pile i kao elastični ovjes zaprežnih kola), koja će ostati neizbježni sastavni dio vozila sve do željeznice i automobila. Po mnogim se konstrukcijama vidi kako je Vrančić u mnogome bio ispred svojega doba. Na kraju je djela popis Naše naprave ili strojevi, u kojem je naveo 61 konstrukciju za koju je smatrao da su izvorno njegove. Prvi pretisak Novih strojeva objavljen je u Münchenu 1965. godine. Hrvatski pretisak s prvim prijevodom opisa strojeva na hrvatski jezik (Vladimir Muljević) objavljen je u Zagrebu 1993. godine.

 Bolest i smrt
Zbog bolesti napušta 1615. godine Rim i želi svoje zadnje dane proživjeti u rodnom Šibeniku, no zaustavlja se u Veneciji, gdje objavljuje knjigu Logica nova. Premda je školovan u duhu peripatetičke tradicije, Vrančićevi tehnički projekti pokazuju da je u nekim fizikalnim pitanjima blizak novoj fizici koja se sve više udaljavala od aristotelizma. Projekti u djelu opisani su samo fenomenološki u nedostatku fizikalnih i tehničkih znanja potrebnih za konstrukcije, a do kojih se došlo tek u 18. stoljeću, što pokazuje kako su daleko bili ispred svog vremena Vrančićevi projekti i koliko su nadmašivali mogućnost svog ostvarenja.

U Veneciji je i umro, 27. veljače 1617. godine. Po oporučnoj želji njegovo je tijelo pokopano u domovini u crkvi Sv. Marije (Prvić Luka na otoku Prviću kraj Šibenika).Faust Vrančić naš suvremenik, (poglavlje u knjizi U pohvalu od grada Šibenika: pisana riječ od najstarijih vremena do danas Milivoja Zenića), str. 1., knjiznica-sibenik.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017.Faust Vrančić naš suvremenik, (poglavlje u knjizi U pohvalu od grada Šibenika: pisana riječ od najstarijih vremena do danas Milivoja Zenića), str. 9.:, knjiznica-sibenik.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017.

 BASE skakanje
Oko 1615. ili 1616. godine Faust Vrančić je objavio crtež četverokutnog padobrana. Iako za to nema pisanih dokaza, dosad se pogrešno pretpostavljalo da je Faust kao 65-godišnjak, teško bolestan i nedugo prije smrti - s takvim padobranom izveo prvi uspješni skok (ovisno o izvoru) sa zvonika bazilike sv. Marka u Veneciji ili s 86 metara visokog zvonika katedrale svetoga Martina u Bratislavi. Međutim, nedavno je temeljem analize izvora znanstveno dokazano (dr. sc. Iva Kurelac) da Vrančić nije sam skokom isprobao svoj padobran. Iva Kurelac je, osim toga, opovrgnula u hrvatskoj znanosti dugo uvriježenu, pogrešnu tezu o tome da je engleski matematičar i biskup John Wilkins (1614. – 1672.) u svojem djelu Mathematical Magick (London, editio princeps, 1648.), opisao skok Fausta Vrančića padobranom, izveden sa zvonika crkve sv. Marka u Veneciji.Iva Kurelac, John Wilkins and the Issue of Faust Vrančić's Parachute Jump: The Analysis of the Narrative Sources, Povijest i filozofija tehnike: 9. simpozij PIFT 2020., Zvonko Benčić (ur.), Zagreb, 2021., str. 60-76; Spoznaje do kojih je došla znanstvenom analizom knjige Johna Wilkinsa Mathematical Magick, dr.sc. Iva Kurelac ukratko je iznijela i u HTV serijalu Roberta Knjaza Hrvatski velikani. (Hrvatski velikani: epizoda: Faust Vrančić, redatelj, scenarist i voditelj: Robert Knjaz, HTV 1, emitirano: 21. veljače 2017.)

 Pjesme
desno|mini|220px|Predgovor 2. izdanja Vrančićeva Petojezičnog rječnika
desno|mini|220px|Predgovor 2. izdanja Vrančićeva Petojezičnog rječnika

Faust Vrančić pisao je i pjesme. Sačuvano je pet Faustovih pjesama napisanih na latinskome jeziku.Faust Vrančić naš suvremenik, (poglavlje u knjizi U pohvalu od grada Šibenika: pisana riječ od najstarijih vremena do danas Milivoja Zenića), str. 7., knjiznica-sibenik.hr, pristupljeno 5. rujna 2019. Pronađene su u jednom rukopisnom trogirskom zborniku latinskih pjesama koji je danas u Znanstvenoj knjižnici u Zadru. Prvi puta objavljene su na latinskom i u hrvatskom prijevodu Bratislava Lučina u knjizi Antuna i Fausta Vrančića, Sentimentalni odgoj. Tu se nalazi i pjesma "U grb Vrančića", pjesma s tri stiha, koja su upisana i na Rotinoj grafici s portretom Antuna Vrančića:

Ljiljana šest što cvijet im iz debla Vrančića cvate
Radini zasadi Alkid, a Palada vodom ih zali;
Krijepi ih onaj što sve s visina promatra – Febo.

 Djela
 Dictionarium quinque nobilissimarum Europae linguarum, latinae, italicae, germanicae, dalmaticae et ungaricae, (Rječnik pet najuglednijih europskih jezika, latinskoga, talijanskoga, njemačkoga, dalmatinskoga i ugarskoga, 1595.; 2. izd. prir. Petr Loderecker, Prag, 1605.; 3. izd., objavio József Török, Bratislava, 1834.; 4. izd. Liber, Zagreb, 1971.; 5. izd. Češki slavist Antonín Měšťan pretisnuo je 1984. Lodereckerovo sedmojezično izdanje; 6. izd. Društvo hrvatskih književnika, Zagreb, 1990.; 7. izd., Novi Liber, Zagreb, 1992.)Rječnik pet najuglednijih europskih jezika / Faust Vrančić, nsk.hr, pristupljeno 21. siječnja 2017.
 Machinae novae, (Nove naprave, 1595.)
 Xivot nikoliko izabranih divvicz, (Rim, 1606.)
 De Slovvinis seu Sarmatis, u: Xivot nikoliko izabranih divvicz, (Rim, 1606.)Iva Kurelac, Modaliteti recepcije glagoljaške tradicije u dalmatinskoj historiografiji 16. i početka 17. stoljeća,  Ricerche slavistiche Nuova serie, god. 13, br. 52, "Sapienza" Università di Roma, Roma 2015., str. 361-364.
 Logica suis ipsius instrumentis formata et recognita, (Logika oblikovana samim svojim dokazima, 1608.), (pod pseudonimom Justus Verax Sicenus)Marijana Borić, Machinae novae Fausta Vrančića, str. 2. - 3., faust.knjiznica-sibenik.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017.
 Ethica christiana, (Kršćanska etika, 1610.), (pod pseudonimom Justus Verax Sicenus)
 Logica nova suis ipsius instrumentis formata et recognita. Ethica christiana, (Venecija, 1616.) (djelomično dopunjeno i prerađeno izdanje knjiga: Logica suis ipsius instrumentis formata i Ethica christiana)Marijana Borić, Machinae novae Fausta Vrančića, str. 3., faust.knjiznica-sibenik.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017.
 Machinae novae Fausti Verantii Siceni cum declaratione Latina, Italica, Hispanica, Gallica et Germanica, pretisak, Novi Liber-Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić", Zagreb-Šibenik, 1993.
 Život nikoliko izabranih divic, Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić", Šibenik, 1995.
 Sentimentalni odgoj, preveli Bratislav Lučin, Darko Novaković, Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić", Šibenik, 1995. (suautor Antun Vrančić)Sentimentalni odgoj / Antun i Faust Vrančić, katalog.kgz.hr, pristupljeno 21. siječnja 2017.
 Illyrica historia: fragmenta ex variis historicis, cum Latinis, tum Graecis, hinc inde collecta a Fausto Verancio Siceno, episcopo Chanadiensi, rukopis (NSK, sign. R-5721)Iva Kurelac, lllyrica historia Fausta Vrančića // Zbornik Odsjeka za povijesne znanosti Zavoda za povijesne i društvene znanosti HAZU, sv. 22., Zagreb 2004., str. 173-187., , pristupljeno 16. kolovoza 2017.

 Spomen
 U okviru Memorijalnog centra Faust Vrančić na otoku Prviću u njegovu čast održava se godišnja manifestacija Kreativni dani Fausta Vrančića.Krešimir Gulin, Povodom 400 godina smrti poznatog Šibenčanina. Postavljena spomen ploča na rodnoj kući Fausta Vrančića, sibenski.slobodnadalmacija.hr, 22. siječnja 2017., pristupljeno 11. srpnja 2017.
 Povodom obilježavanja 400. obljetnice smrti Fausta Vrančića Grad Šibenik je u siječnju 2017. godine postavio spomen ploču na njegovu rodnu kuću u Šibeniku, u ulici fra Nikole Tavelića 13, zahvaljujući izvornim znanstvenim istraživanjima arhivskog gradiva iz Državnog arhiva u Zadru koja je provela Iva Kurelac (arhivski dokument: bračni ugovor Dinka Zavorovića i Faustove sestre Klare Vrančić sastavljen 1. srpnja 1582. godine).Iva Kurelac, Katalog izložbe Pogled u oporuku Fausta Vrančića (1551. – 1617.) : Uz 400. obljetnicu smrti, str. 13. https://bib.irb.hr/datoteka/868435.Faust_Vrancic_Izlozba_DARI.pdf, pristupljeno 16. kolovoza 2017.Iva Kurelac, Dinko Zavorović: Šibenski humanist i povjesničar, Gradska knjižnica Juraj Šižgorić, Šibenik, 2008., str. 78-79. (transkripcija bračnog ugovora Klare Vrančić i Dinka Zavorovića)
 Povodom obilježavanja 400. obljetnice smrti Fausta Vrančića u Državnom arhivu u Rijeci postavljena je izložba arhivskih dokumenata "Pogled u oporuku Fausta Vrančića: Uz 400. obljetnicu smrti", autorica izložbe: Iva Kurelac, (travanj 2017.), Državni arhiv u Rijeci.Tatjana Sandalj, Zašto vrijedi "Pogled u oporuku Fausta Vrančića"? , Hrvatski radio, Radio Rijeka, emisija Akademskih kvarat ure, 6. travnja 2017., pristupljeno 16. kolovoza 2017.Katalog izložbe "Pogled u oporuku Fausta Vrančića (1551. – 1617.): uz 400. obljetnicu smrti", autorica izložbe: Iva Kurelac, Državni arhiv u Rijeci - Družba "Braća Hrvatskog Zmaja" - Stol riječko-bakarski, Rijeka, 2017., , pristupljeno 16. kolovoza 2017.Kristina Olujić, Oporuka Fausta Vrančića daje uvid u osobnost i svjetonazor renesansnog izumitelja, nacional.hr, 14. kolovoza 2017., br. 1008., str. 50-53., pristupljeno 27. kolovoza 2017.

 Ustanove, škole i ostalo imenovano po Faustu Vrančiću
 Astronomsko društvo Faust Vrančić
 BS-73 Faust Vrančić - ratni brod Hrvatske ratne mornarice
 ulice u hrv. gradovima
 "Srednja strojarska škola Fausta Vrančića" u Mostaru
 Osnovna škola Fausta Vrančića u Šibeniku
 Srednja Škola Fausta Vrančića u Zagrebu-STŠ Faust Vrančić
 Memorijalni centar Faust Vrančić u Prvić Luci na otoku Prviću
 Medalja Faust Vrančić - dodjeljuje Hrvatski zrakoplovni savez. Na 94. Generalnoj Skupštini Svjetske zrakoplovne federacije, koja je održana 17. do 21. listopada 2001. godine u Montreauxu u Švicarskoj, usvojena je odluka o dodijeli te nagrade HZS-a, "Faust Vrančić Medal", koja je u rangu s FAI Silver Medal, a dodjeljuje se na nivou svijeta za najbolje tehničke inovacije u padobranstvu.Nagrade, Hrvatski zrakoplovni savez, caf.hr, pristupljeno 22. studenoga 2020. Svjetska padobranska komisija – IPC je po prvi puta dodijelila medalju na 95. Generalnoj konferenciji Svjetske zrakoplovne federacije koja je održana u Dubrovniku od 7. do 13. listopada 2002. godine.Hrvatski zrakoplovni savez, Medalja Faust Vrančić, str. 73., crocontrol.hr, pristupljeno 22. studenoga 2020.

 Bilješke
Prema podacima koje donosi Enciclopedia Italiana iz 1937. godine, prvo izdanje Machinae novae objavljeno je 1595., a drugo 1605. godine. Fr. Sovarguan Brancca smatra također da je prvo izdanje objavljeno 1595. godine, dakle iste godine kao i Dikcionar, a za drugo izdanje on daje godine 1615. ili 1616.Vladimir Muljević, Faust Vrančić: prvi hrvatski izumitelj, Hrvatska zajednica tehničke kulture, Zagreb, 1998. , str. 37.
Vrančić je, prema tvrdnji engleskog biskupa Johna Wilkinsa, jednog od prvih tajnika Royal Society u Londonu, u knjizi Mathematical magic or the wonders that may be perfomed Mechanicall Geometry iz 1648., iskušao svoj padobran skačući sa zvonika neke venecijanske crkve. Ovu tvrdnju zacijelo bi trebalo uzeti s krajnjom rezervom da i iz drugih krajeva gdje je Vrančić boravio ne stižu slične vijesti: za održavanja manifestacije “Faust Vrančić, naš suvremenik” u Vesprimu (Veszprém), gradu u kojem je Faust od 1579. dvije godine bio zapovjednik tvrđave, mađarski domaćini potvrdili su da se i tamo sve do naših dana održala legenda o Faustovim skokovima; ova legenda održala se, prema svjedočenju šibenskog biskupa Srećka Badurine, i u Bratislavi.Faust Vrančić naš suvremenik, (poglavlje u knjizi U pohvalu od grada Šibenika: pisana riječ od najstarijih vremena do danas Milivoja Zenića), str. 3., knjiznica-sibenik.hr, pristupljeno 5. rujna 2019.
Djelo o 12 ranokršćanskih mučenica, Vrančić ga je posvetio benediktinkama samostana svetog Spasa u Šibeniku.HAZU obilježava 400. obljetnicu smrti Fausta Vrančića , magazin.hrt.hr, Hina, 20. siječnja 2017., pristupljeno 21. siječnja 2017.

 Literatura
 Iva Kurelac, Dinko Zavorović: šibenski humanist i povjesničar, Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić", Šibenik, 2008., str. 18-24.
 Gojko Nikolić, Život i izumi Fausta Vrančića, Akademija tehničkih znanosti Hrvatske - Pučko otvoreno učilište, Zagreb, 2015. (i 2016.)
 Marin Buovac, Prikaz i značaj knjige u svijetu filatelije // Artos: časopis za znanost, umjetnost i kulturu, br. 5, 2016.

 Izvori

 Vanjske poveznice

 Faust Vrančić: Dictionarium quinque nobilissimarum Europae linguarum, latinae, italicae, germanicae, dalmaticae et ungaricae
 Faust Vrančić: Dictionarium quinque nobilissimarum..., ihjj.hr
 Vrančićev rječnik Dictionarium quinque nobilissimarum Europae linguarum Latinae, Italicae, Germanicae, Dalmaticae et Ungaricae cum vocabulis Dalmaticis quae Ungari sibi usurparunt
 Memorialni centar Faust Vrančić
 Virtualni muzej Faust Vrančić
 Borić, Marijana. Faust vrančić i njegov doprinos razvoju tehničke misli // Poučak: časopis za metodiku i nastavu matematike, sv. 16, br. 61, 2015., str. 5-13,
 Tumačenje strojeva koje smo izumili / preveo Vladimir Muljević. (Machinae novae Fausti Verantii Siceni cum declaratione Latina, Italica, Hispanica, Gallica et Germanica. Pretisak. Zagreb : Novi Liber ; Šibenik : Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić", 1993.), nsk.hr
 Iva Kurelac, Dinko Zavorović, Faust Vrančić i Toma Suričević u svjetlu epistolarne razmjene // Colloquia Maruliana: Književna komunikacija u hrvatskom humanizmu i renesansi, Književni krug Split, sv. XVII., Split 2008., str. 73-90.,
 Iva Kurelac, Oporuka Fausta Vrančića iz ostavštine plemićke obitelji Draganić-Vrančić u Državnom arhivu u Rijeci // Croatica Christiana Periodica: časopis instituta za crkvenu povijest Katoličkog bogoslovnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, god. 37, br. 71, Zagreb 2013., str. 41-67.,
 Iva Kurelac, Modaliteti recepcije glagoljaške tradicije u dalmatinskoj historiografiji 16. i početka 17. stoljeća // Ricerche slavistiche Nuova serie, god. 13, br. 52, "Sapienza" Università di Roma, Roma 2015., str. 341-365.
 Iva Kurelac, Nove spoznaje o životu i djelu Fausta Vrančića Šibenčanina // Juraj: bilten Društva za očuvanje šibenske baštine Juraj Dalmatinac, br. 4, Šibenik 2015., str. 36-45.
 Iva Kurelac, Faust Vrančić i njegov historiografski rad, str. 21-38.; Gojko Nikolić, Nove spoznaje o životu i izumima Fausta Vrančića, str. 38-61., u: Povijest i filozofija tehnike - radovi EDZ sekcije 2017. godine, (ur. Zvonko Benčić i Josip Moser), Biblioteka elektrotehničkog društva, Zagreb, 2017.
 Vrančić, Faust. Hrvatska tehnička enciklopedija - portal hrvatske tehničke baštine
 Memorijalni centar Faust Vrančić. Hrvatska tehnička enciklopedija - portal hrvatske tehničke baštine

Kategorija:Hrvatski književnici
Kategorija:Hrvatski jezikoslovci
Kategorija:Hrvatski izumitelji
Kategorija:Hrvatski biskupi
Kategorija:Životopisi, Šibenik
Kategorija:Prvić
Kategorija:Dalmatinsko komunalno plemstvo
Kategorija:Hrvatski latinisti

Verancsics Faustus; Sibenik, 1 January 1551.

– Venice, 20 January 1617), was a Croatian polihistor, linguist, inventor, diplomat, engineer, priest, bishop.

Povratak
GLASILO ZA KULTURU I DRUŠTVENA ZBIVANJA HRVATSKOG PRIMORJA KVARNERSKIH OTOKA I GORSKOG KOTARA
BROJ 70/71Cijena papirnatog izdanja 30kn
UVODNIKAlen ČemeljićRADNICI ZAJEDNOJelena ButkovićRASTKO SCHWALBAKristian BenićU OČEKIVANJU DANA BROWNACvjetana MiletićDA NI BILO NJIHIrvin LukežićPJESNIK SAMOĆE I TIŠINE (2)Tatjana SandaljKAMOVFESTVjekoslava JurdanaVIRTUALNA LUKA LJUBAVIErvin DubrovićOSVJEŽITE SJEĆANJE U MUZEJU GRADA RIJEKEGoran MoravčekNESTALE RIJEČKE CRKVEDaina GlavočićDOK DIMNJACI SPAVAJUZvonimir FreivogelPODMORNIČARSKA TRADICIJA NA HRVATSKOM JADRANUDamir HercegKRUH SA SEDAM KORAZoran ŽmirićRIJEČKE ROCK HIMNEVelid ĐekićVIS BOHEMIIgor ŽicPETAR OMČIKUSAleksandra Kućel-IlićHRAST OD STO SEDAMDESET LETElena PoropatPOREČMarinko KrmpotićKEJ SMOSaša DmitrovićVIJESTI IZ PROŠLOSTIMladen UremPLEMENITA OBITELJ DRAGANIĆ-VRANČIĆ IZ PIROVCALjubinka Toševa KarpowiczPUKOVNIK ALFREDO PERATAVlasta RainerIZVJEŠĆE O RADU KLUBA SUŠAČANAREQIESCAT IN PACEDR. IVO MARGANREQIESCAT IN PACEAKADEMIK LUJO MARGETIĆREQIESCAT IN PACEVESNA PL. DRAGANIĆ VRUS
Povratak
© 2001-2022 Klub Sušačana
GLASILO ZA KULTURU I DRUŠTVENA ZBIVANJA HRVATSKOG PRIMORJA KVARNERSKIH OTOKA I GORSKOG KOTARA
Povratak

Question: when did fustust vrančić die

Verancsics Faustus; Sibenik, 1 January 1551.

– Venice, 20 January 1617), was a Croatian polihistor, linguist, inventor, diplomat, engineer, priest, bishop.

Question: when did faust vrančić die

Question: in what year did fustust vrančić die

Question: what was the first name of croatian linguist, inventor, diplomat, engineer

what was the first name of croatian linguist, inventor, diplomat, engineer

Question: what nationality was fustust vrančić

Question: in which city did croatian linguist faust vrančić die

in which city did croatian linguist faust vrančić die

Question: in what year did faust vrančić die

Question: what type of linguist was faust vrančić

Verancsics Faustus ; Sibenik , 1 January 1551 .

– Venice , 20 January 1617 ) , was a Croatian polihistor , linguist , inventor , diplomat , engineer , priest , bishop .

Verancsics Faustus; Šibenik, 1. siječnja 1551.

– Venecija, 20. siječnja 1617.), bio je hrvatski polihistor, jezikoslovac, izumitelj, diplomat, inženjer, svećenik, biskup.

Verancsics Faustus; Sibenik, 1 January 1551. – Venice, 20 January 1617), was a Croatian polihistor, linguist, inventor, diplomat, engineer, priest, bishop.

Verancsics Faustus; Sibenik, 1 January 1551.

– Venice, 20 January 1617), was a Croatian polihistor, linguist, inventor, diplomat, engineer, priest, bishop.

He was born in 1551 in Sibenik from his father Mihovil, humanist and mother Katarina from the noble family Dobrojević.Dobrojević Croatia encyclopedia.

Dobrojević, hrvatska plemićka obitelj u Šibeniku. U izvorima se spominju od kraja XIV. st., kada se navodi Ivan Dobroj, vlasnik posjeda u šibenskoj okolici. Šibensko plemstvo stekli su 1412. Ivanovi sinovi Dobroj (spominje se 1426–54) i Marko (spominje se 1441–49) trgovali su diljem Dalmacije i u Mletcima, a u gradskoj upravi i mjesnoj crkvi obnašali su različite dužnosti. Njihov brat Juraj bio je rektor crkve Velike Gospe u Srimi i šibenski kanonik. God. 1545. spominje se Katarina, supruga humanista M. Vrančića i majka istaknutoga polihistora F. Vrančića. Šimun je za Ciparskoga rata (1570–73) opremio brigantin za obranu šibenskoga priobalja, sudjelovao u pomorskim bitkama kraj Kotora (1570–71) i Ulcinja (1571), u obrani Murtera (1572) i Vodica (1573), a odbio je uskočke napadaje kraj Primoštena (1579., 1587). Njegov brat Daniel poginuo je kao ratnik na šibenskoj galiji, Dragan (Carlo) dopao je osmanskog zatočeništva i poslije se otkupio, dok je Ivan (u. 1622) bio pukovnik mletačkih postrojba za šibensko područje. Šimunov sin Juraj borio se 1586–1600. kao zapovjednik konjaništva u hugenotskim ratovima u Auvergnei, a nakon povratka u domovinu djelovao je kao konjanički kapetan na šibenskom području (1617). Za osmanske opsade Šibenika 1647. kao jedan od zapovjednika domaćih postrojba istaknuo se Marko, a u mletačkoj vojsci na Krfu djelovao je 1664. Mato. Njegov sin Šimun bio je primicerij šibenskoga Kaptola. Posljednji poznati muški član obitelji Ante umro je 1819.
Citiranje:
Dobrojević. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=15672>.

Question: when was faust vrančić born

He was born in 1551 in Sibenik from his father Mihovil, humanist and mother Katarina from the noble family Dobrojević.Dobrojević Croatia encyclopedia.

Question: who was the father of Faust vrančić

Question: where was faust vrančić born

Question: what was the name of vrančić's mother

Question: who was the father of faust vrančić

Question: what was the profession of vrančić's father

what was the profession of vrančić's father

Question: what kind of encyclopedia is vrančić

Question: who was Faust vrančić's father

He was born in 1551 in Sibenik from his father Mihovil , humanist and mother Katarina from the noble family Dobrojević . Dobrojević Croatia encyclopedia .

Uvod Rodio se je 1551. u Šibeniku od oca Mihovila, humanista i majke Katarine iz plemićke obitelji Dobrojević.Dobrojević Hrvatska enciklopedija.

Uvod Rodio se je 1551. u Šibeniku od oca Mihovila, humanista i majke Katarine iz plemićke obitelji Dobrojević.Dobrojević Hrvatska enciklopedija.

He was born in 1551 in Sibenik from his father Mihovil, humanist and mother Katarina from the noble family Dobrojević.Dobrojević Croatia encyclopedia.

He was born in 1551 in Sibenik from his father Mihovil, humanist and mother Katarina from the noble family Dobrojević.Dobrojević Croatia encyclopedia.

Accessed 29 July 2017.Hrvatski lexikon A-K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996, , p.

Stric to him was a humanist, diplomat and church dignist Antun Vrančić.

Question: in what year did antun vrančić die

Accessed 29 July 2017.Hrvatski lexikon A-K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996, , p.

Stric to him was a humanist, diplomat and church dignist Antun Vrančić.

Question: who was the humanist, diplomat and church dignist who died in zagreb

who was the humanist, diplomat and church dignist who died in zagreb

Question: when was vrančić's book published

Question: what type of philosopher was antun vrančić

what type of philosopher was antun vrančić

Question: where was antun vrančić born

Question: what was the profession of antun vrančić

humanist , diplomat i crkveni dostojanstvenik Antun Vrančić .

what was the profession of antun vrančić

Question: what was antun vrančić's career

humanist , diplomat i crkveni dostojanstvenik Antun Vrančić .

Question: what was the name of antun vrančić's work

Hrvatski lexikon A-K, Naklada Leksikon d.o.o.

Hrvatski lexikon A - K , Naklada Leksikon d.o.o .

what was the name of antun vrančić's work

Accessed 29 July 2017.Hrvatski lexikon A - K , Naklada Leksikon d.o.o . , Zagreb , 1996 , , p.

Stric to him was a humanist , diplomat and church dignist Antun Vrančić .

Pristupljeno 29. srpnja 2017.Hrvatski leksikon A-K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996., , str. 255.

Stric mu je bio humanist, diplomat i crkveni dostojanstvenik Antun Vrančić.():

Accessed 29 July 2017.Hrvatski lexikon A-K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996, , p. Stric to him was a humanist, diplomat and church dignist Antun Vrančić.

Accessed 29 July 2017.Hrvatski lexikon A-K, Naklada Leksikon d.o.o., Zagreb, 1996, , p.

Stric to him was a humanist, diplomat and church dignist Antun Vrančić.

The Vrančić slope of the Croatian words is the first Croatian dictionary and contains approximately 3,800 Croatian words.

It was in Prague in 1605.

Question: what term was used for the slavic language spoken between the adriatic sea

The Vrančić slope of the Croatian words is the first Croatian dictionary and contains approximately 3,800 Croatian words.

It was in Prague in 1605.

what term was used for the slavic language spoken between the adriatic sea

Question: how many croatian words are in the vrančić slope

It was in Prague in 1605.

how many croatian words are in the vrančić slope

Question: when was the vrančić slope created

It was in Prague in 1605.

Question: where was the first croatian dictionary written

It was in Prague in 1605.

where was the first croatian dictionary written

Question: dalmatian was used for what language

It was in Prague in 1605.

Question: what language was dalmatian derived from

It was in Prague in 1605.

what language was dalmatian derived from

At that time the term " Dalmatian " was used for the Slavic language which was spoken between the Adriatic Sea and the rivers of the Danube and the Save and should not be mixed with the dead Dalmatic language that was of Roman origin .

The Vrančić slope of the Croatian words is the first Croatian dictionary and contains approximately 3,800 Croatian words .

Vrančićev stupac hrvatskih riječi prvi je hrvatski rječnik uopće i sadrži oko 3.800 hrvatskih riječi.

At that time the term "Dalmatian" was used for the Slavic language which was spoken between the Adriatic Sea and the rivers of the Danube and the Save and should not be mixed with the dead Dalmatic language that was of Roman origin. The Vrančić slope of the Croatian words is the first Croatian dictionary and contains approximately 3,800 Croatian words. It was in Prague in 1605.

The Vrančić slope of the Croatian words is the first Croatian dictionary and contains approximately 3,800 Croatian words.

When Machinae novae returns to Rome, he explores the construction of machines and architectural problems, and through the barnabite Giovanni Ambrogia Mazente knows the technical drawings of Leonardo da Vinci, which resulted in the most significant Machinae novae work (Mletci 1615 or 1616).

Naslovnica
Marijana Borić
U povodu 400. godišnjice smrti FAUSTA FRANČIĆA
Najvažnijim projektima i idejama Faust Vrančić nadilazi svoje vrijeme, a važnošću prerasta granice epoha. Raznolikost i širina njegovih interesa svjedoče da je Vrančić u pravom smislu utjelovljivao renesansnog erudita, svestranog i obrazovanog čovjeka, podjednako sklona teorijskom promišljanju kao i aktivnom djelovanju, najbolje ...
Govor predsjednice Republike Hrvatske Kolinde Grabar-Kitarović 21. lipnja
Razgovarao Andrija Tunjić
Tomislav Marijan Bilosnić, književnik
Kod nas je najsumnjivije raditi za opće dobro / Književnost mi pruža sve što je u svakodnevnome životu neobuhvatljivo / Nacionalno i kozmopolitsko mogu savršeno koegzistirati / Bez tradicije i nacionalne pripadnosti bio bih perušina koju nosi svaki povjetarac u smjeru svoga ...
Tanja Kuštović
Novi prilog hrvatskoj filologiji: zbornik Hrvatsko glagoljaštvo u europskom okružju
Zbornik okuplja 32 znanstvena teksta ispisana na 677 stranica. Ovako velika knjiga dokazuje da je zanimanje za hrvatskoglagoljsku problematiku veliko te da ima i prostora i načina da se istraživanja nastave uhodanim putovima, ali i novim znanstvenim metodama
Jure Vujić
Uz aktualne polemike o antifašizmu i preimenovanju Trga maršala Tita
Rasprave o domaćem titoističkom antifašizmu zahtijevaju višeslojnu raščlambu i dijakronijsku analizu kako bi se mogao mjerodavno razaznati razvoj epistemologije suvremenog antifašizma. To omogućuje smještanje toga fenomena u suvremeni europski kontekst u trenutku kad militantna mobilizatorska paradigma antifašizma doživljava ideološko-politički sumrak

Question: which artist's technical drawings were the inspiration for the most significant Machinae novae work

which artist's technical drawings were the inspiration for the most significant Machinae novae work

Question: where did the Machinae novae return to

Question: when was the most significant Machinae novae work done

when was the most significant Machinae novae work done

Question: who knew the technical drawings of leonardo da vinci

who knew the technical drawings of leonardo da vinci

Question: what are the two most significant Machinae novae work

what are the two most significant Machinae novae work

Question: what is Machinae novae interested in

Question: what did giovanni ambrogia mazente know about

what did giovanni ambrogia mazente know about

Question: what did Machinae novae explore when he returned to rome

strojeva i arhitektonskih problema , a preko barnabita Giovannija Ambrogia Mazente upoznaje tehničke crteže Leonarda da Vincija , što je rezultiralo

what did Machinae novae explore when Faust Vrančić returned to rome

When Machinae novae returns to Rome , he explores the construction of machines and architectural problems , and through the barnabite Giovanni Ambrogia Mazente knows the technical drawings of Leonardo da Vinci , which resulted in the most significant Machinae novae work ( Mletci 1615 or 1616 ) .

Question: what is the meaning of Machinae novae

Nove naprave ) iznimno je vrijedno tehničko djelo , jedno od kapitalnih djela renesansne tehnike u kojemu on razmatra različite tehničke probleme : izučava praktične hidrološke probleme , traži uzroke poplava i daje prijedloge kako ih izbjeći , konstruira različite vrste satova , primjenjuje svojstva elastičnosti materijala za akumuliranje mehaničke energije , konstruira mlinove , mostove , razvija ideju i ulogu zamašnjaka kod pogonskih strojeva , bavi se problemima uzvodne plovidbe rijekom i prenošenja velikih tereta

Question: Machinae novae (new facilities) is a work from which period

Machinae novae (new facilities) is a work from which period

Question: Machinae novae (new facilities) is a work from what era

Machinae novae (new facilities) is a work from what era

Question: what is the name of the work by gustav vrančić that deals

what is the name of the work by gustav vrančić that deals

Question: what did Machinae novae study

Question: what is Machinae novae trying to find

Question: what role did vrančić develop in power machines

what role did vrančić develop in power machines

Question: what problems did the work of Machinae novae deal with

water navigation through the river and the transfer of large burdens

uzvodne plovidbe rijekom i prenošenja velikih tereta

water navigation through the river and the transfer of large burdens

what problems did the work of Machinae novae deal with

Question: how many floors did vrančić bring in

Question: what did vrančić work on during this time

what did vrančić work on during this time

Question: what type of organization did vrančić work on

what type of organization did vrančić work on

Question: what problems did vrančić deal with

Question: what is farming

i čišćenje žita ) , zatim problemima uzvodne riječne plovidbe , konstrukcijama sunčanih satova , kao i satova na vodu i vatru

Question: what are the hours of vrančić's work

Question: what type of power did vrančić bring to the floors

what type of power did vrančić bring to the floors

Question: what types of power did vrančić bring to the floors

what types of power did vrančić bring to the floors

The work of Machinae novae ( New Facilities ) is an extremely valuable technical work , one of the capital works of Renaissance technique in which he considers various technical problems : studies practical hydrological problems , searches for the causes of floods and gives suggestions how to avoid them , builds different types of clocks , applies the elasticity properties of the material to accumulate mechanical energy , builds mills , bridges , develops the idea and role of stumblers in power machines , deals with the problems of water navigation through the river and the transfer of large burdens .

In this work , he brought 18 different projects of floors with wind power , sea power , plum and seafood and manual and animal power , and he also engaged in the organization of farming ( coating , cutting and refining grains ) , then the problems of the water river navigation , the construction of sunrise , as well as the hours of water and fire .

The work of Machinae novae (New Facilities) is an extremely valuable technical work, one of the capital works of Renaissance technique in which he considers various technical problems: studies practical hydrological problems, searches for the causes of floods and gives suggestions how to avoid them, builds different types of clocks, applies the elasticity properties of the material to accumulate mechanical energy, builds mills, bridges, develops the idea and role of stumblers in power machines, deals with the problems of water navigation through the river and the transfer of large burdens. In this work, he brought 18 different projects of floors with wind power, sea power, plum and seafood and manual and animal power, and he also engaged in the organization of farming (coating, cutting and refining grains), then the problems of the water river navigation, the construction of sunrise, as well as the hours of water and fire.

Borić, Machinae novae Fausta Vrančića, page 3, faust.knjiznica-sibenik.hr, accessed on July 11, 2017.

Question: when is fausti verantii siceni cum declaratione latina it

Borić, Machinae novae Fausta Vrančića, page 3, faust.knjiznica-sibenik.hr, accessed on July 11, 2017.

when is fausti verantii siceni cum declaratione latina it

Question: when was fausti verantii siceni cum declaratione latina it

when was fausti verantii siceni cum declaratione latina it

Question: where was fausti verantii siceni cum declaratione latina,

where was fausti verantii siceni cum declaratione latina,

Question: page 3 of fausti verantii siceni cum declaratione latina

page 3 of fausti verantii siceni cum declaratione latina

Question: when was fausta verantii siceni cum declaratione latina lat

when was fausta verantii siceni cum declaratione latina lat

Question: who wrote the book fausti verantii siceni cum declaratione lat

who wrote the book fausti verantii siceni cum declaratione lat

Question: where can you find faust vi verantii siceni

where can you find faust vi verantii siceni

Question: fausti verantii siceni cum declaratione latina, italian

fausti verantii siceni cum declaratione latina, italian

Borić , Machinae novae Fausta Vrančića , page 3 , faust.knjiznica-sibenik.hr , accessed on July 11 , 2017 .

Machinae novae Fausti Verantii Siceni cum declaratione Latina , Italiana , Hispanica , Gallica et Germanica , print , Novi Liber - Gradska biblioteka " Juraj Šžgorić " , Zagreb - Sibenik , 1993 .

Borić, Machinae novae Fausta Vrančića, str. 3., faust.knjiznica-sibenik.hr, pristupljeno 11. srpnja 2017.

Borić, Machinae novae Fausta Vrančića, page 3, faust.knjiznica-sibenik.hr, accessed on July 11, 2017. Machinae novae Fausti Verantii Siceni cum declaratione Latina, Italiana, Hispanica, Gallica et Germanica, print, Novi Liber-Gradska biblioteka "Juraj Šžgorić", Zagreb-Sibenik, 1993.

Borić, Machinae novae Fausta Vrančića, page 3, faust.knjiznica-sibenik.hr, accessed on July 11, 2017.

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

Question: when was peter loderecker born

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

Question: when was ictionarium quinque nobilissimarum europae lingu

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

when was ictionarium quinque nobilissimarum europae lingu

Question: who wrote dictionarium quinque nobilissimarum europae lingu

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

who wrote dictionarium quinque nobilissimarum europae lingu

Question: where was peter loderecker located

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

Question: what edition of nature did gustav vrančić write

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

what edition of nature did gustav vrančić write

Question: what was the 2nd edition of dictionarium quinque nobilissimar

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

what was the 2nd edition of dictionarium quinque nobilissimar

Question: what languages are included in ictionarium quinque nobilissimarum euro

Latin, Italian, German, Dalmatian and Hungarian

, talijanskoga , njemačkoga , dalmatinskoga i ugarskoga

2nd edition of Nature.

Peter Loderecker, Prague, 1605.

Latin , Italian , German , Dalmatian and Hungarian

what languages are included in ictionarium quinque nobilissimarum euro

Dictionarium quinque nobilissimarum Europae linguarum , latinae , italicae , germanicae , dalmaticae et ungaricae , ( Latin , Italian , German , Dalmatian and Hungarian , 1595 ;

Dictionarium quinque nobilissimarum Europae linguarum, latinae, italicae, germanicae, dalmaticae et ungaricae, (Latin, Italian, German, Dalmatian and Hungarian, 1595; 2nd edition of Nature. Peter Loderecker, Prague, 1605.

Remembrance In the framework of the Faust Vrančić Memorial Center on the island of Pritić in his honor is held the annual demonstration of the Creative Days of Faust Vrančić.Krešimir Gulin, The 400th anniversary of the death of the famous Sibenčanin.

Question: the 400th anniversary of the death of the famous sibenčanin is

the 400th anniversary of the death of the famous sibenčanin is

Question: on which island is the faust vrančić memorial center

on which island is the faust vrančić memorial center

Question: who is known as the father of modern europe

who is known as the father of modern europe

Question: where is the annual demonstration of the creative days of faust vrančić

where is the annual demonstration of the creative days of faust vrančić

Question: what is the name of the annual demonstration held at the fustust vranč

what is the name of the annual demonstration held at the fustust vranč

Question: what annual demonstration is held at the fustust vrančić memorial center

what annual demonstration is held at the fustust vrančić memorial center

Question: what is the anniversary of the death of faust vrančić

what is the anniversary of the death of faust vrančić

Question: what is the meaning of faust vrančić

Remembrance In the framework of the Faust Vrančić Memorial Center on the island of Pritić in his honor is held the annual demonstration of the Creative Days of Faust Vrančić . Krešimir Gulin , The 400th anniversary of the death of the famous Sibenčanin .

Faust Vrančić Astronomical Society Faust Vrančić BS-73 Faust Vrančić - the war ship of the Croatian Navy Street in the cities "Central Engineering School of Faust Vrančić" in Mostar Basic School of Faust Vrančić in Šibenik Central School of Faust Vrančić in Zagreb-STŠ Faust Vrančić Memorial Center Faust Vrančić in Pritić Luca on the island of Pritić Medalja Faust Vrančić - is awarded by the Croatian Aviation Union.

Hrvatski zrakoplovni savez dodjeljuje nagrade pojedincu i/ili skupini za osobita dostignuća u zrakoplovstvu, a osobito u športskom zrakoplovstvu, te za najbolja športska postignuća.
Faust Vrančić
Na 94. generalnoj Skupštini Svjetske Zrakoplovne Federacije, koja je održana od 17. do 21. listopada 2001. u Montreauxu, Švicarska, usvojena je odluka o dodijeli nagrade Hrvatskog zrakoplovnog saveza - Republike Hrvatske, "Faust Vrančić Medal" (medalja s likom Fausta Vrančića), koja je u rangu s FAI Silver Medal, a dodjeljuje se, na nivou svijeta, za najbolje tehničke inovacije u padobranstvu.
Ikar
Nagrada "Ikar" najviša je nagrada Hrvatskoga zrakoplovnog saveza. Dodjeljuje se pojedincima i/ili skupinama, na temelju natječaja, za osobita dostignuća u zrakoplovstvu, a naročito u športskom zrakoplovstvu. Može se dodijeliti pojedincu ili skupini samo jedanput i to za neko vremensko razdoblje ili za životno djelo. Može se dodijeliti i posthumno pojedincu, te počasno pojedincu ili skupini.
Orao
Nagrada "Orao" najviša je nagrada Hrvatskoga zrakoplovnog saveza koja se dodjeljuje pojedincu ili skupini koja je u protekloj godini postigla najbolje športske rezultate u nekom od zrakoplovnih športova. Nagrada se dodjeljuje na temelju pravila koja donosi Komisija određenog zrakoplovnog športa, a odobrava ih Izvršni odbor HZS-a. Brončana statua orla djelo je akademskog kipara Stipe Sikirice.
Koristimo kolačiće kako bismo omogućili pravilno funkcioniranje i sigurnost vaše web-stranice te vam ponudili najbolje moguće korisničko iskustvo.
Napredne postavke
Ovdje možete prilagoditi svoje postavke kolačića. Omogućite ili onemogućite sljedeće kategorije i spremite svoj odabir.

Question: who awarded the fustust vrančić medal

Question: who awarded the faust vrančić medal

Question: what is the name of the astronomical society founded by faust vrančić

Astronomsko društvo Faust Vrančić BS-73 Faust Vrančić - ratni brod Hrvatske ratne mornarice ulice u hrv . gradovima "" Srednja strojarska škola Fausta Vrančića "" u Mostaru Osnovna škola Fausta Vrančića u Šibeniku Srednja Škola Fausta Vrančića u Zagrebu - STŠ Faust Vrančić Memorijalni centar Faust

what is the name of the astronomical society founded by faust vrančić

Question: what is the name of the war ship of the croatian navy

what is the name of the war ship of the croatian navy

Question: on which island in the croatian ocean is the ship faust vranč

on which island in the croatian ocean is the ship faust vranč

Question: what is the profession of faust vrančić

Question: what was the name of the war ship of the croatian navy

what was the name of the war ship of the croatian navy

Question: what is the name of the engineering school of faust vrančić

Central Engineering School of Faust Vrančić

Central Engineering School of Faust Vrančić

what is the name of the engineering school of faust vrančić

Faust Vrančić Astronomical Society Faust Vrančić BS-73 Faust Vrančić - the war ship of the Croatian Navy Street in the cities " Central Engineering School of Faust Vrančić " in Mostar Basic School of Faust Vrančić in Šibenik Central School of Faust Vrančić in Zagreb - STŠ Faust Vrančić Memorial Center Faust Vrančić in Pritić Luca on the island of Pritić Medalja Faust Vrančić - is awarded by the Croatian Aviation Union .

According to the data brought by the Encyclopedia Italiana in 1937, the first edition of Machinae novae was published in 1595 and the second in 1605.

Question: when was the first edition of Machinae novae published

According to the data brought by the Encyclopedia Italiana in 1937, the first edition of Machinae novae was published in 1595 and the second in 1605.

when was the first edition of Machinae novae published

Question: when was the second edition of Machinae novae published

when was the second edition of Machinae novae published

Question: when was the encyclopedia italiana created

when was the encyclopedia italiana created

Question: who brought data about Machinae novae in 1937

who brought data about Machinae novae in 1937

Question: what is the name of the first edition of encyclopedia italiana

what is the name of the first edition of encyclopedia italiana

Question: who compiled the data for Machinae novae

who compiled the data for Machinae novae

Question: who brought data about Machinae novae

According to the data brought by the Encyclopedia Italiana in 1937 , the first edition of Machinae novae was published in 1595 and the second in 1605 .

Bilješke Prema podacima koje donosi Enciclopedia Italiana iz 1937. godine, prvo izdanje Machinae novae objavljeno je 1595., a drugo 1605. godine.

Bilješke Prema podacima koje donosi Enciclopedia Italiana iz 1937. godine, prvo izdanje Machinae novae objavljeno je 1595., a drugo 1605. godine.

According to the data brought by the Encyclopedia Italiana in 1937, the first edition of Machinae novae was published in 1595 and the second in 1605.

According to the data brought by the Encyclopedia Italiana in 1937, the first edition of Machinae novae was published in 1595 and the second in 1605.


mini|desno|315px|Zemljovid Međimurske županije
mini|desno|250px|Narodna nošnja Međimurja snimljena u Etnografskom muzeju u Zagrebu
Međimurska županija, u administrativnom, a u zemljopisnom smislu Međimurje, područje je na krajnjem sjeveru Hrvatske omeđeno rijekama Murom i Dravom. Zapadni dio dotiče obronke Alpa, dok su središnji i istočni dio ravnica (Panonske nizine). Pokrajina graniči s državama Mađarskom i Slovenijom, a vrlo blizu je i treća zemlja, Austrija.

Međimurje je počašćeno nadimkom Hortus Croatiae (Vrt Hrvatske ili Cvjetnjak Hrvatske). Neslužbeni grb međimurskog kraja su ptica grlica i cvijet ljubičica (u dijalektu znan kao fijolica). Po površini je najmanja županija u Hrvatskoj.

Administrativna podjela i stanovništvo
Županija je podijeljena na 3 grada i 22 općine.
 Gradovi:

 Grad   Grb  Površina  Br. stanovnika  Naselja Čakovec  50px  72,58 km²  27 266  Čakovec Ivanovec Krištanovec Kuršanec Mačkovec Mihovljan Novo Selo na Dravi Novo Selo Rok Savska Ves Slemenice Šandorovec Štefanec Totovec Žiškovec Mursko Središće  50px  33,89 km²  5928  Hlapičina Križovec Mursko Središće Peklenica Štrukovec Prelog  50px  63,66 km²  7041  Cirkovljan Čehovec Čukovec Draškovec Hemuševec Oporovec Otok Prelog

 Općine:

 Općina  Grb  Površina  Br. stanovnika  Naselja Belica  50px  27,75 km²  2832  Belica Gardinovec Dekanovec  50px  6,02 km²  747  Dekanovec Domašinec  50px  35,33 km²  1970  Domašinec Turčišće Donja Dubrava  50px  19,16 km²  1657  Donja Dubrava Donji Kraljevec  50px  36,35 km²  4063  Donji Hrašćan Donji Kraljevec Donji Pustakovec Hodošan Palinovec Sveti Juraj u Trnju Donji Vidovec  50px  13,64 km²  1203  Donji Vidovec Goričan  50px  21,56 km²  2362  Goričan Gornji Mihaljevec  50px  32,15 km²  1761  Badličan Bogdanovec Dragoslavec Breg Dragoslavec Selo Gornja Dubrava Gornji Mihaljevec Martinuševec Preseka Prhovec Tupkovec Vugrišinec Vukanovec Kotoriba  50px  26,58 km²  2940  Kotoriba Mala Subotica  50px  34,36 km²  4372  Držimurec Mala Subotica Palovec Piškorovec Strelec Sveti Križ  Nedelišće  50px  58,32 km²  11 050  Črečan Dunjkovec Gornji Hrašćan Gornji Kuršanec Macinec Nedelišće Parag Pretetinec Pušćine Slakovec Trnovec Orehovica  50px  28,33 km²  2710  Orehovica Podbrest Vularija Podturen  50px  31,23 km²  3560  Celine Ferketinec Miklavec Novakovec Podturen Sivica Pribislavec  50px  11,26 km²  2969  Pribislavec Selnica  50px  25,01 km²  2656  Bukovec Donji Koncovčak Donji Zebanec Gornji Zebanec Merhatovec Plešivica Praporčan Selnica Zaveščak Zebanec Selo Strahoninec  50px  8,35 km²  2627  Strahoninec Sveta Marija  50px  23,40 km²  1998  Donji Mihaljevec Sveta Marija Sveti Juraj na Bregu  50px  30,17 km²  4980  Brezje Dragoslavec Frkanovec Lopatinec Mali Mihaljevec Okrugli Vrh Pleškovec Vučetinec Zasadbreg Sveti Martin na Muri  50px  25,25 km²  2391  Brezovec Čestijanec Gornji Koncovčak Gradiščak Grkaveščak Jurovčak Jurovec Kapelščak Lapšina Marof Sveti Martin na Muri Toplice Sveti Martin Vrhovljan Žabnik Šenkovec  50px  9,18 km²  2724  Knezovec Šenkovec Štrigova  50px  39,31 km²  2374  Banfi Grabrovnik Jalšovec Leskovec Prekopa Robadje Stanetinec Sveti Urban Štrigova Železna Gora Vratišinec  50px  16,62 km²  1682  Gornji Kraljevec Vratišinec

Stanovništvo
thumb|300px|Dobno-spolna piramida Međimurske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.
Međimurje je najgušće naseljeni dio Hrvatske. Na području veličine 729,5 km² (72,956 ha), često intimno zvanom Međimurje malo (Međimorje),Bartolić, Zvonimir. Ne Međumurje, niti Međimurje, nego Međimorje : (prinos poznavanju toponima Međimurje) u: Hrvatski kajkavski kolendar, Matica hrvatska, Ogranak, Čakovec, 1996., str. 210.-213.,  u 126 naselja živi 105 863 ljudi što rezultira gustoćom stanovništva od 145,22 osobe/km². Gradovi su Čakovec, koji je središte za promet, obrazovanje, privredu, sudstvo, administrativne aktivnosti, te Prelog i Mursko Središće. Čakovec u užem gradskom okviru ima 15 160 žitelja. Stanovništvo grada, kao i čitavog područja, je etnički većinom hrvatsko (96 %), s 4 posto manjina koje čine Mađari, Slovenci, Albanci i Romi.

Lokalna je demografija doživjela brzu promjenu u razdoblju između 1950. i 1975. godine kada je numerički dramatično pala veličina obitelji. Populacijski prirast je minimalan u nacionalnom okviru, stanovništvo ima tendenciju postepenog kretanja prema području Istre i gradu Zagrebu. Sezonska radna snaga se kreće u različitim smjerovima kao sto su Zagreb, Rijeka te ostala obalna područja Hrvatske. Svako veće središte ima osnovnu školu dok u Čakovcu i Prelogu postoji gimnazija te nekoliko drugih srednjih škola, kao i Visoka učiteljska škola u Čakovcu (bivša Pedagoška akademija) za potrebe izobrazbe nastavničkog kadra. U novije vrijeme osnovano je i Međimursko veleučilište zbog rastuće potrebe za kadrom na područjima računarstva, menadžmenta i održivog razvoja.

Međimurje je stoljećima bilo pod velikim utjecajem (čak i sastavnim dijelom) Mađarske, čija je kultura ostavila ogroman utjecaj u jeziku, glazbi i običajima. Na nekoliko se mjesta može probati lokalna kuhinja, čuti lokalna pjesma i ples. Brojni su športski klubovi, (njih više od 200), kao i klubovi na području planinarstva, lova, ribolova.

Županijska uprava
mini|250px|Rijeka Trnava protječe kroz Međimurje i utječe u Muru.

Zemljopis

Područje Međimurja većim dijelom je aluvijalna ravnica između rijeka Mure i Drave (Dolnje Međimurje), a manjim dijelom briježni kraj (Gornje Međimurje). Obje velike rijeke povremeno poplavljuju i ponekad mijenjaju tok. Zbog geoloških karakteristika i brojnih klizišta, Mura, koja izvire u Austriji, pomiče svoje riječno korito prema sjeveru. Izvor Drave je u Italiji. Osim podjele od drugih zemalja, rijeka razdvaja Međimurje od druge administrativne oblasti, (Varaždinske županije) na jugu. Bogatstvo voda u županiji upotpunjuje lokalna rijeka Trnava, koja teče sredinom Međimurja, te brojni potoci, koji su pritoci triju navedenih rijeka. Najviša je točka Mohokos s 344,4 m nadmorske visine, dok je ostatak područja nešto iznad 120 – 150m iznad razine mora. Kraj je s vremena na vrijeme pogođen potresima. Potres značajne snage pogodio je ovo područje 1880., dok je onaj 1736. bio katastrofalan, uništivši Čakovec a još teže susjedni Šenkovec.

Od obradivih površina, 35 000 ha se koristi za potrebe poljoprivrede. Korištene parcele su nažalost vrlo usitnjene (više od 21 000), bez velike mogućnosti ekonomske iskoristivosti. 2759 ha su voćnjaci, 1100 ha vinogradi, (u brdovitom zapadu u okolici mjesta Štrigova, Lopatinec, Zasadbreg). Pašnjaci zauzimaju oko 10.500 ha kao i područje šuma od kojih je najveća Murščak između mjesta Domašinec i Donji Hrašćan.
thumb|250px|Polja i livade u nizinskom Dolnjem Međimurju

Istočna je granica regije kod Legrada, uz ušće Mure u Drave i gdje se ulazi u administrativnu jedinicu (Koprivničko-križevačku županiju). Veći gradovi u okolici su Varaždin, Koprivnica, Bjelovar, Nagykanisza, Murska Sobota, Maribor i Graz.
 Klima je kontinentalna s vrućim ljetima često popraćena olujama, te u pravilu veoma oštrim zimama.

Povijest

Prve ljudske naseobine u ovom području mogu se pronaći u periodu mlađeg kamenog doba, prije otprilike 7000 godina. Nije lako identificirati etničku strukturu ljudi iz tih perioda tako da o nalazištu iz neolitika (Ferenčica) pokraj Preloga, postoji samo legenda koja spominje loše, nasilne ljude. U periodu željeznog doba, plemena se mogu identificirati kao Kelti i Panoni kasnije porobljeni od legija Rimljana.

S prvim stoljećem nove ere Međimurje je spomenuto u spisima zemljopisca Strabona kao Insula intra Dravam et Muram, (otok između Drave i Mure). Kao takvo je i dio Ljudevitove i Braslavove kneževine Panonske Hrvatske.

1094. je godina utemeljenja biskupije u Zagrebu. Od tog doba regija je imala prisne veze s novoosnovanim moćnim gradom a veze s njim su ostale do danas unatoč mnogobrojnim vanjskim i pokušajima da se one unište. Tokom trinaestog stoljeća stvorene su lokalne jezgre nekih naselja koja poznajemo danas. Još u 1254. godini, ubrzo po invaziji Mongola 1242. godine, stvorena je jezgra Preloga.

Grad Čakovec je dobio ime po Dimitriju Čaku koji je početku trinaestog stoljeća podigao obrambene zidine, koje su žitelji u 1328. godini prirodno imenovali - Čakijeva utvrda. Dekretom ispostavljenim od kralja Roberta 1333. godine, utvrđena je jezgra obznanjena kao središte važnije od ostalih mjesta. Grad je kasnije dobio na dar hrvatski ban Stjepan I. Lacković, član utjecajne obitelji Lacković. Brz razvoj grada počinje sredinom šesnaestog stoljeća rodom Zrinskih dok je posebna bila godina 1579., kada je utvrda, napučena obrtnicima i trgovcima, dobila pravo trgovati, čime je pravno obznanjena gradska struktura te je Čakijeva utvrda postala - grad.
mini|desno|250px|Današnja "Zrinska garda" u odorama iz vremena dok su vlasnici Međimurja bili Zrinski

Međimurje je bilo pod vlašću različitih sila, zona s velikim vojnim značajem između Beča i Carigrada. Najznačajnije je doba pod vlašću knezova Zrinskih u 16. i 17. stoljeću, hrvatskih vojskovođa i intelektualaca koji su kraju doprinijeli materijalno i duhovno. Nikola Zrinski, (1620. – 1664.), naročito uspješan u borbi protiv Otomanskog Carstva, biva proglašen generalom Hrvatske. Bile su slavni njegovi konjanici insulaneri.Bitke kroz povijest Hrvati - ratnici i vojnici, 5. prosinca 2009., pristupljeno 18. prosinca 2016. Kasnije, Petar Zrinski, u sukobu s politikom Austrije biva zatvoren, osuđen za veleizdaju i ubijen u Bečkom Novom Mjestu 1671. godine. Katarina Zrinski također biva zatvorena i umire 1673.

Osim vojno-strateškog položaja, područje je bilo na raskrižju putova, mjesto trgovine, izmjene roba, razvoja obrta, ideja. Golemu je štetu pričinio gradu zemljotres u 1738. Obitelj Althan koja je u to doba posjedovala grad je umnogome radila na njegovoj obnovi, no 1741. požar dodatno ranjava grad. Od tog doba dvorac počinje gubiti na važnosti, dok grad s ljudima i civilnim aktivnostima počinje bivati značajniji. Godine 1849., ban Josip Jelačić je oslobodio kraj od Mađara koji su tu vladali od 1720. Godine 1860. kraj dobiva prvu željezničku prugu, 1889. i drugu, a u 1893. uvedena je gradska električna rasvjeta.

Poslije Prvoga svjetskog rata Međimurje je ostalo izvan granica Hrvatske, prepušteno Mađarskoj, što je izazivalo nezadovoljstvo Hrvata u Međimurju. Osnovali su Narodno vijeće za Međimurje, čiji je predsjednik bio dr. Ivan Novak.Portal Hrvatskoga kulturnog vijeća hkv-Hina: Spomendan odcjepljenja Međimurja od Mađarske, 9. siječnja 2012., pristupljeno 18. prosinca 2016. Godine 1918. izbija ustanak protiv mađarske vlasti, pljačkaju se ratni bogataši, državni uredi, trgovci i plemstvo. Mađarsko oružništvo uz pomoć vojske i mornara koji su se vraćali u Ugarsku brzo guši pobunu te počinje sa strijeljanjem kako pljačkaša tako i nedužnih ljudi, hrvatskih domoljuba. Pošto srpska vojska nije htjela prijeći Dravu, koja je bila službena linija razdvajanja, Narodno vijeće SHS u Zagrebu u dvama je navratima organiziralo protjeru Mađara iz Međimurja. Drugi pod vodstvom Slavka Kvaternika bio je uspješan. Međimurje su oslobodili prosinca 1918. godine.
mini|desno|250px|Čateks d.d. spada među vodeće tvrtke hrvatske tekstilne industrije

Dana 9. siječnja 1919. održana je u Čakovcu u nazočnosti 10.000 žitelja Međimurja – Velika narodna skupština – kada je na Franjevačkomu trgu, nakon Svete mise, usvojena Rezolucija o odcjepljenju Međimurja od Mađarske.Hrvatski sabor  Internet redakcija: Važniji datumi iz povijesti saborovanja. 9. siječnja – Dan donošenja Rezolucije o odcjepljenju Međimurja od mađarske države, pristupljeno 18. prosinca 2016. Nakon oslobađanja, održane narodne skupštine i donesene rezolucije, izražena želja za pripajanjem tadašnjoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Najveću zaslugu za odcjepljenje, imao je dr. Ivan Novak, koji se zauzimao za uvođenje hrvatskoga jezika u škole i javni život, a među ostalim pokrenuo je i Međimurske novine.

Gospodarstvo

Većina je industrijskih postrojenja nekada bila bazirana na tekstilu i tvrtkama kao što su Međimurska trikotaža, osnovana od strane židovske obitelji Graner, i Modeks iz Murskog Središća. Neke tekstilne tvrtke opstale su do danas, kao na primjer Čateks iz Čakovca i MTČ Tvornica trikotaže iz Štrigove.

Međimurska je županija danas privredno oslonjena na mnoštvo industrijskih djelatnosti. Obuća se proizvodi u pogonima Jelen i Meiso. Metalno-preradivačka industrija je prisutna u pogonima Ferro-Preis, Promming, TMT, Tehnix, Komet, Ferokotao dok je građevinarstvo u pogonima Tegra, Beton. Kemijska je industrija u Meplast u i Muraplast u. Zrinski je tiskarska i izdavačka kuća s temeljima još u 16-om stoljeću.

Kotoriba je poznata po nekadašnjoj tvrtki koja se bavila košaraštvom (košare, pleteni namještaj i dr.) pod imenom Maltar i Drugovi. Kompanija, kasnije preimenovana u Međimurjeplet je imala značajan utjecaj u lokalnoj ekonomiji tokom dvadesetog stoljeća i danas. Promet, komunikacija i trgovina s tvrtkom (Trgocentar) su aktivnosti čija će važnost u budućnosti rasti.
mini|desno|250px|Međimurski konj je autohtona pasmina konja koja je donedavno bila na rubu izumiranja

Poljoprivreda je uvijek bila od značaja tako da su danas tu Agromeđimurje, Čakovečki Mlinovi, s proizvodnjom i obradom žitarica te Vajda u području stočarstva i mesne industrije. I danas gotovo 6500 ljudi ili 5,2 % službeno radi. Ratarstvo i stočarstvo) su dodatni izvor prihoda za više ljudi tako da direktni i indirektno je gotovo 12,7 % stanovništva, vezano za zemlju. Ta statistika stavlja regiju po agrarnim djelatnostima iznad nacionalnog prosjeka.

Industrija je razvijenija u centralnom i istočnom dijelu gdje se nalaze veća mjesta s potrebnom radnom snagom te lokalnim tržištem. Otprilike 22 000 ljudi radi, a od toga 60 % u većim tvrtkama. Prosječna mjesečna nadnica je u godini 2006. bila 4.442 kune.

S početkom kasnih 60-ih i ranih sedamdesetih godina velik je dio radno sposobnog stanovništva (17.000) zaposlen u zemljama kao što su Austrija, Njemačka, Švicarska. Ta je radna snaga bila i ostala nositelj napretka u vidu novih iskustava, znanja i novca koji je doprinio razvoju kraja, te se danas Međimurje u okvirima Hrvatske smatra jednim od najrazvijenijih i najbogatijih područja.

Transport i komunikacije

Međimurje je jaki trgovački i prometni centar koji povezuje zemlje centralne Europe (Mađarska, Austrija, Poljska, Češka) s trgovačkim lukama i turističkim mjestima na obali. Južno, smješteni su u nizu gradski centri kao što su Varaždin, Zagreb, Karlovac, Rijeka. Kotoriba se ponosi prvom zgradom željezničke postaje, dio željezničke pruge u smjeru Budimpešta - Trst izgrađen ovdje još u godini 1860. Druga je linija, u smjeru sjever-jug izgrađena u 1889. povezujući Čakovec i Mursko Središće. Mostovi povezuju rijekama odvojena područja dok su mjesta efikasno povezana gradskim i prigradskim prometom s centralnim Čakovcem. Suvremena autocesta povezuje granični prijelaz Goričan s Mađarskom i Jadranom. Kao raskrižje puteva u svim smjerovima Međimurje djeluje dinamično i otvoreno. Radiostanice, tisak, telefon i ostale moderne komunikacije omogućuju efikasan prijenos informacija te razmjenu ideja s ostatkom svijeta.

Prirodna bogatstva
mini|desno|250px|Hidroelektrana Dubrava nalazi se na južnom rubu županije
Hidroelektrične centrale na Dravi opskrbljuju lokalno i šire područje Hrvatske električnom energijom te omogućuju efikasnu kontrolu riječnog toka i navodnjavanje. Dvije brane su sagrađene u 1982. i 1989. (161 MW). Lokalni geotermalni izvori oko mjesta Vučkovec i Sveti Martin na Muri su nedovoljne snage da bi bili korišteni u energetske svrhe, već služe kao rekreacijski centri. Zlato je od pamtivijeka bilo nalaženo u pijesku obiju rijeka no njegova se količina ispostavila nedovoljnom za eksploataciju pošto mu je koncentracija najčešće ne veća od 2,5 – 14,4 mg/m3.

Zemni plin i ulje (nafta), otkriveni su u ovim krajevima u 1856. godini u mjestima Selnica i Peklenica. Ime posljednjeg ima korijen u riječi pekel (pakao), koje je lokalno stanovništvo dalo tamnozelenoj tekućini čudnih svojstava koja je počela spontano izvirati na površini zemlje. Rezerve su bile procijenjene na oko 170.000 t. Prvi puta u periodu od 1886. do 1889. a kasnije u počecima 20. stoljeća, sirovina se crpila i koristila za tadašnje znane potrebe. S otkrićem velikih svjetskih nalazišta, energent je postao nerentabilan, iako je bilo pokušaja da se crpljenje oživi. Danas samo moderan naftovod prelazi područjem Međimurja povezujući luku Omišalj na Kvarneru s rafinerijom Lendava u Sloveniji.

U okolici Murskog Središća (Peklenica i Lopatinec), pronađena su u 1921. nalazišta ugljena. Eksploatirao se u okviru poduzeća Kraljić i Majhen Co. Po svršetku rata  (1946. – 1972.), proizvodnja je bila nacionalizirana pod imenom Medimurski ugljenokopi. U tom dobu, iskopalo se nešto manje od 4 600 000 t ili nešto više od 2 % od rezervi procijenjenih na 200 000 000 tona. Pad cijena derivata nafte i benzina rezultirao je u neekonomičnosti eksploatacije. Danas bi zbog geološke strukture nalazišta ruda, za obnavljanje aktivnosti bio potreban kompleksniji pristup, velike dodatne investicije te tržište. Ti problemi za sada ne upućuju na rentabilnost potencijanog oživljavanja aktivnosti.

Regionalni operativni program

U svrhu planiranja i podrške razvojnim procesima u Međimurju, osnovana je razvojna agencija REDEA, koja koordinira izradu strateških i planskih dokumenata, od kojih je najznačajniji ROP (regionalni operativni program).

mini|desno|250px|U vrijeme poklada svake se godine održava manifestacija "Međimurski fašnik"
Kultura
Etnomuzikolog Vinko Žganec iz mjesta Vratišinec sakupio je više od 15 000 lokalnih pjesama poznatih pod nazivom međimurska popevka. Međimurje, zbog raznovrsnih utjecaja, ima vrlo bogatu etnološku povijest i ostavštinu.

U dvorcu Zrinskih nalazi se Muzej Međimurja sa 17 000 izložaka iz povijesti i etnologije. Tu je i izložba lokalnih slikara u galeriji Kralj.

Selo Križovec je najvjerojatnije jedino mjesto na svijetu gdje se gromade ugljena izvlače s dna rijeke Mure dok je Donji Vidovec mjesto gdje se i dan danas može vidjeti kako se u prošlosti tragalo za zlatom u pijescima rijeke Drave.

U Čakovcu je aktivna Škola Animiranog Filma, (ŠAF), prisutna sa svojim animiranim filmovima na mnogobrojnim domaćim i svjetskim festivalima.

Fotografe Međimurja okuplja jedan od najaktivnijih fotoklubova na području Hrvatske, Fotoklub Čakovec, koji se bavi promocijom fotografije kao tehničke i umjetničke discipline te edukacijom djece i odraslih kroz radionice i nakladništvo.

Civilno društvo
Udruga za zaštitu prirodne i kulturne baštine ZEO Nobilis u Međimurju djeluje od 1994. godine.

Udruga Zora, za nenasilje i ljudska prava u Međimurju djeluje od 2003. godine (www.udrugazora.hr).

Poznate osobe
mini|desno|250px|Autoportret slikara Ladislava Kralja-Međimurca u njegovoj memorijalnoj zbirci
 Florijan Andrašec - pjesnik i melograf
 Lidija Bajuk - glazbenica
Zvonimir Bartolić -  znanstvenik, kritičar, esejist, pjesnik i prozni pisac
 Lujo Bezeredy - kipar
Franjo Deban - liječnik
Dragutin Feletar - geograf i publicist
 Stanka Gjurić - pjesnikinja
 Joža Horvat - pisac i putopisac
 Tihomir Hunjak - matematičar
 Robert Jarni - nogometaš
 Ladislav Kralj-Međimurec - slikar
Stjepan Kečkeš - biolog
Željko Kipke - akademski slikar
Dražen Ladić - nogometaš
Boris Leiner - glazbenik i kipar
Karlo Mrazović - revolucionar i političar
Franjo Mustač – Medarov - međimurski slikar
 Ivan Novak - povjesničar
Stanislav Petrović - kajkavski pjesnik i slikar

 Franjo Punčec - tenisač
Petar Sabol - fotograf
Rudolf Steiner -  društveni reformator

 Ignacije Szentmartony - matematičar, astronom, istraživač
 Josip Štolcer-Slavenski - skladatelj
Elizabeta Toplek - etno interpretatorica
Filip Ude - gimnastičar
Davor Žerjav - publicist i fotograf
 Vinko Žganec - folklorist

Znamenitosti
 Od četvrtog stoljeća prije nove ere zna se za vodene mlinove izgrađene na rijekama. Kasnije su ih koristili Slaveni pa Ugri. Mnogi aktivni do prije 50-ak godina, a posljednji u Murskom Središću u ranim 1970.-im godinama.
Ignacije Szentmartony, svećenik, Isusovac, iz Kotoribe je bio kraljevski matematičar i astronom u Lisabonu te istraživač Brazila pod krunom Portugalskog kralja u 1754.
mini|desno|250px|Znamenita crkva svetog Jeronima u Štrigovi
 Barokne freske Ivana Rangera, koje datiraju između 1776. i 1786. u kapeli svete Jelene i crkvi svetog Jeronima u Štrigovi su vrlo vrijedne.
 Das Lied der Deutschen, Himna Njemačke, koju je komponirao Joseph Haydn i koji je govorio hrvatski jezik, izvedena je iz pjesme poznate u Međimurju pod nazivom Stal se jesem. Neobično, pjesmu koja se smatra drugom himnom u Austriji komponirao je Franz von Suppe rodom iz Splita dok je tekst austrijske himne napisala unuka pjesnika Petra Preradovića - Paula Preradović.
Prvi cjevovod u ovom dijelu Europe sagrađen je između Murskog Središća i Selnice u 1901. Proizvodnja zemnog ulja u to doba bila je na godišnjem nivou manjem od oko 7000 t.
 Nedelišće ima jednu od prvih tiskarskih preša u Hrvatskoj instaliranu 1570. godine po odluci lokalnih vladara iz dinastije Zrinski. Čakovec ima posebno dobre odnose s gradom Schrambergom u Njemačkoj u kojem radi velik broj lokalnog stanovništva od početka sedamdesetih godina.

 Vidi još
 Međimurje (regija)
 Međimursko veleučilište u Čakovcu
 Oslobađanje Međimurja 1918.
 Sjeverna Hrvatska
 Međimurski konj
 Međimurska gibanica
 Međimurska popevka

Vanjske poveznice
 Međimurska županija Službena stranica
 Turistička zajednica Međimurske županije
 Zavod za prostorno uređenje Međimurske Županije Službena stranica
 Regionalna razvojna agencija Međimurje - REDEA d.o.o.
 Tehnološko-inovacijski centar Međimurje d.o.o.

 Izvori

Kategorija:Hrvatske županije

Question: who was the most important ruler in the middle east

Question: the middle east was under the domination of various forces between which two cities

Question: who ruled the middle east in the 16th and 17th centuries

Question: between vienna and which other city was the middle east under the domination of various forces

Question: when did the princes of zrinsky rule

Question: where did the domination of various forces take place

"Međimurje je bilo pod vlašću različitih sila , zona s velikim vojnim značajem

Question: the middle east was under the domination of various forces between carigrad and where

Question: who contributed material and spiritual to the middle east

The Middle East was under the domination of various forces , a zone with a great military character between Vienna and Carigrad .

The most important is the time under the power of the princes of Zrinsky in the 16th and 17th centuries , the Croatian army leaders and intellectuals who eventually contributed material and spiritual .

The Middle East was under the domination of various forces, a zone with a great military character between Vienna and Carigrad. The most important is the time under the power of the princes of Zrinsky in the 16th and 17th centuries, the Croatian army leaders and intellectuals who eventually contributed material and spiritual.

After the First World War, Medjugorje remained outside the borders of Croatia, left to Hungary, which caused the dissatisfaction of the Croats in Medjugorje.

Spomendan odcjepljenja Međimurja od Mađarske
ČAKOVEC, 9. siječnja 2012. (Hina) - Svečanom akademijom u Čakovcu je obilježen spomendan odcjepljenja Međimurja od mađarske države 9. siječnja 1919. godine.
Tog je dana na velikoj narodnoj skupštini na Franjevačkom trgu u nazočnosti 10 tisuća ljudi donesena rezolucija o odcjepljenju Međimurja od Mađarske.
Kako je istaknuo potpredsjednik Hrvatskoga sabora, pokrovitelja svečanosti, Milorad Batinić, građani Međimurja prije 93 godine jasno su rekli što žele. Oni su svoje namjere potvrdili i prije dva desetljeća u Domovinskom ratu, rekao je Batinić i dodao kako se nada će Međimurje i Međimurci 22. siječnja na referendumu glasovati za priključenje jednoj novoj europskoj asocijaciji.
Međimurski župan Ivan Perhoč istaknuo je važnost tadašnje narodne skupštine, danas nezamislivoga skupa s tako velikim brojem ljudi. Poručio je da se Međimurci trebaju ugledati na te dane. Borba za identitet Međimurja u sklopu Hrvatske se nastavlja, rekao je i dodao da nam je Hrvatska jedina domovina te kako se nju želi i treba razvijati. Spomendan je dokaz da na tome treba raditi, i da to treba biti obveza prema generacijama koje dolaze, zaključio je Perhoč.
Povjesničari Vladimir Kalšan i Vladimir Kapun istaknuli su važnost velike narodne skupštine, koja je vrhunac svega što su međimurski Hrvati prolazili u turbulentnom razdbolju pri kraju 1918.
Naime, poslije Prvoga svjetskog rata Međimurje je ostalo izvan granica Hrvatske, prepušteno Mađarskoj. Međimurci su nezadovoljni tim stanjem osnovali Narodno vijeće za Međimurje, čiji je predsjednik bio dr. Ivan Novak. Pripreme za oslobođenje Međimurja intenzivno su se provodile, te je u prosincu 1918. izrađen vojni plan s kompletnom logistikom za oslobođenje Međimurja. Vojni zapovjednik bio je potpukovnik Slavko Kvaternik, a Badnjak 1918. određen je kao vrijeme vojnog pohoda.
Nakon oslobađanja Međimurja na Badnjak, već 9. siječnja 1919. na narodnoj skupštini donesena je rezolucija o odcjepljenju Međimurja od mađarske države te je izražena želja za pripajanjem tadašnjoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Najveću zaslugu za odcjepljenje, rečeno je, imao je dr. Ivan Novak, koji se zauzimao za uvođenje hrvatskoga jezika u škole i javni život, a među ostalim pokrenuo je i "Međimurske novine".
Hrvatski sabor proglasio je 2005. dan donošenja te rezolucije spomendanom.
Proslava spomendana počela je polaganjem vijenaca i paljenjem svijeća na grob i rodnu kuću dr. Ivana Novaka te podno njegova poprsja u dvorištu Učiteljskog fakulteta.
(hkv-Hina)

Question: where did medjugorje go after world war i

where did medjugorje go after world war i

Question: međimurska županija medjugorje is a

Question: when did medjugorje become part of hungary

when did medjugorje become part of hungary

Question: where did the croats go after world war 1

where did the croats go after world war 1

Question: who did medjugorje belong to after world war i

who did medjugorje belong to after world war i

Question: when did međimurska županija leave croatia

when did međimurska županija leave croatia

Question: when did medjugorje leave croatia

Question: where did medjugorje stay after the first world war

After the First World War , Medjugorje remained outside the borders of Croatia , left to Hungary , which caused the dissatisfaction of the Croats in Medjugorje .

Swedish Web edition:

Izmjenama Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj iz rujna 2005. godine, 9. siječnja obilježava se kao spomendan.
To je Dan donošenja Rezolucije o odcjepljenju Međimurja od mađarske države.
9. siječnja 1919. godine održana je velika skupština na trgu pred franjevačkom crkvom u Čakovcu. Tom prigodom jednoglasno je donesena slijedeća Rezolucija:
„U Hrvatskom je narodu u Međimurju od uvijek živjela želja da se politički sjedini sa svojim suplemenicima iste krvi i jezika. Imperijalizam mađarske države, koji je nasilnom mađarizacijom htio od raznih naroda bivše države Ugarske stvoriti jedinstveni i jednojezični mađarski narod,- kao što nije uspio kod ostalih nemađarskih naroda, - tako nije uspio niti kod međimurskih Hrvata. Uzprkos najvećeg nasilja i najžešće mađarizacije ipak je hrvatski narod u Međimurju uščuvao svoj jezik i živu želju za oslobođenje izpod tuđinskog jarma. Kad je pobiedila ideja velikog predsjednika sjeverno-američkih država Wilsona o samoodređenju naroda, osjetili su i međimurski Hrvati da i oni imaju pravo na slobodu i život. Mađarske su vlasti htjele još jednim posljednjim udarcem u klici uništiti ovu težnju naroda za slobodom, te su mnogi sinovi našega naroda morali tu težnju platiti vlastitom krvlju. Ipak je nadošao čas oslobođenja po slavnoj vojsci sinova naše krvi i jezika. Zato danas Hrvati iz cieloga Međimurja, - sakupljeni na javnoj obćoj skupštini, održanoj 9. siječnja 1919. u glavnom mjestu Čakovcu, - pred cielim svietom otvoreno, odlučno, jednodušno i samosvjesno izjavljuju: Za uviek se odcjepljujemo od mađarske države, kojoj smo do sada pripadali samo pod utjecajem sile i protiv svoje volje.“
Dan spomena na donošenje Rezolucije o odcjepljenju Međimurja od mađarske države značajan je radi njezine uloge u povijesnoj težnji očuvanja jedinstvenosti hrvatskog teritorija.

Question: when was the great people's assembly held

9 . siječnja 1919 . održana je u Čakovcu u nazočnosti 10.000 žitelja Međimurja – Velika narodna skupština – kada je na Franjevačkomu trgu , nakon Svete mise , usvojena Rezolucija o odcjepljenju Međimurja od Mađarske .

Swedish Web edition:

when was the great people's assembly held

Question: where was the međimurska županija held

Swedish Web edition:

Question: how many people attended the međimurska županija in

Swedish Web edition:

Question: the međimurska županija was formed in 1919 in

Swedish Web edition:

the međimurska županija was formed in 1919 in

Question: when was the međimurska županija held

Swedish Web edition:

Question: what was the name of the meeting held in chakovec

Swedish Web edition:

what was the name of the meeting held in chakovec

Question: where was the meeting of the great people's assembly held

Swedish Web edition:

Question: the resolution on the separation of medjugorje from hungary was adopted after which

Swedish Web edition:

On January 9 , 1919 , it was held in Chakovec in the presence of 10,000 inhabitants of the Medjugorje – the Great People ’s Assembly – when on the Franchise Square , after the Holy Mass , the Resolution on the Separation of Medjugorje from Hungary was adopted .

On January 9, 1919, it was held in Chakovec in the presence of 10,000 inhabitants of the Medjugorje – the Great People’s Assembly – when on the Franchise Square, after the Holy Mass, the Resolution on the Separation of Medjugorje from Hungary was adopted. Swedish Web edition:

Innovation Centre D.O.O.

Naslovnica
Nalazite se ovdje:
Naslovnica
O Međimurju
Ukratko
Kako doći do nas
Povijesna kronologija
Posjetite
Spa & Golf Resort Sveti Martin
Međimurska vinska cesta
Stari Grad Zrinski
Mlin na Muri
Grad Čakovec
Cesta tradicije
Izletišta i šetnice
Rudolf Steiner
Spomen dom rudarstva
Grad labirinta
Kultura
Muzeji i zbirke
Sakralna baština
Kino i kazalište
Smještaj
Hoteli i apartmani
Seoski turizam
Sobe za iznajmljivanje
Pansioni
Hosteli
Enogastronomija
Restorani
Vinske kuće
Sport i zabava
Sportski sadržaji
Biciklizam
Lov i ribolov
Wellness
Info i kontakt
Impressum
Info i kontakt
Turistički vodiči i pratitelji
Korisni linkovi
Institucije
Udruge
Programi posječivanja
Etno Art travel
Mura
Express tours
TURISTIČKA ZAJEDNICA MEĐIMURSKE ŽUPANIJE
Športska 2, ČAKOVEC
040/390-191
info@tzm.hr
www.tzm.hr
Nova enogastronomska brošura "Bajkoviti okusi Međimurja"
www.okusi.com.hr
19.06.2010.
Likovna kolonija- Kalec Mađerkin breg
25.06.2010.
Ljeto u gradu Zrinskih
26.06.2010.
VIII. Međunarodna utrka prijateljstva Štrigova - Razkrižje 2010.
Ostala događanja
Međimurac -istraživač Brazila
Ignacije Szentmatony (1710.-1793.), Jezuit iz Kotoribe bio je kraljevski matematičar i astronom u Lisabonu te istraživač Amazone, odnosno Brazila kojeg je istraživao pod krunom portugalskog kralja.
Opširnije
Galerija
Galerija
25.05.2010.
Strani novinari u obilasku Međimurja
17.05.2010.
Full bowl festival- Puna zdela
21.04.2010.
Deklaracija o ruralnom turizmu za njegovu promociju
Ostale vijesti
Črleno zelje
Crveni kupus 2 kg.
Sol 0,03 kg
Ulje bijelo 0,05 lit.
Ocat 0,03 lit.
Priprema:
Crveni kupus tanko narežemo, dodamo začine, promiješamo i poslužimo.
Opširnije
Video galerija

Question: where does the name međimurska županija come from

Innovation Centre D.O.O.

where does the name međimurska županija come from

Question: what does redea stand for

Innovation Centre D.O.O.

Question: what is the name of the međimurska županija

Innovation Centre D.O.O.

what is the name of the međimurska županija

Question: what is the meaning of međimurska županija

Innovation Centre D.O.O.

what is the meaning of međimurska županija

Question: what is the name of međimurska županija

Innovation Centre D.O.O.

Question: what does redea stand for in međimurska župan

Innovation Centre D.O.O.

what does redea stand for in međimurska župan

External links Medjimurskaya županija Official website Tourist community Medjimurskaya županija Institution for spatial arrangement Medjimurskaya županija Official website Regional development agency Medjimurje - REDEA d.o.o .

External links Medjimurskaya županija Official website Tourist community Medjimurskaya županija Institution for spatial arrangement Medjimurskaya županija Official website Regional development agency Medjimurje - REDEA d.o.o. Innovation Centre D.O.O.