Čakavsko narječje hrvatskoga jezika (čakavština, čakavica, čokovski, čekavski;Hrčak Rasprave Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, sv.34 br.1 travanj 2009., recenzija - Martina Bašić: Čekavski rječnik (Ivan Mahulja: Rječnik omišaljskoga govora, Riječki nakladni zavod – Općina Omišalj, Rijeka – Omišalj, 2006.) iso639-3:ckm) - jedno od triju glavnih narječja od kojih je satkan hrvatski jezik, uz kajkavsko i štokavsko. Čakavsko narječje bilo je osnova stilizacije prvog hrvatskoga standardnoga jezika u javnoj uporabi, taj jezik zasnivao se na dijalektu vinodolskog kraja, a značajan udio imali su tzv. crkvenoslavizmi.Hrvatska gramatika, Školska knjiga, Zagreb, 1997., , str. 15

Naziv potječe od odnosno-upitne zamjenice ča, koja je nastala od arhaične zamjenice čь (ь je oznaka za poluglas). Kasnije se polugas vokalizirao i prešao u a te je nastalo ča (a javljaju se i druge kombinacije če, ca, ce, ća, će...).

 Rasprostranjenost

mini|desno|300px|Pregled karakteristika čakavskih poddijalekata
mini|250px|Rasprostranjenost čakavskog narječja hrvatskog jezika krajem 20. stoljeća
mini|250px|Rasprostranjenost čakavskog narječja, kajkavskog narječja i zapadnoštokavskog narječja hrvatskog jezika u Hrvatskoj i BiH prije velikih migracija.
mini|250px|Čakavski dijalekti po grupama srodnosti.

Prema dominantnom mišljenju određenoga kruga jezikoslovaca u vrijeme turskoga nadiranja došlo je do pomicanja dijalekata prema zapadu te su na prostor čakavštine izbjegli štokavci na većemu dijelu dalmatinskog zaleđa i manjeg dijela priobalja, kao i dijelova Like, turske Hrvatske, Krbave, Korduna i Gorskog kotara, tako da se danas uglavnom prostire uz Jadransko more (od Istre do Pelješca, Senja, između Zadra i Vodica, od Vinišća do donjih Poljica), s nekoliko prekida, i na većini otoka sjeverno od Pelješca (koji je na zapadnoj polovici čakavski), u dijelu Like, Gacke, Gorskog Kotara i Istre te u Pokuplju sve do Karlovca. Prema manjinskom mišljenju čakavština se razvila iz staroslavenskoga jezika Hrvata u primorskim oazama miješanjem Hrvata s ostatcima romaniziranih starosjedilaca koji su utjecali na jezik Hrvata što je uzrokovalo nastanak čakavskog oblika hrvatskoga jezika koji je razvio prvotnu posebnu jezičnu kulturu u Hrvata. Pristaše ovoga mišljenja potkrepljuju i činjenicu da čakavštine nema u unutrašnjosti osim na posjedima krčkih knezova iz primorja, a gradišćanski Hrvati upravo su izbjegli pred Turcima s frankopanskih posjeda u današnjoj zapadnoj Bosni i Krbavi.

Izvan granica Republike Hrvatske čakavskih govora ima najviše u Austriji, manje u Mađarskoj i Slovačkoj (gradišćanskohrvatski govori). Mađarski čakavci su uglavnom grupirani u Gradišću, no postoje sela u mađarskom dijelu Baranje, sjeverno od gorja Mečeka, u kojima mjesni Hrvati govore čakavicom. Ta sela su ujedno i najistočnija mjesta gdje se govori čakavicom, a najistočnije je selo Hajmaš.Ankica Čilaš Šimpraga: Najistočniji čakavski govor - Hajmaš (Nagyhajmás) u:
Mijo Lončarić: Kajkaviana & Alia: ogledi o kajkavskom i drugim hrvatskim govorima, suautori:   (ur.: Josip Lisac)  Ti Hrvati su podrijetlom iz otočačkog i ogulinskog kraja. Pored Hajmaša, čakavskim narječjem Hrvati govore i u Bikali i Magoču.Hrvatska znanstvena bibliografija Sanja Vulić: Govor Hrvata u Mađarskoj koji su podrijetlom iz ogulinskoga krajaHrvatska znanstvena bibliografija Sanja Vulić-Vranković: Govor Hajmaša u MađarskojModruš br.1/2004.  Sanja Vulić: Modruški govor u okviru govora s čakavskom osnovicom u kontinentalnoj Hrvatskoj

U okolici Buzeta se umjesto ča upotrebljava kaj.

Božidar Finka i Milan Moguš su po sljedećih osam kriterijaBožidar Finka i Milan Moguš, Čakavsko narječje, 1977. odlučivali o pripadnosti govora čakavštini:
 zamjenice ča i zač;
 stara akcentuacija (sustav tri naglaska, čuvanje praslavenskog mjesta naglaska);
 refleks tzv. jata (ě) (ikavski, ikavsko-ekavski);
 čakavsko t’;
 prijelaz starohrv. ę > a iza j, č i ž;
 prijelaz starohrv. d’ > j;
 kondicional bin-biš-bimo, bite;
 izostanak afrikata dž.

Ponekad je za neki govor teško reći pripada li čakavskom narječju, štokavskom narječju ili kajkavskom narječju, zbog isprepletenosti osobina većine hrvatskih dijalekata, tako je na primjer južnočakavski dijalekt bliskiji sa zapadnoštokavskim dijalektom (bosansko-dalmatinskim) negoli su ova dva dijalekta s drugim čakavskim odnosno drugim štokavskim dijalektima. S druge strane srednjočakavski dijalekt ima veliki dio kajkavskih svojstava, osobito na prostranstvu od Ozlja do Ogulina, tako da je teško reći radi li se o kajkavskim ili čakavskim govorima, dok čakavski govori Like i Gacke imaju više štokavskih svojstava.

 Razvoj

mini|250px|Povijesne veze čakavskog i razvoj ostalih narječja
Čakavski se razvio iz iste osnove iz koje su se razvili kajkavsko narječje, zapadnoštokavsko narječje i slovenski dijalekti,Ranko Matasović: Poredbenopovijesna gramatika hrvatskog jezika  opisane u zapadni južni slavenski jezici.
Riječ je o najzapadnijem hrvatskom narječju koje je dosta srodno s većinom zapadnoštokavskim dijalekata pogotovo pojedinim starošćakavskim dijalektima slavonski miješani dijalekt (pogotovo ikavski poddijalekt), istočnobosanski jekavski dijalekt, a dijeli i niz isoglosa sa zapadnim dijalektom, te južnim dijalektom, posebno dubrovačkim poddijalektom, koji su mu nekoć bili puno sličniji. Sjeverni dijalekti su posjeduju vezu s kajkavskim narječjem, kao i utjecaj na pojedina narječja slovenskog jezika (primorsko je dobar primjer).
U kontaktima s drugim su se razvili i mnogi prijelazi poput donjesutlanskog (kajkavizirani čakavski ikavski), prigorskog (prijelazni čakavsko-kajkavski), goranski, lastovskog (jekavski čakavski, za koji postoji teza da je jekaviziran pod dubrovačkim utjecajem), jugozapadni istarski dijalekt (čakavizirani štakavski)

mini|250px|Rasprostranjenost čakavskog i povezanih narječja
Narječje se ukupno malo promijenilo od polaznog stanja, zbog čega se smatra arhaičnim. Na primjer, u velikom broju govora su očuvani stari naglasciPrimjeri po radu: Irena Drpić, "Fonološke značajke današnjeg govora Kastva", Rasprave instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje 32 (2006), dostupno na internetu :

 kratki silazni ȁ ("akut") npr. ȍko, nevȅsta, ōtȁc;
 dugi silazni â ("cirkumfleks") npr. ûši, gōstiôna, žlēbâc;
 metatonijski kratki uzlazni akut ã ("neoakut") npr. žẽnska, pozãbjēn, papãr.

(Neki od ovih simbola će se ispravno prikazati samo ako imate podešen preglednik (browser) i instalirane ispravne fontove.)

Kao što se vidi, svaki naglasak može biti na bilo kojem mjestu u riječi, a samoglasnik prije i poslije može biti dug. U mnogim dijalektima čakavskog je ovo stanje donekle promijenjeno; po naglasnome sustavu razlikuju se sljedeće skupine čakavskih govora:
 s "klasičnim" čakavskim sustavom s tri naglaska
 s dvonaglasnim sustavom  (dva duga naglaska su svedena na jedan)
 s četveronaglasnim sustavom nalik štokavskom
 s četveronaglasnim štokavskim sustavom
 u kojima se prepliću naglasne značajke 1. i 2. skupine.

 Suglasnici

Stari glas t’ je očuvan, i dalje se u većini čakavskih dijalekata izgovara vrlo mekano; d’ je prešao u j: meja prema štok. međa. To se odnosi i na skupine št’ i žd’ (čak. gušćer, možjani)

 Samoglasnici

Stari ə (i u skupovima əl, ər) često nije nestajao u tzv. "slabom položaju", nego je od njega nastajalo a, a negdje i e: manon prema štok. mnom; slično kao u kajkavskom (menom).

Nazalno ę je postalo e, ali u nekim situacijama (ispred j, ž, č) je prešlo u a. Od glasa ě ("jat") nastalo je i, e, ili je u različitim dijalektima čakavskog.

 Adrijatizmi

Mnogi govori uz obalu dijele zajedničke promjene, koje se zovu zajednički adrijatizmi, kao što su:

 prijelaz m na kraju riječi u n: sedan, jesan;
 gubitak lj i prijelaz u j: jubav, poje;
 u jednom dijelu govora, izjednačivanje s i š, z i ž, rjeđe c i č ("cakavizam");
 pojednostavljivanje čk u šk (maška) i slično.

 Osobine

 Glasovi

Glavnina dijalekata čakavskog ima sljedeći sustav suglasnika (pisan standardnim pisanjem čakavskog, u zapisu MFA se npr. koristi x umjesto h; gdje znakovi stoje u paru, lijevi predstavlja bezvučni a desni zvučni suglasnik):

 Mjesto tvorbe ► labijalni koronalni dorsalni ▼ Način tvorbe bilabijalni labiodent. alveolarni postalv. palatalni velarni <small>nazali      m       n       nj    plozivi p   b  t   d ć *   k   g frikativi   f       s   z š   ž   h      afrikate   c      č *          aproksimanti       v       j    vibranti       r   lateralni aproks.    l

 Glas ć se izgovara dosta umekšano, upravo kao ť (palatalizirano t, negdje slično tj), a č je izgovorom je između č i ć u štokavskom.

 Gramatika

Karakterističan je oblik glagola biti koji se pojavljuje u tvorbi kondicionala: bin-biš-bi-bimo-bite-bi. Pojavljuje se nastavak u 3.osobi množine -du (pensuodu, plijedu, išćedu).

U promjeni po padežima očuvani su tzv. stari nastavci u množini (npr. dat. ženan, lok. va kućah, ins. z ženami) koji se razlikuju po dijalektima. Imperfekt je uglavnom nestao, a često i aorist.

 Rječnik

U čakavskom se narječju pojavljuje velik broj arhaičnih riječi, naročito na sjeveru (leh "samo"); prisutan je i velik broj romanizama (npr. škur "taman"). Neke karakteristične riječi su ča "što", aš "jer", zač, "zašto" itd.

 Dijalekti

minijatura|250px|lijevo|Čakavski dijalekti u RH i BiH, prema podjeli D. Brozovića

thumb|250px|
Čakavski dijalekti u Istri, prema podjeli D. Brozovića

S obzirom na činjenicu da se znatan broj čakavskih govora odlikuje starinom i drugim značajkama, čakavsko narječje je privlačilo i hrvatske i strane dijalektologe tako da su mnogi govori dobro proučeni i iscrpno opisani: Grobnik, Hvar, Brač, Bakar, Trsat i drugi. Izrađeni su rječnici pojedinih čakavskih govora Trogir, Sali, Labin, Duga Resa, Karlovac i drugi). Čakavsko jezično blago donose mnogi stariji hrvatski leksikografi:  Faust Vrančić (Dikcionar, Mletci, 1595.), Bartol Kašić  (u rukopisnom hrvatsko-talijanskom rječniku; objavljen 1990.), Ivan Belostenec (Gazofilacij;  postumno: Zagreb, 1740), Ivan Tanzlinger Zanotti (rukopisni Dizionario, 1679. i druge), Josip Jurin (rukopisni Calepinus trium linguarum, 2. pol. 18. stoljeća).

minijatura|250px|desno|Čakavski poddijalekti u RH i BiH, prema podjeli J. Lisca (jugozapadni istarski je podijeljen po starijoj podjeli)

Kombinacijom naglasnih i fonoloških kriterija, Dalibor Brozović je podijelio čakavsko narječjeDalibor Brozović: Čakavsko narječje, u separatu Jezik srpskohrvatski / hrvatskosrpski, hrvatski ili srpski, JLZ Miroslav Krleža, Zagreb, 1988. na šest dijalekata:

 naziv odraz jata rasprostranjenost buzetski ili gornjomiranski zatvoreno e (ẹ) sjeverna Istra oko Buzeta jugozapadni istarski ikavski zapadna Istra sjevernočakavski ekavski, ekavsko-ikavski sjeveroistočna Istra, Kastavština, okolica Rijeke, Cres srednjočakavski ikavsko-ekavski Dugi otok, Kornati, Lošinj, Krk, Pag, Ogulin, Brinje, Otočac, Duga Resa, područje od Muna u sjevernoj Istri do Obrova u Sloveniji,Silvana Vranić: Prilog istraživanju govora Obrova dio središnje Istre južnočakavski ikavski Korčula, Pelješac, Brač, Hvar, Vis, Šolta, sjeverozapadna Istra lastovski jekavski Lastovo

Willem Vermeer je podijelio čakavski na osnovi naglasaka na tri skupineVillem Vermeer: On the principal sources for the study of Čakavian dialects with neocircumflex in adjectives and e-presents:

sjeverozapadni čakavski (odgovara sjevernočakavskom, buzetskom i dijelu srednjočakavskog)
središnji čakavski (obuhvaća najveći dio Brozovićevog srednjočakavskog)
jugoistočni čakavski (odgovara južnočakavskom, jugozapadnom istarskom i lastovskom)

Neki znanstvenici smatraju da je jugozapadni istarski miješani čakavsko-štokavski dijalekt ili da pripada štokavskom.

Buzetski

Ovaj dijalekt se prostire u sjevernom dijelu Istre. Osnovne odlike koje ga razdvajaju od ostatka čakavskih dijelekata su u razvoju suglasnika:

 ě > ẹ (zatvoreno e);
 e, ę > otv. e; (kao u kajkavskom);
 u > ü;
 slogotvorno l > u;
 ǫ > a.

Dijalekt predstavlja prijelaz prema slovenskim i kajkavskim dijalektima. Neki ga smatraju dijelom kajkavskog, a u prošlosti ga je npr. Fran Ramovš smatrao rubnim slovenskim dijalektom.

Jugozapadni istarski

Prostire se u zapadnom dijelu Istre južno od Mirne, dijalekt je nasao od naseljenika s istoka dalmatinske Zagore istočno od Cetine i juga zapadne Hercegovine, koji su govorili južnočakavskim ili prijelaznim štokavsko-čakavskim govorom. Lisac pretpostavlja da su njegovi govornici u prošlosti pripadali cetinsko-biokovskom bijalektu i južnom poddijalektu zapadno humskog dijalekta (okolica Ljubuškog).

Sjevernočakavski

Govori se u istočnoj Istri, okolici Žminja i Pazina, u Primorju do Grobnik (Grobnišćina) i Bakra, na Cresu i sjevernom Lošinju.
Osnovna odlika ovog dijalekta je prijelaz jata ě > e.

Srednjočakavski

U ovom dijalektu jat je postao u e ili i, po sljedećim pravilima (tzv. pravilo Meyera i Jakubinskoga):

 ispred dentalnih suglasnika (t, d, s, z, l, r, n) ako iza njih slijede stražnji samoglasnici (a, o, u) ili ako su na kraju riječi, prelazi u e (leto, koleno, mera)
 u svim drugim slučajevima, prelazi u i (dica, vrime, rika, brig).

Južnočakavski

Osnovna odlika ovog dijalekta je prijelaz jata ě > i; s tim se naslanja na susjedne štokavske dijalekte.

Lastovski

Ovaj dijalekt je prijelaz prema štokavskim (i)jekavskim dijalektima.

 Književnost
thumb|250px|Hrvatski dijalekti u RH i BiH
Početci hrvatske pismenosti vezani su za čakavštinu kojom su napisana mnoga djela rane (srednjovjekovne) hrvatske pismenosti i književnosti: natpisi i ploče (Valunska ploča, Bašćanska ploča, Plominski natpis), pravna djela (Istarski razvod), lekcionari (Zadarski lekcionar, Bernardinov lekcionar), zbornici (Kolunićev zbornik, dijelom Petrinićev zbornik). Od 15. stoljeća na čakavskom književnom jeziku stvarali su mnogi hrvatski književnici (Marko Marulić, Petar Hektorović, Hanibal Lucić,  Mikša Pelegrinović, Petar Zoranić, Juraj Baraković, Brne Karnarutić i drugi). Osim u Gradišću, književnost na čakavskom, dijelom i pod utjecajem štokavštine, do polovice 18. stoljeća uglavnom zamire. U 20. stoljeću razvila se bogata čakavska dijalektalna književnost, napose pjesništvo  (Vladimir Nazor, Drago Gervais, Mate Balota, Jure Franičević-Pločar, Marin Franičević, Zvane Črnja, Šime Vučetić, Drago Ivanišević, Milorad Stojević, Tin Kolumbić i drugi).

 Vidi još
 U Wikipediji
 hrvatski jezik
 kajkavsko narječje
 zapadnoštokavsko narječje
 štokavsko narječje
 južnoslavenski jezici
 slavenski jezici
 indoeuropski jezici

 Izvori

 Literatura
 Lončarić, Mijo. Fonološke osobitosti hrvatskih narječja // Hrvatski jezik I, Udžbenik za I. razred gimnazije / Bičanić, Ante (ur.).
Zagreb : Profil International d.o.o., 2003. Str. 109-118.
Lončarić, Mijo i dr.Hrvatski jezik. Opole : Uniwersytet Opolski, Instytut Filologii Polskiej, 1998.Puni text rada: 43435.Hrvatski_jezik.jpg (tekst priložen 17. Sij. 2019. u 04:51 sati)
 V.Barac Grum i dr.: Hrvatski jezični atlas : Fonološki opisi. Sv. 1 : Čakavsko narječje : Fonološki opisi govora obuhvaćenih Hrvatskim jezičnim atlasom. // Hrvatski jezični atlas. (2007) (prihvaćeno za objavljivanje; opisi kvarnerskih punktova objavljeni su u HDZ 19 /2015/).

 Vanjske poveznice
 Dictionary of Istrian dialects
 Grobnički govor 20. stoljeća - gramatika i rječnik - http://www.grobnik-katedra.hr

Primjeri čakavskog narječja:
 Žena Glava moje matere - Sviličić, web stranica (čakavica s otoka Visa)
 Tin Kolumbić: Moj harvoski, Jezik: časopis za kulturu hrvatskoga književnog jezika, sv.55 br.2 travanj 2008. (čakavica s otoka Hvara)
 Katedra Čakavskoga sabora Grobnišćine/nakladništvo - http://www.grobnik-katedra.hr
 Katedra Čakavskoga sabora Grobnišćine/Festival Grobnička skala - http://www.grobnik-katedra.hr

Chakavian narrative of the Croatian language (chakavian, Chakavian, Chokavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian, Chakavian) The Czech Dictionary (Ivan Mahulja: Dictionary of Omishalic Speech, the Dictionary of Taxation – Municipality of Omišalj, Rijeka – Omišalj, 2006.) iso639-3:ckm) is one of the three main translations of which the Croatian language is satkan, along with the kayak and the stokavic. The Chakavian narrative was the foundation for the styling of the first Croatian standard language in public use, that language was based on the dialect of the vinodolsk region, and a significant share had the so-called church-slavism.Hrvatska gramatika, Školska knjiga, Zagreb, 1997, , p.

Pregled bibliografske jedinice broj: 286393
Govor Hrvata u Mađarskoj koji su podrijetlom iz ogulinskoga kraja
Govor Hrvata u Mađarskoj koji su podrijetlom iz ogulinskoga kraja // Modruš. List mjesta i župe Modruš, 3 (2006), 3; 35-36 (podatak o recenziji nije dostupan, članak, ostalo)Govor Hrvata u Mađarskoj koji su podrijetlom iz ogulinskoga kraja // Modruš. List mjesta i župe Modruš, 3 (2006), 3; 35-36 (podatak o recenziji nije dostupan, članak, ostalo)
CROSBI ID: 286393 Za ispravke kontaktirajte CROSBI podršku putem web obrasca
Naslov
Govor Hrvata u Mađarskoj koji su podrijetlom iz ogulinskoga kraja
(Local idioms of Croats in Hungary whose origin is from around Ogulin)
Autori
Vulić-Vranković, Sanja
Izvornik
Modruš. List mjesta i župe Modruš (1845-4992) 3 (2006), 3; 35-36
Vrsta, podvrsta i kategorija rada
Radovi u časopisima, članak, ostalo
Ključne riječi
govor ; Hrvati ; Mađarska ; podrijetlo ; ogulinskogi kraj
(local idiom ; Croats ; Hungary ; origin ; Ogulin)
Sažetak
U radu se opisuju osnovne značajke govora Hrvata u Hajmašu u Mađarskoj, uglavnom na leksičkoj razini.
Izvorni jezik
Hrvatski
Znanstvena područja
Filologija
POVEZANOST RADA
Ustanove:
Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti
Profili:
Sanja Vulić Vranković (autor)

Question: where do the croats speak

Question: in what country did sanja vulić speak

Question: who wrote about the croats in hungary

Vulić : Govor Hrvata u Mađarskoj koji su podrijetlom iz ogulinskoga krajaHrvatska znanstvena bibliografija Sanja

Question: what does sanja vulić mean in croatian

Question: who wrote about hajmaša

Question: where do the croats speak in hungary

Ogulinsk regionCroatian scientific bibliography

ogulinskoga krajaHrvatska znanstvena bibliografija

Ogulinsk regionCroatian scientific bibliography

Question: what is the name of the narcissus in croatia

what is the name of the narcissus in croatia

Question: what type of narcissus do croats speak in bikali and magoč

In addition to Hajmaša , the Chakava narcissus the Croats speak in Bikali and Magoč .

Croatian scientific bibliography Sanja Vulić : Speech of the Croats in Hungary who are originating from the Ogulinsk regionCroatian scientific bibliography Sanja Vulić - Vranković : Speech of Hajmaša in HungaryModruš br.1/2004 .

Sanja Vulić : Modruški govor in the framework of speech with the Chakava base in continental Croatia

In addition to Hajmaša, the Chakava narcissus the Croats speak in Bikali and Magoč. Croatian scientific bibliography Sanja Vulić: Speech of the Croats in Hungary who are originating from the Ogulinsk regionCroatian scientific bibliography Sanja Vulić-Vranković: Speech of Hajmaša in HungaryModruš br.1/2004. Sanja Vulić: Modruški govor in the framework of speech with the Chakava base in continental Croatia

Question: what narcissus are the northern dialects linked to

what narcissus are the northern dialects linked to

Question: which dialects have a link to the kajkovic narcissus

which dialects have a link to the kajkovic narcissus

Question: what type of dialect is the ikavian subdiyalect

what type of dialect is the ikavian subdiyalect

Question: which dialect of croatian is similar to the west dialect

Question: what is the name of the south dialect

Question: what type of narrative is the narječje

Question: what is an example of a slavonic mixed dialect

what is an example of a slavonic mixed dialect

Question: the kajkovic narcissus are in which language

the kajkovic narcissus are in which language

It is about the most western Croatian narrative that is quite associated with the majority of the West - Stock dialects especially with certain Old - Stock dialects Slavonic mixed dialect ( especially the Ikavian subdiyalect ) , the East - Nepal dialect , and divides a series of isogloss with the West dialect , and the South dialect , especially the Dubrovnik subdiyalect , which were once much more similar to him .

The northern dialects have a link to the Kajkovic narcissus , as well as an influence on the individual narcissus of the Slovak language ( primary is a good example ) .

It is about the most western Croatian narrative that is quite associated with the majority of the West-Stock dialects especially with certain Old-Stock dialects Slavonic mixed dialect (especially the Ikavian subdiyalect), the East-Nepal dialect, and divides a series of isogloss with the West dialect, and the South dialect, especially the Dubrovnik subdiyalect, which were once much more similar to him. The northern dialects have a link to the Kajkovic narcissus, as well as an influence on the individual narcissus of the Slovak language (primary is a good example).

The spread of the Chakava and related narcissus of the Narcissus in total changed slightly from the starting state, which is why it is considered archaic.

Question: the spread of the chakava narcissus is considered what

Question: what type of narcissus is a narječje

Question: why is the spread of the chakava and related narcissus of the narcissus

polaznog stanja , zbog čega se smatra arhaičnim

Question: the spread of the chakava narcissus in total changed from what state

Question: the spread of the chakava narcissus is why it is considered archaic

Question: how much did the spread of the chakava and related narcissus change from the

Question: what is the oldest form of narcissus

Question: the chakava is a type of what

The spread of the Chakava and related narcissus of the Narcissus in total changed slightly from the starting state , which is why it is considered archaic .