Događaji
 9. veljače – Velika tragedija u Sretnicama kad je u požaru izgorjelo 29 svatova.Brotnjo.info Župa Kruševo: Prije 81 godinu vatra je na Sretnicama progutala 29 svatova, 9. veljače 2019. (pristupljeno 16. travnja 2019.)
 27. ožujka - Potres na Bilogori 1938.
 9./10. studenog. – Kristalna noć u Njemačkoj.
 Austrija pripojena nacističkoj Njemačkoj.
 Objavljen je prvi Burov (Buros Institute of Mental Measurements) godišnjak o mentalnom mjerenju (Mental Measurement Yearbook).
 25. na 26. siječnja – Aurora borealis nad Europom, vidljiva i u južnoj Europi, u noći s 25. na 26. siječnja). Vidi Tri fatimske tajne.Solar storms The Solar Storm and Aurora of January 25, 1938Dnevno.hr  Fatima – najveća tajna Katoličke crkve, 13. kolovoza 2012.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Ante Dabro, australski umjetnik hrvatskog porijekla
 10. siječnja – Donald Knuth, američki programer
 11. siječnja – Vladimir Krpan, hrvatski pijanist
 19. siječnja – Marko Culej, hrvatski biskup († 2006.)
 23. siječnja – Vladimir Veselica, hrvatski ekonomist († 2013.)
 26. siječnja – Ferdinand Radovan, hrvatski operni pjevač († 2009.)
 1. veljače – Igor Kuljerić, hrvatski skladatelj, dirigent i akademik († 2006.)
24. veljače –  Mladen Kušec, hrvatski pjesnik, pripovjedač, publicist i novinar († 2020.)

 Travanj – lipanj
 18. travnja – Stanko Poklepović, hrvatski nogometni trener
 26. travnja – Božo Biškupić, hrvatski političar
 14. svibnja – Juraj Gracin, hrvatski talijanist i kroatist († 2021.)
 21. svibnja – Anto Gardaš, hrvatski književnik († 2004.)
 6. lipnja – Iva Marjanović, hrvatska glumica
 7. lipnja – Gennadij Pavlovič Jakovljev, ruski botaničar
 30. lipnja – Mirko Novosel, hrvatski košarkaški trener

 Srpanj – rujan
 4. srpnja – Bill Withers, američki pjevač i tekstopisac
 12. srpnja – Jagoda Antunac, hrvatska glumica († 1987.)
 20. srpnja – Natalie Wood, američka glumica († 1981.)
 28. srpnja – Arsen Dedić, hrvatski pjevač († 2015.)
 6. kolovoza – August Kovačević, hrvatski jezikoslovac, akademik HAZU
 11. kolovoza – Ante Kostelić, hrvatski skijaški trener
 21. kolovoza – Saša Dabetić, hrvatska glumica († 2003.)
 22. kolovoza – Fedor Kritovac, hrvatski arhitekt i kritičar († 2011.)
 29. kolovoza – Elliott Gould, američki glumac
 28. rujna – Ben E. King, američki soul pjevač († 2015.)

 Listopad – prosinac
 23. rujna – Romy Schneider, austrijsko-njemačka glumica († 1982.)
 28. rujna – Ljubo Stipišić, hrvatski melograf, aranžer, skladatelj i dirigent († 2011.)
 3. listopada – Tereza Kesovija, hrvatska pjevačica
 3. listopada – Eddie Cochran, američki glazbenik († 1960.)
 5. studenog – Joe Dassin, američko-francuski pjevač († 1980.)
 12. prosinca – Connie Francis, američka pjevačica i glumica
 30. prosinca – Ljiljana Molnar Talajić, hrvatska operna pjevačica († 2007.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 28. ožujka – Džemaludin Čaušević, hrvatski imam i prevoditelj Kurana (* 1870.)

 Travanj – lipanj
 27. travnja – Edmund Husserl, njemački filozof (* 1859.)
 23. svibnja – Anatolij Rjabov, erzjanski jezikoslovac (* 1894.)
 1. lipnja – Ödön von Horváth, austrijski književnik (* 1901.)

 Srpanj – rujan
 15. rujna – Thomas Wolfe, američki književnik (* 1900.)
 21. rujna – Ivana Brlić-Mažuranić, hrvatska književnica (* 1874.)

 Listopad – prosinac
 5. listopada – Sveta Faustina Kowalska, poljska katolička svetica (* 1905.)
 24. listopada – Ernst Barlach, njemački kipar i književnik (* 1870.)
 25. prosinca – Karel Čapek, češki književnik (* 1890.)

 Nepoznat datum smrti
Kamilo Horvatin, hrvatski političar (* 1896.)

 Nobelova nagrada za 1938. godinu
 fizika: Enrico Fermi
 kemija: Richard Kuhn
 fiziologija i medicina: Corneille Heymans
 književnost: Pearl S. Buck
 mir: Nansenov međunarodni ured za izbjeglice

 Izvori

 Vanjske poveznice

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Question: when was the bilogor earthquake in 1938

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Question: how many saints died in the fire on sretnicama in february 1938

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Question: which country was united to nazi germany in 1938

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Question: austria is united to which country

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Question: in what year was the bilogor earthquake

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Question: where in germany was there a great tragedy in february 1938

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Question: what disaster happened in 1938

9 / 10 of November.

A crystal night in Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

Events 9 February – Great tragedy in Sretnicama when in the fire burned 29 saints.Brotnjo.info Župa Kruševo : 81 years ago the fire burned 29 saints on Sretnicama , 9 February 2019 ( accessed 16 April 2019 )

March 27 - The Bilogor earthquake in 1938 .

Events 9 February – Great tragedy in Sretnicama when in the fire burned 29 saints.Brotnjo.info Župa Kruševo: 81 years ago the fire burned 29 saints on Sretnicama, 9 February 2019 (accessed 16 April 2019) March 27 - The Bilogor earthquake in 1938. 9 / 10 of November. A crystal night in Germany. Austria is united to Nazi Germany.

Austria is united to Nazi Germany.

The Great Aurora was seen over the whole of Europe and as far south as Southern Australia, Sicily, Portugal and across the Atlantic to Bermuda and Southern California. Crowds in Vienna awaiting the iminent birth of Princess Juliana’s baby cheered the aurora as a lucky omen. The immense arches of crimson light with shifting areas of green and blue, radiated from a brilliant Auroral Crown near the zenith instead of appearing as usual in parallel lines. It was also considered to be one of the Fatima Prophesies by Roman Catholics worldwide.
Image from Our Lady of Fatima Church, Ludlow, MA.
Articles found:
“Northern lights disrupt radios in Maine, frighten Europeans” – [Maine Press Herald, January 26, 1938, p. 1]
“AUrora borealis startles Europe. People flee, call fireman” – [New York Times, January 26, 1938, p.25 ]
“Magnetic storms playing heck with news wires” – [Dalas Morning News, January 26, 1938, p.1 ]
“Aurora borealis cutting capers” – [Savanna Morning News, January 26, 1938, p. 1]
“Borealis over Tennessee valey” – [The Kansas City Star, January 27, 1938]
“Blame it on the sun” – [Rocky Mountain Herald, January 29, 1938, p.1 ]
“Europe upset at first aurora since 1709” – [Bismark Tribune, January 26, 1938, p.2 ]
“Aurora borealis glows in widest area since 1709” – [Chicago Daily Tribune, January 26, 1938, p.2 ]
“Northern lights give prize show” – [Boston Globe, January 26, 1938, p.1 ]
“Neon Lights in the sky: Display of aurora borealis viewed on two continents” – [Christian Science Monitor, January 26, 1938, p.1 ]
“Northern lights down south” – [London Times, January 26, 1938, p. 12]
“Aurora borealis abroad” – [London Times, January 27, 1938]
Science Journal Reports:
“A large sunspot” – [Nature, January 22, 1938, p.156]
“Aurora of January 25-26” – [Nature, January 29, 1938, p.192]
“The aurora of January 25-26” – [Nature, February 5, 1938, p.232-235]
“Cosmic rays and the aurora of January 25-26” – [Nature, April 16, 1938, p.686-7]
More From SolarStorms.org:
Submit your review

Question: who did austria unite with in 1938

Austria is united to Nazi Germany.

Question: what country was united to nazi germany in 1938

Austria is united to Nazi Germany.

Question: what is the name of the bird visible over europe on 25 january 1938

Austria is united to Nazi Germany.

Question: what does burov stand for

Buros Institute of Mental Measurements ) godišnjak o mentalnom mjerenju ( Mental Measurement

Austria is united to Nazi Germany.

Question: on what date was aurora borealis visible over europe

Austria is united to Nazi Germany.

Question: on what date was the first burov annual yearbook published

Austria is united to Nazi Germany.

Question: what happened in 1938

Austria is united to Nazi Germany.

Question: where is the aurora borealis visible

Austria is united to Nazi Germany.

The first Burov ( Buros Institute of Mental Measurements ) Annual Yearbook on Mental Measurement was published .

25 on 26 January – Aurora borealis over Europe , visible in southern Europe , in the night of 25 on 26 January ) .

Austria is united to Nazi Germany. The first Burov (Buros Institute of Mental Measurements) Annual Yearbook on Mental Measurement was published. 25 on 26 January – Aurora borealis over Europe, visible in southern Europe, in the night of 25 on 26 January).


Događaji

31. kolovoza Posljednja vožnja vlaka uskotračnom prugom Parenzana.
 Objavljen je Test tematske apercepije (TAT).

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Ivo Eterović, hrvatsko-srpski fotograf i umjetnik († 2011.)
 8. siječnja – Elvis Presley, američki pjevač († 1977.)
 11. siječnja – Joško Vidošević, hrvatski nogometaš († 1990.)
 16. veljače – Sonny Bono, američki pjevač, glumac, producent i političar († 1998.)
 17. veljače – Hrvoje Šarinić, hrvatski političar († 2017.)
 18. veljače – Boško Petrović, hrvatski vibrafonist, skladatelj, vođa sastava, producent, promotor, diskograf i jazz edukator († 2011.)
 22. veljače – Danilo Kiš, srpski književnik († 1989.)
 28. veljače – Dušan Karpatský, najistaknutiji češki kroatist, književni povjesničar i prevoditelj, dopisni član HAZU († 2017.)
 18. ožujka – Oumarou Ganda, nigerski glumac († 1981.)

 Travanj – lipanj
 19. travnja – Dudley Moore, britanski glumac († 2002.)
 25. travnja – Lola Novaković, srpska pjevačica († 2016.)
 24. svibnja – Mario Bogliuni, hrvatski pijanist, orguljaš i skladatelj († 2011.)

 Srpanj – rujan
 2. srpnja – Mira Nikolić, srpska glumica († 2005.)
 5. srpnja – Josip Kovačić, hrvatski povjesničar umjetnosti, kolekcionar i pjesnik († 2017.)
 6. srpnja – Drago Britvić, hrvatski pjesnik i tekstopisac († 2005.)
 12. srpnja - Hans Tilkowski, njemački vratar i meneđer († 2020.)
 12. kolovoza – John Cazale, američki glumac († 1978.)
 18. kolovoza – Hifikepunye Pohamba, predsjednik Namibije
 22. kolovoza – E. Annie Proulx, američka književnica
 8. rujna – Alain Delon, francuski glumac

 Listopad – prosinac
 1. listopada – Julie Andrews, britanska glumica
 3. listopada – Armen Džigarhanjan, sovjetski glumac († 2020.)
 12. listopada – Luciano Pavarotti, talijanski operni pjevač, tenor. († 2007.)
 6. studenog – Toma Bebić, hrvatski multidisciplinarni umjetnik († 1990.)
 25. studenog – Mirko Sabolović, hrvatski romanopisac, književnik i scenarist († 2005.)
 1. prosinca – Ivica Šerfezi, hrvatski kantautor i pjevač zabavne glazbe († 2004.)
 1. prosinca – Stjepan Mihaljinec, hrvatski skladatelj, aranžer, dirigent i pijanist († 2014.)
 1. prosinca – Woody Allen, američki glumac i redatelj
 22. prosinca – Alfi Kabiljo, hrvatski skladatelj, dirigent i aranžer
22. prosinca – Semka Sokolović-Bertok, hrvatska glumica († 2008.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 9. veljače – Ksaver Šandor Gjalski, hrvatski književnik (* 1854.)
 16. ožujka – John James Richard Macleod, škotski liječnik, nobelovac (* 1876.)
 27. ožujka – Rudolf Lubinski, hrvatski arhitekt (* 1873.)

 Travanj – lipanj
 14. travnja – Emmy Noether, njemačka matematičarka (* 1882.)
 17. svibnja – Antonia Mesina, talijanska katolička blaženica (* 1919.)
 24. lipnja – Carlos Gardel, argentinski pjevač (* 1890.)

 Srpanj – rujan
 6. srpnja – Josip Bach, hrvatski glumac i redatelj (* 1874.)

 Listopad – prosinac
 13. prosinca – Victor Grignard, francuski kemičar i nobelovac (* 1871.)
 24. prosinca – Alban Berg, austrijski skladatelj (* 1885.)

 Nobelova nagrada za 1935. godinu
 Fizika: James Chadwick
 Kemija: Frédéric Joliot i Irène Joliot-Curie
 Fiziologija i medicina: Hans Spemann
 Književnost: nije dodijeljena
 Mir: Carl von Ossietzky

 Vanjske poveznice

 Izvori

The former national goalkeeper died at the age of 84 after a long illness. This reports the “Westdeutsche Allgemeine Zeitung”.
The goalkeeper legend Hans Tilkowski is dead. The “Westdeutsche Allgemeine Zeitung” reports. The former goalkeeper of Borussia Dortmund died at the age of 84.
Tilkowski won the cup in 1965 with BVB and won the European Cup Winners’ Cup in 1966. He also scored 39 times for the German national team – Among other things at the legendary World Cup final in 1966 in London’s Wembley Stadium against England, which he and his teammates lost after a controversial goal with 2: 4 after extra time. He became the first goalkeeper in 1965 “soccer player of the year“ awarded. (Tsp)

Question: which croatian poet and text writer died in 2005

Question: which serbian actress died in july 2005

Question: who was the french actor who died in 1935

Question: who was the croatian art historian, collector and poet who died in july

Question: who was president of namibia in 1935

Question: which american actor died in 1978

Question: who died in 2005

. srpnja – Drago Britvić , hrvatski pjesnik i tekstopisac

Question: who was the german portor and master in 1935

August – September 2 July – Mira Nikolić , Serbian actress ( † 2005 )

5 July – Josip Kovačić , Croatian art historian , collector and poet ( † 2017 )

6 July – Drago Britvić , Croatian poet and text writer ( † 2005 )

12 July - Hans Tilkowski , German portor and master ( † 2020 )

August 12 – John Cazale , American actor ( † 1978 )

18 August – Hifikepunye Pohamba , President of Namibia 22 August – E. Annie Proulx , American writer 8 September – Alain Delon , French actor

August – September 2 July – Mira Nikolić, Serbian actress († 2005) 5 July – Josip Kovačić, Croatian art historian, collector and poet († 2017) 6 July – Drago Britvić, Croatian poet and text writer († 2005) 12 July - Hans Tilkowski, German portor and master († 2020) August 12 – John Cazale, American actor († 1978) 18 August – Hifikepunye Pohamba, President of Namibia 22 August – E. Annie Proulx, American writer 8 September – Alain Delon, French actor


Događaji
 18. rujna – Sovjetski Savez primljen u Ligu naroda.
 Papa Pio XII. proglasio je cijelu godinu (od 2. travnja 1933. do 2. travnja 1934.) Svetom godinom u spomen na 1900 godina od uskrsnuće Isusa Krista.
 I. kongres sovjetskih pisaca na kojemu je ustanovljen socrealizam.
 Marsejski atentat
 Austrijski građanski rat

 Koprivnički poduzetnici, braća Marijan i Matija Wolf, osnivaju radionicu za preradu voća, koja 1947. godine prelazi u društveno vlasništvo te dobiva ime Podravka, koje nosi i danas.http://www.podravka.hr/cesta-pitanja/kompanija?cwsid=7u1adbdhskscu07qi7nmu4f097

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 28. siječnja – Tomislav Petranović Rvat, hrvatski slikar († 2021.)
 20. veljače – Rue McClanahan, američka glumica († 2010.)
 24. veljače – Renata Scotto, talijanska operna pjevačica
 9. ožujka – Jurij Gagarin, ruski astronaut († 1968.)
 13. ožujka - Nikola Filipović, hrvatski arhitekt
 31. ožujka – Richard Chamberlain, američki glumac
 31. ožujka – Shirley Jones, američka glumica i pjevačica
 4. siječnja – Josip Silić, hrvatski jezikoslovac, kroatist i teoretičar jezika († 2019.)

 Travanj – lipanj
 24. travnja – Shirley MacLaine, američka glumica
 9. svibnja – Marijan Domić, hrvatski trubač, aranžer i skladatelj († 2011.)
 18. svibnja – Nikola Simić, srpski glumac († 2014.)
 24. svibnja – Stipica Kalogjera, hrvatski skladatelj, aranžer, dirigent i producent
 1. lipnja – Pat Boone, američki pop pjevač i glumac
 1. lipnja – Ivica Bednjanec, hrvatski crtač i strip-autor († 2011.)
 11. lipnja – Smiljka Bencet, hrvatska glumica
 18. lipnja – Pavle Dešpalj, hrvatski dirigent, skladatelj i akademik

 Srpanj – rujan
 1. srpnja – Sydney Pollack, američki redatelj, producent i glumac († 2008.)
 7. kolovoza – Marija Kohn, hrvatska glumica († 2018.)
 6. rujna – Charles Billich, hrvatski slikar
 23. rujna – Franc Rode, slovenski kardinal
 26. rujna – Geoffrey Grey, engleski skladatelj
 28. rujna – Brigitte Bardot, francuska glumica
 21. rujna – Leonard Cohen, američki glumac († 2016.)

 Listopad – prosinac
 10. listopada – Aldo Gladić, hrvatski jezikoslovac, fonetičar i pjesnik
 26. listopada – Pero Zlatar, hrvatski novinar i publicist
 1. studenog – Vladimir Ivir, hrvatski jezikoslovac, prevoditelj († 2011.)
 5. studenog – Kira Muratova, ukrajinska filmska redateljica († 2018.)
 9. studenog – Carl Sagan, američki astronom i astrobiolog († 1996.)
 26. studenog – Nada Ruždjak, hrvatska operna pjevačica († 2012.)
 15. prosinca – Stanislav Šuškevič, bjeloruski političar i znanstvenik
 20. prosinca – Dalibor Cvitan, hrvatski književnik i književni kritičar († 1993.)
 24. prosinca – Stjepan Mesić, hrvatski predsjednik
 26. prosinca – Pavle Bogdanović, hrvatski glumac († 1993.)
 27. prosinca – Branko Turčić, hrvatski novinar, scenarist i pisac († 2011.)
 28. prosinca – Maggie Smith, britanska glumica

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Blagoje Bersa, hrvatski skladatelj i glazbeni pedagog (* 1873.)
 15. siječnja – Hermann Bahr, austrijski književnik (* 1863.)
 29. siječnja – Fritz Haber, njemački kemičar i nobelovac (* 1868.)
 9. veljače – Ante Biankini, hrvatski liječnik i političar (* 1860.)
 13. veljače – Jožef Pustaj slovenski pisac, pjesnik i novinar u Mađarskoj (* 1864.)

 Travanj – lipanj
 6. lipnja – Julije Kempf, hrvatski povjesničar i književnik (* 1864.)
 6. lipnja   – Josip Margitaj, hrvatski pisac, učitelj i mađaron (* 1854.)
 11. lipnja – Lav Vigotski, ruski psiholog (* 1896.)

 Srpanj – rujan
 4. srpnja – Marie Curie, francuska kemičarka i fizičarka poljskog porijekala (* 1867.)

 Listopad – prosinac
 2. kolovoza – Paul von Hindenburg, njemački general i državnik (* 1847.)
 4. listopada – Marija Zankovecka, ukrajinska kazališna glumica (* 1854.)
 9. listopada – Louis Barthou, francuski političar i ministar (* 1862.)
 9. listopada – Aleksandar I. Karađorđević, kralj Kraljevine Jugoslavije (* 1888.)
 17. listopada – Santiago Ramon y Cajal, španjolski znanstvenik (* 1852.)
 25. studenoga – Nicholas Edward Brown, engleski taksonom (* 1849.)

 Nobelova nagrada za 1934. godinu
 Fizika: nije dodijeljena
 Kemija: Harold Clayton Urey
 Fiziologija i medicina: George Hoyt Whipple, George Richards Minot i William Parry Murphy
 Književnost: Luigi Pirandello
 Mir: Arthur Henderson
Izvori

 Vanjske poveznice

Cooperative entrepreneurs, the brothers Marijan and Matija Wolf, establish a fruit processing workshop, which in 1947 passes into social ownership and gets the name Podravka, which it holds today.

Vegeta Original
S Vegetom se zaista bolje jede!
Ne morate znati koji točno proizvod tražite. Samo nam recite što želite pripremiti i
mi ćemo vam predložiti najprikladnije proizvode...
Juhe koje griju dušu
Odgovorno tvrdimo: ručak bez juhe nije ručak. Koliko se često zaželite nečeg "na žlicu"? Najveća dilema s kojom se treba suočiti: krem ili bistra? Bez obzira bila s rezancima, noklicama, slovima ili nekom drugom tjesteninom, okrijepit će vas i ugrijati. Juhu!
Inspiracija
Prepoznali smo niz životnih situacija u kojima se možete naći. Za svaku od njih odabrali smo proizvode koji mogu dobro poslužiti, recepte koje biste mogli pripremiti i mnoge druge korisne informacije.
Podravka u brojkama
- 1000+ proizvoda
- 70 godina postojanja
- 60+ tržišta
-
Imate li kakvih pitanja vezanih uz naše proizvode ili brandove
0800 0808
Svaki radni dan od 8:00 do 15:00 sati ili e-mailom u bilo koje doba na proizvodi@podravka.hr
Rado ćemo Vam pomoći, javite nam se na besplatni potrošački telefon.
Vijesti
Nakon 25 godina Stevo Karapandža ponovo kuha s Podravkom
Na malim ekranima u ponedjeljak kreće nova kulinarska rubrika „Kuhamo s Podravkom“. Uz stalni postav koji čine voditeljica Tatjana Jurić i Podravkin chef Mišel Tokić, svoje će kulinarske vještine pokazati velemajstor Stevo Karapandža, Davor Gobac, Dalibor Matanić, Davor Bruketa, Martina Dalić i mnogi drugi.
Podravka tradicionalnim Obiteljskim tjednom izmamila mnoštvo dječjih osmijeha
Djeca zaposlenika mogla su vidjeti kako nastaju Kviki grickalice, a potom ih i kušati.
Podravka: Putovanje hrane i ljubavi dugo 75 godina
Povjerenje potrošača, koje se desetljećima gradilo, najveći je uspjeh te čini Podravku vodećim prehrambeni brandom u regiji, a 75 godina postojanja obilježava se, među ostalim, i kreativnim nagradnim natječajem
KontaktKontakt
Podravka d.d.
Ante Starčevića 32
48000 Koprivnica, Hrvatskaproizvodi@podravka.hr
E-mail vijestiE-mail vijesti
Ne propustite niti jednu
informaciju

Question: what was the name of the fruit processing workshop founded by marijan and matija

Question: when did the fruit processing workshop become part of social ownership

Question: what were the brothers marijan and matija wolf

"Koprivnički poduzetnici , braća Marijan i Matija Wolf , osnivaju radionicu za preradu voća , koja 1947 . godine prelazi u društveno vlasništvo te dobiva ime Podravka , koje nosi i danas .

Question: what did the brothers marijan and matija wolf establish

Question: who founded podravka fruit processing workshop

Question: what type of business did marijan and matija wolf form

Question: what type of workshop did marijan and matija wolf establish

Cooperative entrepreneurs , the brothers Marijan and Matija Wolf , establish a fruit processing workshop , which in 1947 passes into social ownership and gets the name Podravka , which it holds today .


Događaji
 1. listopada – Austrijski savezni kancelar Engelbert Dollfuss primijenio je prvi put zakon o ovlastima iz 1917. koji mu omogućuje izdavanje naredbi u slučaju nužde.
 Na lijevoj obali rijeke Mrežnice uz vlastitu hidrocentralu, jugozapadno od Karlovca sagrađena je tvornica Lola Ribar, te se razvila u modernu tvornicu za proizvodnju gaze i proizvoda od gaze, te proizvoda od vate. Prva službena registracija zabilježena je 22.  ožujka 1947. godine pod nazivom Tvornica sanitetskog materijala Lola Ribar Karlovac. Od 1993. godine “Lola Ribar” je dioničko društvo.http://www.poslovni.hr/mobile/domace-kompanije/karlovacki-lola-ribar-ostvario-gubitak-od-1402-milijuna-kuna-38408
 U Krušljevu na blagdan sv. Petra i Pavla žandari su provocirali sudionike tradicionalne procesije te pod izlikom tobožnjeg napada na njih otvorili vatru i ubili jednu ženu i jednog muškarca, a više ih ranili. Nakon toga, nekoliko su seljaka odveli u zatvor gdje su ih okrutno zlostavljali.Perić, Ivo, Hrvatska u monarhističkoj Jugoslaviji, Kronika važnijih zbivanja, Dom i svijet, Zagreb, 2006., , str. 103.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Ivan Lacković Croata, hrvatski likovni umjetnik, kolekcionar i bibliograf († 2004.)
 4. siječnja – Fabijan Šovagović, hrvatski glumac († 2001.)
 5. siječnja – Umberto Eco, talijanski romanopisac († 2016.)
 24. siječnja – Henri Nouwen, nizozemski svećenik i pisac († 1996.)
 27. siječnja – Nevenka Filipović, hrvatska lutkarica i glumica († 2007.)
 1. veljače – Vanja Drach, hrvatski glumac († 2009.)
 26. veljače – Johnny Cash, američki country pjevač († 2003.)
 27. veljače – Elizabeth Taylor, američko-britanska glumica († 2011.)
 28. ožujka – Anica Zubović, hrvatska pjevačica

 Travanj – lipanj
 4. travnja – Andrej Tarkovski, ruski redatelj († 1986.)
 10. travnja – Omar Sharif, egipatski glumac († 2015.)
 9. lipnja – Branko Lustig, hrvatski filmski producent, dvostruki dobitnik Oscara († 2019.)
 23. lipnja – Pat Morita, američki glumac († 2005.)
 24. lipnja – Alfie Lambe,  irski katolički aktivist († 1959.)

 Srpanj – rujan
 3. srpnja – Josip Cmrok, hrvatski kipar i keramičar († 2012.)
 6. srpnja – Herman Hertzberger, nizozemski arhitekt.
 9. srpnja – Donald Rumsfeld, američki političar
 10. srpnja – Carlo Abate, talijanski vozač Formule 1
 12. srpnja – Ante Vulin, hrvatski akademik i arhitekt († 2012.)
 18. srpnja – Sanda Langerholz, hrvatska glumica, pjevačica i plesačica
 19. srpnja – Božo Potočnik, hrvatski skladatelj, dirigent i glazbenik
 30. srpnja - Edd Byrnes, američki glumac († 2020.)
 2. kolovoza – Peter O'Toole, irski glumac († 2013.)
 17. kolovoza – Vidiadhar Surajprasad Naipaul – britanski književnik i nobelovac
 2. rujna – Blagoje Adžić, general JNA († 2012.)
 18. rujna – Josip Vončina, hrvatski jezikoslovac, književni povjesničar, akademik († 2010.)
 21. rujna – Ljubomir Kapor, hrvatski glumac († 2010.)
 29. rujna – Robert Benton, američki glumac

 Listopad – prosinac
 17. studenog – Ante Dulčić, hrvatski glumac († 2008.)
 29. studenog – Jacques Chirac, francuski političar († 2019.)
 1. prosinca – Antun Šoljan, hrvatski književnik († 1993.)
 8. prosinca – Biserka Alibegović, hrvatska kazališna, filmska i televizijska glumica († 2017.)

 Nepoznat datum rođenja
 Jerko Fućak, hrvatski teolog, bibličar, franjevac († 1992.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 9. siječnja – Tonka Savić-Flieder-Macuka, hrvatska glumica (* 1861.)
 23. siječnja – Bernardina Franjka Horvat, pjesnikinja, pripovjedačica i dramska spisateljica (* 1899.)
 29. veljače – Vladimir Čerina, hrvatski književnik (* 1891.)

 Travanj – lipanj
 3. svibnja – Anton Wildgans, austrijski književnik (* 1881.)
 29. lipnja – Ivan Rendić, hrvatski kipar (* 1849.)

 Srpanj – rujan
 4. srpnja – Ljudevit Rossi, hrvatski botaničar i planinar, domobranski major (* 1850.)
 12. srpnja – Tomáš Baťa, češki industrijalac (* 1876.)
 7. rujna – Georg von Waldersee, njemački general i vojni zapovjednik (* 1860.)

 Nobelova nagrada za 1932. godinu
 Fizika: Werner Heisenberg
 Kemija: Irving Langmuir
 Fiziologija i medicina: Charles Scott Sherrington i Edgar Douglas Adrian
 Književnost: John Galsworthy
 Mir: nije dodijeljena

Izvori

 Vanjske poveznice

Question: who was the austrian federal chancellor in 1932

Question: what factory was built on the left coast of the river mrežnice

Question: what year was the authority law applied

Question: what was built on the left coast of the river mrežnice

Question: what did the lola ribar factory produce

razvila u modernu tvornicu za proizvodnju gaze i proizvoda od gaze , te proizvoda od vate

Question: where was the lola ribar factory built

Question: what product was produced at the lola ribar factory

Question: what does the 1917 authority law allow the chancellor to do

. listopada – Austrijski savezni kancelar Engelbert Dollfuss primijenio je prvi put zakon o ovlastima iz 1917 . koji mu omogućuje izdavanje naredbi u slučaju nužde

October 1st – Austrian federal chancellor Engelbert Dollfuss first applied the 1917 authority law that allows him to issue orders in the event of an emergency .

On the left coast of the river Mrežnice along with its own hydrocentrale , southwest of Karlovca , the Lola Ribar factory was built , and it developed into a modern factory for the production of gas and gas products , and water products .

October 1st – Austrian federal chancellor Engelbert Dollfuss first applied the 1917 authority law that allows him to issue orders in the event of an emergency. On the left coast of the river Mrežnice along with its own hydrocentrale, southwest of Karlovca, the Lola Ribar factory was built, and it developed into a modern factory for the production of gas and gas products, and water products.


Događaji
 11. veljače – Potpisan je prvi Lateranski sporazum kojim je Vatikan uspostavljen kao nezavisna suverena enklava unutar Italije
 20. travnja – Sofijska deklaracija
 27. lipnja – U HNK u Zagrebu premijerno izvedena opereta Ive Tijardovića Mala Floramye.Perić, Ivo, Hrvatska u monarhističkoj Jugoslaviji, Kronika važnijih zbivanja, Dom i svijet, Zagreb, 2006., , str. 163.
 listopad – Počela je Velika gospodarska kriza koja je dovela do sloma svih razvijenih ekonomija

 Rođenja
 Siječanj
 15. siječnja – Martin Luther King, američki baptistički svećenik, aktivist za građanska prava († 1968.)
 31. siječnja – Jean Simmons, britanska filmska glumica († 2010.)

 Veljača
 15. veljače – Graham Hill, britanski vozač Formule 1 († 1975.)

 Ožujak
 8. ožujka – Hebe Camargo, brazilska TV voditeljica i glumica († 2012.)
 13. ožujka – Boris Buzančić, hrvatski glumac i političar, prvi gradonačelnik Zagreba nakon osamostaljenja Hrvatske († 2014.)
 25. ožujka – Joja Ricov, hrvatski pjesnik († 2017.)

 Travanj
 1. travnja – Milan Kundera, češko-francuski književnik
 10. travnja – Max von Sydow, švedski glumac

 Svibanj
 4. svibnja – Audrey Hepburn, američka filmska i kazališna glumica († 1993.)
 8. svibnja – Miyoshi Umeki, japanska glumica i pjevačica († 2007.)
 17. svibnja – Branko Zebec, hrvatski nogometaš i nogometni trener († 1988.)
 25. svibnja – Beverly Sills, američka sopranistica († 2007.)

 Lipanj
 10. lipnja – Jerko Bezić, hrvatski etnomuzikolog i akademik († 2010.)
 12. lipnja – Anne Frank, autorica poznatog "Dnevnika Anne Frank" († 1945.)
 17. lipnja – Tomislav Crnković, hrvatski nogometaš († 2009.)

 Srpanj
 1. srpnja:
 Miroslav Slavko Mađer, hrvatski književnik († 2015.)
 Ödön Földessy, mađarski atletičar († 2020.)
 2. srpnja – Imelda Marcos, filipinska političarka
 14. srpnja – Sonja Kastl, hrvatska glumica, balerina, pedagoginja
 29. srpnja – Jean Baudrillard, francuski filozof († 2007.)

 Kolovoz
 4. kolovoza – Zdenko Škrabalo, hrv. akademik, ministar vanjskih poslova, svjetski poznati medicinski stručnjak († 2014.)
 4. ili 24. kolovoza – Yasser Arafat, palestinski političar († 2004.)
 11. kolovoza – Branko Bucalo, hrvatski novinar i prevoditelj († 2015.)
 16. kolovoza – Bill Evans,  američki jazz pijanist († 1980.)

 Rujan
 2. rujna – Mario Bertok, hrvatski šahist († 2008.)
 17. rujna – Hrvoje Babić, hrvatski akademik († 2015.)
 21. rujna – Sándor Kocsis, mađarski nogometaš i trener († 1979.)

 Listopad
 8. listopada – Didi, brazilski nogometaš i trener († 2001.)
 16. listopada – Fernanda Montenegro, brazilska glumica
 24. listopada – Milivoj Slaviček, hrvatski pisac († 2012.)
 31. listopada – Bud Spencer, talijanski glumac († 2016.)

 Studeni
 9. studenog – Imre Kertész, mađarski pisac, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 2002. († 2016.)
 12. studenog – Michael Ende, njemački književnik († 1995.)
 12. studenog – Grace Patricia Kelly, američka glumica i monegaška princeza († 1982.)
 26. studenog – Slavko Avsenik, slovenski skladatelj († 2015.)

 Prosinac
 13. prosinca – Christopher Plummer, kanadski glumac († 2021.)

 Nepoznat datum rođenja
 Nevenka Košutić Brozović, hrvatska povjesničarka književnosti († 2013.)http://www.osmrtnice.hr/nevenka-kosutic-brozovic (pristupljeno 6. listopada 2013.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 1. veljače – Rudolf Valdec, hrvatski kipar (* 1832.)

 Travanj – lipanj
 4. travnja – Carl Benz, njemački izumitelj (* 1844.)

 Srpanj – rujan
 15. srpnja – Hugo von Hofmannsthal, austrijski književnik (* 1847.)

 Listopad – prosinac
 17. listopada – Vladimir Gortan, hrvatski politički djelatnik (* 1904.)
 3. studenog – Svetozar Pisarević, operni pjevač (* 1885.)

 Nobelova nagrada za 1929. godinu
 Fizika: Louis Victor de Broglie
 Kemija: Arthur Harden i Hans Karl August Simon von Euler-Chelpin
 Fiziologija i medicina: Christiaan Eijkman i Frederick Gowland Hopkins
 Književnost: Thomas Mann
 Mir: Frank Billings Kellogg

 Izvori

 Vanjske poveznice

Unknown date of birth Nevenka Košutić Brozović, Croatian literary historian († 2013.) (accessed October 6, 2013)

Question: what is the name of the croatian literary historian

Question: what is nevenka košutić brozovic's profession

Question: when was this article published

Question: what was brozovic's father's name

datum rođenja Nevenka Košutić Brozović , hrvatska povjesničarka književnosti

Question: what nationality was nevenka košutić

Question: in what year was nevenka košutić brozovic published

Question: when did croatian historian nevenka košutić brozovic publish

Unknown date of birth Nevenka Košutić Brozović , Croatian literary historian ( † 2013 . ) ( accessed October 6 , 2013 )

Nepoznat datum rođenja Nevenka Košutić Brozović, hrvatska povjesničarka književnosti († 2013.) (pristupljeno 6. listopada 2013.)


Događaji

 22. lipnja – Osnovan nogometni klub A.S. Roma
 17. srpnja – prvi radio prijenos nogometne utakmice (Građanski – HAŠK 4:2) u Hrvatskoj i na prostoru tadašnje Kraljevine Jugoslavije.Zvonimir Magdić, "Legende zagrebačkog nogometa", Spot, Zagreb, 1996.
 4. listopada – Vjekoslav Heinzel po treći put izabran za zagrebačkog gradonačelnika.Perić, Ivo, Hrvatska u monarhističkoj Jugoslaviji, Kronika važnijih zbivanja, Dom i svijet, Zagreb, 2006., , str. 136.

Rođenja
Siječanj – ožujak
 6. siječnja – Vjera Žagar Nardelli, hrvatska glumica († 2011.)
 11. siječnja – Mato Ergović, hrvatski glumac († 2013.)
 17. siječnja – Eartha Kitt, američka glumica, pjevačica te zvijezda kabareta († 2008.)
 18. siječnja – Lea Deutsch, hrvatska dječja glumica židovskog podrijetla († 1943.)
 25. siječnja - Antônio Carlos Jobim, brazilski skladatelj († 1994.)
 7. veljače – Juliette Gréco, francuska šansonijerka i glumica
 7. veljače – Dušan Vukotić, hrvatski redatelj, scenarist, animator, crtač i karikaturist († 1998.)
 12. veljače – Pero Gotovac, hrvatski skladatelj, dirigent i glazbeni producent († 2017.)
 19. veljače – Zvonimir Golob, hrvatski pjesnik († 1997.)
 24. veljače – Emmanuelle Riva, francuska glumica († 2017.)
 1. ožujka – Harry Belafonte, američki pjevač i glumac
 3. ožujka – Josip Klima, hrvatski violinist i glazbeni pedagog († 2012.)
 4. ožujka – Kazimir Katalinić, hrvatski povjesničar, publicist i emigrantski političar († 2018.)
 12. ožujka – Gajo Petrović, hrvatski filozof († 1993.)
 19. ožujka – Allen Newell, američki znanstvenik, jedan od osnivača područja umjetne inteligencije († 1992.)
 21. ožujka – Hans-Dietrich Genscher, njemački političar († 2016.)
 23. ožujka – Mato Damjanović, hrvatski šahist († 2011.)

Travanj – lipanj
 6. travnja – Mildred Fay Jefferson, američka kirurginja i biologija († 2010.)
 13. travnja – Nikša Njirić, hrvatski skladatelj, glazbeni pedagog i muzikolog († 2016.)
 16. travnja – Benedikt XVI., papa
 1. svibnja – Bernard Vukas, hrvatski nogometaš († 1983.)
 6. lipnja – Janet Leigh, američka glumica († 2004.)
 7. lipnja – Ivan Focht, hrvatski filozof († 1992.)
 10. lipnja – Ladislao Kubala, mađarski nogometaš i trener slovačkog porijekla († 2002.)
 14. lipnja – Palma Katalinić, hrvatska književnica († 2013.)

Srpanj – rujan
 5. srpnja. – Pero Pirker, hrvatski političar († 1972.)
 8. srpnja – Frano Čale, hrvatski književni povjesničar, esejist, teatrolog († 1993.)
 16. srpnja – Serge Baudo, francuski skladatelj i dirigent
 9. kolovoza – Marvin Minsky, američki kognitivni znanstvenik († 2016.)
 17. kolovoza – Štefan Geošić, hrvatski književnik Gradišća

Listopad – prosinac
 3. listopada – Ranko Filjak, hrvatski pijanist († 1983.)
 6. listopada – Ante Babaja, hrvatski redatelj i scenarist († 2010.)
 14. listopada – Roger Moore, britanski glumac († 2017.)
 16. listopada – Günter Grass, njemački književnik i nobelovac († 2015.)
 18. listopada – George C. Scott, američki glumac, redatelj i producent († 1999.)
 8. studenog – Patti Page, američka pop-pjevačica i glumica († 2013.)
 20. studenog – Estelle Parsons, američka glumica
 26. studenog – Marijan Valković, hrvatski teolog i znanstvenik († 2000.)
 4. prosinca – Vladimir Rem, hrvatski pjesnik, esejist, književni kritičar i povjesničar († 2011.)
 8. prosinca – Lida Braniš, hrvatska filmska montažerka († 1994.)
 12. prosinca – Emil Seršić, hrvatski arhitekt († 2011.)
 25. prosinca – Ram Narayan, indijski glazbenik

Smrti
Siječanj – ožujak
 20. siječnja – Milena Mrazović, hrvatska novinarka (* 1863.)
 3. veljače – Isidor Kršnjavi, hrvatski slikar, kulturni i javni djelatnik (* 1845.)
 27. veljače – Stjepan Bojničić, hrvatski glumac (* 1884.)
 21. ožujka – Gajetan Bulat, hrv. političar i prevoditelj (* 1867.),Pavao Jerolimov: Na današnji dan. , Zadarski list, 8. lipnja

Travanj – lipanj

Srpanj – rujan
 5. srpnja – Albrecht Kossel, njemački liječnik, nobelovac (* 1853.)
 1. rujna – Ferdo Kovačević, hrvatski slikar (* 1870.)
 14. rujna – Isadora Duncan, američka plesačica (* 1878.)

Listopad – prosinac
 22. listopada – Borisav "Bora" Stanković, srpski književnik (* 1876.)

Nobelova nagrada za 1927. godinu

 Fizika: Arthur Holly Compton i Charles Thomson Rees Wilson
 Kemija: Heinrich Otto Wieland
 Fiziologija i medicina: Julius Wagner-Jauregg
 Književnost: Henri Bergson
 Mir: Ferdinand Buisson i Ludwig Quidde

 Izvori

Vanjske poveznice

Question: who died in 1927 in croatia

Question: who was the actor born in 1884

Question: what year was milena marrazovic born

Question: who was the crown politician and translator born in 1867

Question: who was the painter born in 1845

Question: what year was gajetan bulat born

Question: what year was stjepan bojničić born

Question: what was milena marrazovic's profession

Death January – March 20 January – Milena Mrazović , Croatian journalist ( born 1863 )

3 February – Isidor Kršnjavi , Croatian painter , cultural and public activist ( * 1845 ) .

27 February – Stjepan Bojničić , Croatian actor ( born 1884 )

21 March – Gajetan Bulat , Crown politician and translator ( born 1867 ) , Paul Jerolimov :

Death January – March 20 January – Milena Mrazović, Croatian journalist (born 1863) 3 February – Isidor Kršnjavi, Croatian painter, cultural and public activist (* 1845). 27 February – Stjepan Bojničić, Croatian actor (born 1884) 21 March – Gajetan Bulat, Crown politician and translator (born 1867), Paul Jerolimov:


Događaji
 Osnovan Hrvatski motociklistički savez.http://www.hoo.hr/hr/hrvatski-olimpijski-odbor/nacionalni-sportski-savezi/138-savezi-neolimpijskih-sportova/hrvatski-motociklisticki-savez
 Utemeljen AEK Atena BC, košarkaški klub
 Izgrađena Lička pruga koja je naokon povezala Zagreb i Split i tako do tada prometno izoliranu Dalmaciju s ostatkom zemlje.
 Louis de Broglie – val i čestica istovremeno su i val i čestica
 David Levy uvodi Rorschachov test mrlja u Ameriku.
 27. siječnja - Predsjednik Vlade Nikola Pašić i ministar vanjskih poslova Momčilo Ninčić sa strane Kraljevine SHS i predsjednik Vlade Benito Mussolini sa strane Kraljevine Italije potpisali Rimske ugovore, kojima je Rijeka predana Italiji i materijalizirana D'Annunzijeva talijanska okupacija.

 Rođenja
Siječanj – ožujak
 10. siječnja – Mladen Raukar, hrvatski pijanist, televizijski urednik i redatelj († 1999.)
 14. siječnja – Bonaventura Duda, hrvatski teolog, bibličar, franjevac i dopisni član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti († 2017.)
 21. siječnja – Benny Hill, britanski glumac († 1992.)
 26. siječnja – Mladen Bjažić, hrvatski pjesnik, književnik, novinar i dugogodišnji urednik dječjih programa Radija i televizije Zagreb († 2017.)
 19. veljače – Lee Marvin, američki glumac († 1987.)
 1. ožujka – Đurđica Cvitanović, hrvatska povjesničarka umjetnosti († 2009.)
 24. ožujka – Milko Kelemen, hrvatski skladatelj i dirigent († 2018.)

Travanj – lipanj
 3. travnja – Marlon Brando, američki glumac († 2004.)
 9. travnja – Julije Njikoš, hrvatski skladatelj († 2010.)
 16. travnja – Henry Mancini, američki skladatelj († 1994.)
 1. svibnja – Anđelka Martić, hrvatska književnica i prevoditeljica († 2020.)
 4. svibnja – Nenad Brixy, hrvatski novinar i književnik († 1984.)
 22. svibnja – Charles Aznavour, francuski šansonijer, skladatelj i glumac
 12. lipnja – George H. W. Bush, 41. predsjednik SAD-a († 2018.)
 20. lipnja – Audie Murphy, američki glumac i ratni heroj († 1971.)
 21. lipnja – Marga López, meksička glumica († 2005.)
 24. lipnja – Nellie Jane Gray, američka ekonomistica, pravnica i pro-life aktivistica († 2012.)
 25. lipnja – Sidney Lumet, američki filmski redatelj († 2011.)

Srpanj – rujan
 4. srpnja – Eva Marie Saint, američka glumica
 24. srpnja – Aleksandar Flaker, hrvatski književni teoretičar i esejist poljskog porijekla († 2010.)
 1. kolovoza – Abdullah bin Abdulaziz al-Saud, kralj Saudiske Arabije († 2015.)
 23. kolovoza – Ephraim Kishon, izraelski humorist, dramatičar, scenarist i filmski redatelj († 2005.)
 28. kolovoza – Berislav Klobučar, hrvatski dirigent († 2014.)
 8. rujna – Rajka Vali, hrvatska pjevačica zabavnih melodija († 2011.)
 16. rujna – Lauren Bacall, američka filmska glumica († 2014.)
 22. rujna - Elena Spirgevičiūtė, litavska mučenica († 1944.)

Listopad – prosinac
 1. listopada – Jimmy Carter, 39. predsjednik SAD-a
 10. listopada – Edward D. Wood, američki redatelj, scenarist i glumac († 1978.)
 1. studenog – Süleyman Demirel, turski političar i državnik († 2015.)
 16. studenog – Elizabeta Toplek, hrvatska pjevačica († 2017.)
 21. studenog – Milka Planinc, hrvatska političarka († 2010.)
 11. prosinca – Charles Bachman, američki informatičar († 2017.)
 13. prosinca – Ana Blažeković, hrvatska književnica i prevoditeljica
 14. prosinca – Raj Kapoor, indijski glumac i redatelj († 1988.)

 Nepoznat datum rođenja
 Marijan Kunšt, hrvatski operni pjevač († 1992.)

 Smrti
Siječanj – ožujak
 21. siječnja – Vladimir Iljič Lenjin, ruski revolucionar, državnik, pisac; osnivač komunizma i Sovjetskoga Saveza (* 1870.)
 3. veljače – Woodrow Wilson, 28. predsjednik SAD-a (* 1856.)

Travanj – lipanj
 21. travnja – Eleonora Giulia Amelie Duse, talijanska glumica (* 1858.)
 3. lipnja – Franz Kafka, njemački književnik (* 1883.)

Srpanj – rujan
 3. kolovoza – Joseph Conrad, engleski prozaist poljskoga podrijetla (* 1857.)

Listopad – prosinac
 12. listopada – Anatole France, francuski književnik (* 1844.)
 1. studenog – Josip Lang, hrvatski biskup (* 1857.)
 29. studenog – Giacomo Puccini, talijanski skladatelj (* 1858.)
 29. prosinca – Carl Spitteler, švicarski književnik (* 1845.)

 Nobelova nagrada za 1924. godinu
 Fizika: Karl Manne Georg Siegbahn
 Kemija: nije dodijeljena
 Fiziologija i medicina: Willem Einthoven
 Književnost: Władysław Reymont
 Mir: nije dodijeljena

 Izvori

 Vanjske poveznice

The 27

HRVATSKI MOTOCIKLISTIČKI SAVEZ
Predsjednik Stjepan Peršin
Glavni tajnik Ivan Lafter
Hrvatski motociklistički savez osnovan je 1924. godine, obnovljen 25. siječnja 1997. u Zagrebu.
Član je Federation Internationale de Motocyclisme (FIM) - Svjetske motociklističke federacije,
European Motorcycle Union (UEM) - Europske unije motociklista /
Alpe Adria Motorcycle Union (AAMU) – Alpe Jadran motociklističke unije.
(izvor: Almanah 2010./2011.)
Sjedište
Trg Krešimira Ćosića 11
HR - 10000 Zagreb
Tel. +385 1 3012321
Faks +385 1 3012320
Ova e-mail adresa je zaštićena od spambota. Potrebno je omogućiti JavaScript da je vidite.
Hrvatski motociklistički savez 2011._Sportska televizija "Moj savez"
- Detalji
- Kategorija: Hrvatski motociklistički savez
-
Zagreb, 8. rujna 2020. - Predsjednik Hrvatskog olimpijskog odbora (HOO) Zlatko Mateša i glavni tajnik Josip Čop priredili su prijam tročlanom izaslanstvu Hrvatskog motociklističkog saveza (HMS), koje je predvodio predsjednik Saveza Stjepan Peršin, a u pratnji su mu bili glavni tajnik Ivan Lafter i član Upravnog odbora HMS-a Ivan Penić.
- Detalji
- Kategorija: Hrvatski motociklistički savez
-
Zagreb, 19. listopada 2018. - Izaslanstvo Hrvatskog motociklističkog saveza (HMS) boravilo je u petak, 19. listopada 2018., u prostorijama Hrvatskog olimpijskog odbora (HOO) na prijamu kod glavnog tajnika Josipa Čopa. U pratnji HMS-ovaca, predsjednika Stjepana Peršina, člana Upravnog odbora Ivana Penića i glavnog tajnika Ivana Laftera, bili su i glavni tajnik Europskog motociklističkog saveza - FIM Europe, Alessandro Sambuco, te glavni financijski operativac FIM Europe Michael Sykora.
- Detalji
- Kategorija: Hrvatski motociklistički savez
-
Zagreb, 4. svibnja 2018. - Predsjednik i glavni tajnik Hrvatskog olimpijskog odbora (HOO) Zlatko Mateša i Josip Čop ugostili su u prostorijama nacionalne olimpijske udruge izaslanstvo Hrvatskog motociklističkog saveza (HMS) kojeg su predstavljali član UO-a HMS-a Ivan Penić, glavni tajnik HMS-a Ivan Lafter i predsjednik MCK Jaska Mladen Čop.
Speedway Grand Prix u HrvatskojZAGREB, 5. studenoga 2009. – Hrvatska i speedway stadion u Donjem Kraljevcu domaćini su prestižne Speedway Grand Prix utrke koja će se održati 28. kolovoza 2010. godine
HOO izrazio sućut Hrvatskom motociklističkom savezuPredsjednik i glavni tajnik Hrvatskog olimpijskog odbora, mr. sc. Zlatko Mateša i Ivica Stošić Miočić uputili su na adresu Hrvatskog motociklističkog saveza u Zagrebu, 12. lipnja 2003. godine izraz...

Question: who founded the croatian motorcycle federation

AEK Atena BC , košarkaški klub Izgrađena Lička pruga koja je naokon povezala Zagreb i Split i tako do tada prometno izoliranu Dalmaciju s ostatkom

The 27

Question: who showed that the wave and the particles are both the same

The 27

Question: who introduced rorschach's test of the particles in america

The 27

Question: what was built to connect zagreb and Split

The 27

Question: what organization was formed in 1924

The 27

Question: who was the president of italy in 1924

The 27

Question: who was the minister of foreign affairs

The 27

Question: what organization was founded in 1924

The 27

The Croatian Motorcycle Federation was established .

Founded by AEK Athens BC , the basketball club Built Lička pruga which eventually connected Zagreb and Split and so until then traffic isolated Dalmacia with the rest of the country .

Louis de Broglie – the wave and the particles are both the wave and the particles at the same time David Levy introduces Rorschach ’s test of the particles in America .

January - President of the Government Nikola Pašić and Minister of Foreign Affairs Momčilo Ninčić by the Kingdom of SHS and President of the Government Benito Mussolini by the Kingdom of Italy signed the Roman Treaties , by which the River was handed over to Italy and materialized D'Annunzi 's Italian occupation .

Događaji Osnovan Hrvatski motociklistički savez. Utemeljen AEK Atena BC, košarkaški klub Izgrađena Lička pruga koja je naokon povezala Zagreb i Split i tako do tada prometno izoliranu Dalmaciju s ostatkom zemlje. Louis de Broglie – val i čestica istovremeno su i val i čestica David Levy uvodi Rorschachov test mrlja u Ameriku. 27. siječnja - Predsjednik Vlade Nikola Pašić i ministar vanjskih poslova Momčilo Ninčić sa strane Kraljevine SHS i predsjednik Vlade Benito Mussolini sa strane Kraljevine Italije potpisali Rimske ugovore, kojima je Rijeka predana Italiji i materijalizirana D'Annunzijeva talijanska okupacija.

The Croatian Motorcycle Federation was established. Founded by AEK Athens BC, the basketball club Built Lička pruga which eventually connected Zagreb and Split and so until then traffic isolated Dalmacia with the rest of the country. Louis de Broglie – the wave and the particles are both the wave and the particles at the same time David Levy introduces Rorschach’s test of the particles in America. The 27 January - President of the Government Nikola Pašić and Minister of Foreign Affairs Momčilo Ninčić by the Kingdom of SHS and President of the Government Benito Mussolini by the Kingdom of Italy signed the Roman Treaties, by which the River was handed over to Italy and materialized D'Annunzi's Italian occupation.


Događaji
 Kraj jednog građanskog rata u Irskoj poslije podjele na sjevernu Irsku i Republiku Irsku
 Osnovan VK Jug
 Osnovana Dionička tvrtka braće Graner, današnja Međimurska trikotaža Čakovec
 28. ožujka – posebnim kraljevskim dekretom talijanske su vlasti u Istri ovlaštene izmijeniti tamošnje hrvatske nazive.Perić, Ivo, Hrvatska u monarhističkoj Jugoslaviji, Kronika važnijih zbivanja, Dom i svijet, Zagreb, 2006., , str. 103.
 20. travnja – Fašistička Italija dekretom zabranila i ukinula slavenska imena mjesta.Poreština.info Što se dogodilo prije 65 godina na Rušnjaku ? Odabrao: R.V.Aleksić, 28. srpnja 2008. (pristupljeno 3. studenoga 2015.)
 31. prosinca – Fašistička Italija dekretom zabranila nadjevanje hrvatskih imena, a djeca koja su na krštenju dobila hrvatsko ime u matičnom su uredu općine dobivala talijansko.

 Katastrofe
 24. ožujka – Potres jačine 7,3 u Kini, 5.000 mrtvih
 25. svibnja – Potres jačine 5,7 u Iranu, 2.200 mrtvih
 1. rujna – Potres u regiji Kanto, Japan, 140.000 mrtvih

 Rođenja
Siječanj – ožujak
 28. siječnja – Ivo Robić, hrvatski pjevač († 2000.)
 9. veljače – Brendan Behan, irski književnik († 1964.)
 14. veljače – Miljenko Smoje, hrvatski novinar, kroničar i satiričar († 1995.)
 23. veljače – Franco Zeffirelli, talijanski filmski i operni redatelj († 2019.)
 26. veljače – Franjo Majetić, hrvatski glumac († 1991.)
 27. ožujka – Endō Shūsaku, japanski književnik († 1996.)

Travanj – lipanj
 1. travnja – Miljenko Grgić, hrvatski vinar
 10. travnja – Anton Marti, hrvatski televizijski i kazališni redatelj († 2004.)
 20. travnja – Majka Angelica, američka redovnica i tv-voditeljica († 2016.)
 22. travnja – Aaron Spelling, američki filmski producent, pisac i glumac († 2006.)
 1. svibnja – Milan Kangrga, hrvatski filozof († 2008.)
 7. svibnja – Anne Baxter, američka filmska glumica († 1985.)
 14. lipnja – Ivan Gubijan, hrvatski atletičar († 2009.)
 25. lipnja – Vatroslav Mimica, hrvatski filmski redatelj, glumac i producent († 2020.)

Srpanj – rujan
 25. srpnja – Estelle Getty, američka glumica († 2008.)
 10. srpnja – Rudolf Kehrer, ruski pijanist († 2013.)
 12. kolovoza – Dragutin Haramija, hrvatski političar i ekonomist († 2012.)
 15. kolovoza – Shimon Peres, izraelski političar i dobitnik Nobelove nagrade za mir († 2016.)
 29. kolovoza – Richard Attenborough, britanski filmski umjetnik († 2014.)
 1. rujna – Rocky Marciano, američki boksač i prvak u teškoj kategoriji († 1969.)
 1. rujna – Drago Krča, hrvatski glumac († 1998.)
 14. rujna – Josip Županov, hrvatski sociolog († 2004.)
 16. rujna – Lee Kuan Yew, singapurski političar († 2015.)
 26. rujna – Mija Aleksić, srbijanski glumac († 1995.)
 28. rujna – Marcello Mastroianni, talijanski filmski i kazališni glumac († 1996.)

Listopad – prosinac
 4. listopada – Charlton Heston, američki filmski glumac († 2008.)
 22. listopada – Željko Hell, hrvatski književnik († 2008.)
 27. listopada – Roy Lichtenstein, američki pop umjetnik († 1997.)
 31. listopada – Stjepan Šćavničar, hrvatski akademik, mineralog i kristalokemičar († 2011.)
 5. studenog – Nada Puttar-Gold, hrvatska operna pjevačica († 2016.)
 5. studenog – Biserka Cvejić, srpska operna pjevačica
 19. studenog – Monica Lovinescu, rumunjska novinarka († 2008.)
 28. studenog – Gloria Grahame, američka glumica († 1981.)
 2. prosinca – Maria Callas, američka operna pjevačica grčkog porijekla († 1977.)
 3. prosinca – Stjepan Bobek, hrvatski nogometaš († 2010.)
 19. prosinca – Nenad Turkalj, hrvatski muzikolog, glazbeni kritičar i dramaturg († 2007.)
 25. prosinca – René Girard, francuski povjesničar, pisac i filozof († 2015.)

Nepoznat datum rođenja
 Marija Aleksić, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica († 1998.)

 Smrti
Siječanj – ožujak
 6. veljače – Edward Emerson Barnard, američki astronom (* 1857.)
 10. veljače – Wilhelm Conrad Röntgen, njemački fizičar (* 1845.)
 2. ožujka – Sarah Bernhardt, francuska glumica (* 1844.)
 5. ožujka – Dora Pejačević, hrvatska skladateljica (* 1885.)

Travanj – lipanj
 17. travnja – Maria Teresa Nuzzo, malteška katolička redovnica (* 1851.)
 10. svibnja – Ulderiko Donadini, hrvatski književnik (* 1894.)

Srpanj – rujan
 20. srpnja – Pancho Villa, meksicki revolucioner (* 1878.)
 2. kolovoza – Warren G. Harding, 29. predsjednik SAD-a (* 1865.)
 5. kolovoza – Vatroslav Jagić, hrvatski jezikoslovac (* 1838.)
 25. kolovoza – Milan Ogrizović, hrvatski književnik (* 1877.)
 24. rujna – Ivo Ćipiko, hrvatski književnik (* 1867.)

Listopad – prosinac
 28. prosinca – Gustave Eiffel, francuski inženjer, konstruktor Eiffelova tornja u Parizu (* 1832.)

 Nobelova nagrada za 1923. godinu
 Fizika: Robert Andrews Millikan
 Kemija: Fritz Pregl
 Fiziologija i medicina: Frederick Banting i John James Richard Macleod
 Književnost: William Butler Yeats
 Mir: nije dodijeljena

Izvori

 Vanjske poveznice

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

KRONOLOGIJA
1203.
Prvi spomen Međimurja u povelji kralja Emerika u kojem se ujedno spominje i Mihovljan, današnje čakovečko naselje
1266.
Grof Dimitrije Čak (Csaky) gradi promatrački toranj okružen jarkom. Zahvaljujući njemu, od naziva Čakov Turen, Čakovec dobiva ime.
27. lipnja 1333.
Prvi spomen Čakovca kao utvrđenog grada u ispravi kralja Karla Roberta.
30. listopada 1350.
Kralj Ljudevit daruje Međimurje erdeljskom vojvodi Stjepanu Lackoviću
27.8.1376.
U Svetoj Jeleni (današnji Šenkovec pokraj Čakovca) vojvoda Stjepan Lacković i njegov brat Dionizije osnivaju pavlinski samostan posvećen Uznesenju Blažene Djevice Marije i Svim Svetima
4. ožujka 1397.
Kralj Sigismund Luksemburški braći Nikoli, Ivanu i Stjepanu Kanižaj daruje Međimurje
21. kolovoza 1405.
Kralj Sigismund Luksemburški daje Međimurje grofu Celjskom za 48000 dukata
17. travnja 1406.
Herman Celjski postaje gospodar Međimurja
8. listopada 1420.
Herman Celjski Pavlinskom samostanu u Sv. Jeleni daje u posjed Šenkovec
20. studenoga 1473.
Matija Korvin prodaje Međimurje budimskom veletrgovcu i bankaru Ivanu Ernuštu Hampu
3. ožujka 1476.
Umro Ivan Ernušt Hampo, hrvatski ban i gospodar Međimurja
26. kolovoza 1479.
Turska vojska prvi put provalila u Međimurje
1. listopada 1542.
Nikola Šubić Zrinski pod Budimom spasio vojsku kralja Ferdinanda
2. rujna 1546.
Nikola Šubić Zrinski zauzeo čakovečku tvrđavu
4. veljače 1549.
Međimurje prelazi u trajni posjed obitelji Zrinski
15. travnja 1554.
Međimurje prelazi u trajno vlasništvo Zrinskih, dobivaju titulu grofova i novi obiteljski grb
14. listopada 1556.
U Čakovcu napisan najstariji do sada poznati tekst na hrvatskom jeziku, pismo Nikole Šubića Zrinskog zapovjedniku Hrvatske krajine, Stjepanu Lackoviću
1561.
Pokraj crkve pavlinskog samostana Sv. Jelena Nikola Zrinski Sigetski izgradio mauzolej u kojem su uz njegove posmrtne ostatke bili pokopani i svi Zrinski do 1670. godine
7. rujna 1566.
Nikola Šubić Zrinski junački poginuo u obrani Sigeta
13. kolovoza 1574.
Zahvaljujući Jurju IV. Zrinskom tiskan Decretum tripartitium Ivanuša Pergošića, najstarija knjiga u sjevernoj Hrvatskoj
29. svibnja 1579.
Juraj IV. Zrinski stanovnicima oko utvrde izdaje Povelju kojom Čakovec postaje grad dobivši privilegije slobodnog trgovišta. Danas se 29. svibnja slavi kao Dan Grada.
1584.
Prvi poznati popis stanovnika Čakovca
1602.
Čizmarski ceh u Čakovcu po uzoru na Požunski (Bratislava), dobiva svoje artikule
1. svibnja 1620.
U Čakovcu rođen Nikola Zrinski Čakovečki, hrvatski ban, vojskovođa i pjesnik
6. lipnja 1621.
Rođen Petar Zrinski, hrvatski ban, vojskovođa i pjesnik
15. studenoga 1622.
Juraj V. Zrinski (otac Nikole i Petra) imenovan hrvatskim banom
18. travnja 1639.
Pavlinski samostan u Sv. Jeleni dobio povlasticu za održavanje sajmova
20. listopada 1645.
Nikola Zrinski Čakovečki imenovan velikim županom Zaladske županije
27. prosinca 1647.
Nikola Zrinski Čakovečki imenovan hrvatskim banom, a 14. siječnja 1649. i postavljen
1651.
U Beču tiskan spjev na mađarskom jeziku Adriai Tengernek Syrenaia, Nikole Zrinskog Čakovečkog, prijevod toga djela na hrvatski Adrianskoga mora sirena 1660. u Mlecima tiskao Petar Zrinski
1651.
Rođen Ivan Antun Zrinski, sin hrvatskog bana Petra Zrinskog i Ane Katarine, rođene Frankopan.
28. lipnja 1659.
Nikola Zrinski Čakovečki piše u pismu zagrebačkom podžupanu Ivanu pl. Ručiću Ego mihi conscius aliter sum, etenim non degenerem, me Croatam et quidem Zrinium esse scio - Svjestan sam toga i to ne niječem, da sam Hrvat i da sam Zrinski
1661.
U Mlecima izdan molitvenik Putni tovaruš Katarine Zrinske.
16. listopada 1663.
Petar Zrinski pobijedio tursku vojsku kod Otočca, u bitci je sudjelovao i Fran Krsto Frankopan.
17. studenoga 1663.
Nikola Zrinski potukao 2000 tatarskih konjanika koji su provalili u Međimurje. Prije toga je kod Ostrogona napao Turke i preoteo im veliki plijen koji su osvojili za vojnih pohoda po zapadnoj Mađarskoj i Moravskoj
6. srpnja 1664.
Pad Novoga Zrina na Muri pri Donjoj Dubravi
18. studenoga 1664.
U Kuršanečkom lugu poginuo Nikola Zrinski Čakovečki
5. studenoga 1668.
Petar Zrinski počeo obnašati čast hrvatskoga bana
13. ožujka 1670.
Petar Zrinski i Fran Krsto Frankopan odlaze u Beč
14. travnja 1670.
Pljačka Zrinskog dvora u Čakovcu, carski general Spankau zaposjeda Međimurje
30. travnja 1671.
U Bečkom Novigradu pogubljeni Petar Zrinski i Fran Krsto Frankopan
30. listopada 1671.
Napravljen popis imovine Zrinskih i Frankopana
16. studenoga 1673.
Katarina Zrinska umire zatvorena u samostanu sestara dominikanki u Grazu
14. veljače 1685.
Građani Čakovca oslobođeni kmetskih tereta
14. siječnja 1688.
Jelena Zrinska predala tvrđavu Munkač (Ukrajina)
27. srpnja 1689.
Markiza Anna Maria Pignatelly postala gospodaricom Međimurja
19. kolovoza 1691.
U borbi protiv Osmanlija kod Slankamena, pogođen zrnom u leđa, poginuo Adam Zrinski.
29. travnja 1695.
Požar uništio pavlinski samostan u Sv. Jeleni
1699.
Franjevački Samostan i crkvica Sv. Nikole u Čakovcu stradali u požaru.
6. ožujka 1701.
Pavlini u Svetoj Jeleni odcijepili se od mađarske pavlinske provincije
4. rujna 1702.
Bivši provincijal fra Maksimilijan Klarić postavio temeljni kamen novog čakovečkog franjevačkog samostana
18. siječnja 1703.
U izgnanstvu u Nikomediji (Turska) umrla Jelena Zrinska
11. studenoga 1703.
U tamnici u Grazu umro Ivan Antun, posljednji Zrinski
7. srpnja 1707.
Iskopani temelji nove samostanske crkve u Čakovcu, temeljni kamen blagoslovio provincijal o. Hilarion Svilečić
25. svibnja 1719.
Međimurje ulazi u posjed češkog grofa Ivana Mihalja Althana
5. ožujka 1723.
Katastrofalni potres u Međimurju
13. svibnja 1723.
Veliki požar u kojem je izgorjela većina drvenih kuća, te je opustošio crkvu i samostan. Od tada dolazi do prekretnice u gradnji, te se počinju koristiti cigle.
1724.
Dovršena gradnja crkve Sv. Nikole biskupa
29. travnja 1738.
Katastrofalni potres u Čakovcu
1740.
Braća Andrija Schuman i Vital Zolerer izgradili su orgulje u crkvi Sv. Nikole biskupa
16. svibnja 1741.
Katastrofalni požar u Čakovcu u kojemu su bila rastaljena čak i crkvena zvona.
14. lipnja 1750.
Završeno unutrašnje uređenje crkve Sv. Nikole biskupa, posvetio ju je zagrebački biskup Franjo Klobušicki, Ana Marija Althan de Pignatelly daruje sliku sv. Nikole na glavnom oltaru
8. prosinca 1771.
Grof Mihael Ivan Althan proširio urbarska prava Čakovčanima, te im omogućio 3 godišnja sajma
25. travnja 1776.
Veliki požar u Čakovcu u kojem je izgorjelo 385 kuća
1780.
Osnovana Židovska bogoštovna općina
13. siječnja 1782.
Ukazom cara Josipa II. ukinut pavlinski samostan u Sv. Jeleni
3. rujna 1786.
Pokrenuto pitanje preseljenja sjedišta župe iz Mihovljana u Čakovec
3. ožujka 1789.
U Čakovcu rođen Fortunat Pintarić, franjevac i vrstan orguljaš, te autor mnogobrojnih crkvenih i svjetovnih skladbi, te molitvenika i pjesmarice Knjiga bogoljubnosti krstjanske tiskane u Beču 1849.
8. studenoga 1789.
Sjedište čakovečke župe preneseno iz Mihovljana u Čakovec, u Franjevački samostan i crkvu posvećenu sv. Nikoli biskupu. Tom prigodom župa se širi na sela Ivanovec i Gornji Vidovec.
1791.
Grofovi Mijo, Franjo i Mikša Althan prodaju Međimurje s Čakovcem grofu Jurju Feštetiću de Tolna za 1,600.000 forinti
17. studenoga 1815.
Čakovec zadesila velika poplava
1834.
U Čakovcu Ivan Knaup izgradio prvi paromlin koji je radio do 1866. kada ga firma Hochsinger pretvara u tvornicu likera, octa i rakije
1836.
Sagrađena sinagoga
23. rujna 1837.
U Čakovcu rođena baka Miroslava Krleže Terezija Goričanec, koja je mnogo djelovala na njegov kajkavski jezik
13. studenoga 1837.
Prvo trgovišno poglavarstvo u Čakovcu
1842.
Rođen Alojz Prustz – jedan od zapaženijih gradonačelnika Čakovca (1882.-1896.). Za njegovog mandata osnovano je u Čakovcu Društvo za uređenje grada, koje je djelovalo do pred I. svjetski rat.
1842.
Čakovec dobio javnu rasvjetu na ulje od repice
17. lipnja 1848.
Čakovec proglašen slobodnim kraljevskim gradom
11. rujna 1848.
Ban Jelačić ulazi u Čakovec, zaposjeda Međimurje te ga priključuje Hrvatskoj
5. studenoga 1851.
Rijeka Trnava poplavila Čakovec
23. svibnja 1854.
Rođen Samuel Neumann, utemeljitelj tekst. industrije u Međimurju
1855.
U starom gradu Zrinskih započinje s radom jedna od najstarijih sladorana u Hrvatskoj (radila do 1870.)
8. lipnja 1856.
Car i kralj Franjo Josip odobrio gradnju pruge kroz Međimurje
1857.
U Međimurju osnovana dva upravna kotara: Čakovec i Prelog (jedno kraće vrijeme i Štrigova)
24. travnja 1860.
U javni promet puštena prva željeznička pruga u Hrvatskoj Kotoriba-Čakovec-Macinec, spajala je Veliku Kanižu u Mađarskoj i Pragersko (Slovenija). Ujedno i telegraf na željezničkoj postaji u Čakovcu.
12. ožujka 1861.
Međimurje pripojeno Mađarskoj
21. ožujka 1861.
Čakovec degradiran u trgovište
1864.
Na inicijativu trgovaca u gradu Čakovcu uveden telegraf
1. siječnja 1872.
U Čakovečkom Starom gradu počeli s radom Kotarski i Okružni sud
18. srpnja 1872.
U Čakovcu osnovana Građanska škola
1874.
Osnovana Bojadisaona platna, vlasnika Samuela Neumanna, današnji Čateks
1. rujna 1875.
Ukinut Okružni sud u Čakovcu, njegovu nadležnost preuzima Okružni sud u Nagykanizsi, te Stol sedmorice u Pečuhu
1878.
Pošta u Čakovcu obavlja redovite telegrafske usluge
6. rujna 1878.
Utemeljena tekstilna tvrtka Samuela Neumanna, bojadisaona platna za koju je kotlove kupio četiri godine ranije, a 1894. posao proširuje kupnjom strojeva za tekstil.
16. rujna 1878.
U Čakovcu počela s radom Državna učiteljska škola
27. ožujka 1879.
Rođen arhitekt Valent Morandini mlađi, čakovečki graditelj
1880.
Braća Moritz i Maksimilijan Graner u Čakovcu osnivaju tvrtku Braća Graner, današnji MTČ
11. ožujka 1881.
Osnovana Međimurska štedionica d.d. Čakovec
Proljeće 1884.
Osnovano Udruženje trgovaca, poznatije kao «Trgovački kasino»
1884.
Graditelj Valent Morandini u Mihovljanu osniva ciglanu
1884.
Osnovana Čakovečka tiskara
18. svibnja 1884.
Počele izlaziti dvojezične novine na hrvatskom i mađarskom jeziku Međimurje – Muraköz
22. svibnja 1884.
Rođen hrvatski preporoditelj Međimurja Ivan Novak
26. svibnja 1886.
Osnovan kuglački klub, prvi športski klub u Čakovcu, zahvaljujući kuglani u dvorištu Baumhakove gostionice u obližnjem izletištu u Svetoj Jeleni
4. rujna 1886.
U promet puštena željeznička pruga Zaprešić – Čakovec
9. siječnja 1889.
Izgrađena Državna učiteljska škola u Čakovcu
11.siječnja 1890.
Rođen dr. Vinko Žganec
24. travnja 1891.
U Čakovcu rođen Ladislav Kralj Međimurec, prvi slikar i grafičar iz Međimurja koji je ušao u povijest hrvatskog slikarstva
16. kolovoza 1891.
Donijeta odluka o gradnji vojarne u Čakovcu
19. listopada 1891.
Puštena u promet željeznička pruga Čakovec-Lendava
17. lipnja 1892.
Osnovano Prosvjetno društvo trgovačke mladeži
24. kolovoza 1892.
Odluka o gradnji mjesne električne centrale u Čakovcu
1. listopada 1893.
Paromlin Ljudevita Molnara započeo s proizvodnjom električne energije te Čakovec dobiva javnu električnu rasvjetu među prvima u Hrvatskoj, 131 svjetiljka na ulicama i u 105 kuća
15. ožujka 1894.
U Čakovcu osnovano Društvo za uređenje i poljepšavanje grada
24. rujna 1895.
U Čakovcu osnovan obrtni zbor
11. svibnja 1896.
Rođen Josip Štolcer Slavenski, hrvatski glazbenik i skladatelj
21. rujna 1898.
Rođen Lujo Bezeredy, hrvatski kipar čije brojne skulpture krase Čakovec
29. lipnja 1899.
Svečano otvorena Građanska škola u Čakovcu, danas I .OŠ
1900.
Osnovana tvrtka «Braća Strahija», bavila se tovom peradi te njenim izvozom, uz to i divljači, ribe i guščje jetre
17. kolovoza 1900.
Car i kralj Franjo Josip I. u Čakovcu
1902.
U Čakovcu na inicijativu Udruge trgovaca uveden telefon sa 16 stalnih pretplatnika i 2 državna korisnika
28. kolovoza 1902.
Otvorena je nova zgrada Osnovne škole u Čakovcu, današnjeg Otvorenog sveučilišta u Čakovcu
1. siječnja 1903.
Kotarski sud u Čakovcu useljava u novu zgradu u današnjoj Ulici Ruđera Boškovića, u kojoj se i danas nalaze Općinski i Županijski sud
1903.
Gvardijan Fabijan Peštalić u samostan i crkvu Sv. Nikole biskupa uvodi rasvjetu iz čakovečkog paromlina.
1904.
Elemer Vajda u Beču osnovao poduzeće za plasman jaja, peradi i divljači, koje nakon I. Svjetskog rata seli u Čakovec te stvara brand poznat u cijeloj Europi
1904.
Odvjetnik Rudolf Wolak izgradio današnji Dom sindikata u kojem je bio Trgovački kasino
19. studenoga 1904.
U Čakovcu osnovana tvornica šampanjca Međimurska tvornica šampanjca Strahija i kompanjoni
1905.
Petar Sallon otvara ciglanu u Šenkovcu
14. srpnja 1906.
U Čakovcu rođen hrvatski skladatelj, dirigent, zborovođa, orguljaš i glazbeni pedagog Miroslav Magdalenić
1910.
Valent Morandini gradi ciglanu u Šenkovcu
1. svibnja 1910.
U Čakovcu rođen hrvatski kipar Aleksandar Schulteis, zaslužan za prikupljanje velikog dijela današnjeg fundusa Muzeja Međimurja u Čakovcu i njen prvi ravnatelj
21. studenoga 1913.
Rođen Franjo Punčec, svjetski teniski as i jedan od najboljih hrvatskih športaša 20. stoljeća
1915.
Otvoren prvi čakovečki stalni kinematograf Čakovečki kino
6. studenoga 1918.
Mađarske vlasti uvele prijeki sud, štatarium
6. studenoga 1918.
Pobuna pučanstva protiv mađarske vlasti
13. studenoga 1918.
Neuspjelo oslobađanje Međimurja
24. prosinca 1918.
Hrvatske postrojbe predvođene potpukovnikom Perkom ulaze u Čakovec, nakon što je mađarski major Györy potpisao predaju, Međimurje priključeno Hrvatskoj
2. siječnja 1919.
Dr. Ivan Novak imenovan za prvog građanskog povjerenika za Međimurje
7. siječnja 1919.
Izašao prvi broj Međimurskih novina
25. travnja1919.
U Čakovcu počela s radom Učiteljska škola na hrvatskom jeziku
1920.
Prvi put se spominje povjerenstvo Matice hrvatske u Čakovcu
1920.
Čakovečka i Međimurska štedionica ujedinjuju se u Čakovečko-Međimursku štedionicu d.d.
23. srpnja 1920.
U Čakovcu počela s radom tvornica leda
1921.
U Čakovcu počela s radom tvornica bombona
21. rujna 1922.
Dr. Albin Blašić u čakovečkoj bolnici izveo prvu operaciju
14. veljače 1922.
Požar u tvornici Samuel Neumann i nasljednici
1923.
Osnovana Dionička tvrtka braće Graner, današnja Međimurska trikotaža Čakovec
1923.
Tiskana zbirka pjesama Nikole Pavića Pozabljeno cvetje, prvi puta međimurska kajkavština u hrvatskoj umjetničkoj književnosti
11. rujna 1923.
U Čakovcu odigrana prva hazena utakmica (preteča rukometa)
22. rujna 1923.
Grof Eugen Feštetić prodao čakovečko vlastelinstvo tvrtki Slavonija d.d.
1924.
U Čakovcu počeo izlaziti list Međimurski Hrvat
13. srpnja 1924.
U Čakovcu organizirane prve motociklističke utrke
28. kolovoza 1925.
Veliki požar u Mačkovcu
1932.
Osnovan Čakovečki športski klub Građanski.
11. kolovoza 1932.
Odigrana prva noćna nogometna utakmica pod reflektorima između ČŠK (Čakovečkog športskog kluba) i austrijskog FC Salzburg
19. studenoga 1933.
Obrtnici kotara i grada Čakovca kupili Zrinski grad
1934.
U kasno proljeće u Perivoju Zrinskih otvoreno kupalište sa dva bazena
20. veljače 1934.
Umro dr. Ivan Novak, hrvatski preporoditelj Međimurja
15. srpnja 1934.
U Čakovcu počela raditi Prva međimurska tkaonica J. Brunnera
23. rujna 1934.
Čakovec ponovo proglašen gradom
23. kolovoza 1935.
U Čakovcu na Euharistijskom kongresu boravio nadbiskup Alojzije Stepinac
6. lipnja 1936.
U čakovečkoj tkaonici Bruner prvi veliki radnički štrajk
22. travnja 1937.
Početak gradnje Katoličkog doma u Čakovcu
2. prosinca 1938.
Otvoren Sokolski dom
29. siječnja 1941.
U Čakovcu gostovao zagrebački HNK sa Strozzijevim Zrinskim
7. travnja 1941.
Njemačka okupacijska vojska ulazi u Čakovec
16. travnja 1941.
U Međimurje ušla mađarska okupacijska vojska i zaposjela Čakovec
31. srpnja 1941.
Progon hrvatske inteligencije i činovništva iz cijelog Međimurja
16. prosinca 1941.
Mađarska anektirala Međimurje te uvodi civilnu upravu i formira kotarske sudove u Čakovcu i Prelogu
26. travnja 1944.
Započinje masovna deportacija međimurskih Židova. U samo dva dana deportirano je 605 ljudi u Nagykanizsu i dalje u Auschwitz
31. ožujka 1945.
Saveznički avioni bombardiraju Čakovec, nakon čega započinje masovno povlačenje okupatora
6. travnja 1945.
Čakovec oslobađaju Bugarska vojska i Crvena armija, a potom i prve partizanske jedinice Kalničkog odreda
20. listopada 1946.
Počela raditi čakovečka Gradska knjižnica, danas Knjižnica Nikola Zrinski
26. studenoga 1946.
Osnovana tiskara Zrinski
16. lipnja 1947.
Ukazom vlade Narodne republike Hrvatske od Brunnerove tkaone i Neummanove bojadisaone formira se Čateks, a od Granerove trikotaže današnji MTČ
8. ožujka 1949.
Osnovano Kino-poduzeće Čakovec
31. ožujka 1953.
Čakovec zadesio katastrofalni požar
1954.
Osnovan Gradski muzej Čakovec
25. srpnja 1954.
U Čakovcu otvoren hipodrom
1. kolovoza 1955.
Izgorjela čakovečka uljara
7. studenoga 1958.
Završena gradnja veterinarske stanice
1961.
Započela gradnja današnjeg Vatrogasnog doma, završena 1964. godine
27. siječnja 1961.
Osnovano Pučko sveučilište
27. siječnja 1961.
Otvaranje Pedagoške akademije i gimnazije
9. svibnja 1961.
U Čakovcu otvorena nova gradska tržnica
25. studenoga 1962.
U pogon pušten Gradski vodovod
12. ožujka 1963.
Katastrofalna poplava
11. srpnja 1966.
U promet puštena cesta Čakovec - Mursko Središće
11. kolovoza 1966.
U Čakovcu otvorena robna kuća
30. studenoga 1966.
Otvoren hotel Park
21. travnja 1968.
Radio Čakovec počeo s emitiranjem
2. listopada 1969.
Komedijom Hipohondrijakuš kajkavskog komediografa Nikole Neralića, u izvedbi Varaždinskog kazališta, započela Tribina ČČ (Čakovec četvrtkom)
3. studenoga 1970.
Počela gradnja današnje Županijske bolnice u Čakovcu
5. rujna 1971.
Otvorena III. osnovna škola
2. listopada 1971.
U promet puštena čakovečka trafostanica Trokut
11. siječnja 1972.
U sjedištu čakovečkog ogranka Matice hrvatske policija radi premetačinu te joj oduzima svu imovinu, novac, knjige i arhiv. Taj se dan može smatrati nasilnim prestankom rada ogranka MH Čakovec.
10. svibnja 1974.
Prvi put održan Majski muzički memorijal (MMM) Josip Štolcer Slavenski (u 90.-ima nakratko mijenja naziv u Čakovečki dani hrvatske glazbe Josip Štolcer Slavenski)
6. svibnja 1979.
Veliki požar u Međimurskoj trikotaži Čakovec
4. studenoga 1981.
Svečanim uprizorenjem Krležinog «Banketa u Blitvi» u izvedbi zagrebačkog HNK otvoren Centar za kulturu
21. ožujka 1987.
Održana prva smotra kazališnih amatera Međimurja
20. svibnja 1987.
Otvoren Sportsko-rekreacijski centar Mladost
3. veljače 1990.
Obnovljen rad Matice hrvatske – ogranak Čakovec
7. rujna 1990.
U Čakovcu kod spomenika Nikoli Zrinskom Čakovečkom i kod kapelice Sv. Jelene u Šenkovcu svečano obilježena obljetnica Sigetske bitke.
17. rujna 1991.
Vojarna JNA u Čakovcu predaje se policiji i teritorijalnoj obrani
30. prosinca 1992.
Hrvatski sabor donosi odluku kojom Općina Čakovec dobiva status županije i novi naziv Međimurska županija, a Čakovec status Grada i jedinice lokalne samouprave
Feudalni gospodari Međimurja
Loza Buzad – Hahold 13. st.
Gisingovci 13. i prva polovina 14. st.
Lackovići 1350-1396
Kanižaji 1397.-1405.
Celjski 1405-1461.
Matija Korvin 1461.-1464.
Friedrich Lamberg 1464.-1473.
Ernušti 1473.-1540.
Petar Keglević 1540.-1546.
Zrinski 1546-1691.
Ugarska komora (dio) 1671.-1695.
De Prye Turineti 1695.-1702.
Karlo VI 1702.-1715.
Ivan Čikulin 1715-1719.
Althani 1719.-1791.
Feštetići 1791.-1923.

Question: what nationality were the children who received the croatian name at the baptism in

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Question: what is the name of the dionical company of the brothers graner

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Question: who banned and deleted the slave names of the site

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Question: in which country was there a civil war in 1923

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Question: on what date was the internet accessed

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Question: where are italian authorities authorized to change the croatian names

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Question: what was founded after the end of the civil war in ireland

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Question: when did italy ban the adoption of croatian names

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

The End of a Civil War in Ireland after the division into Northern Ireland and the Republic of Ireland Founded the UK South Founded the Dionical Company of the Brothers Graner , today the Middle - Murch Trikotaža Chakovec March 28 – by a special royal decree of the Italian authorities in Istria are authorized to change the Croatian names there . Perić , Ivo , Croatia in Monarchist Yugoslavia , Chronicles of Important Conflict , Home and World , Zagreb , 2006 , , p.

Selected by : R.V.Aleksić , 28 July 2008 .

December 31 – The fascist Italy with a decree prohibited the giving of Croatian names , and the children who received the Croatian name at the baptism in the municipality ’s mother office were given Italian .

The End of a Civil War in Ireland after the division into Northern Ireland and the Republic of Ireland Founded the UK South Founded the Dionical Company of the Brothers Graner, today the Middle-Murch Trikotaža Chakovec March 28 – by a special royal decree of the Italian authorities in Istria are authorized to change the Croatian names there.Perić, Ivo, Croatia in Monarchist Yugoslavia, Chronicles of Important Conflict, Home and World, Zagreb, 2006, , p. April 20 – The fascist Italy by a decree banned and deleted the slave names of the site.Poreština.info What happened 65 years ago in Rušnika ? Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008. (Accessed on November 3, 2015) December 31 – The fascist Italy with a decree prohibited the giving of Croatian names, and the children who received the Croatian name at the baptism in the municipality’s mother office were given Italian.

Selected by: R.V.Aleksić, 28 July 2008.

(Accessed on November 3, 2015)

Što se dogodilo prije 65 godina na Rušnjaku ?
U Poreču je prije 30 godina objavljena skromna knjiga u izdanju "30 dana" – gradskog lista : "Rušnjak 35 godina (1943. -1978.)", a urednik Drago Orlić odabrao je za tisak nekoliko radova povjesničara i svjedočanstava sudionika povjesnih zbivanja. Znači 27. srpnja 2008. godine 65. obljetnica je odlaska prve grupe od 69 dobrovoljaca iz Zapadne Istre u partizane.
Herman Buršić u tekstu " Poreština u NOR-u 1941.-1945." piše:
" … Dekretom od 20. travnja 1923. godine zabranjena su i ukinuta slavenska imena mjesta. Tar je postao Torre di Parenzo, Nova Vas – Villa Nova, Gradina – Geroldia, Bačva – Montebotte, Labinci – Domenica, Vrsar – Orsera, Dračevac – Monspinoso. Dekretom od 31. prosinca 1923. zabranjeno je nadjevanje hrvatskih imena. Djeca koja su na krštenju dobila hrvatsko ime u matičnom su uredu općine dobivala talijansko. …. Između dva rata ( svjetska ) poznati su u Poreču talijanski antifašisti: Matteo Bernobich, Bruno Valenti, Gregorio Dubac, Giovani Sandri, Antonio Blažević, Giuseppe Musizza i Giuseppe Jelenić. …. Talijanska je policija vodila računa o tim antifašistima i hapsila ih, na Poreštini su zatvarani po nekoliko puta Mate Vlašić iz Nove Vasi, Pere Banko iz Baderne, Ive Rakovac iz Rahovci, Marko Štifanić iz Funtane, Stipe Rajko iz Kirmenjaka, Zvanić Ružić iz Kaštelira i drugi…. Početkom 1942. godine, nakon višegodišnjeg izbivanja iz Poreča vratio se kući Božo Kalčić ( radnik i komunist ). Početkom svibnja 1942. godine došao je na Poreštinu ilegalni i Mario Špiler ( član Komiteta KPH iz Rijeke ). Mario Špiler je i u samom Poreču održao jedan sastanak 12. svibnja 1942. godine u kući Ivana Jakusa ( sudjelovalo 6 a ), te u kući Godeas u predjelu Cimezin. …Koncem 1942. godine na Poreštini su se pojavili i braća Ljubo i Ante Drnić iz Karojbe ( članovi KPH ), a Ante Drndić se sastao sa 2 napredna seljaka – narodnjaka : Joakimom Rakovcem i Jožom Šuranom. Njima su se odmah pridružili Mirko Jurcan, Ivan Rakovac – Đovanin, Ivan Jelovac, Ciril Legović. U veljači 1943. godine osnovan je Narodno Oslobodilački odbor (NOO) u Rakovcima. U svibnju 1943. godine osnovana je i prva partijska organizacija KPH na ovom području, od 5 članova, a Joakim Rakovac prvi partijski sekretar. .. Iz Poreštine je, s legendarnog Rušnjaka, a po direktivi partije ( KPH ) – 29. srpnja 1943. godine, otišla za Liku u redove XIII Primorsko-goranske divizije prva veća grupa Porečana. Bila je to grupa od 69 mladića od 16 do 25 godina staročlanovi SKOJ-a i USAOH-a iz Rakovci, Jurcani, Štifanići, Seline, Krunčići, Medaki, Rovinjskog sela, Rapavela, Katuna, Baderne, Majkusi, Šušnjići i Smolici. Najstariji u grupi je Martin Rakovac ( 41 ). …I prije je bilo pojedinačnih odlazaka u partizane. Grupa je Porečana ponijela sa sobom i oružje koje je posjedovala: 8 pištolja, 3 lovačke puške i 1 karabin. Sa Rušnjaka su krenuli u smjeru Smolici, selo Narodnog heroja Jože Šurana, koji ih je posebno počastio vinom, sirom i pršutom, te su nastavili u Zamski Dol, na Ćićariju, pored Kastva u Brinje".
Odabrao: R.V.Aleksić


Događaji
 7. rujna – Osnovana Latvijska banka u glavnom gradu Latvije, Rigi.
 27. do 29. listopada - Marš na Rim
 2. prosinca - Uqairskom konvencijom definirane granice između Iračkog mandata, sultanata Nedžd i šeikata Kuvajta
 30. prosinca - osnovan Savez Socijalističkih Sovjetskih Republika (SSSR ili Sovjetski Savez)

Nepoznat datum:
 osnovana je Tvornica olovnih proizvoda (TOP) a tvornica za proizvodnju olovnih tuba 1937. Tvornice su 1947. spojene u poduzeće pod nazivom Tvornica olovnih proizvoda – TOP. Dijelovi proizvodnje drugih poduzeća pripojeni su TOP i to 1963. metalne konstrukcije i žaluzije, a 1977. uključena je ljevaonica aluminija. U travnju 1990. poduzeće je bilo upisano u sudski registar pod nazivom Tvornica olovnih i aluminijskih proizvoda, Zagreb – Kerestinec u Kerestincu, s potpunom odgovornošću.
90 godina tvornice olovnih proizvoda , sventv.info, pristupljeno 11. travnja 2016.Revizije pretvorbe i privatizacije – br. 788 (TOP – tvornica olovnih proizvoda Kerestinec) , PDF format, revizija.hr, pristupljeno 11. travnja 2016.

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 7. siječnja – Ivan Milat, hrvatski slikar († 2009.)
 12. siječnja – Tatjana Arambašin Slišković, hrvatska književnica, novinarka i prevoditeljica († 2009.)
 17. siječnja – Betty White, američka glumica († 2021.)
 19. siječnja – Dragica Martinis, hrvatska sopranistica († 2010.)
 19. siječnja – Jerzy Kawalerowicz, poljski filmski redatelj i scenarist († 2007.)
 21. siječnja – Predrag Vranicki, hrvatski filozof († 2002.)
 26. siječnja – Đuro Pulitika, hrvatski slikar († 2006.)
 9. veljače – Kathryn Grayson, američka glumica († 2010.)
 11. veljače – Ela Peroci, slovenska književnica († 2001.)
 11. veljače – Ivo Padovan, hrvatski akademik i liječnik († 2010.)
 22. veljače – Cvijeta Grospić, hrvatska književnica († 2015.)

 Travanj – lipanj
 3. travnja – Doris Day, američka glumica, pjevačica i pobornica za prava životinja († 2019.)
 10. travnja – Vesna Parun, hrvatska književnica († 2010.)
 23. travnja – Fadil Hadžić, hrvatski filmski redatelj, scenarist, dramski pisac, komediograf († 2011.)
 27. travnja – Boro Pavlović, hrvatski književnik († 2001.)
 13. svibnja – Beatrice Arthur, američka glumica († 2009.)
 14. svibnja – Franjo Tuđman, prvi hrvatski predsjednik († 1999.)
 20. svibnja – Krešo Golik, hrvatski filmski i TV redatelj († 1996.)
 22. svibnja – Mirjana Gross, hrvatska povjesničarka († 2012.)
 2. lipnja – Carmen Silvera, britansko-kanadska glumica († 2002.)
 10. lipnja – Judy Garland, američka filmska glumica († 1969.)
11. lipnja – Erving Goffman, američki sociolog († 1982.)
 18. lipnja – Nela Eržišnik, hrvatska glumica i komičarka († 2007.)
 27. lipnja – Jelka Asić, hrvatska operna pjevačica († 1979.)

 Srpanj – rujan
 1. kolovoza – Phil Bosmans, belgijski svećenik i književnik († 2012.)
 29. kolovoza – Mate Relja, hrvatski redatelj i scenarist († 2006.)
 21. rujna – Vladimir Ruždjak, hrvatski operni pjevač († 1987.)

 Listopad – prosinac
 4. listopada – Ivanka Beretta Molla, katolička svetica, liječnica († 1962.)
 9. listopada – Bulcsú László, hrvatski jezikoslovac, prevoditelj i informatolog († 2016.)
 9. studenoga – Imre Lakatos, britanski filozof mađarskog porijekla († 1974.)
 12. studenoga – Kim Hunter, američka glumica († 2002.)
 22. studenoga – Fikret Amirov, sovjetski azerbajdžanski skladatelj († 1984.)
 14. studenoga – Boutros Boutros-Ghali, egejski diplomat († 2016.)
 14. prosinca – Nikolaj Genadijevič Basov, ruski fizičar († 2001.)
 18. prosinca – Josip Bobi Marotti, hrvatski glumac († 2011.)
 24. prosinca – Ava Gardner, američka filmska glumica († 1990.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Števan Kühar, slovenski (prekomurski) pisac i političar (* 1887.)
 5. veljače – Eduard Slavoljub Penkala, hrvatski izumitelj (* 1871.)

 Travanj – lipanj
 23. travnja – Vlaho Bukovac, hrvatski slikar (* 1855.)
 18. svibnja – Charles Louis Alphonse Laveran, francuski liječnik, nobelovac, (* 1845.)

 Srpanj – rujan
 2. kolovoza – Alexander Graham Bell, američki fizičar i izumitelj škotskog porijekla (* 1847.)
 29. rujna – Marija Krucifiksa Kozulić, hrvatska časna sestra (* 1852.)

 Listopad – prosinac
 20. listopada – Maria Bertilla Boscardin, talijanska svetica (* 1888.)
 18. studenoga – Marcel Proust, francuski književnik (* 1871.)
 31. listopada – Alojz Malec, pisac moravskih Hrvata (* 1855.)
 16. prosinca – Eliezer Ben-Yehuda, židovski jezikoslovac (* 1858.)

 Nobelova nagrada za 1922. godinu
 Fizika: Niels Bohr
 Kemija: Francis William Aston
 Fiziologija i medicina: Archibald Vivian Hill, Otto Fritz Meyerhof
 Književnost: Jacinto Benavente
 Mir: Fridtjof Nansen
Izvori

 Vanjske poveznice

 Tvornica olovnih i aluminijskih proizvoda. Hrvatska tehnička enciklopedija – portal hrvatske tehničke baštine

Question: in what year were the factories united

Question: in what year were aluminum leaves added to the production of other enterprises

Question: in what year was the metal structures and galleries added

Question: what was the name of the company that the factories were united into

Question: what was included in 1977

Question: what were the parts of the production of other enterprises attached to in 1963

Question: what were the parts of the production of other enterprises attached to

The factories were united in 1947 into a company called the Pen Products Factory – TOP .

The parts of the production of other enterprises were attached to TOP and that 1963 metal structures and galleries , and in 1977 the aluminum leaves were included .

The factories were united in 1947 into a company called the Pen Products Factory – TOP. The parts of the production of other enterprises were attached to TOP and that 1963 metal structures and galleries, and in 1977 the aluminum leaves were included.


Događaji
 2. ožujka – proglašena Labinska republika, pobuna istarskih rudara protiv nadolazeće talijanske fašističke politike
 5. travnja – Ugušena Proštinska buna.
 osnovana je mlinsko-pekarska industrija Đakovština u Đakovuhttp://djakovo-danas.hr/Zanimljivosti/akovtina-dd-virtualno-netaknuta.html

 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 1. siječnja – Patricia Robins, britanska spisateljica († 2009.)
 5. siječnja – Friedrich Dürrenmatt, švicarski književnik († 1990.)
 18. siječnja – Yoichiro Nambu, kineski fizičar († 2005.)
 25. siječnja – Smiljko Ašperger, hrvatski kemičar i akademik († 2014.)
 27. siječnja – Donna Reed, američka glumica († 1986.)
 31. siječnja – Mario Lanza, američki pjevač i glumac († 1959.)
 8. veljače – Lana Turner, američka glumica († 1995.)
 18. veljače – Branko Bauer, hrvatski redatelj († 2002.)
 27. ožujka – Ivan Rabuzin, hrvatski slikar naivne umjetnosti († 2008.)

 Travanj – lipanj
 2. travnja – Rupert Rozmarić, hrvatski katolički svećenik, franjevac († 1991.)
 8. travnja – Franco Corelli, talijanski operni pjevač († 2003.)
 12. travnja – Anton Števanec, slovenski pisac i učitelj u Mađarskoj (* 1861.)
 16. travnja – Peter Ustinov, britanski glumac, redatelj († 2004.)
 4. svibnja – Edo Murtić, hrvatski slikar († 2005.)
 5. svibnja – Franjo Rupnik, hrvatski nogometaš († 2000.)
 7. svibnja – Noni Žunec, slovenski operni i koncertni pjevač († 2004.)
 23. svibnja – Zvjezdana Ladika, hrvatska redateljica († 2004.)
25. svibnja – Jack Steinberger, američki fizičar njemačkoga porijekla († 2020.)
 7. lipnja – Fides Vidaković, hrvatska časna sestra († 2003.)
10. lipnja – Ivan Kožarić, hrvatski kipar († 2020.)
10. lipnja – Filip, vojvoda od Edinburgha, suprug engleske kraljice Elizabete II. († 2021.)
 30. lipnja – Oswaldo López Arellano, honduraški general, političar i predsjednik († 2010.)

 Srpanj – rujan
 6. srpnja – Nancy Reagan, američka Prva dama, supruga Ronalda Reagana († 2016.)
 8. srpnja – Eliza Dobrić, hrvatska kazališna glumica († 2010.)
 21. srpnja – Jane Russell, američka glumica († 2011.)
 1. kolovoza – Pavao Bačić, hrvatski književnik i skladatelj († 1984.)
 23. kolovoza – Kenneth Arrow, američki ekonomist, dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju 1972. († 2017.)
 12. rujna – Stanisław Lem, poljski književnik († 2006.)
 13. rujna – Alexander Schmemann, ruski mislilac († 1983.)
 30. rujna – Deborah Kerr, škotsko–američka glumica († 2007.)

 Listopad – prosinac
 13. listopada – Yves Montand, francuski šansonijer i glumac († 1991.)
 24. listopada – Srebrenka Jurinac, hrvatska operna pjevačica († 2011.)
 3. studenog – Charles Bronson, američki glumac († 2003.)
 5. studenog – Fawzia Egipatska, egipatska princeza († 2013.)
 6. studenog – James Jones, američki književnik († 1977.)
 27. studenog – Vojin Jelić, hrvatsko-srpski književnik i publicist († 2004.)
 20. prosinca – George Roy Hill, američki filmski redatelj († 2002.)

 Smrti
 Siječanj – ožujak

 Travanj – lipanj
 1. svibnja – Dragutin Hirc, hrvatski prirodoslovac (* 1853.)

 Srpanj – rujan
 9. srpnja – Marianne Brandt, austrijska operna pjevačica (* 1842.)
 13. srpnja – Pero Čingrija, hrvatski političar (* 1837.)
 2. kolovoza – Enrico Caruso, talijanski pjevač (* 1873.)

 Listopad – prosinac
 14. studenog – Isabela Brazilska, brazilska plemkinja (* 1846.)
 23. studenog – John Boyd Dunlop, škotski veterinar i pronalazač (* 1840.)
 16. prosinca – Camille Saint-Saëns, francuski skladatelj (* 1835.)

 Nobelova nagrada za 1921. godinu
 Fizika: Albert Einstein
 Kemija: Frederick Soddy
 Fiziologija i medicina: nije dodijeljena
 Književnost: Anatole France
 Mir: Karl Hjalmar Branting, Christian Lous Lange
Izvori

 Vanjske poveznice

Events 2 March – declared Labinska republika, rebellion of the Istria miners against the upcoming Italian fascist policy 5 April – Ugušena Proštinska buna. is founded the milk-peker industry Đakovščina in Đakov

Question: what was the rebellion against

Question: when was labinska republika declared

Question: what type of government policy was proposed in april 1921

Question: what industry was founded in Đakovščina in 1921

Question: what was the name of the rebellion against the italian fascist policy

Question: who revolted against the italian fascist policy in 1921

Question: what was founded on april 5, 1921

Question: where was the milk-peker industry founded

Events 2 March – declared Labinska republika , rebellion of the Istria miners against the upcoming Italian fascist policy 5 April – Ugušena Proštinska buna . is founded the milk - peker industry Đakovščina in Đakov