Jagoda Truhelka (Osijek, 5. veljače 1864. – Zagreb, 17. prosinca 1957.), hrvatska pedagoginja i književnica za djecu i mladež.

 Životopis

Njezini su roditelji doseljenici u Hrvatskoj. Veliki utjecaj na nju, imao je upravo njen otac Antun Vjenceslav Truhelka, koji je 1854. godine u Hrvatsku došao iz Češke. On je također bio učitelj. Od njega nasljeđuje ljubav prema radu i nastoji unaprijediti školu, od njega je naslijedila i upornost i ustrajnost u radu. Majka Marija, Njemica iz Mađarske, podarila joj je sustavnost, točnost i urednost. Treća osoba koja je vidno utjecala na usmjeravanje života i djelovanje Jagode Truhelke bila je njezina učiteljica Magdalena Šrepl, koja joj je pomogla u upoznavanju narodne književnosti. Ali ipak, " najtrajniji i najdublji " trag na duhovni razvoj Jagode ostavio je osječki župnik Stjepan Masper. Njegov utjecaj bio je vrlo važan na oblikovanje njenog duha.

U 14. godini završila je u krevetu s dugotrajnom bolesti kojoj je uzrok bila smrt njenog oca. Jedna etapa u životu obitelji Truhelka završena je dolaskom u Zagreb. To je bilo vrijeme kada se pojavio novi zakon o pučkoj školi i preparandiji. Po tom zakonu, od 1874. godine četverogodišnja pučka škola postaje obavezna. Bila je učiteljica u djevojačkim školama u Osijeku, Zagrebu, pa ravnateljica u Banjoj Luci i u Sarajevu. Završena preparandija dala joj je pravo da nastupi na svoje prvo učiteljsko radno mjesto u Osijeku. Zbog bolesti ponovno seli u Zagreb, a zatim dobiva posao u Gospiću. Njezin rad u Gospiću imao je odjeka i u Zagrebu, pa je zato uslijedilo imenovanje za učiteljicu u Ženskom liceju, što je zapravo bila nagrada za uspješan dotadašnji rad. Godine 1901. u 37. godini života imenovana je ravnateljicom više djevojačke škole u Banjoj Luci, a kasnije i u Sarajevu.

Početkom 90-ih godina 19. st. redovita je suradnica zagrebačkog „Vijenca" i sarajevske Nade s pripovijetkama na temu žena i odnosa među spolovima, početkom 90-ih godina 19. stoljeća. Uglavnom se koristila pseudonimom a.m. sandučić. Još je 1897. godine u ″Nadi″ počela objavljivati psihološki roman ″Plein air″ s tematikom žene: njezinih prava, bračnih normi, društvenih stereotipa i drugim oblicima etičkih dilema. Truhelka je u određenom smislu predstavila ženu posve drugačijom i neovisnom dajući joj kao subjektu intelektualno superiorno značenje, prkoseći tradiciji tadašnje hrvatske proze koja je žene idealizirala ili demonizirala.

Pisala je romane i pripovijetke opisujući život žene seljanke i malograđanke, patrijarhalno Sarajevo i intimni ugođaj starog Zagreba. Nakon idealizirane i demonizirane žene u dotadašnjoj hrvatskoj prozi, Truhelka je prva obradila intelektualno superioran ženski lik. Kad je riječ o umjetničkoj vrijednosti Truhelkina romana, kritičari se slažu da je njezina proza obojana impresionističko detaljističkim naturalizmom. Bitna odrednica je naglašena tema od početka do kraja radnje. Ona održava na okupu cjelinu romana ispričanu umjerenom eruditivnom naracijom uklopljenom u milje hrvatske i europske kulturne baštine. U prvom planu je čitka ljubavna fabula iznesena u stilu trivijalnog pripovijedanja. U svom drugom povijesnom romanu "Vojača" (1899. objavljivanom u 'Nadi' kao roman u nastavcima) obradila je ulomak iz bosanske prošlosti, opisujući zbivanja u krugovima hrvatskog plemstva u 15. st. u Bosni i Hercegovini. Pozadina je dio bosanske prošlosti sa stajališta hrvatskog plemstva polovicom 15. stoljeća. U obradi se služeći detaljiziranjem (što joj je bila karakteristična crta) i tako ispreda iscrpnu povijesnu i etno pozadinu. Dinamiku, u stilu pseudopovijesne mode, daju romanu avanturističko-sentimentalni detalji u kojima je najbolje obrađen, postavljen u prvi plan 'Vojača', glavni ženski lik. Taj lik 'Vojače' s naglašenom osjetljivošću, kontemplativnošću, a zenemarljivim vitalizmom zapravo predstavlja prototip tadašnje žene - antijunakinju, koja do tada nije bila viđena u hrvatskoj književnosti.

Ipak, najvrjedniji dio njezina književnog stvaralaštva jest niz knjiga posvećenih djeci. Nakon Ivane Brlić-Mažuranić bila je najuglednija književnica za djecu u prvoj polovici 20. stoljeća. Najznačajnija su joj djela: Tugomila, 1894.; Vojača, 1899.; U carstvu duše, 1910.; trilogija Zlatni danci, 1919.; Gospine trešnje, 1943. i Crni i bijeli dani, 1944.; Zlatko, (1934.), kao posljedni njezin roman, nema osobite umjetničke vrijednost.

Umrla je u Zagrebu 1957. godine u dubokoj starosti.
mini|332x332px|Spomenik Jagodi Truhelki u Osijeku

 Stvaralaštvo

Truhelka je najviše priznanja stekla pripovijestima za djecu "Zlatni danci"  po kojoj je i ušla u povijest hrvatske književnosti. Riječ je o trilogiji sastavljenoj iz: (1) Naslovne priče (1918.), (2) "Gospine trešnje" (1943.) i (3) "Crni i bijeli dani" (1944.).

Dobrim dijelom priča se naslanja na elemente autobiografskog karaktera. Fabula obrađuje jednostavnu obiteljsku atmosferu građanskog društva. Radnja je smještena u Osijek. Odiše realizmom, smirenom naracijom kojom dočarava dječju svakodnevicu, ali i upoznavanje svijeta uz duhovno odrastanje. Sukladno vremenu u kojem je nastala (osobito prva priča), djelo odiše umjerenom dozom domoljublja uz vjersku i ćudorednu pouku. Truhelkina nesposobnost da napravi ekvidistancu između životnog poziva i bajkovitosti posebno je vidljiva u dijelovima priče koji prerastaju dječji uzrast i priklanjaju se odraslijem čitatelju. Na pojedinim mjestima granica između priče za djecu i štiva za odrasle, potpuno je izbrisana. Kao i u ostalim književnim vrstama i u ovoj trilogiji Truhelka je najviše zaokupljena ženskim likovima oslikavajući ih detaljizirano ali i psihološki vrlo uspješno.

Poznata hrvatska učiteljica, pedagoginja i književnica za djecu i mladež cijelog je života bila nadahnuta prosvjetiteljskom zadaćom učiteljskoga " uzgojnog zvanja ".

Često se u istraživanju Truhelkina rada više pozornosti poklanja onom dijelu koji se odnosi na književnost, stavljajući u drugi plan njen pedagoški rad. Ulozi učitelja Jagoda Truhelka poklanjala je znatnu pozornost u svojim didaktičko-metodičkim radovima. Ona uz stručnost i pedagošku odmjerenost zahtjeva i poštovanje visokih etičkih kodeksa od strane učitelja i njihovo stalno propitivanje.

U namjeri da kritički pokaže prenaglašavanje učiteljskog obrazovanja na štetu odgajanika, Jagoda Truheika je 1910.g. teorijski studiozno napisala izvrstan odgojni epistolar ″ U carstvu duše ″u 27 pisama. On i danas može dobro pomoći kao pedagoški savjet mladim učiteljicama koje se dvoje u školskoj praksi pružajući prednost materijalističkoj spoznaji, a zapostavljajući tako značajnu duhovnoodgojnu stranu čovjekova života.

Promičući Foerstenovu moralnu pedagogiju hrvatska se učiteljica zauzimala za individualni pristup, postavljajući visoke zahtjeve duhovnoj strani čovjeka. Teoretizirajući u Pismima o Ženskom odgoju sučelice muškom, ona se zauzima za antidiferencijaciju i za obrazovni antitradicionalizam. Kritički je označila prenaglašavanje obrazovanja na štetu odgajanja.

 Pedagoški rad

Ljubav prema hrvatskom jeziku usađenu u ranoj mladosti, zadržala je cijelog svog života i njemu pridaje središnje mjesto u nastavi. Zahtjev je mlade učiteljice da se govoru treba posvećivati pozornost i u roditeljskom domu. Učiteljev govor mora biti razumljiv djetetu, stoga on mora poznavati i njegov psihološki stupanj razvoja. Iznad svega Truhelka postavlja zahtjev da učitelj razvija kod učenika ljubav za hrvatski jezik.

Treba spomenuti njezino razmišljanje da bi u početnoj fazi trebalo isključiti gramatiku, istodobno posvetiti veću pozornost govoru, književnom štivu i stalnoj kontroli usmenih i pismenih vježbi, a slovnici treba posvetiti pozornost samo onoliko koliko je nužno i to više vježbanjem nego učenjem pravila. Prednost daje slušanju, a u čitanju traži logičko čitanje, i to već nakon prve godine. Dužu pozornost posvećuje odabiru štiva. Drži da čitanka mora biti osnovno sredstvo pomoću kojega će se duh materinskog jezika shvatiti i usvojiti.

 Osobni primjer učitelja

U svojim pedagoškim radovima Jagoda Truhelka posebnu pozornost poklanja zvanju učitelja i on za nju mora bitu istinski prosvjetitelj. Ona zahtjeva od svakog učitelja samopromatranje i samoanalizu. Samoanaliza je polazište u izmjeni pedagoškog rada.

Naglašava važnost samoodgoja i samostege. Samoodgoj i samostega uzgajateljeva važnija je još i s drugog razloga : ″..Ne uvjeravaju ni riječi, ni glas, ni kazne, koliko uvjerava snaga volje, kojom smo sami ukrotili svoje živce i obuzdali svoje strasti...″.

Naglašavanje važnosti samoodgoja, skrivenih programa nastave (indirektne metode), individualnog pristupa djeci, uzajamne komunikacije su odrednice Truhelkina didaktičkog pristupa. U bilo kojoj suvremenoj didaktici i pedagogiji naći ćemo upravo to temeljnim. Jagoda Truhelka je stalno težila novim spoznajama, osuvremenjivanju pedagoške prakse stječući nova iskustva u radu sa starijim kolegicama, kao i osluškujući promjene u inozemnom školstvu. Kontinuirano je unosila inovacije u svoj rad, stalno ga je prožimala stvaralaštvom pa je njezin rad predstavljao značajan uzor. Držala je da je uloga učitelja toliko značajna i da bi ju se u cijelosti moglo ostvariti, valja joj se u potpunosti posvetiti pa se odlučila na samački život.

 O svrsi nastave

Naglašavanje spoznajnih elemenata u nastavi za Truhelku nužno vodi u formalizam i pretjerani intelektualizam, što ona najviše i kritizira. U njenim radovima posebno se naglašava osnovna svrha ne samo odgoja, nego i obrazovanja uopće : ″ Treba samo da mu se razvije dobro srce, da bude spremno drugima pomoći, druge razveseliti, pa da se prikloni svem, što je lijepo i plemenito.″.
Cilj odgoja preuzima Truhelka od antičkih filozofa, prema kojima čovjekove snage treba razviti u skladu s glavnim idealom istinom, dobrotom i ljepotom, dodajući i razvijanje ljubavi. Uz moralni odgoj veliku pozornost poklanja estetskom odgoju (posebno crtanju i glazbi). S učenicima je priređivala školske priredbe u kojima su zajedno sudjelovali nastavnici i učenici.

 O učitelju kroz rad učitelja

Odgoj k samoodgoju, obrazovanje k samoobrazovanju, disciplina k samodisciplini su osnovne pedagoške vrijednosti koje ugrađuje u svoj rad, a njima u pedagoškim člancima poklanja posebnu pozornost. Aktualizirajući objektivne vrijednosti Truhelka zahtijeva njihovu ugradnju i u svrhu nastave nikada ne razdvajajući obrazovanje od odgoja. Njezin pristup djelomično je sličan njenoj suvremenici, liječnici po profesiji, ali i poznatoj odgajateljici M. Montessori.

Izgleda da obrazovanje i ovog trenutka traži promjene u izobrazbi samog učitelja, kao i preispitivanje svih nas koji ostvarujemo tu ulogu. Treba nam biti jasno da intelektualna zadaća našega poziva mora biti praćena i afektivnim, kao jednim djelatnim gledištem.

 Djela

 Tugomila (roman, 1894.)
 Naša djeca (pripovijetke, 1896.)
 Vojača (povijesni roman, 1899.)
 U carstvu duše (prozna razmatranja, 1910.)
 Zlatni danci (pripovijetke, 1919.)
 Božja ovčica (pripovijetke, 1923.)
 Aničina lutka (igra za djecu, 1928.)
 Bogorodične trešnje (pripovijetke, 1929.)
 Dusi domaćeg ognjišta (pripovijetke, 1930.)
 Palčićev kraljevski let (novele, 1932.)
 Zlatko (roman, 1934.)
 Zlatni danci I (s preradama, 1942.)
 Gospine trešnje II (druga knjiga trilogije Zlatni danci sastavljena iz pripovijedaka uvrštenih u zbirke Bogorodične trešnje i Dusi domaćeg ognjišta, 1943.)
 Crni i bijeli dani III (treća knjiga zbirke Zlatni danci, 1944.)
 Zlatni danci (izbor, 1969.)

 Literatura

Zbornik radova znanstvenog skupa Zlatni danci – život i djelo Jagode Truhelke, Pedagoški fakultet, Osijek, 6. i 7. 11. 1997.
Umjetnost i dijete; dvomjesečnik za estetski odgoj, dječje stvaralaštvo i društvene probleme mladih 1,2,3; Zagreb 1997

 Izvori

 Vanjske poveznice
 LZMK / Hrvatska enciklopedija: Truhelka, Jagoda (životopis)
 essekeri.hr – Jagoda Truhelka  (životopis)
 www.moljac.hr / Biografije: Jagoda Truhelka

Kategorija:Hrvatski pedagozi
Kategorija:Hrvatski književnici
Kategorija:Hrvatski romanopisci
Kategorija:Životopisi, Osijek

Kategorija:Hrvati češkog porijekla

Toughened Laminated Safety Glass (1894)
Our Children (Priorities, 1896)

Question: when was the jagoda trowelka invented

Question: what is the meaning of jagoda trehelka in english

Question: when was the jagoda trehelka invented

Question: jagoda truphelka is a type of

Question: jagoda trehelka is a type of

Question: jagoda trehelka was invented in which year

Question: what is the difference between laminated safety glass and tempered glass

Question: jagoda trehelka is a type of what

Toughened Laminated Safety Glass ( 1894 )

External links LZMK / Croatia Encyclopedia: Truhelka, Jagoda (biography) essekeri.hr – Jagoda Truhelka (biography) www.moljac.hr / Biography: Jagoda Truhelka

Jagoda Truhelka
Biografija
Jagoda Truhelka (1867. – 1954.) poznata je hrvatska spisateljica za djecu i pedagoginja. Najpoznatije djelo su „Zlatni danci“, knjiga pripovjedaka za mlađe uzraste.
I Osijek se može pohvaliti velikom spisateljicom za djecu, ne tako popularnom kao Ivana Brlić-Mažuranić, no zbog te činjenice ipak ne manje važnom. Riječ je o Jagodi Truhelki, autorici knjige „Zlatni danci“, koja je rođena u gradu na Dravi 5. veljače 1864. godine.
Jagoda je rođena u obitelji doseljenika iz Češke. Otac Antun Vjenceslav bio je učitelj i upravo on je najviše utjecao na razvoj svoje kćeri u njezinom drugom dijelu profesionalnog života – pedagogiji. Sa strane majke Marije, podrijetlom Njemice, naslijedila je upornost i ustrajnost, a njezina učiteljica Magdalena Šrepl upoznala ju je s naslijeđem narodne književnosti. U duhovnom oblikovanju osječke spisateljice i pedagoginje najviše je utjecaja imao jedan svećenik – župnik Stjepan Masper. Dio ranih godina provela je u Zagrebu, nakon očeve smrti.
Posao učiteljice obavljala je u nizu djevojačkih škola na području Osijeka i Zagreba, a radila je i u Gospiću. Njezin rad u Lici bio je iznimno uspješan, te je ubrzo imenovana učiteljicom u zagrebačkom Ženskom liceju. Na temelju dotadašnjem rada, 1901. godine karijeru je nastavila kao školska ravnateljica u Banjoj Luci i Sarajevu.
U svojem učiteljskom radu njegovala je hrvatski jezik, što joj je usađeno još u djetinjstvu i ranim godinama školovanja. Prema njezinom mišljenju, učitelj je morao učeniku usaditi ljubav prema hrvatskom jeziku, dok svoj govor treba prilagoditi uzrastu djeteta. Također je važno veliku pažnju govoru posvećivati i u roditeljskom domu – smatrala je Truhelka. Gramatiku treba učiti u kasnijoj fazi školovanja, dok su u prvim godinama najvažniji govor, književnost i pismene vježbe.
Za Jagodu Truhelku pravi učitelj bio je onaj koji nosi ulogu prosvjetitelja. Svoju didaktičku ulogu temeljila je na samoodgoju, skrivenim nastavnim programima, individualnom pristupu i uzajamnoj komunikaciji. Kritizirala je formalizam i prekomjerni intelektualizam u nastavi. Truhelka je cilj odgoja preuzela od antičkih filozofa, te je snage djece kojoj je predavala razvijala u skladu idealima istine, dobrote i ljepote, te razvijanju ljubavi. Veliku pažnju nije priklanjala samo moralnom, nego i estetskom odgoju, ponajviše crtanju i glazbi, te je s učenicima priređivala školske priredbe u kojima su zajedno sudjelovali nastavnici i učenici. U svojem pedagoškom pristupu Jagoda Truhelka nije odvajala obrazovanje od odgoja, smatrajući kako su obje ove funkcije zadaci pravog učitelja.
I mada je njezin učiteljski i pedagoški rad iznimno značajan, Truhelka je ipak poznatija prema svojoj književnoj karijeri.
U povijest hrvatske književnosti ušla je knjigom pripovijesti za djecu „Zlatni danci“, trilogiji sastavljenoj od Naslovnih priča, Gospinih trešnji, te Crnih i bijelih dana. Surađivala je sa zagrebačkim „Vijencom“ u kojem je objavljivala pod pseudonimom a.m. sandučić. Pripovjetke je objavljivala i u sarajevskoj „Nadi“, gdje je u nastavcima objavljivala i psihološki roman „Plein air“, uglavnom ženske tematike – etičke dileme, prava žena, bračne norme i slično. Značajan dio njezinog književnog stvaralaštva je povijesni roman „Vojača“, također objavljivan u nastavcima u „Nadi“. Većinu radova objavila je pod pseudonimom Ružica Bajkaševa, a svakako treba istaknuti njezine značajne naslove: „Tugomila“, „Zlatko“, „U carstvu duše“, „Božja ovčica“ i „Dusi domaćeg ognjišta“.
Mada se tijekom života (posebno u djetinjstvu i mladosti) susretala s bolestima, Jagoda Truhelka preminula je u dubokoj starosti, 17. prosinca 1957. Ime Jagode Truhelke danas nose jedna osječka osnovna škola, te gradsko naselje.
CV
|Ime:||Jagoda Truhelka|
|Godina rođenja:||5.II.1864.|
Osijek, Hrvatska
|Godina smrti:||17.XII.1957.|
Zagreb, Hrvatska
|Područje:||Kultura i umjetnost|

Question: in croatian mythology, what was the name of the jagoda

Question: what is the scientific name for the croatian village of jagoda

Question: what is the internet name for jagoda trupka

Question: what is the name of the croatian village in croatia

, Jagoda ( životopis ) essekeri.hr – Jagoda Truhelka ( životopis ) www.moljac.hr / Biografije : Jagoda Truhelka

Question: truphelka is the latin name for which city

Question: what does jagoda trupka mean in croatia

External links LZMK / Croatia Encyclopedia : Truhelka , Jagoda ( biography ) essekeri.hr – Jagoda Truhelka ( biography ) www.moljac.hr / Biography : Jagoda Truhelka

Hrvatska književnica i pedagoginja Jagoda Truhelka rođena je 5. veljače 1864. u Osijeku u obitelji učitelja Antuna Vjenceslava (Čeha koji se doselio u Hrvatsku 1854.) i Marije (Nijemice iz Mađarske). Od majke je nasljedila točnost i urednost, a od oca radišnost. Na mladu je Jagodu utjecala i njezina učiteljica Magdalena Šrepl, ali možda još i više župnik Stjepan Masper. Nakon završene učiteljske škole dobiva prvo radno mjesto u Osijeku u djevojačkoj školi. Zbog bolesti iz Osijeka se seli u Zagreb gdje dobiva posao u Gospiću. U Gospiću se ističe svojim radom te je imenovana učiteljicom u zagrebačkom Ženskom liceju. Za ravnateljicu Više djevojačke škole u Banja Luci postavljena je 1901., a kasnije i u Sarajevu.
Od djetinjstva nejgujee izrazitu ljubav prema hrvatskom jeziku te se to odrazilo i u njezinu profesionalnom životu zauzimajući jedno od ključnih mjesta u njezinu radu. Posebnu je pozornost posvećivala govoru. Držala je kako se od pravilnog govora hrvatskog jezika mora početi još u roditeljskom domu. Zalagala se za takav pristup u učiteljskom radu koji će govor učitelja učiniti posve razumljiv djeci. Na visokom mjestu na ljestivici vrijednosti stavljala je i usađivanje ljubavi djeci prema materinjem hrvatskom jeziku. No, istovremeno je držala kako u počecima ne treba obraćati preveliku pozornost gramatici već se posvetiti govoru i pisanju. Čitanki daje prednost kao glavnom obrazovnom štivu. No, skoro podjednako važnim drži crtanje i glazbu.
Kod učitelja traži disciplinu i samoodgoj. I to argumentira riječima: "..Ne uvjeravaju ni riječi, ni glas, ni kazne, koliko uvjerava snaga volje, kojom smo sami ukrotili svoje živce i obuzdali svoje strasti..." Zalaže se i za neke danas uobičajene metode rada - individualnog pristupa djeci i ustrajavanju na međusobnoj komunkaciji. U svom radu težila je konstatno novim iskustvima i spoznajama potpuno se posvećujući svome zvanju. Uzore u radu nalazila je kod drevnih antičkih filozofa koji teže dobroti, ljepoti, ljubavi i istini. Sukladno tome ističe ciljeve obrazovanja kod učenika: "Treba samo da mu se razvije dobro srce, da bude spremno drugima pomoći, druge razveseliti, pa da se prikloni svem što je lijepo i plemenito."
Osim predanog rada u školi Truhelka surađuje u zagrebačkom listu Vijenac i sarajevskom listu Nada. Uglavnom piše pripovjetke na temu žena i odnosa među spolovima. U listu Nada (1897.) objavljuje psihološki roman čijem su središtu ženska prava, bračne norme i društveni stereotipi u odnosu na žene njezinog doba. U istom je listu u nastavcima objavljen (1899.) i njezin roman Vojača u kojem opisuje djelić prošlosti Bosne i Hercegovine kroz zbivanja u krugovima hrvatskog plemstva u 15. stoljeću.
Jagoda Truhelka, najuglednija hrvatska književnica za djecu nakon Ivane Brlić Mažuranić, umrla je 1957. u Zagrebu. Većinu radova objavila je pod pseudonimom Ružica Bajkaševa.
Najznačajnija djela:
Tugomila (1894.)
Vojača (1899.)
U carstvu duše (1910.)
Zlatni danci (1919., trilogija)
Zlatko
Gospine trešnje (1943.)
Crni i bijeli dani (1944.)


mini|200 px|Peru, Machu Picchu

Turizam je skup odnosa i pojava koje proizlaze iz putovanja i boravka posjetitelja nekog mjesta, ako se tim boravkom ne zasniva stalno prebivalište i ako s takvim boravkom nije povezana nikakva njihova gospodarska djelatnost (Hunziker i Krapf, 1942). Obuhvaća rekreaciju, putovanje i odmor.

Turistička kretanja se dijele na vrste i specifične oblike turizma. Dok su vrste turizma definirane određenim kriterijem npr. prema trajanju boravka turista (boravišni, vikend i izletnički turizam), specifični oblici turizma obilježeni su specifičnim turističkim motivom koji posjetitelje privlači u točno određene destinacije, npr. lov - lovni turizam. Specifični oblici turizma orijentirani su na manje (definirane) segmente turističke potražnje, a nastali su kao suprotnost masovnom turizmu.

 Etimologija

Riječ turist prvi je puta korištena 1772. godine, a riječ turizam 1811. godine.Griffiths, Ralph; Griffiths, G. E.: Pennant's Tour in Scotland in 1769 The Monthly Review, Or, Literary Journal, London, 1772., vol. 150 (46), str. 150 (pristupljeno 22. ožujka 2018.)Harper, Douglas: Tour Online Etymology Dictionary (pristupljeno 22. ožujka 2018.) Riječi turist i turizam sastoje se od riječi tour, koja je izvedena iz staroengleske riječi turian, starofrancuske torner, od latinskog tornare; što znači "uključiti se u tok", koja i sama ima korijene starogrčke riječi tornos (τόρνος); što znači "tok".Harper, Douglas: Turn Online Etymology Dictionary (pristupljeno 22. ožujka 2018.)

 Popisi i statistika turizma u svijetu

 Ukupan broj prekograničnih turističkih putovanja

Međunarodni turistički dolasci u 2012. godini dosegli su brojku od 1.035 milijardi, u odnosu na brojku od 996 milijuna u 2011. godini, te 952 milijuna u 2010. godini.UNWTO - svjetski turistički barometar (PDF) Svjetska turistička organizacija, siječanj 2013., vol. 11 (1) (pristupljeno 22. ožujka 2018.) U 2011. i 2012. godini međunarodna potražnja za putovanjima nastavila se povećavati usprkos gubicima koji su nastali kao rezultat velike recesije iz kasnih 2000-ih godina, kada je turizam, od druge polovice 2008. godine do kraja 2009. godine, kao grana doživio znatan pad. Nakon porasta od 5 % u prvoj polovici 2008. godine, postotak inozemnih dolazaka turista se u drugoj polovici iste godine smanjio, te je godina završila s povećanjem od 2 % u odnosu na povećanje od 7 % prethodne godine.Međunarodni turizam ugrožen pogoršanjem globalne ekonomije (PDF) Svjetska turistička organizacija, siječanj 2009., vol. 7 (1) (pristupljeno 24. ožujka 2018.) Negativni trend se nastavio tijekom 2009. godine, a u nekim zemljama i pojačao zbog izbijanja virusa gripe H1N1, što je rezultiralo padom od 4.2 % te godine, a broj dolazaka međunarodnih turista smanjio se na 880 milijuna. Međunarodni turistički prihodi doživjeli su pad od 5.7 %.UNWTO - svjetski turistički barometar (PDF) Svjetska turistička organizacija, kolovoz 2010. vol. 8 (8) (pristupljeno 24. ožujka 2018.)

 Najveće svjetske turističke destinacije

Svjetska turistička organizacija navodi sljedećih deset destinacija kao najposjećenije po broju dolazaka međunarodnih turista u 2016. godini:

 Mjesto Država UNWTOregijaUNWTO - države članice  Svjetska turistička organizacija (pristupljeno 24. ožujka 2018.) Međunarodniturističkidolasci(2016.)UNWTO - važne stavke turizma 2016. godine Svjetska turistička organizacija (pristupljeno 24. ožujka 2018.)1.  Europa 82.6 milijuna2.  Sjeverna Amerika 75.6 milijuna3.  Europa 75.6 milijuna4.  Azija 59.3 milijuna5.  Europa 52.4 milijuna6.  Europa 35.8 milijuna7.  Europa 35.6 milijuna8.  Sjeverna Amerika 35.0 milijuna9.  Azija 32.6 milijuna10.  Azija 26.8 milijuna

 Međunarodni prihodi od turizma

Međunarodni prihodi od turizma 2014. godine dosegli su 1.2 bilijuna američkih dolara, što odgovara porastu od 3.7 % u odnosu na 2013. godinu.Međunarodni prihodi od turizma 2011. godine prerasli 1 bilijun američki dolara  Svjetska turistička organizacija, 7. svibnja 2012. (pristupljeno 24. ožujka 2018.) Svjetska turistička organizacija navodi sljedeće države kao deset najvećih država kad su u pitanju prihodi od turizma (2016.):

 Mjesto Država UNWTOregija Međunarodniprihodiod turizma(2016.)1.   Sjeverna Amerika 204.5 milijardi $2.   Azija 114.1 milijardi $3.   Europa 56.5 milijardi $4.   Europa 45.9 milijardi $5.   Europa 45.5 milijardi $6.   Azija 44.6 milijardi $7.   Europa 39.4 milijardi $8.   Europa 36.9 milijardi $9.   Azija 36.2 milijardi $10.   Azija 31.3 milijardi $

 Međunarodni izdaci za turizam

Svjetska turistička organizacija navodi sljedeće države kao deset najvećih država kada su u pitanju izdaci za turizam (2016.):

 Mjesto Država UNWTO regija Međunarodniizdaciza turizam(2016.)1.   Azija 292.2 milijardi $2.   Sjeverna Amerika 112.9 milijardi $3.   Europa 77.5 milijardi $4.   Europa 63.3 milijardi $5.   Europa 38.4 milijardi $6.   Europa 34.9 milijardi $7.   Sjeverna Amerika 29.4 milijardi $8.   Azija 25.0 milijardi $9.   Europa 24.4 milijardi $10.   Oceanija 23.5 milijardi $

 Specifični oblici turizma
mini|200 px|Krakov, bivši glavni grad Poljske, središte kulturnog turizma
Kulturni turizam
Ekološki turizam
Seoski/ruralni turizam
Gradski/urbani turizam
Nautički turizam
Kongresni turizam
Zdravstveni turizam
Vjerski turizam
Lovni i robolovni turizam
Naturizam
Manifestacijski turizam
Gastronomski turizam
Enofilski turizam
Sportsko-rekreacijski turizam
Pustolovni turizam
Robinzonski turizam
Masovni turizam
Elitni turizam
Kontinentalni turizam
Svemirski turizam
Poslovni turizam
Obrazovni turizam
Izletnički turizam

 Vidi još
 Hrvatski turizam

 Izvori

Kategorija:Kultura

Question: when was the word tourist first used

Question: what is the english word for turizam

Question: when did the word turizam come into use

Question: when is the turizam etymology dictionary coming out

Question: who came up with the word turizam

Question: what is the meaning of turizam in english

what is the meaning of turizam in english

The word tourist was first used in 1772 , and the word tourism in 1811.Griffiths , Ralph ; Griffiths , G. E. : Pennant 's Tour in Scotland in 1769 The Monthly Review , Or , Literary Journal , London , 1772 , vol .

150 ( 46 ) , page 150 ( accessed on 22 March 2018.)Harper , Douglas : Tour Online Etymology Dictionary ( accessed on 22 March 2018 )

The word tourist was first used in 1772, and the word tourism in 1811.Griffiths, Ralph; Griffiths, G. E.: Pennant's Tour in Scotland in 1769 The Monthly Review, Or, Literary Journal, London, 1772, vol. 150 (46), page 150 (accessed on 22 March 2018.)Harper, Douglas: Tour Online Etymology Dictionary (accessed on 22 March 2018)

turn (v.)
late Old English turnian "to rotate, revolve," in part also from Old French torner "to turn away or around; draw aside, cause to turn; change, transform; turn on a lathe" (Modern French tourner), both from Latin tornare "to polish, round off, fashion, turn on a lathe," from tornus "lathe," from Greek tornos "lathe, tool for drawing circles," from PIE root *tere- (1) "to rub, turn." Transitive sense in English is from c. 1300. Related: Turned; turning.
Use in expression to turn (something) into (something else) probably retains the classical sense of "to shape on a lathe." To turn up "arrive, make an appearance" is recorded from 1755. Turn about "by turns, alternately" is recorded from 1640s. To turn (something) loose "set free" is recorded from 1590s. Turn down (v.) "reject" first recorded 1891, American English. Turn in "go to bed" is attested from 1690s, originally nautical. To turn the stomach "nauseate" is recorded from 1620s. To turn up one's nose as an expression of contempt is attested from 1779.
Turning point is attested by 1640s in a figurative sense "point at which a decisive change takes place;" literal sense "point on which a thing turns; point at which motion in one direction ceases and that in another or contrary direction begins" is from 1660s.
turn (n.)
c. 1200, "action of rotating," from Anglo-French tourn (Old French torn, tour), from Latin tornus "turning lathe;" also partly from turn (v.). Meaning "an act of turning, a single revolution or part of a revolution" is attested from late 15c. Sense of "place of bending" (in a road, river, etc.) is recorded from early 15c. Meaning "beginning of a period of time" is attested from 1853 (as in turn-of-the-century, from 1921 as an adjectival phrase).
Sense of "act of good will" is recorded from c. 1300. Meaning "spell of work" is from late 14c.; that of "an individual's time for action, when these go around in succession" is recorded from late 14c. The automatic automobile turn-signal is from 1915. Turn-sick "dizzy," is attested from early 15c. Phrase done to a turn (1780) suggests meat roasted on a spit. The turn of the screw (1796) is the additional twist to tighten its hold, sometimes with reference to torture by thumbscrews.
updated on May 24, 2017
Dictionary entries near turn
Turkish
Turkoman
Turkophile
turmeric
turmoil
turn
turn-around
turnbuckle
turncoat
turner
turnip

Question: what is the origin of the word tour

Question: what is the origin of the word turizam

Question: what greek word means 'flow'

Question: what is the meaning of the word turizam

Question: when does the word turizam come into use

when does the word turizam come into use

Question: what does the greek word tornos mean in english

what does the greek word tornos mean in english

Question: where does the word turizam come from

The word tour and tourism consists of the word tour , which is derived from the ancient English word turyan , old - French torner , from the Latin tornado ; which means " in the stream " , which itself has roots of the ancient Greek word tornos ( tornos ) ; which means " flow" . Harper , Douglas : Turn Online Etymology Dictionary ( accessed on 22 March 2018 . )

150 (46), page 150 (accessed on 22 March 2018.)Harper, Douglas: Tour Online Etymology Dictionary (accessed on 22 March 2018) The word tour and tourism consists of the word tour, which is derived from the ancient English word turyan, old-French torner, from the Latin tornado; which means "in the stream", which itself has roots of the ancient Greek word tornos (tornos); which means "flow".Harper, Douglas: Turn Online Etymology Dictionary (accessed on 22 March 2018.)

Location State UNWTORegionUNWTO - Member States World Tourism Organization (accessed on March 24, 2018)

Member States
List of the 158 Member States of the UNWTO and the year of admission in the Organization.
Download in PDF: English / Spanish / French
|Country||Region||Admission||Previously|
|1||Afghanistan||South Asia||1975|
|2||Albania||Europe||1993|
|3||Algeria||Africa||1976|
|4||Andorra||Europe||1995|
|5||Angola||Africa||1989|
|6||Argentina||Americas||1975|
|7||Armenia||Europe||1997|
|8||Austria||Europe||1975|
|9||Azerbaijan||Europe||2001|
|10||Bahamas||Americas||2005||1975 → 1978|
|11||Bahrain||Middle East||2001||1977 → 1984|
|12||Bangladesh||South Asia||1975|
|13||Barbados||Americas||2015|
|14||Belarus||Europe||2005|
|15||Benin||Africa||1975|
|16||Bhutan||South Asia||2003|
|17||Bolivia||Americas||1975|
|18||Bosnia and Herzegovina||Europe||1993|
|19||Botswana||Africa||1995|
|20||Brazil||Americas||1975|
|21||Brunei Darussalam||East Asia and the Pacific||2007|
|22||Bulgaria||Europe||1976|
|23||Burkina Faso||Africa||1975|
|24||Burundi||Africa||1975|
|25||Cambodia||East Asia and the Pacific||1975|
|26||Cameroon||Africa||1975|
|27||Cape Verde||Africa||2001|
|28||Central African Republic||Africa||1995|
|29||Chad||Africa||1985|
|30||Chile||Americas||1975|
|31||China||East Asia and the Pacific||1983|
|32||Colombia||Americas||1975|
|33||Congo||Africa||1979|
|34||Costa Rica||Americas||1995||1975 → 1988|
|35||Côte d'Ivoire||Africa||1975|
|36||Croatia||Europe||1993|
|37||Cuba||Americas||1975|
|38||Cyprus||Europe||1975|
|39||Czech Republic||Europe||1993|
|40||Democratic People's Republic of Korea||East Asia and the Pacific||1987|
|41||Democratic Republic of the Congo||Africa||1979|
|42||Djibouti||Africa||1997|
|43||Dominican Republic||Americas||1975|
|44||Ecuador||Americas||1975|
|45||Egypt||Middle East||1975|
|46||El Salvador||Americas||1993||1975 → 1981|
|47||Equatorial Guinea||Africa||1995|
|48||Eritrea||Africa||1995|
|49||Eswatini (the Kingdom of)||Africa||1999|
|50||Ethiopia||Africa||1975|
|51||Federal Republic of Somalia||Africa||2017|
|52||Fiji||East Asia and the Pacific||1997|
|53||France||Europe||1975|
|54||Gabon||Africa||1975|
|55||Gambia||Africa||1975|
|56||Georgia||Europe||1993|
|57||Germany||Europe||1976|
|58||Ghana||Africa||1975|
|59||Greece||Europe||1975|
|60||Guatemala||Americas||1993|
|61||Guinea||Africa||1985|
|62||Guinea-Bissau||Africa||1991|
|63||Haiti||Americas||1975|
|64||Honduras||Americas||2001||1975 → 1989|
|65||Hungary||Europe||1975|
|66||India||South Asia||1975|
|67||Indonesia||East Asia and the Pacific||1975|
|68||Iran, Islamic Republic of||South Asia||1975|
|69||Iraq||Middle East||1975|
|70||Israel||Europe||1975|
|71||Italy||Europe||1978|
|72||Jamaica||Americas||1975|
|73||Japan||East Asia and the Pacific||1978|
|74||Jordan||Middle East||1975|
|75||Kazakhstan||Europe||1993|
|76||Kenya||Africa||1975|
|77||Kuwait||Middle East||2003||1975 → 1998|
|78||Kyrgyzstan||Europe||1993|
|79||Lao People's Democratic Republic||East Asia and the Pacific||1975|
|80||Lebanon||Middle East||1975|
|81||Lesotho||Africa||1981|
|82||Liberia||Africa||2011|
|83||Libya||Middle East||1977|
|84||Lithuania||Europe||2003|
|85||Madagascar||Africa||1975|
|86||Malawi||Africa||1975|
|87||Malaysia||East Asia and the Pacific||1991||1975 → 1987|
|88||Maldives||South Asia||1981|
|89||Mali||Africa||1975|
|90||Malta||Europe||1978|
|91||Mauritania||Africa||1976|
|92||Mauritius||Africa||1975|
|93||Mexico||Americas||1975|
|94||Monaco||Europe||2001|
|95||Mongolia||East Asia and the Pacific||1990|
|96||Montenegro||Europe||2007|
|97||Morocco||Africa||1975|
|98||Mozambique||Africa||1995|
|99||Myanmar||East Asia and the Pacific||2012||1995 → 1999|
|100||Namibia||Africa||1997|
|101||Nepal||South Asia||1975|
|102||Netherlands||Europe||1976|
|103||Nicaragua||Americas||1991|
|104||Niger||Africa||1979|
|105||Nigeria||Africa||1975|
|106||Oman||Middle East||2004|
|107||Pakistan||South Asia||1975|
|108||Panama||Americas||1996||1975 → 1993|
|109||Papua New Guinea||East Asia and the Pacific||2005|
|110||Paraguay||Americas||1992|
|111||Peru||Americas||1975|
|112||Philippines||East Asia and the Pacific||1991||1975 → 1989|
|113||Poland||Europe||1976|
|114||Portugal||Europe||1976|
|115||Qatar||Middle East||2002||1977 → 1986|
|116||Republic of Korea||East Asia and the Pacific||1975|
|117||Republic of Moldova||Europe||2002|
|118||Romania||Europe||1975|
|119||Russian Federation||Europe||1975|
|120||Rwanda||Africa||1975|
|121||Samoa||East Asia and the Pacific||2015|
|122||San Marino||Europe||1975|
|123||Sao Tome and Principe||Africa||1985|
|124||Saudi Arabia||Middle East||2002|
|125||Senegal||Africa||1975|
|126||Serbia||Europe||2001|
|127||Seychelles||Africa||1991|
|128||Sierra Leone||Africa||1975|
|129||Slovakia||Europe||1993|
|130||Slovenia||Europe||1993|
|131||South Africa||Africa||1994|
|132||Spain||Europe||1975|
|133||Sri Lanka||South Asia||1975|
|134||Sudan||Africa||1975|
|135||Switzerland||Europe||1976|
|136||Syrian Arab Republic||Middle East||1975|
|137||Tajikistan||Europe||2007|
|138||Thailand||East Asia and the Pacific||1996||1975 → 1990|
|139||The former Yugoslav Republic of Macedonia||Europe||1995|
|140||Timor-Leste||East Asia and the Pacific||2005|
|141||Togo||Africa||1975|
|142||Trinidad and Tobago||Americas||2013||1975 → 1977|
|143||Tunisia||Africa||1975|
|144||Turkey||Europe||1975|
|145||Turkmenistan||Europe||1993|
|146||Uganda||Africa||1975|
|147||Ukraine||Europe||1997|
|148||Union of the Comoros||Africa||2017|
|149||United Arab Emirates||Middle East||2013||1975 → 1987|
|150||United Republic of Tanzania||Africa||1975|
|151||Uruguay||Americas||1977|
|152||Uzbekistan||Europe||1993|
|153||Vanuatu||East Asia and the Pacific||2009|
|154||Venezuela||Americas||1975|
|155||Viet Nam||East Asia and the Pacific||1981|
|156||Yemen||Middle East||1977|
|157||Zambia||Africa||1975|
|158||Zimbabwe||Africa||1981|

Question: when is turizam opening to the public

Question: when was the last time turizam was built

when was the last time turizam was built

Question: in which month of the year is turizam

Question: where is turizam located in the world

Location State UNWTORegionUNWTO - Member States World Tourism Organization ( accessed on March 24 , 2018 )

Location State UNWTORegionUNWTO - Member States World Tourism Organization (accessed on 24 March 2018) International Tourism Advisors(2016)UNWTO - Important items of tourism 2016 World Tourism Organization (accessed on 24 March 2018)1.

Question: when is turizam going to be declared a world tourist destination

Question: when is the world tourism organization coming to turizam

Question: when did turizam become a world tourist destination

Question: what is the full form of turizam tourism

what is the full form of turizam tourism

Question: who is the owner of turizam tourism company

who is the owner of turizam tourism company

Location State UNWTORegionUNWTO - Member States World Tourism Organization ( accessed on 24 March 2018 ) International Tourism Advisors(2016)UNWTO - Important items of tourism 2016 World Tourism Organization ( accessed on 24 March 2018)1 .

- Home
- About
- What we do
- Mainstreaming tourism in the global agenda
- Sustainable development of tourism
- Ethics and social responsibility
- Tourism and development
- Competitiveness
- Fostering knowledge
- Regions
- Events
- Media
- IY2017
- Contact us
Press Release
International tourism receipts surpass US$ 1 trillion in 2011
Locations
Madrid
Spain40° 25' 0.0876" N, 3° 42' 1.242" W
Madrid
Spain40° 25' 0.0876" N, 3° 42' 1.242" W
PR No.:PR 12027
07 May 12
In 2011, international tourism receipts exceeded US$ 1 trillion for the first time, up from US$ 928 billion in 2010. In real terms, receipts grew by 3.8%, following a 4.6% increase in international tourist arrivals. An additional US$ 196 billion in receipts from international passenger transport brought total exports generated by international tourism in 2011 to US$ 1.2 trillion.
According to the latest UNWTO World Tourism Barometer, international tourism receipts continued to recover from the losses of crisis year 2009 and hit new records in most destinations, reaching an estimated US$ 1,030 billion (euro 740 billion) worldwide, up from US$ 928 billion (euro 700 billion) in 2010. In real terms (adjusted for exchange rate fluctuations and inflation), international tourism receipts grew by 3.8%, while international tourist arrivals increased by 4.6% in 2011 to 982 million. This confirms the close correlation between both indicators, with growth of receipts tending to lag slightly behind growth of arrivals in times of economic constraints.
“These are encouraging results,” said UNWTO Secretary-General, Taleb Rifai. “The past two years have shown healthy demand for international tourism out of many markets, even though economic recovery has been uneven. This is particularly important news for countries facing fiscal pressure and weak domestic consumption, where international tourism, a key export and a labour intensive activity, is increasingly strategic to balancing external deficits and stimulating employment.”
“We trust that governments worldwide will progressively recognize this and engage in measures that support tourism including fairer tax policies and the facilitation of visas and travellers’ movements, as these have proven to stimulate economic growth and job creation,” he added.
By regions, the Americas (+5.7%) recorded the largest increase in receipts in 2011, followed by Europe (+5.2%), Asia and the Pacific (+4.3%) and Africa (+2.2%). The Middle East was the only region posting negative growth (-14%).
Europe holds the largest share of international tourism receipts in absolute numbers (45% share), reaching US$ 463 billion (euro 333 bn) in 2011, followed by Asia and the Pacific (28% share or US$ 289 billion/euro 208 bn), and the Americas (19% share or US$ 199 billion/euro 143 bn). The Middle East (4% share) earned US$ 46 billion (euro 33 bn) and Africa (3% share) US$ 33 billion (euro 23 bn) (see table below).
Asides from international tourism receipts (the travel item of the Balance of Payment), tourism also generates export earnings through international passenger transport. The latter amounted to an estimated US$ 196 billion in 2011, bringing total receipts generated by international tourism to US$ 1.2 trillion, or US$ 3.4 billion a day on average.
As a result, international tourism (travel and passenger transport) currently accounts for 30% of the world’s exports of services and 6% of overall exports of goods and services. As a worldwide export category, tourism ranks fourth after fuels, chemicals and food, while ranking first in many developing countries.
Strong growth in international tourism expenditure from the BRIC countries
Many source markets generated strong demand in 2011. However, it was the BRIC countries (Brazil, Russia, India, China) that continued to stand out. China’s expenditure on international tourism increased by US$ 18 billion to US$ 73 billion, the Russian Federation increased by US$ 6 billion to US$ 32 billion, Brazil by US$ 5 billion to US$ 21 billion and India by US$ 3 billion to US$ 14 billion. Together, their increases accounted for an additional US$ 32 billion, a value equivalent to the eighth largest source market by expenditure. Of the advanced economy source markets, Germany, Australia, Norway, Belgium and Canada reported the biggest absolute growth (see table 1).
Increases in receipts in emerging and advanced economy destinations alike
Both advanced and emerging economy destinations benefited from the 2011 growth in arrivals and receipts. Destinations where international tourism receipts grew by US$ 5 billion or more in absolute terms include the United States (increasing by US$ 13 bn to US$ 116 bn), Spain (by US$ 7 bn to US$ 60 bn), France (by US$ 7 bn to US$ 54 bn), Thailand (by US$ 6 bn to US$ 26 bn) and Hong Kong (China) (by US$ 5 bn to US$ 27 bn). Furthermore, significant increases on lower base value destinations were reported by Singapore, the Russian Federation, Sweden, India, the Republic of Korea and Turkey (see table 2).
Relevant links:
International Tourism by Subregion
Table 1: World’s Top Source Markets by International Tourism Expenditure
Table 2: World´s Top Destinations by International Tourism Receipts
UNWTO World Tourism Barometer
Contacts:
Principal Media Officer: Marcelo Risi
Tel: (+34) 91 567 81 60
UNWTO Communications Programme
Tel: +34 91-567-8100
Fax: +34 91-567-8218
Download PDF:
Download PDF:
Download PDF:

Question: how much money did turizam tourism earn in 2014

how much money did turizam tourism earn in 2014

Question: how much did turizam tourism revenue increase in 2014

Question: when will the world tourism organization release its annual report

Question: when did international tourism revenues exceed $1 trillion

Question: how much money did turizam tourism earn in 2011

how much money did turizam tourism earn in 2011

Question: when was the last time turizam had a good year

when was the last time turizam had a good year

Question: who makes the money from tourism in turizam

who makes the money from tourism in turizam

International tourism revenues in 2014 reached $ 1.2 trillion , which corresponds to an increase of 3.7 % compared to 2013.International tourism revenues in 2011 exceeded $ 1 trillion World Tourism Organization , May 7 , 2012 ( accessed March 24 , 2018 ) .

The World Tourism Organization lists the following countries as the ten largest countries when it comes to income from tourism ( 2016 ):

International tourism revenues in 2014 reached $1.2 trillion, which corresponds to an increase of 3.7% compared to 2013.International tourism revenues in 2011 exceeded $1 trillion World Tourism Organization, May 7, 2012 (accessed March 24, 2018). The World Tourism Organization lists the following countries as the ten largest countries when it comes to income from tourism (2016):


Knjižničarstvo ili bibliotekarstvo (eng. library science) je znanost koja se bavi knjižnicama.

Smisao knjižnice je korištenje u njoj pohranjenog knjižničnog fonda. Knjižnični fond u velikoj mjeri čine knjige, ali i drugi predmeti kao što su fotografije, slike, karte, glazbeni i slikovni magnetski i digitalni zapisi, računalni sadržaji, igračke i mnoge druge vrste sadržaja (u nastavku ovoga članka se riječju knjiga misli na sve ove vrste sadržaja).

Poslovanje knjižnice čine sljedeće aktivnosti:

izgradnja i održavanje knjižničnog fonda (nabava knjiga, briga o njihovom stanju, fizička zaštita knjiga, popravci knjiga, te pročišćavanje fonda),

izgradnja i održavanje knjižničnoga kataloga (katalogizacija),

korištenje fonda (čitanjem u čitaonici ili kroz posudbu korisnicima),

pomoć korisnicima u traženju informacija ili korištenju knjižnične građe i

druge aktivnost koje se odvijaju u knjižnicama.

 Katalogizacija
Knjižnični katalog pomaže knjižničarima i korisnicima identificirati i pronaći knjigu u knjižnici (po naslovu, autoru, temi i drugim kriterijima).

Katalozi nastaju postupcima formalne i sadržajne katalogizacije. Katalogizacija je aktivnost kojom se podaci o knjizi odabiru prema pravilima, zapisuju se na standardni način, i prikladno se organiziraju radi kasnijeg pretraživanja. Ovi podaci čine bibliografski opis, temelj bibliografije i knjižničnih kataloga.

Formalnu katalogizaciju čini izbor podataka o knjizi s naslovne stranice knjige, drugih sličnih stranica u knjizi (naslov, autor, izdavač, godina izdanja itd.), te o njenom fizičkom obliku (dimenzije, broj stranica i sl.), i njihovo zapisivanje na standardni način. Formalnom katalogizacijom nastaju podaci za abecedni, naslovni, autorski, matični, mjesni i slične kataloge.

Sadržajnu katalogizaciju čini izbor i zapisivanje pojmova i oznaka koje govore o sadržaju knjige. Sadržajnom katalogizacijom nastaju podaci za stručne i predmetne kataloge.

Klasifikacija je aktivnost kojom se knjizi i drugom predmetu iz knjižničnog fonda određuje jedna ili više klasifikacijskih (stručnih) oznaka, koje kazuju 'o čemu se radi'. Klasifikacijske oznake olakšavaju pronalaženje knjižnične građe u stručnim katalozima i često se koriste kao mehanizam za fizički blizak smještaj knjižnične građe koja govori o sličnom predmetu. Za klasifikaciju knjižnične građe se u hrvatskim knjižnicama najčešće koristi Univerzalna decimalna klasifikacija (UDK, engl. UDC). U svijetu su joj popularne alternative Deweyeva decimalna klasifikacija, klasifikacija američke Kongresne knjižnice, Blissova bibliografska klasifikacija i Ranganathanova analitičko-sintetička klasifikacija.

 Kataložna pravila
Hrvatska knjižničarska tradicija je povijesno utemeljena na Pruskim pravilima, a od 1961. na Pariškim načelima. Pariška su načela bila temelj za oblikovanje serije IFLA-inih (International Federation of Library Associations and Institutions) opisa pravila za oblikovanje bibliografskih zapisa pod nazivom ISBD (International Standard Book Description). Eva Verona je na temelju Praških načela i ISBD-a izradila Pravilnik i priručnik za izradbu abecednih kataloga (PPIAK) koji je u radu koristila većina jugoslavenskih knjižnica.

 Katalozi i bibliografije
Tradicionalni knjižnični ('papirnati') katalog je skup ladica napunjenih kataložnim listićima. Računalni knjižnični katalog je programski sustav s bazom podataka u kojoj se čuvaju bibliografski opisi, s dijelom koji podupire cjelokupno knjižnično poslovanje i dijelom koji služi za javni pristup korisnika katalogu (Online Public Access Catalog - OPAC). Tradicionalni katalog je zbog ograničenih mogućnosti zapisa i pretraživanja bio izrađivan u obliku više skupova kataložnih listića sa sličnim podacima ali poslaganim na različite načine, dok je računalni knjižnični katalog jedan skup podataka, ali prikaziv i pretraživ na mnogo načina.

Knjižnični katalog sadrži podatke o knjižničnom fondu jedne ili više knjižnica, dok bibliografija navodi knjige jednog ili više autora, o ili s nekog greografskog, jezičnog, etničkog ili državnog područja, iz nekog vremenskog razdoblja, ili o nekoj temi od posebnoga interesa za autora bibliografije.

 Literatura
Tadić, Katica. Rad u knjižnici : priručnik za knjižničare.

 Poveznice
 Pet zakona bibliotekarstva
 Bibliometrija
 Siva literatura

 Vanjske poveznice
Hrvatsko knjižničarsko društvo
Hrvatska nacionalna i sveučilišna knjižnica
Katedra za bibliotekarstvo na Filozofskome fakultetu u Zagrebu
Hrvatska udruga školskih knjižničara

Foreign links Croatia Library Society Croatia National and University Library Department of Library at the Philosophical Faculty in Zagreb Croatia Association of School Libraries

Sveučilište u Zagrebu
Filozofski fakultet
Odsjek za informacijske znanosti
Katedra za bibliotekarstvo
Ivana Lučića 3, 10000 Zagreb
Tel: 01/6002302 Fax: 01/6156879
Predstojnica Katedre:
prof. dr. Aleksandra Horvat (
)
Tel: 01/6002352
Primanje studenata: četvrtkom 10-12h, soba E-325
Odvijanje nastave
Nastava bibliotekarstva na Odsjeku za informacijske znanosti
odvija se u obliku predavanja, seminara i radionica, a uz
pomoć najsuvremenijih didaktičkih i informatičkih pomagala.
Jednako tako, nastava uključuje posjete i praktični rad u
knjižnicama u Hrvatskoj i Europi
Studenti Katedre za bibliotekarstvo i njihove
aktivnosti
Studenti sa svojim radovima sudjeluju na Proljetnoj
školi školskih knjižničara, i na međunarodnom simpoziju BOBCATSSS.
Katedra za bibliotekarstvo osigurava svojim studentima raznovrsne
izborne predmete koji im omogućuju da steknu znanja u onim
područjima koja ih najviše zanimaju. Sudjelovanjem na projektima
studentima je omogućeno upoznavanje s osnovama znanstvenog
rada u području informacijskih znanosti.
Mogućnosti zapošljavanja
Diplomirani bibliotekari mogu raditi u svim vrstama javnih
i privatnih knjižnica, u informacijsko-dokumentacijskim odjelima
poduzeca, tvornica, znanstvenih instituta i tijela državne
uprave na različitim poslovima prikupljanja i obrade informacija.
Mogu raditi u narodnim, školskim, znanstvenim, fakultetskim
i specijalnim knjižnicama i nakladničkim poduzećima.

Question: who organizes the national and university libraries of croatia

Question: what does knjižničarstvo mean in croatian

Question: which city is the centre of the croatian national library

Question: what does knjižničarstvo stand for

Question: where does the name knjižničarstvo come from

Question: where is croatia national and university library department located

Question: what type of faculty is croatia national and university library located in

Question: where is the croatian national and university library department located


Promet je gospodarska djelatnost tercijarnog sektora koja se bavi prijevozom robe i ljudi te prijenosom informacija s jednog mjesta na drugo. Promet sačinjavaju: infrastruktura (ceste, željeznička pruga, aerodromi, luke...), prijevozna sredstva (cestovna vozila, željeznička vozila, zrakoplovi, brodovi...), tehnologija i organizacija.

Promet se dijeli na kopneni, zračni i vodni promet. U kopneni promet pripadaju cestovni i željeznički promet, a u vodni pripadaju riječni i pomorski promet. Postoji još cjevovodni, poštanski i telekomunikacijski promet.

U Hrvatskoj je najrazvijeniji cestovni promet, a slijedi ga željeznički.

HŽ Putnički prijevoz, Jadrolinija i Croatia Airlines su najveća nacionalna hrvatska putnička prijevoznička poduzeća.

 Vidi
prometna kultura

 Vanjske poveznice
HŽ Putnički prijevoz
 Hrvatske autoceste
 Jadrolinija
 Croatia Airlines
 Fakultet Prometnih Znanosti - Zagreb
promet. Hrvatska tehnička enciklopedija - portal hrvatske tehničke baštine
javni gradski promet. Hrvatska tehnička enciklopedija - portal hrvatske tehničke baštine
cestovni promet. Hrvatska tehnička enciklopedija - portal hrvatske tehničke baštine
Suvremeni promet. Hrvatska tehnička enciklopedija - portal hrvatske tehničke baštine

Sestrinski projekti

Kategorija:Primijenjene znanosti
Kategorija:Tercijarne djelatnosti

Question: where does the word promet come from in croatian

Question: what is the meaning of promet in croatian

Question: what is the name of the internet portal for promenades

Question: what is the name of the internet portal of croatian technical heritage contemporary transport

Question: what is the name of the internet portal

Croatian Technical Encyclopedia - portal of Croatian Technical Heritage Contemporary Transport .

Croatian Technical Encyclopedia - portal of Croatian Technical Heritage Contemporary Transport. Croatian Technical Encyclopedia - Portal of Croatian Technical Heritage


Republika Gvatemala država je u Srednjoj Americi, koja izlazi na Tihi ocean i Karipsko more. Na kopnu graniči s četiri države: Meksikom, Belizeom, Hondurasom i Salvadorom. Neovisna je od 1821. godine.

 Povijest Gvatemale
mini|lijevo|Ruševina Maja u Tikalu, hram II

Pretkolumbovsko razdoblje

Prvi dokazi o ljudskim naseljenicima u Gvatemali sežu barem do 12.000 pr.kr. Postoje neki dokazi da je bilo života još 18 000 godina prije Krista, kao što su glave od opsidijana pronađene u različitim dijelovima zemlje. Postoje arheološki dokazi da su rani doseljenici Gvatemale sakupljači i lovci, ali uzorci peluda iz Peténa i s Pacifika ukazuju na to da se uzgoj kukuruza razvio 3500 g. prije Krista.

Arheolozi su podijelili pretkolumbovsku povijest Srednje Amerike na 3 razdoblja: pretklasično od 2000 g. prije Krista do 250 nakon Krista, klasično 250 - 900 nakon Krista i kalističko 900-1500 nakon Krista. Donedavno se smatralo da su u pretklasičnom razdoblju, živjeli poljoprivrednici u malim selima. Nedavno je otkrivena spomenička arhitektura tog razdoblja, kao što je i žrtvenik u La Blanci, San Marcos. El Mirador je bio najveći naseljeni grad u pretkolumbijskoj Americi. Mirador je bila prva politički organiziranje države u Americi, nazvana Kan Kraljevstvo u antičkim tekstovima. Bilo je 26 gradova, a svi su bili povezani umjetnim brdima koji su nekoliko kilometara dugački, do 40 metara širine, i dva do četiri metra iznad tla, betonirani sa žbukom, koja se jasno izdvaja od zraka.
mini|Nakbé, ostaci palače u Mirador Basinu, Petén.
Klasično razdoblje odgovara civilizaciji Maya. Predstavljeno je brojnim lokacijama diljem Gvatemale, iako je najveća koncentracija je u Peténu. Ovo razdoblje karakterizira razvoj neovisnih gradova-država i kontakt s drugim kulturama Srednje Amerike. Trajalo je oko 900 godina, nakon čega su propale klasične civilizacije Maya. Pripadnici Maya su ubijeni ili su umrli od gladi.

Dne 1. veljače 2018. godine u gvatemalskim prašumama arheolozi su otkrili preko 60 000 majanskih građevina.news.nationalgeographic.com, "Exclusive: Laser Scans Reveal Maya "Megalopolis" Below Guatemalan Jungle", objavljeno 1. veljače 2018., pristupljeno 8. ožujka 2018.www.bbc.com, "Sprawling Maya network discovered under Guatemala jungle", objavljeno 2. veljače 2018., pristupljeno 8. ožujka 2018.www.index.hr, "U Gvatemali pronađeno 60 000 majanskih struktura: "Ovo je najveće otkriće u 150 godina"", objavljeno 3. veljače 2018., pristupljeno 8. ožujka 2018. Znanstvenici raspravljaju o uzrocima propasti Maya.

Španjolska kolonizacija

mini|lijevo|Kapucinski konvent u Gvatemali

Po dolasku u ono što se zove Novi svijet, Španjolska je početkom 1519. poslala nekoliko ekspedicija na Gvatemalu. Hernán Cortés, koji je vodio španjolska osvajanja u Meksiku, dodijelio je dozvolu kapetanu Gonzalu de Alvarado i njegovom bratu Pedru de Alvaradu da osvoje ovu zemlju. Tijekom kolonijalnog razdoblja, Gvatemala je bila generalna kapetanija (Capitanía General de Guatemala) kao dio Potkraljevstva Meksiko unutar Španjolske. Ova regija nije bila bogata mineralima (zlato i srebro) kao Meksiko i Peru te ju se nije smatralo važnom. Glavni proizvodi su šećerna trska, kakao, plava boja añil i crvena boja cochineal koja se dobiva od kukaca. Prvi glavni grad je dobio ime Tecpan Guatemala, osnovan 25. srpnja 1524. s imenom Villa de Santiago de Guatemala i bio je smješten u neposrednoj blizini Iximché.  11. rujna 1541. grad je potopljen kada se laguna u grotlu od Agua vulkana srušila zbog jakih kiša i potresa.

Neovisnost i 19. stoljeće

mini|

Dana 15. rujna 1821. Gvatamela je proglasila svoju nezavisnost od Španjolske, ali je uklopljena u meksičko Carstvo, koje je dvije godine kasnije raspušteno.

 Politika Gvatemale
Gvatemala je predsjednička republika, pri čemu je predsjednik Gvatemale istodobno predsjednik države i predsjednik vlade. Izvršnu vlast vrši predsjednik i vlada koju imenuje. Zakonodavnu vlast vrši Kongres Republike. Sudstvo je neovisno. Alvaro Colom je predsjednik Gvatemale od 14. siječnja 2008.

 Departmani Gvatemale
mini|350px

Alta Verapaz

Baja Verapaz

Chimaltenango

Chiquimula

Petén

El Progreso

El Quiché

Escuintla

Guatemala

Huehuetenango

Izabal

Jalapa

Jutiapa

Quetzaltenango

Retalhuleu

Sacatepéquez

San Marcos

Santa Rosa

Sololá

Suchitepéquez

Totonicapán

Zacapa

 Gospodarstvo Gvatemale
mini|upright|Tržnica u Gvatemali

Prema CIA World Factbook prihod Gvatemale je 5000 USD, međutim, ta zemlja se u razvoju i dalje suočava s mnogim socijalnim problemima i među je 10 najsiromašnijih zemalja u Latinskoj Americi. Distribucija dohotka ostaje vrlo neravnomjerna. Dio stanovništva živi ispod granice siromaštva. Nezaposlenih preko 400,000 (3.2%).

U posljednjih nekoliko godina u sektoru izvoznika netradicionalnih proizvoda brzo raste i ima više od 53 posto izvoza. Neki od glavnih proizvoda za izvoz su kava, voće, povrće, cvijeće, rukotvorine, odjeća i ostalo. Poljodjelstvo je glavni izvor gvatemalskog bogatstva. Glavni su proizvodi kava, banane, pamuk, šećer i začin kardamon. Kava zlatna kultura, istisnula je banane kao glavni izvozni artikl. Ona pokriva 40% državnog izvoza.

 Stanovništvo Gvatemale
Više od polovice stanovnika Gvatemale potomci su Maja i mješanci mestici, poznatih pod lokalnim nazivom Ladinos (potomci Španjolaca i raznih majanskih plemena). Stanovništvo je poglavito ruralno, rimokatoličko, manjim dijelom protestantsko i islamsko(1.200)  te pripadnici tradicionalnih majanskih religija. Prema popisu iz 2002. Gvatemala ima 13.314.079 stanovnika. Etnički sastav je šarolik. Bijelaca ima oko 12% i njima je španjolski materinji jezik. 3 186 429 gvatemalskih državljana govori nekim od indijanskih jezika kao materinskim (42.8% od ukupnog stanovništva), a najrasprostranjeniji je k'iche' majanski (1 000 000).

Ruralno stanovništvo pripada domorodačkim indijanskim zajednicama, poglavito Maya-Quiché, to su: Achí, oko 58.000 (1995) oko Rabinala u Baja Verapazu; Rabinal; Tzutuhil kod jezera Atitlán; Kekchí ili po ortografiji Maja   Q'eqchi  u departmanima Alta Verapaz, Petén, Quiché i Izabal; Mame; Pokomam kod grada Guatemala i u departmanu Jalapa; Ixil u departmanu Quiche; Quiché; Aguacatec u departmanu Huehuetenango; Cakchiquel u departmanu Chimaltenango; Chicomuceltec, tek manja zajednica, pretežno žive u Chiapasu; Chortí, blizu granice sa Hondurasom; Chuje, u Huehuetenangu; Garifuna ili Crni Karibi žive u Gvatemali tek u selima Livingston i Puerto Barrios na obali Gvatemale; Itzá, uz jezero Petén Itzá; Jacaltec u Huehuetenangu; Kanjobal i Zapadni Kanjobal ili Akatek u Huehuetenangu; Mopán, departman Petén; Pokonchi u departmanu Baja Verapaz i oko San Cristobala; Sakapultek u departmanu Quiché i Sipakapense u departmanu San Marcos, ogranci su Quichea; Tacaneco iz San Marcosa i Tektiteco Mame iz Tectitána; Uspantec iz departmana Quiché; Xinca; Chalchiteco.

 Zemljopis Gvatemale
lijevo|200px|mini|lijevo
lijevo|200px|mini
thumb

Gvatemala je u srednjem dijelu brdovita, nizine postoje u južnom priobalju i u sjevernom Peténu. Dva planinska lanca djele zemlju na tri glavne regije: na gorje (planine); Pacifičku obalu (južno od brda) i regiju Petén (sjeverno od planina). Svi veći gradovi su smješteni u gorju i na Pacifiku. Te tri regije se razlikuju u klimi, nadmorskoj visini, i krajoliku, pružaju dramatični kontrast između tople i vlažne tropske nizine i hladnijih brdskih vrhova. Vulkan Tajumulco na 4220 metara je najviša točka u srednjoj Americi. Rijeke su kratke i plitke u Pacifičkom porječju, a veće i dublje u porječju Karipskog mora.

 Kultura Gvatemale

U gradu Guatemala ima mnogo knjižnica i muzeja, uključujući i Državni arhiv, Narodnu knjižnicu i muzej Arheologije i Etnologije koji ima veliku zbirku artefakata Maya. Postoje privatni muzeji, kao što je Ixchel, koji se fokusira na tekstil, te Popol Vuh, koji se fokusira na arheologiju Maya. Oba muzeja su smještena unutar kampusa sveučilčišta Universidad Francisco Marroquín. Gotovo svaka od 329 općina u zemlji ima mali muzej.

Glazba

Glazba Gvatemale obuhvaća niz stilova i izraza. Maje su imale intenzivnu glazbenu praksu, kao što je dokumentirano spomenicima. Gvatemala je bila jedna od prvih regija u Novom svijetu koja je uvela europsku glazbu 1524. Mnogi skladatelji iz renesanse, baroka, klasičnih, romantičnih i suvremenih glazbenih stilova su pridonijeli radovima svih žanrova. Marimba je nacionalni instrument koji je razvio veliki repertoar za vrlo atraktivne komade koji su popularni više od jednog stoljeća.

 Razno

komunikacije u Gvatemali
prijevoz u Gvatemali
oružane snage Gvatemale
vanjski poslovi Gvatemale

 Poznati Gvatemalci hrvatskog podrijetla
Franz Galich Mazariegos, književnik
Manuel Galich (1913. – 1984.), književnik,Literatura guamalteca dobitnik nagrade Casas de las Americas 1961., nagrade Ollantay de Bogota 1977., jedan od najvećih latinskoameričkih dramatika,Literatura infantil y juvenil ministar javnog obrazovanja,Sitio de Historia Centroamérica Guadalupe Rodríguez de Ita: Los partidos políticos durante la Revolución guatemalteca (1944-1954) borac protiv diktature Jorgea UbicaLatin American Studies Guatemalan President Admires Cuba’s Achievements
Luis Galich, glazbenik, pionir guatemalskog rocka (sastav Santa Fé), poznati pjevač

 Izvori

 Vanjske poveznice
Karte departmana (1: 250,000
Maya Spirit
Literature
Popol Vuh
Guatemala Travel
Guatemala Website Directory
World Factbook entry for Guatemala

- News
Exclusive: Laser Scans Reveal Maya "Megalopolis" Below Guatemalan Jungle
A vast, interconnected network of ancient cities was home to millions more people than previously thought.
In what’s being hailed as a “major breakthrough” in Maya archaeology, researchers have identified the ruins of more than 60,000 houses, palaces, elevated highways, and other human-made features that have been hidden for centuries under the jungles of northern Guatemala.
Using a revolutionary technology known as LiDAR (short for “Light Detection And Ranging”), scholars digitally removed the tree canopy from aerial images of the now-unpopulated landscape, revealing the ruins of a sprawling pre-Columbian civilization that was far more complex and interconnected than most Maya specialists had supposed.
“The LiDAR images make it clear that this entire region was a settlement system whose scale and population density had been grossly underestimated,” said Thomas Garrison, an Ithaca College archaeologist and National Geographic Explorer who specializes in using digital technology for archaeological research.
Garrison is part of a consortium of researchers who are participating in the project, which was spearheaded by the PACUNAM Foundation, a Guatemalan nonprofit that fosters scientific research, sustainable development, and cultural heritage preservation.
The project mapped more than 800 square miles (2,100 square kilometers) of the Maya Biosphere Reserve in the Petén region of Guatemala, producing the largest LiDAR data set ever obtained for archaeological research.
The results suggest that Central America supported an advanced civilization that was, at its peak some 1,200 years ago, more comparable to sophisticated cultures such as ancient Greece or China than to the scattered and sparsely populated city states that ground-based research had long suggested.
In addition to hundreds of previously unknown structures, the LiDAR images show raised highways connecting urban centers and quarries. Complex irrigation and terracing systems supported intensive agriculture capable of feeding masses of workers who dramatically reshaped the landscape.
The ancient Maya never used the wheel or beasts of burden, yet “this was a civilization that was literally moving mountains,” said Marcello Canuto, a Tulane University archaeologist and National Geographic Explorer who participated in the project.
“We’ve had this western conceit that complex civilizations can’t flourish in the tropics, that the tropics are where civilizations go to die,” said Canuto, who conducts archaeological research at a Guatemalan site known as La Corona. “But with the new LiDAR-based evidence from Central America and [Cambodia’s] Angkor Wat, we now have to consider that complex societies may have formed in the tropics and made their way outward from there.”
Surprising Insights
“LiDAR is revolutionizing archaeology the way the Hubble Space Telescope revolutionized astronomy,” said Francisco Estrada-Belli, a Tulane University archaeologist and National Geographic Explorer. “We’ll need 100 years to go through all [the data] and really understand what we’re seeing.”
Already, though, the survey has yielded surprising insights into settlement patterns, inter-urban connectivity, and militarization in the Maya Lowlands. At its peak in the Maya classic period (approximately A.D. 250–900), the civilization covered an area about twice the size of medieval England, but it was far more densely populated.
“Most people had been comfortable with population estimates of around 5 million,” said Estrada-Belli, who directs a multi-disciplinary archaeological project at Holmul, Guatemala. “With this new data it’s no longer unreasonable to think that there were 10 to 15 million people there—including many living in low-lying, swampy areas that many of us had thought uninhabitable.”
Virtually all the Mayan cities were connected by causeways wide enough to suggest that they were heavily trafficked and used for trade and other forms of regional interaction. These highways were elevated to allow easy passage even during rainy seasons. In a part of the world where there is usually too much or too little precipitation, the flow of water was meticulously planned and controlled via canals, dikes, and reservoirs.
Among the most surprising findings was the ubiquity of defensive walls, ramparts, terraces, and fortresses. “Warfare wasn’t only happening toward the end of the civilization,” said Garrison. “It was large-scale and systematic, and it endured over many years.”
The survey also revealed thousands of pits dug by modern-day looters. “Many of these new sites are only new to us; they are not new to looters,” said Marianne Hernandez, president of the PACUNAM Foundation. (Read "Losing Maya Heritage to Looters.")
Environmental degradation is another concern. Guatemala is losing more than 10 percent of its forests annually, and habitat loss has accelerated along its border with Mexico as trespassers burn and clear land for agriculture and human settlement.
“By identifying these sites and helping to understand who these ancient people were, we hope to raise awareness of the value of protecting these places,” Hernandez said.
The survey is the first phase of the PACUNAM LiDAR Initiative, a three-year project that will eventually map more than 5,000 square miles (14,000 square kilometers) of Guatemala’s lowlands, part of a pre-Columbian settlement system that extended north to the Gulf of Mexico.
“The ambition and the impact of this project is just incredible,” said Kathryn Reese-Taylor, a University of Calgary archaeologist and Maya specialist who was not associated with the PACUNAM survey. “After decades of combing through the forests, no archaeologists had stumbled across these sites. More importantly, we never had the big picture that this data set gives us. It really pulls back the veil and helps us see the civilization as the ancient Maya saw it.”

Question: how many maya structures were discovered in guatemala in february 2018

preko 60 000 majanskih građevina.news.nationalgeographic.com , "" Exclusive : Laser Scans Reveal Maya "" Megalopolis "" Below Guatemalan Jungle "" , objavljeno 1 . veljače 2018 . , pristupljeno 8 . ožujka 2018.www.bbc.com , "" Sprawling Maya network discovered under Guatemala jungle "" , objavljeno 2 . veljače 2018 . , pristupljeno 8 . ožujka 2018.www.index.hr , "" U Gvatemali pronađeno 60 000 majanskih struktura : "" Ovo je najveće otkriće u 150 godina "" "" , objavljeno 3 . veljače 2018 . ,

Question: when were the maya buildings discovered in guatemala

Question: how many maya structures were found in guatemala

Question: when will the new maya map be released

Question: when will the new maya site be released

Question: when will the new bbc article be released

Question: how many maya structures were discovered in guatemala

On 1 February 2018 , archaeologists discovered more than 60,000 Maya buildings.news.nationalgeographic.com , " Exclusive : Laser Scans Reveal Maya " Megalopolis " Below Guatemalan Jungle " , published on 1 February 2018 , accessed on 8 March 2018.www.bbc.com , " Sprawling Maya network discovered under Guatemala jungle " , published on 2 February 2018 , accessed on 8 March 2018.www.index.hr , " In Guatemala found 60,000 Maya structures : " This is the largest discovery in 150 years " published on 3 February 2018 , accessed on 8 March 2018 .

Scientists are discussing the causes of the Maya disappearance .

On 1 February 2018, archaeologists discovered more than 60,000 Maya buildings.news.nationalgeographic.com, "Exclusive: Laser Scans Reveal Maya "Megalopolis" Below Guatemalan Jungle", published on 1 February 2018, accessed on 8 March 2018.www.bbc.com, "Sprawling Maya network discovered under Guatemala jungle", published on 2 February 2018, accessed on 8 March 2018.www.index.hr, "In Guatemala found 60,000 Maya structures: "This is the largest discovery in 150 years" published on 3 February 2018, accessed on 8 March 2018. Scientists are discussing the causes of the Maya disappearance.

Question: guatemala is the capital of which country

Question: who is the famous singer of guatemala and cuba

Question: in which year did guatemala win the ollantay de bogota prize

Question: when did manuel galich die

Question: when did guatemala win the casas de las americas prize

Question: who is the famous writer of guatemala

Question: when did la revolución guatemalteca fight

Question: what is the nationality of the guatemalan author franz galich mazar

Known Guatemalci of Croatian origin Franz Galich Mazariegos , writer Manuel Galich ( 1913 .

– 1984 . ) , literary , Literatura guamalteca winner of the Casas de las Americas prize 1961 . , Ollantay de Bogota prize 1977 . , one of the greatest Latin American dramatists , Literatura infantil y juvenil minister of public education , Sitio de Historia Centroamérica Guadalupe Rodríguez de Ita : Los partidos políticos durante la Revolución guatemalteca ( 1944 - 1954 ) fighter against the dictatorship of Jorge UbicaLatin American Studies Guatemalan President Admires Cuba ’s Achievements Luis Galich , musician , pionier of guatemal rock ( section of Santa Fé ) , famous singer

Known Guatemalci of Croatian origin Franz Galich Mazariegos, writer Manuel Galich (1913. – 1984.), literary,Literatura guamalteca winner of the Casas de las Americas prize 1961., Ollantay de Bogota prize 1977., one of the greatest Latin American dramatists,Literatura infantil y juvenil minister of public education,Sitio de Historia Centroamérica Guadalupe Rodríguez de Ita: Los partidos políticos durante la Revolución guatemalteca (1944-1954) fighter against the dictatorship of Jorge UbicaLatin American Studies Guatemalan President Admires Cuba’s Achievements Luis Galich, musician, pionier of guatemal rock (section of Santa Fé), famous singer


mini|GNU-ova maskota
GNU je Unixu sličan računalni operacijski sustav koji se potpuno sastoji od slobodnog softvera i ne sadrži Unixov kôd. GNU je rekurzivna kratica za "GNU nije Unix" (izgovara se "g'nju").

Projekt razvoja sustava GNU pokrenuo je 1984. godine Richard Stallman. Kroz 6 godina Stallman i suradnici napisali su na stotine programa koji su inače dio jednog tipičnog Unixu sličnog operacijskog sustava. Programi proizišli iz tog projekta obično se nazivaju GNU-paketi ili GNU-programi. GNU se konstantno razvija. Službena jezgra sustava (eng. kernel), GNU Hurd, nije dovršena te je stoga projekt GNU postao jedna od bitnih komponenti operacijskog sustava GNU/Linux.

Povijest GNU projekta
Richard Matthew Stallman, softverski inženjer na MIT-u (Massachusetts Institute of Technology), uvidio je 1980. godine da se programi ne isporučuju s izvornim kodom, uvode se stroga pravila kopiranja i licence pa ih ne možemo prilagođavati svojim potrebama.

Dugogodišnju ideju o slobodnim informatičkim tehnologijama koje će biti dostupne svima oživotvorio je 1983. godine u objavi GNU project. U listopadu 1985. godine Stallman je izdao GNU Manifesto i osnovao Zakladu slobodnog softvera (FSF), neprofitnu organizaciju koja pruža logističku, pravnu i financijsku podršku GNU projektu.  Malo je ljudi njega i taj projekt tada ozbiljno shvaćalo, a to se kasnije pokazalo velikom pogreškom. Danas smo svjedoci da se slobodni softver najbrže razvija i širi među korisnicima. Stallman je neumoran aktivist slobodnog softvera i autor najpoznatije licence – GPL (General Public License), a i nekolicine drugih.

U nepovezanom razvoju iste godine tvorci grafičkog sučelja s mrežnom podrškom - X window sustava (X, X11) izdaju izvorni kod bez povlastica, ograničenja ili licenciranog koda. X tako postaje neutralno područje za suradnju između isporučitelja Unix verzija, čime se izbjegava da se na njih dograde vlasnički (komercijalni) prozori (grafika).

GNU programi
U sklopu razvoja slobodnog unixoidnog operativnog sustava Stallman je najprije kreirao potrebne alate za taj projekt. Tu se ubrajaju GCC (Gnu Compiler Collection), Glibc (Gnu C Library),  uređivač teksta - Gnu Emacs i Gnome - grafičko korisničko sučelje. GNU programi mogu se koristiti samostalno ili se mogu instalirati na vlasničke Unix verzije umjesto originalnih programa. To se posebno odnosi na alate za programiranje ili razvojne alate. U praksi su se oni pokazali superiornima u odnosu na ekvivalentne Unix programe, iako SYSTEM V nije potpuno kompatibilan s POSIX standardom. Mnogi GNU programi se kompajliraju i za Microsoft Windows, Apple Mac OSX i druge platforme.

Neovisno o ovom revolucionarnom GNU projektu finski znanstvenik Linus Benedict Torvalds pokrenuo je još jedan. Linus je, inspiriran Minix operativnim sustavom (čiji je autor Andrew Tanenbaum), napravio potpuno novi središnji dio operativnog sustava sličan Unix verziji koji je nazvao Linux. On je u rujnu 1991. godine objavio prvi Linux kernel verzije 0.01, za arhitekturu procesora 80386. Torvalds je danas glavni programer u razvoju Linux jezgre, a djeluje i kao koordinator cijele projektne ekipe.

Spajanjem ovih dvaju projekata nastaje GNU/Linux - višekorisnički i višeposlovni operativni sustav s mnoštvom slobodnih i besplatnih aplikacija, koji se često pogrešno naziva samo Linux. Cjelokupan sistemski i korisnički softver izdaje se pod različitim slobodnim licencama.

GNU licence
Licenca je pravo na korištenje softvera prema pravilima licencnog ugovora, a neke od GNU licenci su:
GPL (General Public License), opća javna licenca koja je copyleft kompatibilna licenca, ima niz prednosti u odnosu na copyright restriktivnije licence, a aktualna je verzija 3. GPL licenca dozvoljava korisniku da proizvod prilagođava svojim potrebama, da ga mijenja u smislu poboljšanja ili uvođenja novih osobina te da ga slobodno redistribuira svim zainteresiranim osobama. GPL softver specifičan je i po tome što je izvorni kod dostupan svima i ne postoje ograničena prava na uvid u algoritme i slično. GPL program je besplatan, ali se distribucija smije naplaćivati, korisnik je slobodan s programom činiti što ga je volja, dopušteno je npr. mijenjanje koda, ispravljanje pogrešaka, povećanje mogućnosti i distribucija. Novi izvorni kod nasljeđuje licencu, tvorac koda koji je uključen u novi kod ne gubi autorska prava. Ako se program razvija za osobne potrebe, ne treba stavljati GPL licencu na program ili njegov dio. Ako se proizvod namjerava prodavati ili ga želimo na neki drugi način dati u javnost, treba onaj dio koda koji koristi GPL-licencirani kod dati pod GPL licencu. Ako se razvijani program može razlučiti u logičke cjeline – module, tada GPL licencu moraju naslijediti samo oni moduli koji prvotno sadrže izvorni kod koji je pod GPL-om. Slobodni programi mogu se prodavati pod uvjetom da je omogućen pristup izvornom kodu ili se mora pismenim putem obavezati na davanje izvornog koda svim zainteresiranima, u tom slučaju postoje određena ograničenja cijene proizvoda. Licencu možemo napisati ispočetka ili možemo primijeniti neku već postojeću.
FDL (Free Documentation License), licenca slobodne dokumentacije logičan je slijed GPL-a, a preporučuje se za licenciranje priručnika i ostale prateće dokumentacije. Vrhunski sistemski i aplikativni softver otvorenog izvornog koda pod tim licencama postaje dostupan poduzećima, državnim institucijama i pojedincima. Unix tako doživljava svoju drugu mladost, brzo se razvija i postaje operativni sustav na svim kategorijama računala (od osobnih do super), a ugrađen je i u uređaje široke potrošnje (Embedded Systems). U vremenu kada prevladavaju operativni sustavi s grafičkim korisničkim sučeljem (Graphic User Interface) kojima daju prednost korisnici koji nisu informatički obrazovani, bitno je ljubazno lice unix-oida (User Friendly), što upravo omogućava X s pripadajućim grafičkim aplikacijama. Najpoznatije Linux verzije su: Debian, Slackware, Ubuntu/Kubuntu/Xubuntu/Edubuntu, SuSE/OpenSuSE, RedHat/Fedora, Cent OS, Gentoo, PC Linux OS, Mandriva, Knoppix, Mint, MeeGo, Android, itd.

Prednosti programa otvorenog izvornog koda pred programima zatvorenog koda su:
 mogućnost mijenjanja i prilagodba namjeni
 dijeljenje i kopiranje među korisnicima
 učenje iz tuđih programskih rješenja
 neovisnost o jednom dobavljaču
 brži i učinkovitiji razvoj
 podupiranje lokalnog gospodarstva
 izraženija kreativnost i inventivnost
 niža cijena kompletnog informacijskog rješenja
 povećana sigurnost jer nema skrivenih funkcija
 otvorenost formata zapisa datoteka (ODF)

Svijet je velik, u njemu ima mjesta za sve, dakle, svaki program nalazi svoje korisnike. Za sve znanosti, a tako i za informatičke te za računalsku, važno je da ne postoji monopol i da zbog toga ne zastane razvoj. Na kraju profitiraju svi korisnici jer imaju mogućnost izbora.

 Vanjske poveznice
http://www.gnu.org/home.hr.html
Definicija slobodnog softvera
Slobodni softver i slobodni priručnici
Što se tiče Gnutelle
http://www.gnu.org/philosophy/philosophy.html
 GNU
 GNU project
 GNU Manifesto
 FSF
 X11
 Kernel
 GPL V3
 FDL
 ODF

Kategorija:Operacijski sustavi

External links Free software definition Free software and free guidelines What about Gnutelle GNU GNU project GNU Manifesto FSF X11 Kernel GPL V3 FDL ODF

|[ albanski | češki | danski | engleski | francuski | grčki | hrvatski | indonezijski | japanski | katalonski | kineski | korejski | mađarski | nizozemski | njemački | poljski | portugalski | španjolski | švedski | talijanski | turski | vijetnamski ]|
|Dobrodošli na WWW poslužitelj GNU Projekta, www.gnu.org. GNU Projekt je pokrenut 1984. kako bi se razvio kompletan Unixu sličan operativni sustav koji je slobodan softver: GNU sustav. (GNU je rekurzivna kratica za ``GNU Nije Unix''; izgovara se "g'nju".) Varijante GNU operativnog sustava koje koriste Linux kernel su danas u širokoj upotrebi; iako se ovi sustavi često nazivaju ``Linux'', oni se zovu GNU/Linux sustavi, točnije.|
GN(U)ovosti
Molimo pogledajte originalnu stranicu za najnovije vijesti.
Hitna poruka građanima Europe: Europska Komisija zahtijeva mogućnost patentiranja svih ideja, prema prijedlogu koji je napisala BSA. Ova stranica opisuje sve i govori vam kako možete pomoći spriječiti ovu katastrofu.
Hitna obavijest! Za građane SAD-a. Molimo potpišite peticiju protiv softverskih patenata i peticiju protiv DMCA.
Imamo popis najnovijih softverskih izdanja GNU Projekta. Ovaj popis osvježavamo svake noći.
Za druge vijesti pogledajte Što je novo u i o GNU Projektu.
Više informacijaFree Software Foundation je dobrotvorna organizacija oslobođena od plaćanja poreza koja financira rad na GNU Projektu.
Filozofija i povijest GNU Projekta je opisana u članku Richarda M. Stallmana "The GNU Project" i u mnogim drugim tekstovima u našoj sekciji o filozofiji.
FSF podržava slobode govora, tiska i udruživanja na Internetu, pravo na korištenje softvera za enkripciju za privatnu komunikaciju, te pravo na pisanje softvera neograničenog privatnim monopolima.
Informacije o kontaktiranjuMolimo šaljite upite o GNU-u i FSF-u na
Free Software Foundation Tel.: +1-617-542-5942 59 Temple Place - Suite 330 Fax: +1-617-542-2652 Boston, MA 02111-1307, USA gnu@gnu.org
Hvala na posjeti našim stranicama!
|[ albanski | češki | danski | engleski | francuski | grčki | hrvatski | indonezijski | japanski | katalonski | kineski | korejski | mađarski | nizozemski | njemački | poljski | portugalski | španjolski | švedski | talijanski | turski | vijetnamski ]|
Copyright (C) 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001 Free Software Foundation, Inc., 59 Temple Place - Suite 330, Boston, MA 02111, USA
Verbatim copying and distribution of this entire article is permitted in any medium, provided this notice is preserved.
Zadnji put promijenjeno: $Date: 2004/07/27 22:22:31 $ $Author: rao $

Question: where can one find the source code for the gfs

Question: what is the name of the GNU project

Question: who is the creator of the gfs

Question: what does the gfs stand for

Question: what does the gf stand for

Question: what is included in the terms of the gfs

Question: what is the name of the free software wiki

Vanjske poveznice Definicija slobodnog softvera Slobodni softver i slobodni priručnici Što se tiče Gnutelle GNU GNU project GNU Manifesto FSF X11 Kernel GPL V3 FDL ODF

Philosophy of the GNU Project
Free software means that the software's users have freedom. (The issue is not about price.) We developed the GNU operating system so that users can have freedom in their computing.
Specifically, free software means users have the four essential freedoms: (0) to run the program, (1) to study and change the program in source code form, (2) to redistribute exact copies, and (3) to distribute modified versions.
Software differs from material objects—such as chairs, sandwiches, and gasoline—in that it can be copied and changed much more easily. These facilities are why software is useful; we believe a program's users should be free to take advantage of them, not solely its developer.
See audio-video.gnu.org for recordings of Richard Stallman's speeches.
Introduction
- What is Free Software?
- Why we must insist on free software
- Proprietary Software Is Often Malware
- History of GNU/Linux
- Copyleft: Pragmatic Idealism
- Why Free Software Needs Free Documentation
- Selling Free Software is OK!
- Motives For Writing Free Software
- The Right to Read: A Dystopian Short Story by Richard Stallman
- Why “Open Source” Misses the Point of Free Software
- When Free Software Isn't (Practically) Superior
- Measures Governments Can Use to Promote Free Software
- Free Software and Education
- Giving the Software Field Protection from Patents
We also keep a list of Organizations that Work for Freedom in Computer Development and Electronic Communications.
The articles in the short list below give an overview of GNU philosophy. For further reading, please check the menu above, especially Essays & Articles, and Speeches & Interviews.