thumb|300px|Šibenska riva
600px|thumb|alt=|Panorama Šibenika, pogled s tvrđave sv. Mihovila

Šibenik je jedan od najstarijih hrvatskih samorodnih gradovaŠibenik nije prvi hrvatski samorodni grad: Provjerili smo koliko istine ima u mitovima o Krešimirovom gradu, pristupljeno 26. veljače 2020. na Jadranu, glavni grad te kulturno, obrazovno, upravno i gospodarsko središte Šibensko-kninske županije.

Prvi put se spominje na Božić 1066. u darovnici Petra Krešimira IV. pa se naziva i Krešimirovim gradom. Do epidemije kuge polovicom 17. stoljeća bio je najveći grad na cijeloj istočnoj obali Jadrana.Tomislav Donđivić: "Sredinom 16. stoljeća Šibenik je po broju stanovnika najveći grad u Dalmaciji!", Šibenik.in, OBJAVA: 05.05.2013Ante Šupuk: "MARGINALIJE O ŠIBENIKU, NJEGOVU STANOVNIŠTVU I ANTROPONIMIMA U DEVETNAESTOM STOLJEĆU", Čakavska rič. Polugodišnjak za proučavanje čakavske riči, Vol. XIII No. 2, 1985. Šibenik je de facto bio glavni grad Hrvatske od prosinca 1944. do svibnja 1945. godine. Značajan je i kao mjesto osnivanja Hrvatske ratne mornarice.

Ugledna britanska novina The Guardian 2018. godine proglasila je Šibenik najboljim gradom za život uz more u južnoj Europi.The Guardian: www.theguardian.com, "12 of the best beach towns in southern Europe", pristupljeno 21. 8. 2020.

Katedrala sv. Jakova najznačajnije je graditeljsko ostvarenje 15. i 16. st. na tlu Hrvatske. Zbog svojih iznimnih vrijednosti 2000. godine uvrštena je u UNESCO-ov popis svjetskog kulturnog nasljeđa kojoj se 2017. godine, na tom popisu, pridružila i utvrda sv. Nikole.

 Zemljopis
Geografski smještaj: Šibenik se nalazi na 43˚44' sjeverne geografske širine i 15˚55' istočne geografske dužine. Geografski položaj: grad leži amfiteatralno oko Šibenskoga zaljeva (jedna od najboljih jadranskih prirodnih luka), na brežuljcima Trtara (496 m), nedaleko od utoka Krke u more. Sa Zadrom na sjeverozapadu (udaljen 79 km) i Splitom na jugoistoku (80 km) povezan je Jadranskom magistralom, autocestom i željezničkom prugom. Trajektnim vezama povezan je sa šibenskim otocima (Prvić, Zlarin, Žirje, Kaprije, Obonjan). Reljef karakterizira vrlo razvedena obala, širok pojas zaleđa primorsko-dinarskog krša Zagore, brdsko-planinski prostor sa zavalom Plavno i plodnim poljima u kršu – Kninsko, Kosovo i Petrovo polje te sjevernom zaravni Bukovica s Prominom, kanjonom rijeka Krke i Čikole te Miljevcima.

Krajobraz regije je vrlo raznolik, a more je najveće bogatstvo i osnovni prirodni izvor koji određuje gospodarsku osnovu. Zračna duljina obale je 56,2 km, a stvarna čak 805,9 km. Na području županije nalaze se dva nacionalna parka, Krka i Kornati te jugoistočni (manji) dio parka prirode Vransko jezero. Prosječna gustoća naseljenosti je 51,5 st. na km2.

 Stanovništvo

 Popis 2021.
Prvi rezultati popisa iz 2021. godine govore da je broj stanovika Šibenika u daljnjem opadanju i da je pao na 42589, što je manje nego što ih je bilo na popisu 1961. godine. Broj stanovnika gradskog naselja Šibenik je na razini iz 1971. godine i iznosi 31085 stanovnika.

 Popis 2011.
Prema popisu stanovništva iz 2011. Grad Šibenik ima 46.332 stanovnika, a samo naselje Šibenik 34.302 stanovnika.
Nacionalni sastav stanovnika: Hrvati 94,6%, slijede Srbi zastupljeni s 3,1%.
Stanovnišvo prema vjeri: katolici 88%, pravoslavci 3%, ateisti, agnostici, neizjašnjeni 7,5%.Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2011. Stanovništvo prema državljanstvu, narodnosti, vjeri i materinskom jeziku, str. 44., 45., 125., pristupljeno 14. studenoga 2015.

Prosječna starost građana grada Šibenika iznosi 43,4 godine, s tim da je taj prosjek za Šibenčanke veći i iznosi 44,8, a za Šibenčane 41,8 godina. Šibenčanki ima 23.924, a Šibenčana 22.408.Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2011. Stanovništvo prema spolu i starosti, str. 72., 524., pristupljeno 14. studenoga 2015.

 Popis 2001.
Prema popisu stanovništva iz 2001. Šibenik ima 51.553 stanovnika. Nacionalni sastav stanovnika: Hrvati 94%, slijede Srbi zastupljeni s 3%.

 Popis 1991.
Popis stanovništva 1991. je temeljen na drugim lokalnim jedinicama pa je teže uspoređivati podatke za tadašnju općinu Šibenik koja je zauzimala skoro pola Šibensko-kninske županije. Općina Šibenik je tada imala 85.002 stanovnika, od toga 84% Hrvata, 10,5% Srba te 1,2% Jugoslavena. Ako se gleda samo grad Šibenik, on ima 41.012 građana, od toga 83,5% Hrvata, 9,5% Srba te 1,9% Jugoslavena. Ako gradu dodamo naselja koja sada spadaju pod Grad Šibenik broj stanovnika bi bio 55.842.

Kretanje broja stanovnika Grada ŠibenikaIzvor: Državni zavod za statistiku

 Administracija i politika

 Politika
Gradsko vijeće Grada Šibenika čini 21 vijećnik, od kojeg su, prema lokalnim izborima održanim 16. svibnja 2021., njih devet članovi Hrvatske demokratske zajednice, četiri Nezavisne liste Stipe Petrina te koalicije Socijaldemokratske partije i Nove ljevice, dva Hrvatskih suverenista te jedan član Domovinskog pokreta.

Predsjednik aktualnog saziva vijeća konstituiranog 16. lipnja 2021. jest dr. sc. Dragan Zlatović (HDZ), a potpredsjednici su Dario Kulušić (HDZ) i Tonči Restović (SDP).Konstituirano šibensko Gradsko vijeće sibenik.hr objavljeno 16. lipnja 2021. pristupljeno 26. srpnja 2021.

Gradonačelničku funkciju od prvih hrvatskih lokalnih izbora održanih 1993. godine obnašali su Ante Šupuk kao nezavisni gradonačelnik ispred koalicije HDZ-a i HSLS-a (1993. – 1997.), Franko Čeko ispred HDZ-a (1997. – 2001.), Milan Arnautović ispred koalicije SDP-a i HNS-a (2001. – 2004.), Nedjeljka Klarić ispred HDZ-a (2004. – 2009.) te dr. Ante Županović kao nezavisni gradonačelnik ispred koalicije SDP-a i HNS-a (2009. – 2013.). Trenutačni je gradonačelnik dr. Željko Burić, a dužnost obnaša od 10. lipnja 2013. godine.

Od prvih lokalnih izbora 1993. Vlada Republike Hrvatske dva je puta prijevremeno raspuštala gradsko vijeće te isto toliko puta imenovala svoje povjerenike za Grad Šibenik; Paško Višić imenovan je povjerenikom vlade za Grad Šibenik u veljači 2001. do lokalnih izbora iste godine,Rješenje o raspuštanju Gradskog vijeća Grada Šibenika, narodne-novine.nn.hr, objavljeno 27. veljače 2001., pristupljeno 12. travnja 2021. dok je u veljači 2004. nakon izglasavanja nepovjerenja vodećoj koaliciji SDP-a i HNS-a, povjerenikom vlade imenovan Mirko Goreta, koji je tu dužnost obnašao do prijevremenih izbora u travnju iste godine.Rješenje o raspuštanju Gradskog vijeća Grada Šibenika, narodne-novine.nn.hr, objavljeno 23. veljače 2004., pristupljeno 12. travnja 2021.

 Gradska naselja
Grad Šibenik sastoji se od 32 naselja:

 Boraja, 249 stan.
 Brnjica, 72 stan.
 Brodarica, 2.534 stan.
 Čvrljevo, 64 stan.
 Danilo, 376 stan.
 Danilo Biranj, 442 stan.
 Danilo Kraljice, 104 stan.
 Donje Polje, 267 stan.
 Dubrava kod Šibenika, 1.185 stan.
 Goriš, 147 stan.
 Gradina, 303 stan.
 Grebaštica, 937 stan.
 Jadrtovac, 171 stan.
 Kaprije, 189 stan.
 Konjevrate, 173 stan.
 Krapanj, 170 stan.
 Lepenica, 68 stan.
 Lozovac, 368 stan.
 Mravnica, 70 stan.
 Perković, 111 stan.
 Podine, 26 stan.
 Radonić, 79 stan.
 Raslina, 567 stan.
 Sitno Donje, 561 stan.
 Slivno, 110 stan.
 Šibenik, 34.302 stan.
 Vrpolje, 776 stan.
 Vrsno, 67 stan.
 Zaton, 978 stan.
 Zlarin, 284 stan.
 Žaborić, 479 stan.
 Žirje, 103 stan.

 Gradske četvrti
Na području naselja Šibenik nalazi se šesnaest gradskih četvrti:
 Baldekin I
 Baldekin II - Škopinac
 Baldekin III
 Crnica
 Građa
 Jadrija
 Mandalina
 Meterize
 Plišac
 Ražine
 Ražine Donje
 Stari grad
 Šubićevac
 Varoš
 Vidici
 Zablaće

 Mjesni odbori
Na području ostalih naselja Grada Šibenika nalazi se 29 mjesnih odbora:
 Boraja
 Brnjica
 Brodarica
 Danilo
 Danilo Biranj
 Danilo Kraljice
 Donje Polje
 Dubrava kod Šibenika
 Goriš
 Gradina
 Grebaštica Donja
 Grebaštica Gornja
 Jadrtovac
 Kaprije
 Konjevrate
 Krapanj
 Lepenica
 Lozovac
 Mravnica
 Perković
 Podine
 Raslina
 Sitno Donje
 Slivno
 Vrpolje
 Vrsno
 Zaton
 Zlarin
 Žaborić
 Žirje

 Povijest
thumb|left|Šibenik na gravuri iz 1575.
200px|minijatura|desno|Glavni trg u Šibeniku 1841.

 Prapovijest
Tarion je bio drevni grad smješten na području između rijeke Krke na sjeveru i rta Ploče na jugu granajući se uz obalu. Tarion je prema Plinijevim zabilješkama bio mjesto naroda Tariota koji su bili domorodački narod.Prema Plinijevim zapisima Tarioti su pretežito prakticirali pastirski način života što se može utvrditi arheološkim ostacima posvećenim bogu Silvanu. Dakako, uz pastirski način života njihova geo pozicija im je omogućavala povezanost s drugim važnim gradovima tog doma poput Danila te kvalitetnu cestovnu povezanost zbog čega je bila značajna za same Rimljane i narod koji je živio na tom području.

 Osnutak i srednji vijek
Šibenik je jedan od najstarijih samorodnih hrvatskih gradova na Jadranu. O najstarijoj povijesti Šibenika, odnosno o točnoj vremenskoj odrednici njegova osnutka, ne zna se mnogo. Prema trenutnim znanstvenim otkrićima, pretpostavlja se da je utemeljen u doba kneza Domagoja u 9. stoljeću. Isprva se razvijao kao utvrda (castrum) sa starijim predgrađem (suburbium) na području Dolca i mlađim na istočnoj strani kaštela, gdje je u 12. stoljeću sagrađena crkva sv. Krševana, oko koje se poslije razvila jezgra srednjovjekovnoga grada. Šibenik je pripadao skupini tzv. hrvatskih gradova, a izniknuo je na brijegu 70 m iznad mora (današnja tvrđava sv. Mihovila). Na području Šibenika, do danas nisu pronađeni nikakvi tragovi antičke urbane tradicije, ali postoje određene naznake života u kasnoantičko doba. Prvi se put spominje na Božić 1066. kada je kralj Petar Krešimir IV., na zboru visokih državnih i crkvenih dostojanstvenika izdao ispravu kojom daje kraljevsku slobodu i zaštitu benediktinskom samostanu svete Marije u Zadru.prof. Ivo Livaković, [prof. Ivo Livaković: Tisućljetni Šibenik], prof. Ivo Livaković: Tisućljetni Šibenik, Šibenik, 2002., pristupljeno 13. siječnja 2016. Upravo u to doba došlo je do jačanja Šibenika, u okviru kraljeva nastojanja da uz pomoć hrvatskih gradova stvori protutežu romanskim gradovima bizantske teme Dalmacije. Nakon bitke s ugarskom vojskom na Petrovoj gori 1097. i pogibije hrvatskog vladara Petra Snačića, Šibenik je 1105. priznao vlast hrvatsko-ugarskoga kralja Kolomana.

U razdoblju nakon gubitka narodnog vladara na hrvatskom prijestolju, za vlast nad Šibenikom neprestano su se do 1180. borili Venecija, Bizant i Arpadovići. U 12. stoljeću u pravnom je smislu bio utvrđeno naselje (castrum, oppidum), a ne grad (civitas) pa su njegova buduća nastojanja bila usmjerena prema postizanju civiteta, čime bi dostigao druge dalmatinske gradove (poput Zadra, Trogira i Splita). 1169. od ugarskog kralja Stjepana III. Šibenik dobiva status grada i pravo na kovanje novca. No tek nakon ogorčenih sporova i duge borbe s Trogirom, Šibenik uspijeva izboriti vlastitu biskupiju te je 1298. osnovana šibenska biskupija – pravi status grada u srednjem vijeku. Šibenska biskupija ustanovljena je bulom pape Bonifacija VIII., dana 1. svibnja 1298. godine. Sam čin ustanovljenja obavljen je u Šibeniku 28. lipnja iste godine te je tako proglašena Papina bula i posvećen prvi biskup fra Martin Rabljanin. Za stolnu crkvu određena je tadašnja crkva sv. Jakova apostola. Ona je uništena požarom 1380. Ubrzo se počelo razmišljati o gradnji nove, veće katedrale.Ivo Kronja,  , Šibenska biskupija, 18. travnja 2011., pristupljeno 13. siječnja 2016.

Od kraja 13. stoljeća Šibenik je priznavao vlast hrvatskih knezova, isprva kneza Domalda (1200. – 1226.), a zatim bribirskih knezova (do 1322.). Za vladavine potonjih Šibenik je postao biskupskim sjedištem te je stekao civitet, ali je gospodarski zaostajao zbog teških nameta i obveza. Bio je to uzrok izbijanja pobune protiv vlasti bribirskih; tada se uz potporu Mletačke Republike grad uspio othrvati vlasti Mladena II., ali je naposljetku izgubio autonomiju i pravo slobodnog izbora kneza, kojega su od tada birali Mlečani. Grad ponovno dolazi pod anžuvinsku vlast nakon poraza Mletačke Republike u ratu s Ludovikom I. Anžuvincem i potpisivanja mira u Zadru (1358.). Od 1390. zajedno s ostalim gradovima Dalmacije (osim Zadra) priznavao je vlast bosanskoga kralja Tvrtka I. Kotromanića, a početkom 15. stoljeća bosanskoga vojvode Hrvoja Vukčića Hrvatinića i kralja Ladislava Napuljskoga.Šibenik, Hrvatska enciklopedija  Hrvatska enciklopedija, pristupljeno 20. 8. 2020.

 Mletačka uprava
Na prve vijesti o prodaji Dalmacije Veneciji početkom srpnja 1409. godine, Šibenčani brzo reagiraju. Odlukom Velikog vijeća prodaje se jedna kuća u općinskom vlasništvu kako bi se izradio lanac i ojačale kule na ulazu u Kanal sv. Ante. Ugarsko-hrvatski kralj Žigmund Luksemburški na molbu Šibenčana šalje svoju vojnu posadu u kule na čelu s Ivanom Mišićem. Vrlo brzo po Mišićevom preuzimanju zapovjedništva nad obje kule na ulazu u Kanal sv. Ante, mletačke vlasti s njim počinju pregovore da im kule preda bez borbe uz novčanu nagradu. Prema dokumentima prvi naputak o pokušaju mletačkog preuzimanja kula datira od 9. rujna 1409. godine. Već 13. rujna predstavnici posade u kulama odlaze na razgovore s mletačkim providurom, a 23. rujna iste godine zapovjednik Ivan Mišić i njegova posada predaju kule Mlečanima i primaju novčanu nagradu od mletačkog providura Francesca Cornara. Nakon preuzimanja kula, a sve kako bi Šibenik zauzeli bez puno otpora, Mlečani u svibnju 1410. godine grade i utvrdu na kilometar udaljenom poluotoku Mandalini jugoistočno od Šibenika.Ivo Glavaš, Ivo Šprljan: "Kule na ulazu u Kanal sv. Ante – neodvojivi dio šibenskih fortifikacija." Ars Adriatica, br. 8 (2018): 47-60. Tako je sudbina Šibenika bila zapečaćena kad se 1409. godine zapovjednik kula na ulazu u šibenski kanal sv. Ante zajedno sa svojim vojnicima predao Veneciji. Mlečanima je trebalo još tri godine da Šibenčane prisile na predaju, ali osvajanje kula bio je početak kraja za branitelje Šibenika.Ivo Glavaš, Izdaja je bila ključ mletačkog osvajanja Šibenika Šibenik IN, pristupljeno 20. 8. 2020. Godine 1412. obrana grada je slomljena i Šibenik je konačno došao pod vlast Mletačke Republike.

Nakon polustoljetnoga razdoblja obilježenoga gospodarskim rastom, u drugoj polovici 15. st. Šibenik se našao pod osmanskom prijetnjom, čime je započelo razdoblje njegova gospodarskog zastoja. Pad gradova u zaleđu, Knina i Skradina, pod osmansku vlast 1522., te česte osmanske navale i pustošenja, sljedećih su godina prouzročili znatan pad broja stanovnika i na području Šibenika, ali i pojačanu graditeljsku aktivnost zbog straha od turskih napada. Pojava neposredne osmanske prijetnje glavni je razlog gradnje šibenske utvrde sv. Nikole. Godine 1522. velika vosjka hercegovačkog sandžaka s 25 tisuća vojnika i s mnoštvom topova, pod zapovjedništvom Husrevbega započima opsadu Knina. Pred vijestima kako su Turci zauzeli Knin, žitelji, tada daleko manje opskrbljenog i utvrđenog Skradina, bježe i sklanjaju se u Šibenik kao i u okolna primorska naselja. U Šibenčana se javlja strah od mogućnosti pokušaja Turaka za pomorskim povezivanjem Skradina i zaleđa kroz kanal sv. Ante, stoga apeliraju na mletačku vlast ne bi li dodatno utvrdila Šibenik i sam ulaz u uzak kanal sv. Ante. Mletačko plemićko vijeće uvažava zahtjeve Šibenčana te odobravaju gradnju jače fortifikacijske građevine koja bi Turcima zapriječila osvajanje Šibenika koji je, kako se onda smatralo, ključ u kontroli cijelog Jadrana.Branko Nadilo: “Tvrđava Sv. Nikole ispred ulaza u šibensku luku”, Građevinar, Zagreb 53 (2001) 11: 747  Od osmanskih pustošenja i gospodarskog sloma uzrokovanog smanjivanjem prodaje soli Šibenik se počeo oporavljati tek nakon 1581., u doba vladavine kneza Giovannija Antonija Foscarinija (1581. – 1583.), koji je dobro organizirao vojsku i obranu grada.

Kandijski rat, koji je trajao od 1645. do 1669. godine bio je jedna od prekretnica dalmatinske povijesti. Iako je hrvatski jug bio sporedno bojište, sukob je ostavio dugotrajne posljedice na političko, društveno i gospodarsko stanje regije. Takav rasplet situacije zahtijevao je adaptaciju zastarjelih gradskih fortifikacija. Šibenik je rat dočekao dobro branjen s pravca mora, no s kopnene strane situacija je bila mnogo ozbiljnija. Nekoć branjen čitavim nizom fortifikacija u Zagori, u to doba kopnena obrana Šibenika i njegova uskog kotara počinjala je i završavala na srednjovjekovnim gradskim bedemima i njihovu najvišem položaju, tvrđavi sv. Mihovila. Najveći problem za neposrednu obrana grada bio je brijeg nadmorske visine od 120 metara, niti 300 metara sjeveroistočno od gradskih bedema, koji je dominirao nad najvišom točkom jedine gradske tvrđave. Još 1444. godine, kako doznajemo u izvorima, na spomenutom brijegu izvan grada nalazila se zavjetna crkvica sv. Ivana Krstitelja. Na tom pložaju koji nadgleda sve pristupe gradu 1520. godine gradski knezovi, mletački vojni inženjeri, a i sami građani, povremeno traže sredstva od Senata za gradnju tvrđave. Usprkos pritisku Šibenčana Venecija ne pristaje na njihove molbe, vodeći se procjenom vojnog inženjera i kondotjera Sforze Pallavicinija da se u slučaju novog rata pod svaku cijenu brane samo Zadar i Kotor, dva najbolje utvrđena grada Dalmacije. Unatoč mletačkom neodobravanju, Šibenčani sami pokreću i financiraju gradnju tvrđave sv. Ivana i unutar samo dva mjeseca dovršavaju obrambeni sustav gradskog perimetra.Ivo Glavaš, Josip Pavić: "Tvrđava sv. Ivana u Šibeniku – nove spoznaje i istraživanja", Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske, Zagreb, 91.-93. Bitka za Šibenik 1647. bila je najveći osmanski napad na Šibenik, a po dramatičnosti bila je jedna od najvećih u šibenskoj povijesti.Ivica Poljičak: 365 godina kasnije..., Šibenski portal, 8. lipnja 2012., pristupljeno 14. studenoga 2015.Redakcija (1983): Marin Bizza, Hrvatski biografski leksikon, Leksikografski zavod Miroslav Krleža. Pristupljeno 22. travnja 2016. Tijekom kolovoza 1687. više od 25 tisuća osmanskih vojnika napalo je Šibenik. Utvrđeni grad branilo je malo više od šest tisuća ljudi, a zapovjednik obrane bio je barun Christoph Martin von Degenfeld. Opsada je trajala mjesec dana. Glavni pravac osmanskog djelovanja bio je u smjeru tvrđave sv. Ivana oko koje su se odvijale najveće borbe i koja je odigrala ključnu ulogu u obrani Šibenika. Najžešći osmanski napad, na tek dovršenu tvrđavu sv. Ivana započeo je 8. rujna oko 21 sat, a sama se tvrđava nekoliko puta našla pred padom. Poginulo je oko četiri tisuće osmanskih napadača. Bio je to odlučujući poraz osmanske vojske u Kandijskom ratu na prostoru Dalmacije.Bruno Brakus, Prije 370 godina 6 tisuća Šibenčana obranilo je grad od 20 tisuća Turaka koji se više nikad nisu vratiliŠibenik IN, pristupljeno 20. 8. 2020.

Ponovni gospodarski oporavak grada, što je uslijedio nakon poraza Osmanlija u Morejskom ratu (1684. – 1699.), tekao je vrlo sporo, a život u gradu otežavale su i brojne epidemije kuge od kojih je najgora bila ona iz 1649. godine. U samo četiri mjeseca trajanja kuge, prema procjeni Frane Divnića, u Šibeniku je pomrlo preko dvanaest tisuća ljudi. U gradu po njemu nije preostalo više od tisuću i pet stotina stanovnika. Neke gradske obitelji pomrle su u cijelosti. Šibenik, nekad najmnogoljudniji grad u Dalmaciji, u samo nekoliko mjeseci posve je opustošen.Ivo Glavaš, Savladao je Šibenik i gore pošasti – kuga 1649. godine iz pera Frane Divnića Šibenik IN, pristupljeno 20. 8. 2020. Nezadovoljstvo dalmatinskoga i šibenskog puka i težaka dosegnulo je vrhunac u bunama koje su trajale od 1736. do 1740. Gušenje ustanka za mletačkog providura Cavallija (1739.) utjecalo je na porast nesnošljivosti između šibenskih plemića s jedne te pučana i težaka s druge strane.Šibenik, Hrvatska enciklopedija  Hrvatska enciklopedija, pristupljeno 20. 8. 2020.

Tijekom razdoblja mletačke vlasti potječe i najznačajniji kulturno-povijesni spomenik Šibenika – poznata šibenska katedrala sv. Jakova, građena 1431. – 1535.Katedrala sv. Jakova u Šibeniku - svjetsko kulturno dobro:, d-a-z.hr, 8. travnja 2014., pristupljeno 14. studenoga 2015. Šibenik je u tom razdoblju bio poznat po znamenitom i uglednom humanističkom krugu Šibenčana po kojem se Šibenik isticao među gradovima mletačke Dalmacije. Ti su humanisti bili bogata stvarateljskog opusa i dali su snažan doprinos hrvatskom i europskom humanizmu. Među njima se ističu Božo Bonifačić, Horacije Fortezza, Frane Divnić, Martin Kolunić Rota, Juraj Šižgorić, Antun Vrančić, Faust Vrančić, Dinko Zavorović i drugi.Stalni postav Muzej grada Šibenika

Zbog brojnih osmanskih provala u razdoblju 15. i 16. stoljeća, kopneni dijelovi šibenskog područja ostali su bez stanovnika. U 16. stoljeću te krajeve Šibenika započinju naseljavati Morlaci koji su ponajviše bili iz hercegovačkih krajeva. Upravo njih je osmanska uprava postavila kao polupokretnu vojsku na prvoj crti ratne zone prema Hrvatskoj i Mletačkoj Dalmaciji. Prema brojnim šibenskim zapisima, Morlaci su bili kršćani koji su dolazili iz graničnih područja Osmanskog Carstva u zaleđu Mletačke Dalmacije. Važno je istaknuti kako su naseljavanja Morlaka na šibensko područje započela nakon 1533. godine kada je stigla osmanova odluka o restituciji šibenskoga i togirskog teritorija.Juran, Kristijan: Doseljavanje Morlaka u opustjela sela šibenske Zagore u 16. stoljeću, Povijesni prilozi, vol. 33, br. 46, 2014, str. 129-158  Dva mjeseca nakon donesene odluke, u prosincu, u Šibenik dolaze morlački glavari, odnosno katunari te uz javne bilježnike dogovaraju uvjete o zakupu zemlje. U 16. i prvoj polovici 17. stoljeća trgovački su odnosi, između Osmanskog Carstva i Mletačke Dalmacije, bili vrlo plodni upravo zato što je Šibenik postao žarištem osmansko-mletačke gospodarske razmjene, a samim time postaje i žarište miješanja dviju kultura. Juran, Kristijan,: Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.) , Povijesni prilozi, vol.34, br. 49, str. 163-208, 2015

Nakon propasti Venecije, 1797. Šibenik ulazi u sastav Habsburške Monarhije.

 Habsburška Monarhija
Slomom mletačke države Šibenik se od 1797. nalazi pod vlašću Austrije. Tome su prethodili pučki nemiri predvođeni proaustrijskim klerom koje je bilo u strahu od sekularista i buržoaske revolucije koju je sa sobom donijela francuska okupacija Mletačke Republike pa su vidjeli neprijatelje u svim dotadašnjim mletačkim činovnicima. U tim je nemirima u Šibeniku glavom platila cijela obitelj počasnog francuskog konzula, a većina ostalih plemića je pobjegla je na susjedne otoke. Početkom 1806. u grad ulazi francuska vojska i Šibenik postaje dio Francuskog carstva, a od 1810. autonomne Ilirske pokrajine kad je nakon mnogo stoljeća "ilirski" nakratko postao službeni jezik. Početkom stoljeća počela je gradnja ceste do Knina preko Konjevrata i Drniša koja je završena 1802., a po dolasku Francuza unaprjeđuje se cestovna mreža prema Splitu, Zadru i Rijeci. Francuski providuri bili su zaprepašteni zaostalošću venecijanske Dalmacije pa su pokušali modernizirati poljoprivredu u njoj, uspostavljaju školski sustav, grade prvu bolnicu, sirotište, provode protuepidemiološku zaštitu stanovništva te moderniziraju upravu i sudstvo. Nakon Napoleonova poraza austrijska vojska osvaja Dalmaciju i ulazi u Šibenik krajem 1813.Dr. Ferdo Čulinović: Šibenik od pada Venecije do sloma francuske vlasti (1797-1813); "Šibenik-spomen zbornik o 900. obljetnici", Muzej grada Šibenika, Šibenik, 1976. str. 289-315Slavo Grubišić: "Šibenik kroz stoljeća", Muzej grada Šibenika, Šibenik, 1974.

Šibenik ostaje dio Habsburške Monarhije do 1918. kao i ostatak Kraljevine Dalmacije. Početak drugog dijela austrijske apsolutističke vlasti predstavlja razdoblje mrtvila na svim poljima života. Austrija podiže jaku graničnu kontrolu prema Bosni i brani karavansku trgovinu, također opada i pomorska trgovina zbog gubitka jedrenjaka, a i zbog austrijskog neimanja pomorske strategije, zbog čeka Šibenik opet stagnira. Godine 1839. pojavljuju se prvi znakovi nacionalnog buđenja, točnije Ilirskog pokreta, i to od strane dvojice šibenskih Srba, Božidara Petranovića i Špire Popovića, koji su stvarali zajedničku hrvatsko-srpsku frontu protiv talijanizacije Dalmacije. Njih su 1841. u dva navrata posjetili Gaj i Mažuranić. Istovremeno je među obrazovanim građanima još jača i raširenija bila autonomaška i talijanaška struja koja svog idola vidi u Šibenčaninu Nicoli Tommaseu, koji postaje i ministar u vladi nakratko obnovljene Mletačke Republike. Tek 1848./49. snažnije se manifestira politička aktivnost Šibenika pod austrijskom vlašću kad se nakratko izabralo narodno općinsko zastupstvo nakon nadmoćne pobjede nad autonomašima. U gradu je ojačao hrvatski narodni preporod pa ga je 1851. posjetio ban Jelačić u kojega je narod polagao nade da će ujediniti Dalmaciju, Hrvatsku i Slavoniju pa mu je grad priredio doček veći nego je bio onaj kad ga je 1818. posjetio car Franjo, no u predvečerje Bachova apsolutizma Jelačić u pozdravnom govoru niti jednom riječju nije spomenuo sjedinjenje.Dr. Stjepo Obad: Ekonomski, socijalni i politički razvoj Šibenika od 1814. do 1859. godine; "Šibenik-spomen zbornik o 900. obljetnici", Muzej grada Šibenika, Šibenik, 1976. str. 329-376 Za vrijeme diktature sav politički život je zamro na cijelo desetljeće i zabranjene su sve proslavenske ideje što je omogućilo ponovno jačanje autonomaša koji su dobili prve sljedeće izbore 1865. godine. Osobito značajan događaj za daljnji razvoj narodnog preproda dogodio se 1866. godine kad je osnovana Narodna slavjanska čitaonica, a za razliku od drugih gradova Šibenčani su sami sagradili kazalište 1870. bez pomoći vlade i općine. Preokret se događa na izborima za Dalmatinski sabor 1870. godine kad u Šibeniku i okolici Narodna stranka odnosi nadmoćnu pobjedu.Prof. Julije Grabovac: Trijumf narodne misli u Šibeniku; "Šibenik-spomen zbornik o 900. obljetnici", Muzej grada Šibenika, Šibenik, 1976. str. 377-408 Godine 1872. narodnjaci su pobijedili na općinskim izborima i sljedeće godine osnovali prvu hrvatsku općinsku upravu s Antom Šupukom kao gradonačelnikom koji je uvelike pridonio gospodarskom i komunalnom napretku grada koji je do tada bio najveći težački grad na Jadranu. Za njegova je mandata u općinsku administraciju uveden hrvatski jezik kao službeni, 1877. Šibenik se priključio na željezničku prugu Siverić-Split, 1879. postavljen je vodovod, 1883. izgrađena velika i moderna bolnica, a 1896. dovršena je palača suda. Njegovo poduzeće sagradilo je na rijeci Krki 1895. prvu hidroelektranu pa je Šibenik tada bio treći grad u svijetu koji je dobio javnu rasvjetu na izmjeničnu struju. Godine 1904. njegovo je poduzeće sagradilo i novu hidroelektranu Jaruga II, koja i danas radi.Ante Šupuk, Hrvatska enciklopedija Od osobite je važnosti za razvoj grada bio početak rada Tvornice kalcijeva karbida "SUFID" 1903. godine. Iste godine osnovan je u Šibeniku "Savez među radnicima", koji za praznik rada 1905. organizira prvi štrajk zbog radnog dana koji je trajao deset i više sati. Šibenik je 1907. bio treća luka Austro-Ugarske nakon Trsta i Rijeke.Ivo Livaković, Crtice iz šibenske povijesti 3, ŠibenikIN, 04. 11. 2012. Te godine su se pojavile i prve novine u Šibeniku – Hrvatska Rieč, glasilo Stranke prava, 1908. prve radničke novine Glas maloga puka, a 1912. Crveni barjak, glasilo Socijalno-demokratske stranke u Dalmaciji. Politički život je početkom stoljeća bio jako buran, u početku se radilo o borbi između narodnjaka i pravaša, koji su se nakon narodnog pokreta 1903. ujedinili u Hrvatsku stranku kako bi zajednički radili na južnoslavenskom ujedinjenju. U to vrijeme se pojavljuju i naprednjaci koji šire napredne Masarykove demokratske ideje i panslavenstvo te su osnovali 1899. hrvatsko muzikalno društvo "Kolo" koje i danas djeluje. Koliko god se stavovi pravaša i naprednjaka razlikovali oko nekih nacionalnih pitanja, poglavito oko jedinstva srpskog i hrvatskog naroda, uvođenje diktature komesarijata 1912. i početak balkanskih ratova potpuno ujedini sve strane u antiaustrijskom raspoloženju.Prof. Slavo Grubišić: Pregled povijesti Šibenika 1873-1921; "Šibenik-spomen zbornik o 900. obljetnici", Muzej grada Šibenika, Šibenik, 1976. str. 409-442

 Prvi svjetski rat
Početkom 1. svjetskog rata, austrijske vlasti uvode strogi vojni režim. Većina političara koji su jugoslavenski orijentirani završili su u zatvorima i zabranjene su novine. Mnoštvo Šibenčana odlazi na frontu u sklopu 23. šibenske dalmatinske domobranske pukovnije. Prvo ratuju na fronti prema Srbiji i Crnoj Gori gdje masovno ginu na planini Zajčici i Milenkovu kamenu na Drini. Probijaju se u unutrašnjost Srbije sve do Užica i Šapca. Budući se bilježe sve češći prebjezi srpskoj vojsci, a i pošto "Dalmatinci nerado ratuju protiv naroda svoga jezika" prebacuje ih se sredinom 1915. na talijansku frontu, gdje su bili motiviraniji. Na sočanskoj bojišnici šibenska 23. odbija talijanske ofenzive na Podgoru uz goleme gubitke.Davor Krile, Sočanska bojišnica - najveće dalmatinsko groblje, Slobodna Dalmacija, 13. 04. 2014. Već 1917. godine zabilježene su demonstracije mornara u ratnim lukama Austro-Ugarske pa je tako i u šibenskoj luci 4. listopada započela pobuna mornara protiv oficira na torpiljarki br. 11. Nakon što su ovladali torpiljarkom, njom bježe u Italiju.Revolucionarni pokret Jugoslavenskih mornara u Šibeniku god. 1917.-1918. , »Pobilježio hronološkim redom jedan bivši revolucionarac.«, Split, u veljači 1919. Nakon raspada Austro-Ugarske i osnivanja još nepriznate Države Slovenaca, Hrvata i Srba Talijani kreću u okupaciju istočne obale Jadrana koja joj je trebala pripasti po tajnom londonskom ugovoru. Šibenik okupiraju 6. studenog 1918. kad su u luku uplovila četiri ratna broda.Fotogalerija-Dolazak Talijana u Šibenik 6.11.1918 i Odlazak nakon 30 mjeseci okupacije, Sebenico.com Narodno vijeće grada prosvjeduje protiv iskrcavanja talijanske vojske i donosi odluku da priznaje samo Narodno vijeće SHS u Zagrebu i Zemaljsku vladu Dalmacije u Splitu. Oko 400 karabinjera i talijanskih mornara 20. studenog 1918. opkolilo je sjedište Narodnog vijeća i silom ih istjeralo. U siječnju 1919. uspješno je proveden plebiscit kad je od 24.475 stanovnika njih čak 23.675 glasalo protiv talijanske okupacije i potpisalo da hoće da se šibensko područje sjedini s Kraljevinom SHS. Na osnovi Rapalskog ugovora, Talijani napuštaju Šibenik, a 13. lipnja 1921. Šibenčani na velikoj svečanosti na Poljani dočekuju jugoslavensku vojsku.Fotogalerija-Povratak Šibenika pod okrilje Kraljevine SHS 13.6.1921., Sebenico.com Uspostavljena je tada, nakon punih pet stoljeća tuđinske vladavine u Šibeniku, nacionalna uprava.Ivo Livaković, Crtice iz šibenske povijesti 4, ŠibenikIN, 16.12.2012.

 Kraljevina Jugoslavija
Šibenik se teško oporavljao nakon rata s obzirom na dvije i pol godine talijanske okupacije. U međuvremenu, funkcije najznačajnijeg gospodarskog, prometnog i upravnog središta za Dalmaciju od Zadra, koji ostaje talijanska enklava, preuzima Split koji se tada naglo razvija pa i preuzima od Šibenika funkciju važne izvozne luke. Lička pruga je napokon dovršena 1925., 52 godine od donošenja odluke o gradnji, čime Šibenik i Dalmacija napokon dobivaju brzu vezu s ostatkom Hrvatske. To je dalo poticaja i radovima na proširenju šibenske luke koji su bili gotovi 1928. godine čime postaje, nakon Sušaka, druga luka Jugoslavije po operativnoj površini. Globalna gospodarska kriza 30-tih najteže je pogodila veliki dio otpuštenih radnika iz tvornice La Dalmatienne u Crnici, koja je krajem 1931. godine zaustavila proizvodnju, a istovremeno je seljake u zaleđu pogodila glad nakon što je žetva pobacila i do 70%. Od 1921. do 1932. godine u gradskoj vlasti izmijenilo se 10 općinskih uprava i načelnika što je dodatno doprinijelo krizi. Najvažniji političar iz razdoblja nakon krize postaje Marko Kožul koji je od 1935. do 1937. bio ministar građevine u vladi Milana Stojadinovića. Zahvaljujući njemu obnovljene su i regulirane mnoge prometnice, a najvažnija ostavština je izgradnja "Državne realne gimnazije viteškog kralja Aleksandra i ujedinitelja" i Carinarnice.Milivoj Blažević, Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine, Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, No.49 Prosinac 2007. Tvornica aluminija u Lozovcu počela je s proizvodnjom 1937. te je njena elektroliza bila prva u ovom dijelu Europe i na području Jugoslavije. Prije toga se punih četrdeset godina sav boksit iz rudnika u Siveriću izvozio kao neprerađena sirovina, a tada je napokon iskorišten i potencijal hidrocentrale na Krki iznad koje je sagrađena.Mario Šmit, Izgradnja hrvatske aluminijske industrije, TLM Šibenik, 1997.

 Drugi svjetski rat

 Talijanska okupacija
Za vrijeme drugog svjetskog rata Šibenik je nekoliko puta mijenjao uprave i jako propatio. Već u jutro 6. travnja 1941. eskadrila talijanskih zrakoplova koja je poletjela sa zadarske zračne luke bombardirala je Šibenik. Slijedilo je nekoliko dana uzastopnih bombardiranja brodova usidrenih u luci. Po osnivanju NDH 10. travnja 1941. Ustaše su unatoč protivljenju narodnih zastupnika krenule preuzimati vlast i razoružavati jugoslavensku vojsku i mornaricu, koji su u gradu imali snažno uporište, ali su i bile u totalnom rasulu nakon invazije Sila osovine. No već četiri dana kasnije u grad ulaze prve talijanske divizije, a 15. travnja 1941.Fotogalerija-Dolazak Talijana u Šibenik 15.4.1941., Sebenico.com je i okupiran prilikom uspostave talijanskog zapovjedništva koje je preuzelo vojnu i civilnu vlast, sve zastave i simbole zamijenilo talijanskim te razoružalo Ustaše i "razjurilo ih".Nikica Barić, Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske,Časopis za suvremenu povijest, Vol.35 No.2 X. 2003. str. 515 Potpisivanjem Rimskih ugovora 18. svibnja 1941. Šibenik je i službeno anektiran od strane Kraljevine Italije te ulazi u sastav Guvernatorata Dalmacije. Nakon uspostave talijanske fašističke vlasti provode se mnoge mjere denacionalizacije i talijanizacije Šibenika u tolikoj mjeri da su i građanstvu talijanizirali osobna imena. U gradu i okolnim selima se javlja otpor i antifašistički pokret. Srednjoškolci se bune i pale knjige, razbijaju izloge s Duceovim slikama ili ih gađaju tintom zbog čeka neki završavaju na vješalima, a cijeli razredi (ženski učiteljski) bivaju internirani. Žene koje demonstriraju na ulicama zbog gladi bivaju uhapšene i odvezene u logore na Molatu i u Italiji. Prvi šibenski partizanski odred je okupio 31 borca i krenuo s brda Pisak 12. kolovoza 1941. put Bosne. Kod Drniša je imao prvi okršaj s Talijanima, a probijajući se dalje sukobio se s četnicima kod Knina i pretrpio znatne gubitke. Samo jedna trećina boraca probila se do Bosanskog Grahova, a većina ih je izginula u borbama koje su slijedile. Kako bi se KPH u Dalmaciji što brže oporavio od udarca koji mu je zadan stradanjem prvih partizanskih odreda iz Zagreba je poslan Rade Končar koji posjećuje partizanske organizacije u Šibeniku i Splitu kako bi im pomogao pojačati aktivnosti u gradu u vidu sabotaža, diverzija i napada na okupatore i njihove špijune. Nakon jednog povratka iz Šibenika u Split, karabinjeri mu upadaju u kuću, Rade bježi i biva ranjen u nogu te uhićen. Nakon što su uz pomoć ustaškog redarstva Talijani saznali kako visokog dužnosnika KPH imaju, fašistički prijeki sud u Šibeniku osuđuje ga na smrt strijeljanjem. Strijeljan je na Šubićevcu zajedno s 25 drugova, a istog je dana pogubljeno i 20 seljaka iz Tribunja. U gradu je posebno bio omražen Antonio Šokon, tajnik Fašističke stranke rodom iz Šibenika, koji je tijekom ljeta 1941. poslao u zatvor stotine građana, na desetine poslao u logor, neke poslao na strijeljanje, a i osobno ih ubijao. SKOJ-evci odlučuju likvidirati Šokona što su i učinili 11. listopada. Fašisti nakon toga nasumično hapse 27 omladinaca i strijeljaju šestoricu 13. listopada. U gradu raste bijes zbog smrti njihove djece i jača NOP. Ilegalci 27. listopada iz osvete napadaju samu zgradu predsjedništva Fascia. Nakon što su ju demolirali naišli su na kamion talijanskih vojnika na kojeg su sasuli bombe. Fašisti ponovno hapse veći broj građana, dio šalju u logore, a četvoricu strijeljaju. Članovi Primorske partizanske čete kroz godinu 1942. neprestano su u akciji u okolici Šibenika, uglavnom zapadno od Krke, napadaju patrole, ometaju komunikacije, sječu dalekovode i uspješno se bore protiv četničke antikomunističke milicije. Potapaju redovitu prugu za snabdijevanje Talijana Šibenik-Zaton-Skradin te brod koji je prevozio trupe iz Šibenika u Skradin. Toliko su odvažni da upadaju i u centar Šibenika i ubijaju i zarobljavaju crnokošuljaše u kantini, ometaju fašističke parade po rivi gađajući ih mitralješkom vatrom s Martinske. 31. prosinca 1942. godine formiran je Sjevernodalmatinski bataljon u sastavu od tri manje čete, i to: Prominsko-bukovačka, Primorska i Šibensko-drniška. Čete su napadale kolone neprijateljskih trupa, patrole i posade u selima, rušile stupove dalekovoda i telefona.

 Njemačka okupacija
8. rujna 1943. kapitulira Italija pa je među talijanskim vojnicima i građanstvom nastalo "ogromno oduševljenje", a u gradu su izvješene crvene zastave i hrvatske zastave s crvenom petokrakom zvijezdom. Već sljedeći dan u Šibenik ulazi jedan od bataljona Šibensko-trogirskog odreda koji s Talijanima vodi pregovore o predaji oružja i organiziranju zajedničke obrane grada od Nijemaca. Talijanska komanda u Šibeniku, da bi dobila na vremenu, odugovlačila je pregovore, jer se svakog trenutka očekivao dolazak Nijemaca. Nakon neuspjelih pregovora krenuli su razoružavati pojedine trupe talijanskih trupa kao bi naoružali novoformirane jedinice šibenskih dobrovoljaca. Čim su pripadnici 114. lovačke divizije ušli u grad 11. rujna, talijanska komanda predala im je garnizon bez otpora. Od njemačke okupacije do početka 1944. sa šibenskog područja u partizane je otišlo još 8.700 osoba. 10. rujna osnovana je i šibenska osma dalmatinska udarna brigada. Kako bi zaplašili narod koji se masovno priključio u NOB, okupatori po cijeloj Dalmaciji rade neviđene zločine. Osobita zvjerstva izvršili su četnici popa Đujića zajedno s Nijemcima 21. veljače 1944. u selima Danilo Biranj i Dubrava. Dok su Nijemci po okolnim čukama držali osiguranje, četnici su upali u ova sela i noževima poklali 31 osobu.

Dolaskom Nijemaca Šibenik je administrativno priključen NDH i proglašen sjedištem župe Bribir, no to se nikad nije u stvarnosti ostvarilo, niti je veliki župan ikada preselio u Šibenik. Čak su i stanovnici morali imati njemačke osobne iskaznice bez koji su mogli biti uhapšeni, a talijanska lira i talijanske poštanske markice su i dalje bile u opticaju zbog nikakve komunikacije s ostatkom raspadajuće kvinsliške tvorevine. Zanimljiv događaj se dogodio kad se u grad vratio brod sa šest stotina Šibenčana logoraša s Molata, po koje je poslan brod odmah nakon kapitulacije Italije. Brod se vratio ukrašen crvenim suknima jer su bivši zatočenici mislili da se u Šibeniku još nalaze partizani. Ipak su pušteni kućama, a dio je kasnije otišao u partizane. Nakon dolaska Nijemaca u Šibenik su se vratili i četnici, a u gradu su bili i pripadnici talijanske fašističke milicije (crnokošuljaši). Krajem 1943. u Šibenik je upućena i po jedna domobranska satnija iz Knina i jedna ustaška jedinica iz Drniša pa se tako u gradu našla cijela paleta raznih vojski pod njemačkom kontrolom. Krajem 1943. počinju i česta saveznička bombardiranja Šibenika, njegovih lučkih objekata i ratnih brodova pri čemu je poginulo i ranjeno je desetine civila i njemačkih vojnika te je srušena gradska vijećnica i nekolicina stambenih objekata u samomu centru.Ivo Livaković: "Tisućljetni Šibenik", Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić", Šibenik, 2002. Zbog toga je većina stanovništva zajedno s gradonačelnikom kojeg je postavila NDH napustilo grad. Stanovnici se vraćaju početkom 1944. kad bombardiranja jenjavaju, a za novog gradonačelnika biva postavljen kapetan korvete Miren Blaž za kojega se kasnije ispostavilo da je bio u vezi s partizanima. Isto je bilo i s predstojnikom redarstva Matom Mijanovićem pa su ih Nijemci zbog suradnje s partizanima uhapsili na ljeto 1944. O protuustaškoj atmosferi u gradu najbolje svjedoči podatak da je na ljeto 1944. novoosnovana ustaška mladež s petnaestak članova morala djelovati “prikriveno obzirom na sadašnje mjesne prilike”. Ustaška izvješća govore i da partizani dolaze svaki dan u grad i ispisuju parole. Da vlasti NDH nemaju nikakvu stvarnu vlast u Šibeniku znaju i oni sami pa se u jednom izvješću MUP-a može pročitati "Nijemci se ponašaju kao suvereni gospodari, a ne kao saveznici". Cijelo to vrijeme u gradu vlada strašna glad i ljudi svakodnevno umiru zbog nje, po gradu se skiće oko četiri stotine siročića koji se doslovno hrane korijenjem, a koje se opisuje kao "mala poludivlja bića", "bosa, gola ili u dronjcima, očajna".

 Oslobođenje
Oslobođenjem Splita i okolice došle su na područje Boraje jedinice I. i XI. dalmatinske brigade, odakle zajedno s ostalim snagama 26. divizije kreću u pravcu Šibenika i Drniša. Prva dalmatinska i III. prekomorska brigada dobile su zadatak, da napadnu neprijatelja i oslobode grad Šibenik, dok su XI. i XII. brigada upućene na komunikaciju Šibenik-Drniš. Kako su već u to vrijeme jedinice 19. divizije oslobodile Benkovac i Skradin te zaposjele čitavo područje na desnoj obali rijeke Krke jedina komunikacija, kojom se neprijatelj mogao izvući iz Šibenika, bila je cesta Šibenik-Drniš. Bataljoni XI. i XII. brigade dobili su zadatak da još prije nego što otpočne napad na grad, izbiju na spomenutu cestu i napadnu neprijateljske snage, ako se ove pokušaju izvući prema Drnišu.

Bitka za oslobođenje Šibenika otpočela je u noći uoči 3. studenoga. Dijelovi 19. divizije na desnoj obali rijeke Krke otvorili su žestoku vatru na njemačke položaje na sjeverozapadnim prilazima gradu. Za to vrijeme jedinice I. dalmatinske i III. prekomorske brigade, po prvi put potpomognute s 35 Stuarta i 12 Blindija Prve tenkovske brigade NOVJ te artiljerijom, probile su prve neprijateljske linije kod mjesta Vrpolja na cesti Split-Šibenik i odmah krenule naprijed goneći neprijateljske trupe koje se povlače prema gradu. Međutim, njemačke snage ukopane na dominantnoj uzvisini Sv. Juraj, uz samu cestu, pružile su jedinicama NOV-a žestoki otpor i zaustavile njihov prodor prema gradu. Tada je bila dovedena artiljerija 26. divizije koja je dugo zasipala njemačke rovove na Sv. Jurju. Nakon toga jedinice I. dalmatinske prešle su u novi siloviti napad i u ogorčenoj borbi prsa o prsa uspjele izbaciti Nijemce s te uzvisine. Pritisnute sa svih strana njemačke trupe napuštaju grad, a prethodno sustavno uništavaju čitavu obalu, lučka postrojenja i potapaju brodove u luci. Bataljoni I. dalmatinske, III. prekomorske i dijelovi 19. sjeverodalmatinske divizije ušli su u Šibenik u zoru 3. studenog 1944. dok se neprijatelj još nalazio na tvrđavi Šubićevac. Bez obzira na to što su metci još fijukali iz tvrđave Šibenčani su izašli na ulice da pozdrave osloboditelje: "Narod ih ljubi, donosi smokava, rakije i što bolje ima. I već oko 9 sati počima mimohod. Partizani svečano ulaze sa sjeverne strane u grad. Narod ih posipa cvijećem i viče: Živio drug Tito. U tom mimohodu bilo više od tisuću dobro naoružanih i odjevenih partizana." Za to vrijeme na cesti Šibenik-Drniš, na predjelu od Konjevrata do Pokrovnika povela se bespoštedna borba u kojoj je napadnuta njemačka kolona upinjala sve snage da se izvuče prema Drnišu. Međutim, ukliještena jedinicama XI. i XII. dalmatinske brigade koje su bile potpomognute tenkovima, izložena unakrsnoj vatri svih automatskih oružja, neprijateljska je kolona potpuno razbijena i na kraju uništena. Na cesti su nakon borbe ležale hrpe pobijenih vojnika, uništenog oružja i razlupanih vozila. Povlačeći se zajedno s njemačko-ustaškom kolonom, u borbi blizu Konjevrata uništen je jedan čitav četnički korpus, koji je brojio oko 300 četnika.Mirko Novović, Stevan Petković: Prva dalmatinska proleterska brigada, Oslobođenje Šibenika, Beograd : Vojnoizdavački zavod

 Žrtve
U općini Šibenik je prije rata živjelo nešto više od 37.000 stanovnika, ali je tijekom 1944. taj broj pao na oko 16.000, a u samom gradu je ostalo još samo 6.000 stanovnika.Hrvoje Matković, Paško Paić: "Šibenik i okolni krajevi", Zagreb 1985. S područja šibenske općine koja je nekoć obuhvaćala južnu trećinu današnje županije i brojila 1941. g. 68.000 stanovnika do kraja 1942. godine aktivno je sudjelovalo u NOB-u 12% stanovništva ili 8.182 stanovnika. Do kraja rata i oslobođenja taj broj popeo se na 18.814 učesnika ili 21% stanovništva. Kada se tom broju pribroje 5.362 osobe koje su zbog pripadnosti NOP-u odvedene u zatvore i logore, onda je u raznim vidovima antifašističke borbe bilo uključeno 24.176 osoba, što je čak 35,5% stanovnika općine. Ukupno 4.572 osobe su poginule u partizanima kao žrtve fašističkog terora ili žrtve rata. Od toga su 3.023 poginule u borbama diljem bivše Jugoslavije, a 1.549 su druge žrtve od kojih su 1.123 žrtve fašističkog terora, od kojih je 729 streljano. U naseljima je ubijeno 1.194 žrtava, u logorima 197, a 158 ih se smatra žrtvama rata. Nacionalni sastav poginulih je bio: Hrvati 3.080, Srbi 1.450, Židovi 20 i ostali 22.V. Žerjavić, Gubici stanovništva Jugoslavije 1941. – 1945., Zagreb, Globus, 1992. str. 259. Nakon kapitulacije Italije i pred terorom njemačkih nacista, 6.500 žena i djece je otišlo u zbjeg u El Shatt.Općinski odbor SUBNOR-a Šibenik, ZBORNIK POGINULIH BORACA, ŽRTAVA FAŠISTIČKOG TERORA I ŽRTAVA RATA ŠIBENSKE OPĆINE OD 1941—1945. GODINE, Šibenik 1978. Samo u bitki na Sutjeci sudjelovalo je 1.316 boraca iz općine Šibenik, a poginulo 535, više nego iz bilo koje druge općine.Broj boraca sa Sutjeske po općinama rođenja Narodnim herojima su proglašeni ovi borci iz Šibenika: Slobodan Macura Bondo, Vladimir Peran, Miro Višić, Mate Staničić, Dinko Šurkalo, Nikola Sekulić Bunko, Ljubo Truta.

 Socijalistička Jugoslavija
1. siječnja 1945. Šibenik postaje središte ZAVNOH-a, tada najvišeg organa vlasti u Hrvatskoj pa se može reći da je do oslobađanja Zagreba nakratko bio glavni grad Hrvatske. U Šibeniku tada borave Centralni komitet KPH, Glavni odbor AFŽ, Glavni odbor USAOH-a (Ujedinjeni savez antifašističke omladine Hrvatske), Pokrajinski komitet SKOJ-a, Centralna kazališna družina narodnog oslobođenja Hrvatske i druge organizacije. U tom kratkom i slavnom razdoblju u Šibeniku je otvoreno kino "Sloboda", tiskan je prvi poslijeratni književni časopis u Hrvatskoj Književnik, otvorena glazbena škola, Škola za učenike u privredi i osnovano profesionalno Narodno kazalište.

1947. započete su dvije vrlo važne obnove ratom porušenog grada. Obnavlja se sakristija katedrale sv. Jakova koja se morala potpuno rastaviti i ponovno sazidati te je dovršena 1949. faksimilska rekonstrukcija potpuno srušene gradske vijećnice; obavljala se najrafiniranijim konzervatorskim radovima u to vrijeme te je završena 1960. godine uz mnogobrojna priznanja. 1948. se obnavlja i proširuje teško oštećena luka nakon njemačkog miniranja te se osniva Dom narodnog zdravlja useljen u bivšu zgradu Burze rada. 1950. Ivo Vitić gradi prvu osnovnu školu koja nosi ime Sime Matavulja. 1951. započinju radovi na izgradnji Tvornice i valjaonice aluminija Ražine-Šibenik. Za potrebe te tvornice, a ujedno i za grad započinje gradnja novog vodovoda od slapova Krke, koja je završena 1953. U međuvremenu preimenovana Tvornica lakih metala "Boris Kidrič" dovršena je 1955. Izgrađeni su i prvi objekti buduće vinarije "Vinoplod" 1952. godine. Godine 1956. osniva se brodarsko poduzeće "Obalna plovidba", buduća "Slobodna plovidba". Godine 1957. osnovana je "Komunalna banka" koja 1965. mijenja ime u Jadranska banka. Od 19. do 25. srpnja 1958. održan je prvi Jugoslavenski dječji festival. Od 1958. do 1961. po projektu Ive Vitića gradi se veliki kompleks recentne arhitekture u povijesnoj jezgri Šibenika koji uključuje hotel "Jadran", kino "Šibenik" i zgradu općine Šibenik, dok uz Poljanu maršala Tita Vitić gradi objekt doma JNA, a za koji je arhitekt dobio "Borbinu" nagradu za najbolje arhitektonsko ostvarenje u Hrvatskoj 1960. Od 1959. do 1961. grade se prvi šibenski neboderi, a svojevremeno i prvi u Dalmaciji, "crveni" i "plavi neboder". Godine 1961. u njihovoj se blizini završava i osnovna škola "Lepa Šarić". 1962. godine otvoren je i velebni spomen park streljanih. Godina 1966. prolazi u obilježavanju 900 godina spomena grada Šibenika. Predsjednik Tito, pokrovitelj velikog jubileja, tada ponovno posjećuje Šibenik, što je već prije učinio 1948., 1953., 1955., 1958. i 1965. Iste godine je napokon pušten u promet most "Šibenik" na Jadranskoj magistrali, znatno poboljšavajući prometnu povezanost grada kojeg su do tada sa zapadnom stranom Krke povezivali trajekti. Pred kraj slavljeničke godine počela je gradnja turističkog naselja Solaris čiji je četvrti i posljednji hotel Andrija završen 1971. godine. Iste godine u Crnici je izgrađena osnovna škola "Mate Bujas", a na Baldekinu započela izgradnja osnovna škola "Maršal Tito" dovršena 1973. godine. Gradi se i tvornica plastičnih prerađevina "Poliplast" te je započeta gradnja autobusnog kolodvora u Dragi i dvorane Baldekin iste te 1971. godine. Od 1973. do 1975. arhitekt Ante Vulin radi na rekonstrukciji Kneževe palače u Muzej grada Šibenika, a njegovo maestralno rješenje dobilo je nagradu "Vladimir Nazor". Godine 1979. u Šibeniku je održan dio natjecanja 8. mediteranskih igara: odbojka, nogomet i kajak u Zatonu. Godine 1980. otvorena je najveća robna kuća u Dalmaciji, "Šibenka", a započinje gradnja najvećega stambenog naselja u Šibeniku, Vidika, dovršena 1984. godine. Nakon osam godina gradnje dovršena je poliklinika, prvi objekt u gradu građen u brutalističkom stilu. 9. travnja 1983. košarkaški klub Šibenka pobjedom u majstorici nad Bosnom nakon slobodnih bacanja Dražena Petrovića postaje prvak Jugoslavije. Nakon toga navijači su u gradu priredili neviđeno slavlje pa se taj dan smatra i danom osnivanja navijačke skupine "Šibenski funcuti". U godinu dana je izgrađena osnovna škola "Rade Končar" na Šubićevu i predana na korištenje 1984. godine. Sljedeće godine dovršena je i izgradnja nove pošte; objekt je nagrađen kao najbolje arhitektonsko ostvarenje u Hrvatskoj 1985. Nakon izgradnje Vidika kreće se u izgradnju novog stambenog naselja Krvavice i novog stambenog kompleksa na Šubićevcu, a 1988. i na Meterizama. Godine 1989. završena je i izgradnja novog srednjoškolskog centra. Dne 9. travnja 1991. košarkašice Elemesa pobjeđuju košarkašice Crvene zvezde i postaju posljednje prvakinje Jugoslavije.

Od prijeratnog težačkog grada s oko 16 tisuća stanovnika, Šibenik je u ovom razdoblju prerastao u značajno središte industrijske proizvodnje (obojeni metali, crna metalurgija, plastične prerađevine), pomorske privrede (veliko brodarsko poduzeće "Slobodna plovidba", Mornaričko-tehnički zavod "Velimir Škorpik") i lučko-tranzitnog prometa za specijalne rasute terete (fosfat i umjetno gnojivo) te proizvodnje i prometa vina i alkoholnih pića (Vinoplod-Vinarija) itd. s 41 tisuću stanovnika 1991. Šezdesetih, sedamdesetih, a poglavito osamdesetih godina naglo se razvija i turizam kad se grade veliki turističko-ugostiteljski objekti širom rivijere, a zahvaljujući prirodnim potencijalima unutar tadašnje općine Šibenik proglašavaju se čak dva nacionalna parka, Kornati 1980. i  Krka 1985. Urbana aglomeracija se više nego udvostručila. Pedesetih su izgrađeni prvi "ležeći" neboderi na Baldekinu, a osamdesetih godina niču i velika stambena naselja na Vidicima, Krvavicama, Šubićevcu i Meterizama. Izgrađeno je više školskih objekata, od toga osam velikih školskih zgrada, poliklinika, sportski stadion na Šubićevcu, dvorana Baldekin, otvoreni bazen u Crnici i zatvoreni u Solarisu itd.

Šibenik je 1988. godine zauzimao drugo mjesto u SR Hrvatskoj po stupnju razvijenosti, prema tadašnjim glavnim ekonomskim pokazateljima.Mirna Jasić, Zdravko Petković Daleko od predratnog prosperiteta, Portal Novosti, 11. 11. 2014.

 Republika Hrvatska
Grad Šibenik i okolica dali su veliki doprinos u Domovinskom ratu od prvih dana rata 1991. Šibenčani su već u rujnu 1991. zauzimanjem topništva na Žirju i Zečevu kod Rogoznice te zaustavljanjem neprijatelja kod Pakova Sela obranili svoj grad i okolicu te tako izborili prvu pobjedu HV-a, kada su JNA i četnici poraženi i odbačeni 15 kilometara dalje od grada. Najveći obol u obrani Šibenika dali su dragovoljci-branitelji, od kojih su mnogi za trajanja Domovinskog rata položili svoje živote.

Nakon rata teška industrija je uništena, a turizam je zamro. Uništenju industrije najviše su kumovali problemi s distribucijom struje i politika. TEF je uništen umjesto relociran na već pripremljenu poslovnu zonu Podi. TLM je obnovljen nakon ratnih oštećenja ali ne u potpunosti zbog politike prema BiH. Ostali proizvodni pogoni, brodarske firme, trgovačka poduzeća uništeni su privatizacijama. U hotelima je stanovalo preko 18 tisuća prognanika i izbjeglica nakon kojih su turistički resursi ostali uništeni. Rezultat svega toga je to da se jedan od najbogatijih gradova SFRJ krajem 20. stoljeća pretvorio u "grad slučaj". Broj stanovnika stalno opada, kojih je devet tisuća manje nego 1991. godine.

Nakon teška dva desetljeća stagnacije, posljednjih godina Šibenik se afirmirao kao epicentar ekonomskog i društvenog progresa u Dalmaciji.GRAD OD KOJEG BI PUNO TREBALI UČITI SVI U HRVATSKOJ Nakon rata pali su u ponor, ali danas se mijenjaju do neprepoznatljivosti. Ovo je njihova tajna!

 Etimologija

Postoji više tumačenja o tome kako je Šibenik dobio ime te da u znanosti još ni jedno tumačenje njegovog imena nije prihvaćeno kao sigurno i točno. Juraj Šižgorić u svom jednom djelu opisuje naziv i položaj Šibenika, o kojem kaže da je grad nazvan tako jer je okružen šibama. Ime Šibenik dovodi se u vezu sa šumom posredstvom toponima sibin (Sibinicum), koji se izvlači iz jednog augmentativnog kasnolatinskog, odnosno ranoromanskog oblika silvona, silvonae ili silvone. Naziv sibin je pokrivao užu mikroregiju Šibenika, po i oko uzvisine na kojoj se nalazila tvrđava sv. Mihovila.

 Gospodarstvo

Šibenik je sredinom 19. I početkom 20. st. bio jedno od najznačajnijih gospodarskih središta juga Hrvatske, a u gospodarstvu je bio značajan u trgovačkoj, obrtničkoj i industrijskoj grani Dalmacije. Uvelike mu je pomogla prometna povezanost s Likom i dijelom Bosne i Hercegovine te je zbog navedene prometne povezanosti bio glavna izvozna luka za drvo i rude. Iako je dio stanovništva bilo zaposleno u navedenim gospodarskim granama ipak je poljoprivreda bila glavna gospodarska grana. Pretežno su se bavili uzgojem vinove loze, maslinarstvom i vrtlarstvom.

U gradu Šibeniku u 2010. godini, prema podacima Hrvatske gospodarske komore, registrirano je ukupno 838 tvrtki, od kojih 3 spadaju u velika, 12 u srednja, 823 u mala. Od ukupnog broja 799 su društva s ograničenom odgovornošću, 16 dionička društva, 14 ustanova, 8 javnih trgovačkih društava i 1 društvo inozemnog osnivača. Prema Središnjem obrtnom registru u 2010. godini u Šibeniku je registriran 1321 obrtnik. Prema podacima Registra udruga u 2010. godini registrirano je 445 udruga sa sjedištem u Gradu Šibeniku.
Grad Šibenik se prema indeksu razvijenosti svrstava IV. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 100% i 125% (100,52%) prosjeka Republike Hrvatske, što znači da ne pripada niti jednoj kategoriji potpomognutih područja.Strategija razvoja grada Šibenika , str. 25., sibenik.hr, 27. srpnja 2011., pristupljeno 14. studenoga 2015.

Danas je Šibenik glavni grad, kulturno-obrazovno, upravno i gospodarsko središte Šibensko-kninske županije koje ima 46.332 stanovnika (2011., zajedno s prigradskim naseljima). Do 80-ih godina 20. stoljeća Šibenik je bio jako industrijsko središte (tvornice "TEF" i "TLM"), šibenska luka je bila među najvećima u bivšoj Jugoslaviji, no dolazi do gospodarskog pada, a u 90-ima TEF prestaje s radom (tvornica je uklonjena), a TLM koji je znatno oštećen u velikosrpskoj agresiji, znatno je smanjio proizvodne kapacitete. Vidi Elemes.
alt=Vinoplod vinarija Šibenik|mini|Vinoplod vinarija Šibenik
Grad Šibenik je počeo s izgradnjom i proširenjem Luke Šibenik. Prema zamisli arhitekta Puljiza, na prostoru od 44 tisuće kvadrata, na kojem će se nalaziti terminal, u isto će vrijeme moći pristati kruzer do 260 metara, veliki trajekt od 180 metara, dva broda u linijskoj plovidbi od po 60 metara. Terminal bi bio ekološki prihvatljiv te bi za zagrijavanje i hlađenje koristio termalne pumpe uronjene u more, a uz sunčeve kolektore koji bi se ukomponirali u krovnu konstrukciju, terminal bi na taj način osiguravao i do 40 posto svojih energetskih potreba. Cjelokupna investicija iznosi 24 milijuna eura, a završetak radova očekuje se do 2014. ili 2015. godine.Džambo, Marijan. Gat Vrulje : šibenski iskorak // Portal "Slobodna Dalmacija.hr", 11. rujna 2009., pristupljeno 14. studenoga 2015., (Tiskano izdanje: )

 Šibenska luka
Važan utjecaj na razvoj gospodarstva u gradu Šibeniku imala je Šibenska luka. Za vrijeme Austro-Ugarske vladavine Šibenska luka je bila treća luka po važnosti (odmah iza Trsta i Rijeke). Grad Šibenik i njegova luka su u to doba imali izrazito važnu ulogu nezaobilaznih urbanih i lučkih sredina u procesu društveno-gospodarske integracije jadranskog prostora s jedne strane, kao i povezanošću tog prostora s balkanskim zaleđem s druge strane.

Šibenska luka je bila centar za opskrbu Dalmacije, kao i glavnog grada žitom bosanske provenijencije, dok je s druge strane, zahvaljujući najvećoj proizvodnji ulja na području Dalmacije, sve do 1782. godine i propasti maslinika na šibenskom području bila najveći izvoznik ulja u Veneciju i ostale prekojadranske luke. Do kraja 18. st. Šibenik je uspio intenzivirati lučke trgovačke kontakte s Anconom te je zahvaljujući tome počeo razvijati i vlastito brodarstvo.

Prvi svjetski rad i dvije i pol godine talijanske okupacije (1918. – 1921.) donijeli su zastoj šibenskoj luci. Međutim, u periodu između dva svjetska rata, Šibenska luka je bila izvozna luka glomazne robe: siverićki ugljena, drva, celuloze te boksita.

U tijeku Drugog svjetskog rata Šibenik i njegova luka teško su oštećeni savezničkim napadima iz zraka (krajem 1943. i prvih mjeseci 1944.), te je luka skoro potpuno uništena razaranjem obala i lučkih objekata početkom studenoga 1944. godine.

Šibenska luka danas nosi naziv „Vrata srednje Europe“ te je nositelj prvenstvene koncesije za obavljanje lučkih djelatnosti. Temeljem ugovora o prvenstvenoj koncesiji "Luka Šibenik" d.o.o. obavlja lučke djelatnosti na tri specijalizirana terminala.

 Početci razvoja industrije
Temelj za razvitak industrije u Šibeniku bila je izgradnja energetskih postrojenja. 1895. godine je postavljen prvi generator struje u hidroelektrani Jaruga na rijeci Krki. Iste godine tvrtka ‘Ante Šupuk i sin’ gradi na Skradinskom buku malu električnu hidrocentralu. To privlači pozornost stranih, prvenstveno talijanskih poduzetnika, koji će postaviti temelje prvih šibenskih industrijskih poduzeća.

1897. godine kod Skradina je izgrađena mala tvornica karbida. 1900. godine izgrađena je tvornica karbida i cijanamida u šibenskoj gradskoj četvrti Crnica. S obzirom na to da je ova proizvodnja bila vrlo profitabilna gradi se veća tvornica. 1904. godine na površini od oko 75 tisuća metara kvadratnih u Crnici inozemnim kapitalom izgrađeno prvo veliko šibensko industrijsko poduzeće SUFID, prethodnik TEF-a. Ime poduzeća proisteklo je iz imena njegova vlasnika, dioničkog društva ‘Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia’ (Dioničko društvo za iskorištavanje vodenih snaga Dalmacije).

U dvanaest elektropeći SUFID proizvodi kalcij karbid. Šibenik je tada još bio pretežno težački grad, grad poljoprivrednika koji su bili dosta osiromašeni zbog bolesti vinove loze uzrokovane filokserom. Stoga mnogi težaci u potrazi za poslom emigriraju u prekomorske zemlje, a neki se uspjevaju zaposliti u tvornici SUFID. Početkom 1907. godine u njoj je zaposleno 500 radnika.

 Turizam

Turizam se u Šibeniku posljednih godina stalno razvija i broj gostiju iz godine u godinu sve više raste. Najviše turista koji ljetuju na šibenskoj rivijeri odsjeda u hotelima u hotelskom naselju Solaris ili pak u nekoliko kilometara udaljenim Vodicama, Primoštenu, Rogoznici ili na otocima poput Zlarina ili Prvića.

 Šibenik u 19. stoljeću
Početkom 19. stoljeća šibensko se društvo smatralo staleškim. Hranili su se uglavnom preradbama od ječma i raznim povrćem. Sve do dolaska francuske vlasti u Šibeniku su boravili siromašni ljudi u teškim životnim uvjetima. Dolaskom francuske vlasti na šibenski teritorij, započela je modernizacija koja je ujedno donijela i novi sustav društvenih vrijednosti i pokušala ukinuti neravnopravnost među građanima Šibenika koji spadaju pod različite staleže. Obnovljena je bolnica, koju su građani mogli koristiti besplatno. Sedamdesetih godina devetnaestog stoljeća Šibenik je krenuo doživljavati još veći procvat, a to se razdoblje šibenske povijesti naziva „Šupukovom erom“. U to je vrijeme Šibeniku obećana željeznica koja bi povezala Šibenik s ostalim gradovima i time olakšala trgovinu. Kao jedna od bitnijih značajki razvoja Šibenika u 19. stoljeću smatra se gradnja hidroelektrane na rijeci Krki, 28. kolovoza 1895. Posjedovanje veće količine električne energije značilo je samo ubrzan razvoj Šibenika te omogućava razvoj raznih proizvodno obrtnih pogona.

 Gospodarski razvoj grada Šibenika od sredine 19. stoljeća do 1941. godine
Grad Šibenik je u spomenutom periodu od sredine 19. stoljeća pa sve do 1921. godine bio iznimno bitan kao luka i trgovačko središte njegovog zaleđa te djelomično Bosne i Hercegovine. Ono što se najviše prevozilo tada su bili stočarski proizvodi, drvo i žito. Ne samo da se time opskrbljivalo Šibenik i njegovu unutrašnjost, već je istoimeni grad bio i tranzitna luka. Razlog tomu što je Šibenik izrastao u iznimno važno lučko središte za Dalmaciju je uvođenje parobrodskih linija od 1837. godine. Povećanje broja linija se desilo zbog opadanja stanovnika u periodu od 9 godina zbog čega je austrijska pomorska vlast odlučila urediti pristaništa i podignuti grad razvojem trgovine. Bez obzira na luku i trgovinu, najvažnija gospodarska grana Šibenika je bila vezana uz težake i poljoprivredu. Posebno valja istaknuti vino za koje se smatra da je činilo prvenstvenu gospodarsku granu Šibenika tada. Izuzev toga, važne stvari za gospodarstvo Šibenika i njegov razvoj se dešavaju sredinom 19. stoljeća i to one uzrokovane politikom kao glavnom prekretnicom obzirom na prestanak Bachovog apsolutizma.

U godinama nakon Prvog svjetskog rata pa sve do nekoliko godina nakon početka Drugog svjetskog rata, Šibenik je svoje trgovačke, ali i ostale gospodarske grane razvijao zbog industrije koja se počela razvijati još krajem 19. stoljeća. Razlog tog velikog trgovačkog procvata je položaj Šibenika koji je u tom periodu označavao glavno središte za izvoz. Dodatan gospodarski razvoj Šibenika je vidljiv nakon 1920. godine kada je Zadar pripao Italiji te Šibenik tada preuzima vrlo važnu ulogu kao najsjeverniji grad. Šibenik se definitivno u navedenom periodu širio i rastao. Međutim, postojalo je nekoliko prepreka koje su ga sprječavale u iskorištavanju maksimalnog kapaciteta koji je on mogao ponuditi. Razlog dodatnog napretka je bio spriječen zbog nedostatka školovanih ljudi u područjima trgovine i obrtništva. Dodatan razlog sprječavanju razvoja je bila konstantna promjena političkih stranaka zbog kojih su razvoji gospodarskih grana stagnirale.

 Kultura

Od 1958. godine u Šibeniku se održava Međunarodni dječji festival, najveći kulturni događaj u Šibeniku, koji okuplja plesne, dramske, likovne i druge umjetnike i društva iz cijeloga svijeta. Festival je smotra dječjeg umjetničkog stvaralaštva kao i stvaralaštva odraslih za djecu u području dramskog, lutkarskog, likovnog, glazbenog, plesnog i filmskog izražavanja i stvaranja. Utemeljen je na tri nerazdružive komponente: djetetu, festivalskim zbivanjima i gradu. Ta je multimedijalna kulturna manifestacija svojevrsna smotra onog najboljeg u stvaralaštvu za djecu i dječjeg stvaralaštva. Temeljno kulturološko i pedagoško opravdanje Festivala je unaprjeđivanje estetskog odgoja djece i mladeži i razvijanje svih umjetničkih oblika dječje kreativnosti. Festival ima podršku UNICEF-a i UNESCO-a te je pod stalnim pokroviteljstvom Predsjednika Republike Hrvatske.

Turizam dobiva sve veću značajnost.
60-ih i 70-ih godina 20. stoljeća glazbena scena je bila jedna od najjačih u državi. Tada su estradom harali Mišo Kovač, Arsen Dedić, Vice Vukov, grupa Mi te u to vrijeme popularna klapa na području bivše države - Klapa "Šibenik" i drugi.
Arsen Dedić, jedan od najcjenjenijih autora u Hrvatskoj i susjedstvu je osnovao i Festival dalmatinske šansone, koji je vrlo brzo stekao značajan status u Hrvatskoj.

Od 2011. godine u napuštenoj vojarni između centra grada i hotelskog naselja Solaris održava se jedan od najboljih ljetnih glazbenih festivala Terraneo. Umjetnički direktor festavala i jedan od najzaslužnijih da je ovaj veliki projekt zaživio je Šibenčanin Mate Škugor.Aleksandar Dragaš, Mate Škugor: Terraneo u Šibeniku je moj životni projekt... , Jutarnji list, 1. kolovoza 2011., pristupljeno 14. studenoga 2015.
Prvo izdanje festivala Terraneo u kolovozu 2011. godine privuklo je u Šibenik više od 30.000 posjetitelja iz cijele Europe.O terraneu, terraneofestival.com, pristupljeno 14. studenoga 2015. Glazbeni program u trajanju od 5 dana s više od 120 izvodača na 3 pozornice na otvorenom i dva dj hangara bio je koncipiran na način da zadovolji i najistančanije glazbene ukuse. 2012. godine broj posjetitelja već je narastao na 45.000 nakon izvrsnih reakcija na prvo izdanje festivala.

 Etnologija

Površinom nešto većom od 8km², populacijom manjom od 300 stanovnika (prema popisu stanovništva iz 2011.) i najbliži kopnu, Zlarin  je otok koji pripada šibenskom otočnom arhipelagu (uz Prvić, Krapanj, Kaprije, Žirje, Murter). Veoma je poznat po koraljarstvu, i ovaj se obrt njeguje od prije 15. st. Običaj je da prije odlaska u lov ribari u tišini dobiju blagoslov od svećenika, hranu od žena s otoka, a oni bi njima poklonili slatka peciva. Zanimljivo je napomenuti kako bi žene ribara za sreću u lovu pomokrile se na konop od lađe. Ovi se običaji mogu vidjeti ljeti na festivalu “Ispraćaj koraljara”. Od ulovljenih koralja se radio nakit koji krasi nošnju Zlarana, te se na otoku danas može vidjeti tradicionalni ručni način obrade koralja. Važnost koralja za Zlarin, a posebice crvenoga, vidi se i na tradicionalnom nakitu koji je najčešće bio izrađen od srebra ili zlata dopunjen s ukrasnim kamenjem, privjescima kružnog, polukružnog, duguljastog ili cvjetnog oblika. Nakit je posjedovala svaka ženska osoba od najranije dobi, te je čak i sama nošnja bila prilagođena nošenju naušnica jer je “šudar” na glavi otkrivao uši i time pokazivao nakit. Žene su u svečanim prilikama nosile više pari naušnica na ušima i odotud na Zlarinu uzrečica “Komu će se uši lašćit, tomu će se drob trašćit!”. Žene iz zlarinskih imućnijih obitelji nosile su i prstenje.

 Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić" Šibenik

mini|250px|Zgrada knjižnice izgrađena 1961. godine, nagrađeni projekt arhitekta Ivana Vitića zaštićeno kulturno dobro (Z-7239) Republike Hrvatske.
Jedno od kulturnih središta grada je gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik. Knjižnica je osnovana 17. veljače 1922. godine. Na dan 1. siječnja 1966. godine objedinjena je s Naučnom bibliotekom u Gradsku biblioteku, a 29. prosinca 1970. godine preimenovana je u Gradsku knjižnicu “Juraj Šižgorić”. U prosincu 2005. godine knjižnica seli u novi prostor u središtu grada, u zgradu na Poljani koju je projektirao šibenski arhitekt Ivan Vitić, na mjestu na kojem se nekad nalazila Narodna kavana s Narodnom slavjanskom čitaonicom. Preseljenjem u novi prostor, knjižnica proširuje svoje usluge nabavom opreme i građe za slijepe i slabovidne osobe. Formirana je zibrka knjiga na brajici, kao i zbirka zvučnih knjiga u MP3 i Daisy formatima. Zvučne knjige puno pomažu u čitanju i djeci disleksičarima. Zahvaljujući donaciji Nacionalnog parka „Krka“ nabavljen je Daisy player, koji se posuđuje korisnicima. Također, knjižnica je pokrenula program pod nazivom R.E.A.D., unutar kojeg djeca koja imaju poteškoće s čitanjem, jedan na jedan, individualno čitaju psu, upravo zato što psi ne kritiziraju, ne ismijavaju i nemaju nikakva očekivanja. Isto tako, knjižnica je ostvarila suradnju sa Znanstvenom knjižnicom Zadar, koja je ustupila svog djelatnika Denisa Rudiča, člana šibenske Udruge slijepih i slabovidnih za rad na računalu za slijepe. Izrađeno je i šest taktilnih slikovnica za slijepe. Članovi Udruge slijepih pokazali su velik odaziv i odobravanje ovih programa i inicijativa, tako da su vrlo brzo počeli redovito koristiti knjižnične usluge i aktivno predlagati nove sadržaje.

Tijekom 19. stoljeća, osnivaju se pučke i narodne knjižnice te čitaonice u Europi. One služe za informiranje, obrazovanje, ali i za zabavu. Međutim, u Hrvatskoj su knjižnice i čitaonice (osim što imaju kulturnu i prosvjetnu ulogu) trebale služiti i širenju narodnog preporoda. Knjižnice i čitaonice su inače apolitične ustanove, ali ustvari, tada su okupljale šire građanske i seljačke slojeve oko borbe protiv strane vlasti. Od samih početaka, knjižnica se suočavala s raznim problemima (od financijskih pa do neprikladnosti prostora). Unatoč tome, Knjižnica je djelovala na temelju potreba svoje lokalne zajednice, a nastojala je i pratiti suvremena zbivanja u struci. Također, prati se standardizacija i prelazi se na UDK.

Od samog osnutka  1922. godine uz Gradsku knjižnicu Juraj Šižgorić u Šibeniku ističu se dva imena i to: Zora Karmanski i Milivoj Zenić. Zora Karmanski je bila ravnateljica Gradske knjižnice Juraj Šižgorić od 1966. do 1975. godine. Karamsnski uvodi značajne pomake u polje katalogizacije, a katalog razvrstava na abecedni, naslovni, stručni i predmetni. Svoje zaposlenike potiče na stručno usavršavanje, a poseban interes je imala prema školskim knjižnicama i uređivanju njihovih zbirki. Drugi istaknuti član je Milivoj Zenić pod čijim je vodstvom knjižnica bila od 1984. do 2011. godine. Kao rođeni Šibenčanin i sam je autor nekolicine monografija o Šibeniku te veliki značaj stavlja na zavičajnu zbirku grada Šibenika. Knjižnica pod njegovim vodstvom biva članica brojnih kulturnih i znanstvenih aktivnosti.

Knjižnica potiče čitanje od najranije dobi, što se očituje besplatnim upisom koji nudi za male bebe. Za malu djecu postoji igraonica, opremljena s raznim igračkama za svaku dob, te su majke potaknute na dolaženje s djecom i uključivanje u dječje radionice. Predškolcima je na raspolaganju Igraonica koja se održava jednom tjedno, a i roditelji mogu doći na zanimljiva predavanja. Knjižnica također i opskrbljuje šibenske studente literaturom, te im je dostupna Studijska čitaonica. Knjižnica je dostupna i turistima koji mogu napraviti dnevno, ali i tromjesečno članstvo, ovisno o njihovim potrebama.

Veliku je ulogu knjižnica imala u unapređenju stručnoga rada, posebno u školskim knjižnicama na tom području. Također, važno je spomenuti Milivoja Zenića koji je podupirući izdavačku djelatnost Knjižnice istaknuo bogatu pisanu baštinu i tako ukazao na značenje koje knjižnica može imati za društvo. Osim toga, u Knjižici u multimedijalnoj dvorani godišnje se održi velik broj programa kojima se izravno ili neizravno popularizira kultura knjige i čitanja, ali i mnogi drugi oblici kulturnoga i znanstvenoga izraza poput: predstavljanja knjiga, predavanja, izložbe, filmske večeri, igrokazi, lutkarske predstave, književne večeri, projekcije filmova, tribine, prezentacije različitih projekata, seminari, književni susreti.

Godine 2011., Društvo bibliotekara Istre u Puli pokreće projekt Zelena knjižnica, koji programski spaja knjižničarstvo i ekologiju, s ciljem širenja svijesti i educiranja javnosti o održivom društvu i potrebi zaštite okoliša. Već 2012. g. Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ prva u Hrvatskoj počinje provoditi program prema koncepciji projekta Zelena knjižnica, i to projekcijom filma Annie Leonard Priča o stvarima (The Story of Stuff) iz 2007. godine u multimedijskoj dvorani Knjižnice. Također, 2018. godine, na poziv Zavoda za javno zdravstvo Šibensko-kninske županije, knjižnica se kao partner uključuje u provedbu nacionalnog programa Živjeti zdravo, u sklopu kojeg se putem raznih aktivnosti nastoji potaknuti građane na pozitivne promjene u njihovu ponašanju i navikama.

Stara i rijetka građa šibenske zbirke potječe iz javnih i privatnih knjižnica. Velikom broju tih knjiga nije niti poznato porijeklo. Dosta rijetke građe nalazi se u sklopu Knjižnice. Ta građa je veoma vrijedna i može poslužiti proučavanju povijesti Šibenika, kao i cijele Dalmacije. Knjižnica čuva i prikuplja rijetku građu, popunjava zbirku te pridaje pažnju očuvanju i prezentiranju šibenske kulturne i povijesne baštine. Vrlo značajna je ona građa šibenskih autora koja se nalazi u zbirkama Sibenicensia i Rara, a planira se i digitalizacija nekih djela iz tih zbirki. Knjižnica posjeduje i bogatu zbirku starih knjiga pod nazivom Zbirka Rara. Zbirka sadrži oko 170 naslova starih knjiga i 2 naslova časopisa. Najstariji primjerci u zbirci su Hipokratovi Aphorismi, tiskani u Veneciji 1537. i Plutarhovi Graecorum Romarumque illustrium vitae, tiskani u Bazelu 1542. Najznačajniji primjerci za šibensku regiju su oni iz zbirke Sibenicensia, koji čine prepoznatljivu baštinu šibenskog kraja.

Po uzoru na mnoge druge gradove u Hrvatskoj, 2016. godine Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ osnovala je svoj prvi čitateljski klub Č.i.P. – Čitamo i pričamo. Članovi kluba podijeljeni su u dvije skupine, a moderatorica je diplomirana knjižničarka i profesorica hrvatskog jezika i književnosti Marina Čalić Polegubić.

 Muzej grada Šibenika

Utemeljen je 1925. godine, a smješten je u bivšoj Kneževoj palači koja se nalazi u neposrednoj blizini Katedrale. Djelatnost muzeja je prikupljanje, čuvanje, obrada i prezentacija kulturno-povijesne baštine šibenskoga kraja, također uz to unutar muzeja djeluje i restauratorska te konzervatorska radionica. Građa muzeja obuhvaća brojne predmete muzejske vrijednosti koje su izrazito značajne za proučavanje šibenske prošlosti od najstarijih vremena pa sve do danas. Cjelokupan fond muzeja podijeljen je u više zbirki: arheološki odjel (prapovijest, antika, srednji vijek i podmorska), kulturno-povijesni odjel i odjel novije povijesti (lapida, starih majstora, starih grafika, oružja, starih fotografija, razglednica, arhivalija, galerijsku, zbirku raritetnih izdanja, kartografsku, numizmatičku, nakita, namještaja, keramike, predmeta svakodnevne upotrebe, liturgijskih predmeta, glazbenih instrumenata). Muzej grada Šibenika ukupno sadrži oko 150.000 muzealija.

 Državni arhiv u Šibeniku
Tradicija čuvanja zapisa u gradu Šibeniku seže još u 15. stoljeće što se saznaje iz Statuta šibenske komune gdje stoji da se svi zapisi notara i kancelara moraju pohraniti u posebno pripremljene ormare (armariis) u uredu općinskog kancelara jer se do tada nisu pravilno čuvali pa su zbog toga često bili uništeni ili izgubljeni.

Godine 1925. osnovan je Gradski muzej kralja Tomislava i time započeo ozbiljniji rad na prikupljanju, popisivanju, sređivanju i zaštiti pisanih dokumenata. Unatoč akciji sređivanja gradskog arhiva 1937. godine još uvijek nije postojala mogućnost osnivanja arhiva u Šibeniku jer su Nacrtom Uredbe o banovinskim arhivima iz 1939. godine banovinski arhivi bili predviđeni u drugim gradovima: Zagrebu, Splitu, Dubrovniku i Travniku ili Mostaru.

Najvrjednije arhivsko gradivo iz razdoblja mletačke uprave Šibenik gubi 1942. godine dok je trajala talijanska okupacija.

Ravnatelj Hrvatskog državnog arhiva, 1997. godine, uputio je Ministarstvu kulture RH prijedlog za proširenje mreže državnih arhiva osnivanjem ustanova u Šibeniku, Požegi i Gospiću. Godine 1998. šibenske županijske i gradske vlasti upućuju zahtjev Ministarstvu kulture RH za osnivanjem državnog arhiva u Šibeniku jer su svi preduvjeti za osnivanje ustanove, što se odnosi na smještaj, stručne djelatnike i financijska sredstva, ispunjeni. Godine 2007. godine, Uredbom Vlade Republike Hrvatske, osnovan je Državni arhiv u Šibeniku s nadležnošću na području Šibensko-kninske županije.

 Hrvatsko narodno kazalište u Šibeniku

alt=HNK Šibenik|mini|Zgrada Hrvatskog narodnog kazališta u ŠibenikuPrvo je kazalište u Šibeniku osnovano 1870. godine. Za razliku od drugih kazališnih zgrada koje su u Hrvatskoj izgrađene na kraju 19. stoljeća, zgrada u kojoj danas djeluje HNK u Šibeniku sagrađena je isključivo prilozima građana. Projekt trogirskog načelnika i arhitekta Josipa Slade, jedna je od najstarijih kazališnih zgrada u Hrvatskoj. Oštećena je u vrijeme Domovinskog rata, a nakon obnove 2001. godine sasvim je vraćena u funkciju.

Kazalište djeluje u amaterskoj formi do 2008., kad je premijerom predstave „Fantazija“ zakoračilo u svijet kazališnog profesionalizma. Za predstave u vlastitoj produkciji nagrađeno je, među ostalim, na Festivalu glumca i Danima satire Fadila Hadžića.

 Duhovna i pjevana baština Šibenske biskupije
Šibenik ima bogatu povijest crkvenog pjevanja na području Zatonske župe još od njenog osnutka 1533. godine. Pjevalo se na glagoljici i zbog ljubavi prema pjevanju, mještani Zatonske biskupije ostvarili su jedan poseban izričaj melodija tijekom bogoslužnih slavlja. Bez obzira na daleki vremenski odmak, zadržala se tradicija glagoljaškog pjevanja i mons. Ante Ivas je 1994. godine pokrenuo “Smotru pučkog crkvenog pjevanja pučkih pivača župa šibenske biskupije” pod imenom “Puče moj” čime se održava tradicija i mnogi mladi pjevači nastavljaju njegovati glagoljaške crkvene napjeve.

Neprekinuta nastojanja župnika i župljana uspjela su očuvati izvorno crkveno pjevanje i danas, a tome u prilog ide i projekt o zatonskom crkvenom pjevanju u koje su uključeni knjiga, CD i DVD pod okriljem Udruge ''Pjevana baština''.

 Turcizmi na šibenskom području
Šibenik je kroz povijest bio pod raznim vlastima, pa tako pod Mlecima i Turcima. Turska osvajanja krenula su 1468. godine. Nakon toga događaju se napadi 1521. godine, 1646. godine te velika i dugotrajna opsada grada od 21. kolovoza do 16. rujna 1647.

Kako su se Turci nakon toga zadržali u šibenskom zaleđu gdje se granica nalazila negdje između Danila i Vrpolja, krenuli su zajedno poslovati i trgovati s Dalmatincima. Posljedica tih interakcija ostaje vidljiva u kulturi i jeziku Dalmatinaca, jer su se morali prilagođavati turcima za koje su radili te s kojima su trgovali, te su se događala i nekakva mješanja stanovništva.

Pored mnoštva talijanizama u dalmatinskom govoru vidimo i dosta turcizama, te usporedivši to dvoje, puno vise turcizama je završilo u književnom jeziku. Neki od njih su: biser, boja, čamac, čarapa, lepeza, lula, sat, šećer, tava, kula, kundak, sačma itd. Turcizme također vidimo u nazivlju dijelova šibenske nošnje.

 Prometna povezanost

Grad Šibenik ima izuzetno značajan prometni položaj, dobre veze omogućuju izravne komunikacije. Okosnica je Jadranska turistička cesta s odvojcima do Drniša (32 km) i Knina (56 km) te dalje u unutrašnjost Hrvatske. U lipnju 2005., dovršetkom nekoliko dionica autoceste Zagreb-Split, Šibenik je povezan sa Zagrebom autocestom. Značajna je prometnica i željeznička pruga koja preko Perkovića vodi prema Zagrebu i Splitu. Zračni se promet odvija preko Zračne luke Split (50 km od Šibenika) i Zračne luke Zadar (70 km od Šibenika) a uskoro i preko Zračne luke Pokrovnik (20 km od Šibenika).

 Meteorološke značajke

U primorskom dijelu regije klima je izrazito mediteranska, a njezin je veliki utjecaj i na kontinentalnom prostoru regije. Na obalnom prostoru vrlo je visoka srednja godišnja osunčanost (2710 sati), prema unutrašnjosti insolacija se smanjuje. Temperature su ljeti relativno visoke, međutim ublažuje ih ugodan vjetar maestral koji puše s mora na kopno. Uz obalu su zime umjerene ili blage. Oborina je najviše zimi, a ljeta su pretežno suha. Ukupna godišnja količina oborina je 803 mm. U najvećem dijelu šibenske regije prevladavaju vjetrovi bura i jugo, uz obalni pojas ljeti osvježavajući maestral.

 Spomenici i znamenitosti

thumb|right|Gradska vijećnica
thumb|right|Samostan i crkva sv. Frane

 katedrala Sv. Jakova
 gradska vijećnica
 Kneževa palača (Muzej grada Šibenika)
 Mala lođa
 šibensko kazalište
 biskupska palača
 Samostan i crkva sv. Frane (Hrvatsko nacionalno svetište sv. Nikole Tavelića)
 Samostan i crkva sv. Luce
 Samostan i crkva sv. Lovre
 Samostan i crkva sv. Dominika
 crkva sv. Ivana
 crkva sv. Duha
 crkva sv. Nikole
 crkva sv. Križa
 crkva Gospe vanka grada (Porođenja Blažene Djevice Marije)
 crkva Svih Svetih
 crkva sv. Grgura (muzej)
 crkva sv. Barbare (muzej)
 crkva sv. Krševana (galerija)
 tvrđava sv. Nikole
 tvrđava sv. Mihovila
 tvrđava sv. Ivana
 tvrđava Šubićevac
 Tvrđava Barone
 šibenski gradski bedemi
 četiri bunara
 spomenik Petru Krešimiru IV.
 spomen-park Šubićevac

Šibenik se među hrvatskim gradovima ističe jedinstvenim položajem, u prostranom zaljevu na potopljenom ušću Krke, te je povezan uskim kanalom Sv.Ante, a sam ulaz u kanal čuva tvrđava sv. Ante. Na Krki je 28. kolovoza 1895. izgrađena i puštena u pogon Hidroelektrana Jaruga, druga najstarija hidroelektrana u svijetu, prva u Europi, pa je Šibenik postao prvi grad u svijetu s izmjeničnom električnom strujom i prvi u Hrvatskoj s javnom rasvjetom. U pogon je istog dana 28. kolovoza 1895. pušten i prvi izmjenični višefazni elektroenergetski sustav (proizvodnja, prijenos i distribucija). Sustav se sastojao od dva generatora (42 Hz, 550 kW), razvodnih stanica i transformatora koje je proizvela i instalirala mađarska tvrtke Ganz. Prijenosna linija iz elektrane za Grad Šibenik bila je duga 11,5 km i spojena putem drvenih stupova i električnih vodova na distribucijsku mrežu 3000 V/110 V, a uključivala je dvije razvodne i šest transformatorskih stanica na području grada Šibenika iz kojih se napajala javna rasvjeta i objekti vlasnika sustava Ante Šupuka. U spomen tomu u gradskoj jezgri su 'kandelabri' kakvi su nekad bili.

Također kao jednu od znamenitosti svakako valja istaknuti Tvrđavu Barone koja je sagrađena 1646. godine sjeveroistočno od šibenske povijesne jezgre i nekadašnjih gradskih bedema. Šibenik je grad koji ima 24 crkve, 6 samostana, 4 tvrđave, te 2851 gradskih stepenica, kao i najvećim brojem baroknih orgulja. Kao jednu od velikih atrakcija valja napomenuti i Park prirode Vransko jezero, koje je i najveće prirodno jezero u Hrvatskoj, s 256 vrsta ptica.

 Obrazovanje

Osnovne škole
 OŠ Brodarica
 OŠ Fausta Vrančića
 OŠ Jurja Dalmatinca
 OŠ Jurja Šižgorića
 Katolička osnovna škola
 OŠ Meterize
 OŠ Petra Krešimira IV.
 OŠ Tina Ujevića
 OŠ Vidici
 OŠ Vrpolje
 PŠ Ražine

Srednje škole
 Ekonomska škola
 Turističko-ugostiteljska škola
 Tehnička škola
 Gimnazija Antuna Vrančića
 Industrijsko-obrtnička škola
 Škola za obrtnička zanimanja
 Medicinska škola
 Prometno-tehnička škola
 Glazbena škola Ivana Lukačića

Visoko školstvo
 Veleučilište u Šibeniku

 Šport
Šibenik je i grad mladih i grad športa. U gradu Šibeniku športašima je na raspolaganju četrdeset športskih objekata: tri nogometna igrališta, među njima Stadion Šubićevac, dva bazena (otvorenog i zatvorenog tipa) u Crnici, višenamjenska športska dvorana na Baldekinu, devet manjih športskih dvorana, dva kompleksa teniskih igrališta, više automatskih kuglana, veslački centar u Zatonu te na obali u Šibeniku. Šibenski navijači zovu se Šibenski funcuti.

Šibenik je također grad uspješnih sportskih klubova; Košarkaški klub Šibenik igrao je završnicu prvenstva bivše države u sezoni 1982./83. te je dvostruki uzastopni finalist kupa Radivoja Koraća u sezonama 1981./82. i 1982./83. Vaterpolski klub Šibenik glasio je jednim od najboljih klubova u bivšoj državi, a u sezoni 2006./07. igrao je u završnici kupa LEN, koju je izgubio od ruskog Sinteza iz Kazanja.

Ženski košarkaški klub Šibenik jedan je od najuspješnijih domaćih ženskih košarkaških klubova, osvojivši pet jadranskih liga, četiri kupa Vojka Herksela, četiri hrvatska prvenstva, četiri kupa Ružice Meglaj-Rimac te po jedno prvenstvo i dva kupa bivše države. Muški košarkaški klub, Jolly Jadranska banka ugašen 2017. godine, bio je dvostruki uzastopni polufinalist hrvatskog prvenstva u sezonama 2011./12. i 2012./13. te finalist kupa Krešimira Ćosića u sezoni 2016./17.

Malonogometnih turnir Danilo održava se od 1994. godine i najstariji je malonogometni turnir u Dalmaciji.

ORC World Championship 2019. održano u Šibeniku bilo je drugo svjetsko prvenstvo u nekom od sportova kojeg je Šibenik domaćin; prvo je bilo svjetsko juniorsko prvenstvo u vaterpolu održano 2009. godine na otvorenom bazenu u Crnici.Ivana Jurica: U Šibeniku otvoreno Svjetsko prvenstvo sportnet.rtl.hr objavljeno 22. kolovoza 2009. pristupljeno 27. srpnja 2021.https://sportnet.rtl.hr/vijesti/524454/vodeni-sportovi-jedrenje/otvoreno-d-marin-orc-svjetsko-prvenstvo-u-sibeniku/

U Šibeniku djeluju ili su djelovali sljedeći športski klubovi:

 Aikido
 Aikido klub "Šibenik"

Atletika
 Atletski klub "Šibenik"

Automobilizam
 Automobilistički klub "Mihovil" Šibenik

Badminton
 Badmintonski klub Sokol

Biciklizam
 Biciklistički klub "Faust Vrančić"
 Biciklistički klub "Fortica"

Biljar
 Biljar klub "Šibenik"

Boćanje
 Boćarski klub osoba s invaliditetom "Krka" Šibenik
 Boćarski klub "Solaris 2015"
 Boćarski klub "Croatia" Šibenik

Bodybuilding
 Bodybuilding klub veterana specijalne policije "Orcinus"

Boks
 Boksački klub "Centar"

Futsal
 Futsal klub Banzogo
 Futsal klub "Perković"
 Malonogometni klub "Zlatna Ribica"
 Malonogometni klub "Stari gradski parking" - Šibenik
 Malonogometni klub "Barutana"
 Malonogometni klub "Danilo"
 Malonogometni klub "Uskok" Biranj
 Malonogometni klub "Sportski centar Mandalina"
 Malonogometni klub "Šibenik"
 Malonogometni klub "Croatia Perković - Veterani"
 Malonogometni klub "Šubićevac 08"
 Udruga malog nogometa "Igrač više"
 Malonogometni klub "Grebaštica"
 Malonogometni klub "Rasadnik"
 Malonogometni klub "Crnica"
 Malonogometni klub "Mangan"
 Malonogometni klub "Mali Japan Ražine"
 Malonogometni klub "Dubrava"

Gimnastika
 Gimnastički klub "Dišpet"
 Klub ritmičke gimnastike "Nebo"
 Gimnastički klub "Šibenik-Dalmacija"

Hrvanje
 Hrvački klub "Šibenik"

Jahanje
 Konjički klub "Marjan"
 Udruga za terapijsko i rekreacijsko jahanje "Kraljice"

Jedrenje
 Klub jedrenja na dasci "Jadrija" Šibenik
 Jedriličarski klub "Zaton"
 Jedriličarski klub "Val" Šibenik
održavaju se regate s dugom tradicijom: Regata sv. Mihovila, Šibenska regata krstaša (2000.), Šibenska regata modela (1996.) te regata European Match Race Toura, od prvog izdanja natjecanja 2017.

Judo
 Judo klub "Šibenik"

Ju-jitsu
 Ju-jitsu klub "Šibenik"

Karate
 Karate klub "Osvit 1971" Šibenik
 Karate klub "Šibenik"
 Karate klub Šibenik 1066
 Karate klub osoba s invaliditetom Krka Šibenik

Karting
 Karting klub "Dubrava-Šibenik"
 Auto karting klub "Šibenik"
 Auto karting klub Baldekin Šibenik
 Karting klub "Cina Racing Kart" Šibenik
 Auto karting klub "Stari grad" Šibenik

Kickboxing
 Kickboxing klub "Dalmatino Šibenik"
 Kickboxing klub "Petar Krešimir IV" Šibenik

Košarka
 Građanski košarkaški klub "Šibenka" Šibenik
 Omladinski košarkaški klub "Dražen Petrović" Šibenik
 Košarkaški klub "Dalmatinac"
 Košarkaški klub "Galeb" - Šibenik
 Košarkaški klub Jolly JBS
 Košarkaški klub Košarkaška akademija Josip Slamić Primo
 Košarkaški klub "Akademija Anđa Jelavić" Šibenik
 Studentski košarkaški klub Šibenik
 Društvo za sport i rekreaciju ŠI-BASKET

Kuglanje
 Kuglački klub "Šubićevac" Šibenik

Motociklizam
 Motociklistički klub "Galebi" Šibenik

Nogomet
 Hrvatski nogometni klub Veteran
 Nogometni klub "Polet 2008. Zablaće"
 Nogometni klub "Škola nogometa Joso Bego" Šibenik
 Hrvatski nogometni klub Mihovil
 Hrvatski nogometni klub "Šibenik"

Odbojka
 Odbojkaški klub "Šibenik 91"
 Klub sjedeće odbojke "Šibenik"
 Ženski odbojkaški klub "Šibenik"

Vaterpolo
 Vaterpolski klub "Solaris"
 Vaterpolski klub "Šibenik" (ujedinjenjem s "Adriaticom" preimenovan u "Solaris")
 Ženski vaterpolski klub "Viktoria"
 Vaterpolski klub "Šibenski funcuti"
 Vaterpolski klub "Adriatic" (ujedinjenjem sa "Šibenikom" preimenovan u "Solaris")
 Omladinski vaterpolski klub "Adriatic"

Plivanje
 Plivački klub "Šibenik"
 Plivački klub osoba s invaliditetom "Riba"
 Plivački klub "More"

Rukomet
 Rukometni klub "Šibenik 2015"
 Rukometni klub "Adriatic"
 Rukometni klub "Kontra"

Tenis
 Teniski klub "Šubićevac"
 Teniski klub "Šibenik"
 Teniski klub "Nec"
 Teniski klub "Mihovil"

Ostali športovi
 Taekwondo klub "Solaris"
 Ronilački klub "Ecos"
 Konjički klub "Đovana"
 Biciklistički klub "Šibenik"
 Gimnastičko društvo "Šibenik"
 Auto-moto klub "Šibenik"
 Motociklistički klub "Iljadica Rapo"
 Ronilački klub "Šibenik"
 Veslački klub "Krka"
 Ragbi klub "Šibenik"
 Sportski ribolovni klub "Dolac"
 Šahovski klub "Šibenik"
 Snowboard klub "Fanatic"
 Bodybuilding klub "Vir"
 Stolnoteniski klub "Ping Pong"
 Sportski plesni klub "Bolero"
 Športski klub uzgajivača golubova listonoša "Listonoša"
 Ronilački klub "Roniti se mora" Šibenik

 Panorama
800px|minijatura|središte|Šibenska riva

 Galerija

 Zanimljivosti
Riječ »Šibenik« na ukrajinskom jeziku znači: »vragolasti dječak«.Na ukrajinskom jeziku Šibenik znači "vragolasti dječak" : Diplomatski poučak. // Večernji.hr, Zagreb : Večernji list d.d., 25. studenoga 2010. u 13:14, , Mrežno mjesto: http://vecernji.hr – Pristupljeno: 8. prosinca 2010.

 Povezani članci
 Dodatak:Popis poznatih osoba iz Šibenika

 Izvori

 Vanjske poveznice

 Službene stranice Grada Šibenika
 Grad Šibenik i šibenska rivijera
 Šibenski časopisi do kraja Drugog svjetskog rata

*
Kategorija:Gradovi u Šibensko-kninskoj županiji
Kategorija:Dobitnici Povelje Republike Hrvatske

Shibenik is one of the oldest Croatian autonomous citiesSibenik is not the first Croatian autonomous city: We checked how many truths it has in the myths about the city of Krešimir, accessed on February 26, 2020 on Adriatic, the capital city and the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality.

Question: what is the oldest city in croatia

Shibenik is one of the oldest Croatian autonomous citiesSibenik is not the first Croatian autonomous city: We checked how many truths it has in the myths about the city of Krešimir, accessed on February 26, 2020 on Adriatic, the capital city and the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality.

Question: when is the city of sibenik located

26 . veljače 2020 . na Jadranu , glavni grad te kulturno , obrazovno , upravno i gospodarsko središte Šibensko - kninske županije .

Question: which city is the capital of the autonomous region of croatia

which city is the capital of the autonomous region of croatia

Question: what is the capital city of sibenik

Question: which is the oldest city in croatia

Question: when is the city of sibenik planned to be built

when is the city of sibenik planned to be built

Question: where is the capital of svibenik located

where is the capital of svibenik located

Question: what type of city is sibenik

Shibenik is one of the oldest Croatian autonomous citiesSibenik is not the first Croatian autonomous city : We checked how many truths it has in the myths about the city of Krešimir , accessed on February 26 , 2020 on Adriatic , the capital city and the cultural , educational , administrative and economic center of the Sibensko - kninsk municipality .

Šibenik je jedan od najstarijih hrvatskih samorodnih gradovaŠibenik nije prvi hrvatski samorodni grad: Provjerili smo koliko istine ima u mitovima o Krešimirovom gradu, pristupljeno 26. veljače 2020. na Jadranu, glavni grad te kulturno, obrazovno, upravno i gospodarsko središte Šibensko-kninske županije.

Šibenik je jedan od najstarijih hrvatskih samorodnih gradovaŠibenik nije prvi hrvatski samorodni grad: Provjerili smo koliko istine ima u mitovima o Krešimirovom gradu, pristupljeno 26. veljače 2020. na Jadranu, glavni grad te kulturno, obrazovno, upravno i gospodarsko središte Šibensko-kninske županije.

Shibenik is one of the oldest Croatian autonomous citiesSibenik is not the first Croatian autonomous city: We checked how many truths it has in the myths about the city of Krešimir, accessed on February 26, 2020 on Adriatic, the capital city and the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality.

Shibenik is one of the oldest Croatian autonomous citiesSibenik is not the first Croatian autonomous city: We checked how many truths it has in the myths about the city of Krešimir, accessed on February 26, 2020 on Adriatic, the capital city and the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality.

It is first mentioned on Christmas in 1066 in the donation of Peter Krešimir IV, so it is also called the city of Krešimir.

Question: who donated the city of Šibenik

It is first mentioned on Christmas in 1066 in the donation of Peter Krešimir IV, so it is also called the city of Krešimir.

Question: when was the city of krešimir first mentioned

when was the city of krešimir first mentioned

Question: when was the city of Šibenik first mentioned

when was the city of Šibenik first mentioned

Question: what is the name of the city in kosovo

spominje na Božić 1066 . u darovnici Petra Krešimira IV . pa se naziva i Krešimirovim gradom

Question: what is the name of the city in siberia

spominje na Božić 1066 . u darovnici Petra Krešimira IV . pa se naziva i Krešimirovim gradom

Question: where is the city of Šibenik located

Question: where was the city of krešimir first mentioned

where was the city of krešimir first mentioned

It is first mentioned on Christmas in 1066 in the donation of Peter Krešimir IV , so it is also called the city of Krešimir .

Prvi put se spominje na Božić 1066. u darovnici Petra Krešimira IV. pa se naziva i Krešimirovim gradom.

Prvi put se spominje na Božić 1066. u darovnici Petra Krešimira IV. pa se naziva i Krešimirovim gradom.

It is first mentioned on Christmas in 1066 in the donation of Peter Krešimir IV, so it is also called the city of Krešimir.

It is first mentioned on Christmas in 1066 in the donation of Peter Krešimir IV, so it is also called the city of Krešimir.

The prestigious British newspaper The Guardian in 2018 declared Sibenik as the best city to live by sea in southern Europe.The Guardian: www.theguardian.com, "12 of the best beach towns in southern Europe", accessed on 21 August 2020.

Šibenik, Croatia
It’s known as the gateway to Krka national park and the Kornati islands, but this 1,000-year-old city has enough in itself to keep visitors happily busy for days. A slow amble along its waterfront goes past bars, restaurants and the 15th-century Cathedral of St James, a Unesco world heritage site with a blend of gothic and renaissance architecture. In the labyrinthine old town are several of Šibenik’s fortresses, including Sveti Mihovila, a magical spot for outdoor concerts in summer. There’s also the newly renovated Barone fortress, which has stunning views. Cool off at Plaža Banj, a pebbly blue-flag beach north of the old town.
Where to eat/drink Enjoy harbour views from Tomaseo (mains from £12). Start with octopus carpaccio before a main of slow-cooked lamb. For an introduction to Croatian wines, check out Vino & Ino in the old town.
Where to stay On a peninsula overlooking the marina, sleek D-Resort (doubles from £152) has smart rooms with balconies and sea views, as well as an infinity pool.
Getting there Split airport is 53km to the south-east. In summer, easyJet flies there from Luton, Gatwick and Stansted, and Jet2 from six UK airports. MN
Zadar, Croatia
With a fascinating Roman, Byzantine and Venetian history, laid-back beaches, a shimmering promenade and audacious public art, Zadar is instantly beguiling. Among its attractions is Nikola Bašić’s underwater art installation, Sea Organ, with its mournful sounds and disco dancefloor-like Greeting to the Sun companion piece. Then there are the remains of the Roman forum and the imposing ninth-century St Donat church and wonderful Venetian marble lanes and stone houses. You can dive into the sea from the promenade or walk 15 minutes south to the pebbly Kolovare beach. For old-fashioned seaside atmosphere, head north along the coast to the Borik and Diklo beach resorts. The town is a great base for day trips: to islands, like Dugi Otok (from £6, 1½ hours, jadrolinija.hr), one of the loveliest in the Zadar archipelago; and glorious national parks such as Paklenica.
Where to eat/drink Foša (four courses from £29) serves gorgeous seafood in a romantic spot by Foša harbour, including prawn and smoked mussel gnocchi. For cocktails, grab a sunlounger at the Garden Lounge overlooking the main harbour. Where to stay Book well ahead for one of the four double rooms at Kuća Bajlo (doubles from £56), a stylish B&B in the south of the town.
Getting there Zadar airport is 13km east of the old town. Ryanair flies from Manchester and Stansted; easyJet from Luton – both May-October only. Mary Novakovich
Sanremo, Liguria, Italy
Called City of Flowers for its bloom-laden streets, Sanremo is Italy’s Monte Carlo – with a grand 1905 casino but not Monaco prices. It’s popular with families, and in true Italian style most beaches charge for entry. However, there is a spiaggia libera in the centre, off Corso Trento Trieste, and it’s fun to take the trolleybus (filobus, line U) west to the free beaches of Bagni Azzurri and Tre Ponti. Sanremo’s atmospheric old town, called La Pigna, is a warren of covered alleys, steps and little squares.
Where to eat/drink On the main road behind the marina, Basilico e Pinoli does excellent coffee and breakfasts, with lots for vegetarians and vegans. At Osteria Camelot – in an 18th-century house at the foot of La Pigna – try octopus carpaccio (€10), swordfish gnocchi (€10) or seared tuna with sesame (€15).
Where to eat stay With a roof terrace overlooking the central beaches, Residence dei Due Porti has smart apartments from €85 a night (minimum stays in summer). Families can get good-value deals in places such as Hotel Marinella, handy for the beach, with half-board in a spacious quad room €220 a night for four in July.Getting there The nearest airport is Nice, served by easyJet from seven UK airports, and by Ryanair from Stansted. Eurostar trains go from London St Pancras from £190 return. It’s a scenic 90-minute train ride along the Côte d’Azur and over the border to Sanremo (from €5.80 one-way).Liz Boulter
Sciacca, south-west Sicily
In this south-coast port (pronounced “shacka”) founded by ancient Greeks, tourism comes second to fishing. The town spreads uphill from the harbour, with panoramic Piazza Scandaliato the town’s beating heart. Above are steep streets of 16th-century houses, a baroque cathedral and the remains of a castle. It’s also a short drive to the ruins of Selinunte, more evocative and less busy than Agrigento’s. There’s a sandy beach by the harbour, but 7km to the east is wilder Sovareto, with white sand and clear water.
Where to eat/drink Tired of fizzy Peroni? Head to Mastro Malto beer shop on the harbour, with a wide choice of mostly Italian craft ales on draught and in bottles, and tasty nibbles. This is, obviously, a town for dining on fish. Try Pane e Vino (Vicolo Sammaritano 22-24, no website) in an alley above the piazza, for fish caponata – with aubergines and onions – and huge prawns. Dinner for two with wine about €70.
Where to stay Sciacca’s accommodation is mostly B&Bs. Particularly striking is the Vittorio Emanuele (about €60 B&B), with five elegant rooms in a courtyarded 17th-century palazzo. Two rooms have terraces overlooking the route of Sciacca’s mid-August festival parade.Getting there Sciacca is about 1h 20min by car from Palermo airport, served by Ryanair from Manchester and Stansted, and easyJet from Liverpool, Luton and Gatwick. LB
Viana do Castelo, northern Portugal
At the mouth of the river Lima on the Atlantic coast, Viana do Castelo is a particularly pretty town, backed by the basilica-topped Santa Luiza hill (jump on a funicular for amazing views, €3 round trip). The charming medieval centre radiates out from bar-lined Praça da República and the narrow winding streets and wide, leafy boulevards are dotted with churches and impressive buildings, with architectural styles from baroque to art deco. There are wild beaches galore: to the south is Praia do Cabedelo, an endless sandy stretch backed by dunes and pine forest that’s great for surfing and windsurfing, and cycle paths and walking trails run along both river and coast.
Where to eat/drink For great fish and seafood try small, family-run Tasquinha da Linda right on the port. The custard doughnuts from Confeitaria Natário are famous – expect queues.
Where to stay Hotel Fabrica do Chocolate (doubles from €84 B&B) makes a fun, central base – it’s a converted chocolate factory with a good restaurant (chocolate fountains at breakfast!) and a chocolate museum on-site .
Getting there Porto is the closest airport (67km away, an hour by bus), served by various airlines, including easyJet and Ryanair.Jane Dunford
Peniche, central Portugal
Set on a peninsula of the same name, 100km north of Lisbon, Peniche is a working port surrounded by sandy beaches and cliffs riddled with caves. Surfers gather here year-round because if there are no waves on one side of the peninsula, there are likely to be on the other. The most famous beach is Supertubos, which has one of the best surf breaks in the world, that produces curvy waves and hollow powerful tubes. There are also hidden coves to discover on Praia do Baleal, and Praia da Almagreira has fantastic dunes. Take a boat to Berlenga Grande, a wild island 12km off the coast, to discover sea caves and the 16th-century John the Baptist fortress (boats leave daily).
Where to eat The harbour is packed with great seafood restaurants. Feast on caldeirada – a Portuguese stew of shellfish, eels and octopus made in a large pot for sharing – at Restaurante Marisqueira dos Cortiçais. Snack Bar Sol é Vida excels with its fresh crab – perfect with a bottle of vinho verde on the veranda.
Where to eat stay The 19th-century mansion Quinta do Juncal offers rustic luxury for rustic prices (doubles from €60 B&B) or head out to camp on Berlenga island and wake to spectacular dawns (from €8, reservations via the tourist office, cm-peniche.pt).Getting thereThe nearest airport is Lisbon (easyJet and Ryanair fly there from several UK airports).Edwina Pitcher
Sanlúcar de Barrameda, Cádiz, Spain
Sanlúcar is a heady mix of palaces, churches and cathedral-like bodegas, topped by a castle. For centuries it was home to the Duke of Medina Sidonia and a departure point for voyages to the new world. Seville aristocracy began decamping here for summer fun in the 19th century and a convivial, relaxed party spirit continues. Sitting at the mouth of the Guadalquivir river, facing the wild dunes of Doñana national park, it has 6km of sandy beaches and the pellucid sea informs every aspect of this lovely town, from the extraordinary light to the manzanilla sherry made from grapes grown in salty air. The best time to come – though actually the worst time to be sitting on Playa de la Calzada – is during August’s Carreras de Caballos, when horses are raced along the beach during the evening low tides (8-10 and 22-24 August 2018).
Where to eat Eat fish at tables by the sea along Playa de Bajo de Guía – try arroz con bogavante (rice with lobster) at Casa Bigote (mains €15), or in tapas form at the lively Casa Balbino.
Where to stay Trawl AirBnB for private palaces, or opt for the quirky Posada de Palacio (doubles from €50 room only).Getting there The closest airports are Jerez (34km, Ryanair from Stansted) and Seville (110km, several airlines).Sorrel Downer
San José, Almería, Spain
The white buildings and arid hills are reminiscent of Greece. It’s backed by the cactus desert landscapes of spaghetti westerns and, in summer, is swelled by the cool and bohemian from across Europe, yet this remains a quintessentially Spanish seaside destination. It’s the place to go in Almería with the kids in July or August. San José bustles but is sweet and easy. Rent umbrellas, loungers, pedalos and kayaks from the man on the sand; or explore the crystalline marine park by kayak (adult from €25, child from €15, happykayak.com) or go below (snorkelling from €25, diving from €30, isubsanjose.com). The main beach is wide and white, there are smaller bays east beyond the marina, and the famous protected beaches of Genoveses and Mónsul start 1km to the west (accessible by shuttle bus).
Where to eat While views at El Jardín (mains €9) aren’t the best, the fresh salads, pizzas and crepes are delicious. And don’t miss the arroz meloso de pulpo y almejas (sticky rice with octopus and clams) at upmarket 4 Nudos (mains €15) in the Club Náutico in the marina. The main beach is lined by restaurants.
Where to stay Boutique hotel MC San José (low-season doubles from €70) is the chic choice, and Refugio Calahiguera (doubles €55), in a nearby cove, the budget choice. Getting there Jet2 flies to Almería (32km from San Jose) from eight UK airports. Also see TUI, Ryanair, easyJet and Thomas Cook. SD
Galaxidi, Gulf of Corinth, Greece
On the narrow streets of Galixidi, mansions bear testament to the town’s 19th-century heyday as a shipbuilding centre. Today’s Galixidi is a charming, low-key coastal resort on a natural harbour surrounded by mountains. Its five traditional squares lead up to the highest point of the town – the imposing Agios Nikolaos church. Rent a bike from Ganimede Hotel and ride out to the lovely pebbled coves on the forested headland, Pera Penta opposite the harbour, or discover the beaches nearby. Anemokambi beach, about 3km from town, is in a sheltered bay and has golden sand and pebbly bits. Profitis Ilias is a long sandy beach that’s popular with the young crowd for parties after sundown. Another fine beach is the pebbled Agios Vasileios about 15km south-west of Galixidi, just before Agioi Pantes. And 33km north are the spectacular ruins of Delphi, clinging to the edge of Mount Parnassos, home to the Delphic Oracle. Here, visitors can try tandem paragliding flight over Delphi (from €50, paraglidingfun.gr).
Where to eat Galixidi is a foodie hotspot. Try the stuffed onions at O Bebelis or fresh seafood at the portside Skeletovrachos taverna. In the morning sip iced coffee like a local at the Art Café Old Liotrivi, with great views of the town.
Where to stay The charming, central Ganimede Hotel (doubles from €80) does an incredible Greek breakfast of homemade pies, jams, breads and local honey.
Getting there Several airlines fly to Athens, 230km south-east.Merryn Wainwright
Volos, Thessaly, Greece
On the northern shores of the Pagasitikos Gulf in central Greece lies the vibrant port of Volos, with Mount Pelion as its backdrop and the Pelion peninsula extending east and south like a giant fishhook. Take an evening volta (stroll) along the Argonafton waterfront and lose yourself (enjoyably) in the pedestrian side streets off Ermou. The excellent city beach of Anavros, just beneath the Archeological Museum, is perfect for a dip and has good tavernas. Alykes beach, 6km south-east on the headland and lined with cafes, is also excellent. From Volos, the Pelion peninsula makes a delightful day trip. To the east, its mountainous ridge drops dramatically into the sea; the western side is gentler. There are scenic mountain villages with majestic views over the Gulf and secluded pebbled beaches fringing olive groves.
Where to eat Charming Ala Palaia (52 Krokiou) serves dishes from around Greece, such as the popular bean dish fava. Traditional taverna Ellados Eikones (9 Almirou) stays open late, serves tasty Greek dishes and has live music.
Where to stay Elegant, comfortable and modern, the Aegli Hotel (doubles from £85 B&B) is on the seafront promenade right in the thick of things and serves a particularly good breakfast.Getting there EasyJet flies to Volos (airport 24km away) from Gatwick. MW
Saint-Jean-de-Luz, south-west France
Most of south-west France’s Atlantic coast is windblown and frequented by surfers. The exception is historic St-Jean-de-Luz, whose sandy bay is protected from the ocean by three sea walls. It’s been popular for centuries: in 1660, St Jean de Luz’s John the Baptist church hosted one of the biggest royal weddings in history, that of Louis XIV, the Sun King, to Maria Theresa of Spain. The main beach – Grand Plage – is long, so it’s usually possible to find a quiet spot. And for those who want world-class waves, the surf beaches of Erromardie, Lafiténia and Cénitz are within easy reach.
Where to eat/drink For breakfast (€8.50), a glass of wine or a meal (two courses €14.50), it’s hard to beat beachside cafe Toki Goxoa, known for its taloas (Basque crepes with corn and wheat) and sheep’s milk ice-cream. On a narrow street of shuttered Basque houses, Le Patio is a friendly bistro with a three-course €17.50 menu. Don’t miss the starter of moules à la plancha, cooked on a hotplate with a touch of chilli.
Where to stay French seaside hotels can be pricey in high season. For affordable charm, try Le Petit Trianon, a five-minute walk from the beach with 20 simple, colourful rooms from €95 in July. Only Apartments has flats sleeping four near the beach from around €700 a week in summer.
Getting there EasyJet flies to Biarritz (17km north of St-Jean-de-Luz) from Gatwick and Luton (summer only); Ryanair from Stansted. LB
Sète, Languedoc, France
This buzzing port town offers a charmingly unfussy dose of the Mediterranean life. As there are no major tourist attractions, it’s an ideal place to simply stroll, sit in cafes and eat copious platters of seafood. To the west lies 13km of sandy beach that stretches along the spit that divides the huge saltwater pool, the Etang de Thau, from the Med. It’s a popular area, but with so much space rarely feels crowded. Early July is party time with Gilles Peterson’s Worldwide Festival (30-June-7 July 2018), held in the city’s amphitheatre and on the beach, while August sees water jousting tournaments on the canals, a tradition that dates back to 1666.
Where to eat/drinkLa Méditerranéenne (mains from €11) is a friendly seafood restaurant in a quiet spot near the marina; try the swordfish and tapenade. Halles et Manger has wild sea bream for €21.
Where to stayHotel Venezia (doubles from €60 room-only) is close to the beaches and has 18 simple rooms, each with a balcony.
Getting there EasyJet flies to Montpellier (35km north of Sète) from Luton (summer only) and Gatwick.Carolyn Boyd
This article was amended to correct a lead image that, due to an editing error, was of the town of Menton, rather than Sanremo

Question: when is sibenik beach town accessed by the guardian

The prestigious British newspaper The Guardian in 2018 declared Sibenik as the best city to live by sea in southern Europe.The Guardian: www.theguardian.com, "12 of the best beach towns in southern Europe", accessed on 21 August 2020.

when is sibenik beach town accessed by the guardian

Question: which british newspaper named sibenik as the best city to live by

which british newspaper named sibenik as the best city to live by

Question: where is the best beach town in southern europe

where is the best beach town in southern europe

Question: how many beaches are in sibenik

Question: when did the guardian name sibenik as the best city to live by sea

when did the guardian name sibenik as the best city to live by sea

Question: where can i find the list of the best beaches in southern europe

where can i find the list of the best beaches in southern europe

Question: where is sibenik located on a map

Question: who declared sibenik the best city to live by sea

who declared sibenik the best city to live by sea

The prestigious British newspaper The Guardian in 2018 declared Sibenik as the best city to live by sea in southern Europe . The Guardian : www.theguardian.com , " 12 of the best beach towns in southern Europe " , accessed on 21 August 2020 .

Ugledna britanska novina The Guardian 2018. godine proglasila je Šibenik najboljim gradom za život uz more u južnoj Europi.The Guardian: www.theguardian.com, "12 of the best beach towns in southern Europe", pristupljeno 21. 8. 2020.

Ugledna britanska novina The Guardian 2018. godine proglasila je Šibenik najboljim gradom za život uz more u južnoj Europi.The Guardian: www.theguardian.com, "12 of the best beach towns in southern Europe", pristupljeno 21. 8. 2020.

The prestigious British newspaper The Guardian in 2018 declared Sibenik as the best city to live by sea in southern Europe.The Guardian: www.theguardian.com, "12 of the best beach towns in southern Europe", accessed on 21 August 2020.

The prestigious British newspaper The Guardian in 2018 declared Sibenik as the best city to live by sea in southern Europe.The Guardian: www.theguardian.com, "12 of the best beach towns in southern Europe", accessed on 21 August 2020.

The List of 2021.

The first results of the list from 2021 indicate that the population of Sibenik is in further decline and that it has fallen to 42589, less than they were on the list in 1961.

Popis stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2021. godine (u nastavku teksta: Popis 2021.) najopsežnije je i najsloženije statističko istraživanje.
Popis 2021. obuhvaća sljedeće tri jedinice: stanovništvo, kućanstva i stanove.
Cilj je Popisa utvrditi podatke o broju i prostornom rasporedu stanovništva, njegovim osnovnim demografskim, obrazovnim, migracijskim, ekonomskim i drugim obilježjima te o obilježjima kućanstava i stanova.
Rezultati Popisa služe, osim za analizu stanja utvrđenoga Popisom, i za analizu promjena u odnosu na prethodne popise te za prognoze budućih kretanja odgovarajuće pojave.
Popis se provodio prema stanju na dan 31. kolovoza 2021. u 24 sata, što se smatra referentnim trenutkom Popisa.
Za pristup popisnom upitniku u elektroničkom sustavu e-Građani upotrebljava se Nacionalni identifikacijski i autentifikacijski sustav (NIAS).
Popis 2021. provodio se na dva načina:
- • Od 13. do 26. rujna 2021. građani su se mogli popisati samostalno koristeći se popisnim upitnikom u elektroničkom obliku koji je bio dostupan na portalu e-Građani, istodobno popisujući kućanstvo i stan u kojem stanuju.
- • Od 27. rujna do 14. studenoga 2021. popisivači su s pomoću elektroničkih uređaja popisivali sve popisne jedinice koje se nisu samostalno popisale te su kontrolirali podatke prikupljene samostalnim popisivanjem (preuzimanjem kontrolne šifre od kućanstava koja su se popisala u sustavu e-Građani).
Prvi rezultati Popisa 2021.

Question: what is the population of sibenik today

The List of 2021.

The first results of the list from 2021 indicate that the population of Sibenik is in further decline and that it has fallen to 42589, less than they were on the list in 1961.

Question: when did the population of sibenik start to decline

The List of 2021.

when did the population of sibenik start to decline

Question: when is the next census of sibenik

The List of 2021.

Question: what is the largest city in siberia

The List of 2021.

Question: what is the current state of sibenik

je broj stanovika Šibenika u daljnjem opadanju i da je pao na 42589 , što je manje nego što ih je

The List of 2021.

Question: what is the next list of the population of sibenik

The List of 2021.

what is the next list of the population of sibenik

Question: when is the next census coming out

The List of 2021.

Question: what is happening to the population of sibenik

The List of 2021.

what is happening to the population of sibenik

The first results of the list from 2021 indicate that the population of Sibenik is in further decline and that it has fallen to 42589 , less than they were on the list in 1961 .

Popis 2021. Prvi rezultati popisa iz 2021. godine govore da je broj stanovika Šibenika u daljnjem opadanju i da je pao na 42589, što je manje nego što ih je bilo na popisu 1961. godine.

Prvi rezultati popisa iz 2021. godine govore da je broj stanovika Šibenika u daljnjem opadanju i da je pao na 42589, što je manje nego što ih je bilo na popisu 1961. godine.

The List of 2021. The first results of the list from 2021 indicate that the population of Sibenik is in further decline and that it has fallen to 42589, less than they were on the list in 1961.

The first results of the list from 2021 indicate that the population of Sibenik is in further decline and that it has fallen to 42589, less than they were on the list in 1961.

The chairman of the current meeting of the Council established on 16 June 2021 is Dr. sc.

Na konstituirajućoj sjednici Gradskog vijeća Grada Šibenika na kojoj je svečanu prisegu dao 21 novi gradski vijećnik, za predsjednika šibenskog predstavničkog tijela izabran je Dragan Zlatović dok će dužnost potpredsjednika u budućem četverogodišnjem razdoblju obnašati Dario Kulušić i Tonči Restović.
Konstituirajuća sjednica, inače, započela je „Šibenskom baladom“, svečanom pjesmom Grada Šibenika, utvrđivanjem kvoruma, izborom i izvješćem Mandatnog povjerenstva o provedenim izborima te verifikacijom mandata.
Primanjem na znanje izvješća potvrđeni su mandati članova šibenskog Gradskog vijeća, koje u ovom sazivu broji 21 vijećnika. Predsjedanje sjednicom, do izbora predsjednika i potpredsjednika Vijeća, preuzeo je vijećnik Dragan Zlatović koji je članove novog Gradskog vijeća, sukladno Poslovniku, pozvao na izricanje i potpisivanje svečane prisege. Svečanu prisegu položili su potom i Željko Burić, novi-stari gradonačelnik Šibenika i njegov zamjenik Danijel Mileta.
U novo Gradsko vijeće izabrani su: Branka Badžim (HDZ), Toni Ban (HDZ), Gordana Cvjetković (SDP), Mirko Čeko (HDZ), Hrvoje Dunkić (HDZ), Mario Kovač (DP), Branko Kronja (NLSP), Dario Kulušić (HDZ), Rikard Marenzi (NLSP), Ljiljana Nanjara (HDZ), Dino Papak (HDZ), Marko Petković(NLSP), Stipica Protega (HDZ), Ivan Rajić (SDP), Nenad Renje (Hrvatski suverenisti), Tonči Restović (SDP), Ivan Slavica (NL), Tomislav Travčić (NLSP), Ivana Vudrag (HDZ), Dragan Zlatović (HDZ) i Hrvoje Zekanović (Hrvatski suverenisti).
U nastavku sjednice izabran je Odbor za izbor i imenovanja i razrješenja (Mirko Čeko-predsjednik, Ivana Vudrag-potpredsjednica, članovi Toni Ban, Ljiljana Nanjara, Ivan Rajić, Branko Kronja i Rikard Marenzi te predsjednik i potpredsjednici predstavničkog tijela.
Sjednica je, inače, uz konstitutivni imala i radni predznak budući da su, nakon konstruktivne rasprave, kroz dopunu dnevnog reda većinom glasova usvojene odluke da se raspiše međunarodni javni poziv za utvrđivanje interesa potencijalnih ulagača u područje Batižela, odnosno nekadašnje zone TEF-a te priđe rekonstrukciji i stavljanju u funkciju Društvenog doma Konjevrate, kao i gradnji Vatrogasnog doma u Zatonu.
Na kraju sjednice Gradskog vijeća Šibenika u novom sazivu, gradske vijećnike pozdravio je Željko Burić, gradonačelnik Šibenika, poručivši im da ih, neovisno o političkim bojama, čeka zahtjevan zajednički zadatak.
-To se ponajprije odnosi na donošenje brzih i kvalitetnih odluka, posebno kada je riječ o izvlačenju i korištenju europskog novca za šibenske projekte, a sve na dobrobit građanki i građana Šibenika. Svako ishođenje europskog novca čist je i transparentan posao u kojemu se zadovoljavaju brojni kriteriji i, u tom smislu, od nas se očekuje promptna reakcija – pojasnio je Burić zahvalivši i svojim konkurentima na gradonačelničko mjesto na uljudnoj komunikaciji tijekom izborne kampanje.
Hrvatskom himnom „Lijepa naša domovino“ okončana je konstituirajuća sjednica šibenskog Gradskog vijeća.
Objavljeno: 16.06.2021, 12:41h

Question: who is the chairman of the council

The chairman of the current meeting of the Council established on 16 June 2021 is Dr. sc.

Question: when is the next meeting of the council

Question: who is the chairman of the council in 2021

who is the chairman of the council in 2021

Question: who is in charge of the council

Question: who is the head of the council

Question: what is the name of the chairman of the council

what is the name of the chairman of the council

Question: what is the name of the group that meets on june 16, 2021

what is the name of the group that meets on june 16, 2021

The chairman of the current meeting of the Council established on 16 June 2021 is Dr. sc .

Predsjednik aktualnog saziva vijeća konstituiranog 16. lipnja 2021. jest dr. sc.

Predsjednik aktualnog saziva vijeća konstituiranog 16. lipnja 2021. jest dr. sc.

The chairman of the current meeting of the Council established on 16 June 2021 is Dr. sc.

The chairman of the current meeting of the Council established on 16 June 2021 is Dr. sc.

The mayor’s function from the first Croatian local elections held in 1993 was carried out by Ante Šupuk as an independent mayor in front of the coalition of HDZ and HSLS (1993. – 1997.), Franko Čeko in front of the HDZ (1997. – 2001.), Milan Arnautović in front of the coalition of SDP and HNS (2001. – 2004.), Nedjelka Klarić in front of the HDZ (2004. – 2009.) and Dr Ante Županović as an independent mayor in front of the coalition of SDP and HNS (2009. – 2013.).

Question: who was the mayor of croatia in 1993

The mayor’s function from the first Croatian local elections held in 1993 was carried out by Ante Šupuk as an independent mayor in front of the coalition of HDZ and HSLS (1993. – 1997.), Franko Čeko in front of the HDZ (1997. – 2001.), Milan Arnautović in front of the coalition of SDP and HNS (2001. – 2004.), Nedjelka Klarić in front of the HDZ (2004. – 2009.) and Dr Ante Županović as an independent mayor in front of the coalition of SDP and HNS (2009. – 2013.).

Question: who was the mayor of croatia in 2009

Question: who was the mayor of croatia in 2001

Question: when was the first croatian local elections held

when was the first croatian local elections held

Question: who was the mayor of hibenik in 2004

Question: who was the mayor of hibenik in 1997

Question: what is the function of dr ante Šupuk

The mayor ’s function from the first Croatian local elections held in 1993 was carried out by Ante Šupuk as an independent mayor in front of the coalition of HDZ and HSLS ( 1993 . – 1997 . ) , Franko Čeko in front of the HDZ ( 1997 . – 2001 . ) , Milan Arnautović in front of the coalition of SDP and HNS ( 2001 . – 2004 . ) , Nedjelka Klarić in front of the HDZ ( 2004 . – 2009 . ) and Dr Ante Županović as an independent mayor in front of the coalition of SDP and HNS ( 2009 . – 2013 . ) .

Gradonačelničku funkciju od prvih hrvatskih lokalnih izbora održanih 1993. godine obnašali su Ante Šupuk kao nezavisni gradonačelnik ispred koalicije HDZ-a i HSLS-a (1993. – 1997.), Franko Čeko ispred HDZ-a (1997. – 2001.), Milan Arnautović ispred koalicije SDP-a i HNS-a (2001. – 2004.), Nedjeljka Klarić ispred HDZ-a (2004. – 2009.) te dr. Ante Županović kao nezavisni gradonačelnik ispred koalicije SDP-a i HNS-a (2009. – 2013.).

Gradonačelničku funkciju od prvih hrvatskih lokalnih izbora održanih 1993. godine obnašali su Ante Šupuk kao nezavisni gradonačelnik ispred koalicije HDZ-a i HSLS-a (1993. – 1997.), Franko Čeko ispred HDZ-a (1997. – 2001.), Milan Arnautović ispred koalicije SDP-a i HNS-a (2001. – 2004.), Nedjeljka Klarić ispred HDZ-a (2004. – 2009.) te dr. Ante Županović kao nezavisni gradonačelnik ispred koalicije SDP-a i HNS-a (2009. – 2013.).

The mayor’s function from the first Croatian local elections held in 1993 was carried out by Ante Šupuk as an independent mayor in front of the coalition of HDZ and HSLS (1993. – 1997.), Franko Čeko in front of the HDZ (1997. – 2001.), Milan Arnautović in front of the coalition of SDP and HNS (2001. – 2004.), Nedjelka Klarić in front of the HDZ (2004. – 2009.) and Dr Ante Županović as an independent mayor in front of the coalition of SDP and HNS (2009. – 2013.).

The mayor’s function from the first Croatian local elections held in 1993 was carried out by Ante Šupuk as an independent mayor in front of the coalition of HDZ and HSLS (1993. – 1997.), Franko Čeko in front of the HDZ (1997. – 2001.), Milan Arnautović in front of the coalition of SDP and HNS (2001. – 2004.), Nedjelka Klarić in front of the HDZ (2004. – 2009.) and Dr Ante Županović as an independent mayor in front of the coalition of SDP and HNS (2009. – 2013.).

From the first local elections in 1993.

The Government of the Republic of Croatia has twice temporarily dissolved the city council and also so many times appointed its commissioners for the City of Šibenik;

295
Na temelju članka 84a. stavka 1. točke 3. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi (»Narodne novine«, br. 90/92, 94/93, 117/93, 5/97 i 128/99), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 22. veljače 2001. godine donijela
I.
Raspušta se Gradsko vijeće Grada Šibenika, a vijećnicima Gradskog vijeća prestaje mandat.
II.
Vlada Republike Hrvatske imenovat će posebnim rješenjem povjerenika Vlade Republike Hrvatske u Gradu Šibeniku.
III.
Povjerenik Vlade Republike Hrvatske preuzima sve ovlasti Gradskog vijeća, gradonačelnika i Gradskog poglavarstva Grada Šibenika.
IV.
Sredstva za rad povjerenika Vlade Republike Hrvatske osiguravaju se u gradskom proračunu.
V.
Ovo Rješenje je konačno i stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.
Klasa: 015-01/01-02/04
Urbroj: 5030109-01-1
Zagreb, 22. veljače 2001.
Potpredsjednik,
zamjenik predsjednika
dr. sc. Goran Granić, v. r.

Question: when was the first local election held in croatia

From the first local elections in 1993.

The Government of the Republic of Croatia has twice temporarily dissolved the city council and also so many times appointed its commissioners for the City of Šibenik;

when was the first local election held in croatia

Question: how many times has the government of croatia dissolved the city council

From the first local elections in 1993.

how many times has the government of croatia dissolved the city council

Question: what is the capital city of croatia

From the first local elections in 1993.

Question: who is appointed for the city of Šibenik

From the first local elections in 1993.

who is appointed for the city of Šibenik

Question: what is the name of the government in croatia

From the first local elections in 1993.

what is the name of the government in croatia

Question: which city is the capital of croatia

From the first local elections in 1993.

From the first local elections in 1993 .

The Government of the Republic of Croatia has twice temporarily dissolved the city council and also so many times appointed its commissioners for the City of Šibenik ;

Od prvih lokalnih izbora 1993. Vlada Republike Hrvatske dva je puta prijevremeno raspuštala gradsko vijeće te isto toliko puta imenovala svoje povjerenike za Grad Šibenik;

Vlada Republike Hrvatske dva je puta prijevremeno raspuštala gradsko vijeće te isto toliko puta imenovala svoje povjerenike za Grad Šibenik;

From the first local elections in 1993. The Government of the Republic of Croatia has twice temporarily dissolved the city council and also so many times appointed its commissioners for the City of Šibenik;

The Government of the Republic of Croatia has twice temporarily dissolved the city council and also so many times appointed its commissioners for the City of Šibenik;

From the first local elections in 1993.

678
Na temelju članka 84. stavka 1. točke 4. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi (»Narodne novine«, br. 33/2001 i 60/2001), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 18. veljače 2004. godine donijela
I.
Raspušta se Gradsko vijeće Grada Šibenika, a vijećnicima Gradskog vijeća prestaje mandat.
II.
Vlada Republike Hrvatske imenovat će posebnim rješenjem povjerenika Vlade Republike Hrvatske u Gradu Šibeniku.
III.
Povjerenik Vlade Republike Hrvatske preuzima sve ovlasti Gradskog vijeća, gradonačelnika i Gradskog poglavarstva Grada Šibenika.
IV.
Sredstva za rad povjerenika Vlade Republike Hrvatske osiguravaju se u gradskom proračunu.
V.
Ovo Rješenje je konačno i stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.
Klasa:
015-01/04-02/02
Urbroj: 5030109-04-1
Zagreb, 18. veljače 2004.
Potpredsjednica Vlade
i ministrica obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti
Jadranka Kosor, dipl. iur., v. r.

The City of Sibenik is composed of 32 settlements:

Jedinica za unutarnju reviziju
Služba - Tajništvo Grada
Služba - Ured gradonačelnika
Upravni odjel za društvene djelatnosti
Upravni odjel za financije
Upravni odjel za gospodarenje gradskom imovinom
Upravni odjel za gospodarstvo, poduzetništvo i razvoj
Upravni odjel za komunalne djelatnosti
Upravni odjel za prostorno planiranje i zaštitu okoliša
Upravni odjel za provedbu dokumenata prostornog uređenja i gradnju
Sastav Gradskog vijeća
dr.sc.Dragan Zlatović Predsjednik Gradskog vijeća Grada Šibenika
Sjednice Gradskog vijeća Grada Šibenika
Radna tijela Gradskog vijeća
Službeni glasnik Grada Šibenika
Najave sjednica Gradskog vijeća
Djelokrug, Statut Grada i Poslovnik Gradskog vijeća
Javnost rada Gradskog vijeća
Savjet mladih Grada Šibenika
Nagrade i priznanja
Povijesni pregled sastava Gradskog vijeća
Grb i zastava
Dan grada i svečana pjesma
Popis udjela članova Gradskog vijeća Grada Šibenika u vlasništvu poslovnog subjekta
Gradska četvrt Baldekin I
Gradska četvrt Baldekin II - Škopinac
Gradska četvrt Baldekin III
Gradska četvrt Crnica
Gradska četvrt Građa
Gradska četvrt Jadrija
Gradska četvrt Mandalina
Gradska četvrt Meterize
Gradska četvrt Plišac
Gradska četvrt Ražine
Gradska četvrt Ražine Donje
Gradska četvrt Stari Grad
Gradska četvrt Šubićevac
Gradska četvrt Varoš
Gradska četvrt Vidici
Gradska četvrt Zablaće
Mjesni odbor Boraja
Mjesni odbor Brnjica
Mjesni odbor Brodarica
Mjesni odbor Danilo
Mjesni odbor Danilo Biranj
Mjesni odbor Danilo Kraljice
Mjesni odbor Donje Polje
Mjesni odbor Dubrava kod Šibenika
Mjesni odbor Goriš
Mjesni odbor Grebaštica Donja
Mjesni odbor Grebaštica Gornja
Mjesni odbor Jadrtovac
Mjesni odbor Kaprije
Mjesni odbor Konjevrate
Mjesni odbor Krapanj
Mjesni odbor Lepenica
Mjesni odbor Lozovac
Mjesni odbor Mravnica
Mjesni odbor Perković
Mjesni odbor Podine
Mjesni odbor Raslina
Mjesni odbor Sitno Donje
Mjesni odbor Slivno
Mjesni odbor Vrpolje
Mjesni odbor Vrsno
Mjesni odbor Žaborić
Mjesni odbor Zaton
Mjesni odbor Žirje
Mjesni odbor Zlarin
Zahtjevi i obrasci
Natječaji, oglasi, javni pozivi i objave
Savjetovanja sa zainteresiranom javnošću
GIS sustav Grada Šibenika
Oglasna ploča provedbe dokumenata
Prijava komunalnih problema
Planovi prostornog uređenja
Zaštita okoliša
Energetska učinkovitost
Civilna zaštita
TRANSPARENTNOST GRADA ŠIBENIKA
Batižele d.o.o.
Bikarac d.o.o. Šibenik
Čempresi d.o.o.
Centar za pružanje usluga u zajednici Grada Šibenika
Dječji vrtić Šibenska maslina
Dječji vrtić Smilje
Galerija sv. Krševana
Gradska knjižnica "Juraj Šižgorić"
Gradski parking d.o.o.
Hrvatsko narodno kazalište u Šibeniku
Inkubator za nove tehnologije "Trokut Šibenik"
Javna ustanova u kulturi Tvrđava kulture Šibenik
Javna ustanova Športski objekti Šibenik
Javna vatrogasna postrojba grada Šibenika
Muzej grada Šibenika
Podi Šibenik d.o.o.
Poduzetnički inkubator
Pučko otvoreno učilište Šibenik
Vodovod i odvodnja d.o.o.
Zeleni grad Šibenik d.o.o.

Question: how many settlements make up the city of sibenik

The City of Sibenik is composed of 32 settlements:

how many settlements make up the city of sibenik

Question: what is the name of the city in sibenik

Question: what is the name of the settlement in sibenik

what is the name of the settlement in sibenik

Question: what is the name of the city of sina where 32 settlements are located

what is the name of the city of sina where 32 settlements are located

Question: the city of sibenik is made up of 32

The City of Sibenik is composed of 32 settlements :

Gradska naselja Grad Šibenik sastoji se od 32 naselja:

Gradska naselja Grad Šibenik sastoji se od 32 naselja:

The City of Sibenik is composed of 32 settlements:

The City of Sibenik is composed of 32 settlements:

Prehistoric Tarion was an ancient city located in the area between the river Krke in the north and the mouth of Ploče in the south bordering along the coast.

Stručni rad
Castellum Tariona
Alen Miletić
Puni tekst: hrvatski pdf 1.050 Kb
str. 59-74
preuzimanja: 1.210
APA 6th Edition
Miletić, A. (2008). Castellum Tariona. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101 (1), 59-74. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/31102
MLA 8th Edition
Miletić, Alen. "Castellum Tariona." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol. 101, br. 1, 2008, str. 59-74. https://hrcak.srce.hr/31102. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Miletić, Alen. "Castellum Tariona." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku 101, br. 1 (2008): 59-74. https://hrcak.srce.hr/31102
Harvard
Miletić, A. (2008). 'Castellum Tariona', Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101(1), str. 59-74. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/31102 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Miletić A. Castellum Tariona. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku [Internet]. 2008 [pristupljeno 11.10.2022.];101(1):59-74. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31102
IEEE
A. Miletić, "Castellum Tariona", Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol.101, br. 1, str. 59-74, 2008. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31102. [Citirano: 11.10.2022.]
Puni tekst: engleski pdf 1.050 Kb
str. 59-74
preuzimanja: 1.075
APA 6th Edition
Miletić, A. (2008). Castellum Tariona. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101 (1), 59-74. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/31102
MLA 8th Edition
Miletić, Alen. "Castellum Tariona." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol. 101, br. 1, 2008, str. 59-74. https://hrcak.srce.hr/31102. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Miletić, Alen. "Castellum Tariona." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku 101, br. 1 (2008): 59-74. https://hrcak.srce.hr/31102
Harvard
Miletić, A. (2008). 'Castellum Tariona', Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101(1), str. 59-74. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/31102 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Miletić A. Castellum Tariona. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku [Internet]. 2008 [pristupljeno 11.10.2022.];101(1):59-74. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31102
IEEE
A. Miletić, "Castellum Tariona", Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol.101, br. 1, str. 59-74, 2008. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31102. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Prema Plinijevu opisu obale od Scardone do Salone (Plin., N. H.
III, 141), castellum Tariona nalazio se na obali staroga teritorija
delmatskih Tariota, na zapadnoj strani Hilejskog poluotoka.
Njegove ostatke možemo tražiti u ruševinama gradina Stari
Šibenik i Mendulina, koje se nalaze sjeverno iznad grebaštičke
doline. Gradine su smještene na dva susjedna vrha, te tako cine
prostornu cjelinu. Po površinskom materijalu i načinu gradnje
bedema razlikuju se od ostalih gradina. Sudeći prema površinskim
nalazima i specifičnoj arhitekturi, ta dva moćna utvrđenja
nedvojbeno kontinuiraju od 2. do 1. st. pr. Kr.
Ključne riječi
Castellum Tariona, gradine, Mendulina, Stari Šibenik, Grebaštica
Hrčak ID:
31102
URI
https://hrcak.srce.hr/31102
Posjeta: 3.794 *

Question: where is the ancient city of tarion located

Prehistoric Tarion was an ancient city located in the area between the river Krke in the north and the mouth of Ploče in the south bordering along the coast.

where is the ancient city of tarion located

Question: what is the name of the ancient city located in the area between the river kr

what is the name of the ancient city located in the area between the river kr

Question: the ancient city of tarion stands at the mouth of which river

the ancient city of tarion stands at the mouth of which river

Question: the ancient city of tarion stands on which river

the ancient city of tarion stands on which river

Question: what direction is the ancient city of tarion located

what direction is the ancient city of tarion located

Question: what type of city was tarion

Question: in which direction is the river krke located

in which direction is the river krke located

Prehistoric Tarion was an ancient city located in the area between the river Krke in the north and the mouth of Ploče in the south bordering along the coast .

Prapovijest Tarion je bio drevni grad smješten na području između rijeke Krke na sjeveru i rta Ploče na jugu granajući se uz obalu.

Prapovijest Tarion je bio drevni grad smješten na području između rijeke Krke na sjeveru i rta Ploče na jugu granajući se uz obalu.

Prehistoric Tarion was an ancient city located in the area between the river Krke in the north and the mouth of Ploče in the south bordering along the coast.

Prehistoric Tarion was an ancient city located in the area between the river Krke in the north and the mouth of Ploče in the south bordering along the coast.

Tarion, according to the Plinian records, was the place of the people of the Tariote who were the indigenous people.Through the Plinian records, the Tariote primarily practiced the pastoral way of life which can be established by the archaeological remains dedicated to the god of Silvan.

Thus, along with the pastoral way of life, their geo position enabled them to connect with other important cities of that home, such as Danila, and a high-quality road connection, which made it significant for the Romans themselves and the people who lived in that area.

Izvorni znanstveni članak
Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba
Enzo Catani
Puni tekst: hrvatski pdf 741 Kb
str. 75-86
preuzimanja: 1.146
APA 6th Edition
Catani, E. (2008). Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101 (1), 75-86. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/31103
MLA 8th Edition
Catani, Enzo. "Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol. 101, br. 1, 2008, str. 75-86. https://hrcak.srce.hr/31103. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Catani, Enzo. "Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku 101, br. 1 (2008): 75-86. https://hrcak.srce.hr/31103
Harvard
Catani, E. (2008). 'Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba', Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101(1), str. 75-86. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/31103 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Catani E. Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku [Internet]. 2008 [pristupljeno 11.10.2022.];101(1):75-86. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31103
IEEE
E. Catani, "Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba", Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol.101, br. 1, str. 75-86, 2008. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31103. [Citirano: 11.10.2022.]
Puni tekst: engleski pdf 741 Kb
str. 75-86
preuzimanja: 513
APA 6th Edition
Catani, E. (2008). Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101 (1), 75-86. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/31103
MLA 8th Edition
Catani, Enzo. "Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol. 101, br. 1, 2008, str. 75-86. https://hrcak.srce.hr/31103. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Catani, Enzo. "Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba." Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku 101, br. 1 (2008): 75-86. https://hrcak.srce.hr/31103
Harvard
Catani, E. (2008). 'Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba', Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, 101(1), str. 75-86. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/31103 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Catani E. Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba. Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku [Internet]. 2008 [pristupljeno 11.10.2022.];101(1):75-86. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31103
IEEE
E. Catani, "Arheološko-povijesne bilješke o castellum Tariona u rimsko doba", Vjesnik za arheologiju i povijest dalmatinsku, vol.101, br. 1, str. 75-86, 2008. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/31103. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Autor donosi ispravak dosadašnjeg čitanja rimskoga
terminacijskog natpisa iz Bljušćevice kod sela Rastovca u
Trogirskoj zagori koji je u vrijeme Publija Kornelija Dolabele
uklesan u kamen živac. Također donosi novi nalaz cipusa iz zaselka
Bašelovici u Grebaštici kod Šibenika. Na njemu se spominje
Salto(ru)m F(inis) / Tariot(arum), a oznacava zapadnu granicu
tariotskog pašnjaka.
Ključne riječi
castellum Tariona, Grebaštica, terminacijski natpisi
Hrčak ID:
31103
URI
https://hrcak.srce.hr/31103
Posjeta: 2.968 *

Question: what was the name of the place of the people of the tariote

Tarion, according to the Plinian records, was the place of the people of the Tariote who were the indigenous people.Through the Plinian records, the Tariote primarily practiced the pastoral way of life which can be established by the archaeological remains dedicated to the god of Silvan.

Thus, along with the pastoral way of life, their geo position enabled them to connect with other important cities of that home, such as Danila, and a high-quality road connection, which made it significant for the Romans themselves and the people who lived in that area.

what was the name of the place of the people of the tariote

Question: what type of way of life did the tariote use

what type of way of life did the tariote use

Question: who is the god of the tariote

Question: what city did the tariote travel to to connect with other important cities

what city did the tariote travel to to connect with other important cities

Question: what position enabled the tariote to connect with other important cities

what position enabled the tariote to connect with other important cities

Question: what type of way did the tariote live

Question: who were the romans who lived in the area

who were the romans who lived in the area

Question: who are the remains of the tariote dedicated to

who are the remains of the tariote dedicated to

Tarion , according to the Plinian records , was the place of the people of the Tariote who were the indigenous people . Through the Plinian records , the Tariote primarily practiced the pastoral way of life which can be established by the archaeological remains dedicated to the god of Silvan .

Thus , along with the pastoral way of life , their geo position enabled them to connect with other important cities of that home , such as Danila , and a high - quality road connection , which made it significant for the Romans themselves and the people who lived in that area .

Tarion je prema Plinijevim zabilješkama bio mjesto naroda Tariota koji su bili domorodački narod.Prema Plinijevim zapisima Tarioti su pretežito prakticirali pastirski način života što se može utvrditi arheološkim ostacima posvećenim bogu Silvanu. Dakako, uz pastirski način života njihova geo pozicija im je omogućavala povezanost s drugim važnim gradovima tog doma poput Danila te kvalitetnu cestovnu povezanost zbog čega je bila značajna za same Rimljane i narod koji je živio na tom području.

Tarion je prema Plinijevim zabilješkama bio mjesto naroda Tariota koji su bili domorodački narod.Prema Plinijevim zapisima Tarioti su pretežito prakticirali pastirski način života što se može utvrditi arheološkim ostacima posvećenim bogu Silvanu.

Dakako, uz pastirski način života njihova geo pozicija im je omogućavala povezanost s drugim važnim gradovima tog doma poput Danila te kvalitetnu cestovnu povezanost zbog čega je bila značajna za same Rimljane i narod koji je živio na tom području.

Tarion, according to the Plinian records, was the place of the people of the Tariote who were the indigenous people.Through the Plinian records, the Tariote primarily practiced the pastoral way of life which can be established by the archaeological remains dedicated to the god of Silvan. Thus, along with the pastoral way of life, their geo position enabled them to connect with other important cities of that home, such as Danila, and a high-quality road connection, which made it significant for the Romans themselves and the people who lived in that area.

Tarion, according to the Plinian records, was the place of the people of the Tariote who were the indigenous people.Through the Plinian records, the Tariote primarily practiced the pastoral way of life which can be established by the archaeological remains dedicated to the god of Silvan.

Thus, along with the pastoral way of life, their geo position enabled them to connect with other important cities of that home, such as Danila, and a high-quality road connection, which made it significant for the Romans themselves and the people who lived in that area.

In the period after the loss of the people's rulers on the Croatian throne, for the power over Sibenik continually fought until 1180.

In the 12th century in the legal sense was established settlements (castrum, oppidum), and not the city (civitas), so his future efforts were directed towards achieving civilization, thus achieving other Dalmatian cities (such as Zadra, Trogira and Split).

Question: when did the power over sibenik end

In the period after the loss of the people's rulers on the Croatian throne, for the power over Sibenik continually fought until 1180.

In the 12th century in the legal sense was established settlements (castrum, oppidum), and not the city (civitas), so his future efforts were directed towards achieving civilization, thus achieving other Dalmatian cities (such as Zadra, Trogira and Split).

Question: what was the goal of sibenik in the 12th century

what was the goal of sibenik in the 12th century

Question: what was sibenik's goal in the 12th century

what was sibenik's goal in the 12th century

Question: what was the city called in the 12th century

what was the city called in the 12th century

Question: which dalmatian city was known as zadra, Trogira and Split

which dalmatian city was known as zadra, Trogira and Split

Question: what were settlements called in the 12th century

what were settlements called in the 12th century

Question: zadra, Trogira and Split are examples of what type of cities

zadra, Trogira and Split are examples of what type of cities

Question: in what century was sibenik established

In the period after the loss of the people 's rulers on the Croatian throne , for the power over Sibenik continually fought until 1180 .

In the 12th century in the legal sense was established settlements ( castrum , oppidum ) , and not the city ( civitas ) , so his future efforts were directed towards achieving civilization , thus achieving other Dalmatian cities ( such as Zadra , Trogira and Split ) .

U razdoblju nakon gubitka narodnog vladara na hrvatskom prijestolju, za vlast nad Šibenikom neprestano su se do 1180. borili Venecija, Bizant i Arpadovići. U 12. stoljeću u pravnom je smislu bio utvrđeno naselje (castrum, oppidum), a ne grad (civitas) pa su njegova buduća nastojanja bila usmjerena prema postizanju civiteta, čime bi dostigao druge dalmatinske gradove (poput Zadra, Trogira i Splita).

U razdoblju nakon gubitka narodnog vladara na hrvatskom prijestolju, za vlast nad Šibenikom neprestano su se do 1180. borili Venecija, Bizant i Arpadovići.

U 12. stoljeću u pravnom je smislu bio utvrđeno naselje (castrum, oppidum), a ne grad (civitas) pa su njegova buduća nastojanja bila usmjerena prema postizanju civiteta, čime bi dostigao druge dalmatinske gradove (poput Zadra, Trogira i Splita).

In the period after the loss of the people's rulers on the Croatian throne, for the power over Sibenik continually fought until 1180. In the 12th century in the legal sense was established settlements (castrum, oppidum), and not the city (civitas), so his future efforts were directed towards achieving civilization, thus achieving other Dalmatian cities (such as Zadra, Trogira and Split).

In the period after the loss of the people's rulers on the Croatian throne, for the power over Sibenik continually fought until 1180.

In the 12th century in the legal sense was established settlements (castrum, oppidum), and not the city (civitas), so his future efforts were directed towards achieving civilization, thus achieving other Dalmatian cities (such as Zadra, Trogira and Split).

For the governments of the latter, Sibenik became a bishop's seat and gained civity, but economically retarded due to heavy tasks and obligations.

This was the cause of the outbreak of the rebellion against the authorities of the Bribir; then, with the support of the Mletan Republic, the city managed to abolish the authorities of Mladen II, but it eventually lost the autonomy and the right to freely choose the prince, which the Mletan have since chosen.

Question: which city became a bishop's seat

For the governments of the latter, Sibenik became a bishop's seat and gained civity, but economically retarded due to heavy tasks and obligations.

This was the cause of the outbreak of the rebellion against the authorities of the Bribir; then, with the support of the Mletan Republic, the city managed to abolish the authorities of Mladen II, but it eventually lost the autonomy and the right to freely choose the prince, which the Mletan have since chosen.

Question: who was the ruler of sibenik at the time of the rebellion

who was the ruler of sibenik at the time of the rebellion

Question: what did sibenik gain as a bishop's seat

what did sibenik gain as a bishop's seat

Question: who was the ruler of sibenik at the time

who was the ruler of sibenik at the time

Question: why was sibenik economically retarded

Question: who supported the rebellion against the authorities of mladen ii

who supported the rebellion against the authorities of mladen ii

Question: what position did sibenik hold in the mletan government

what position did sibenik hold in the mletan government

Question: who did the city of sibenik rebel against

who did the city of sibenik rebel against

For the governments of the latter , Sibenik became a bishop 's seat and gained civity , but economically retarded due to heavy tasks and obligations .

This was the cause of the outbreak of the rebellion against the authorities of the Bribir ; then , with the support of the Mletan Republic , the city managed to abolish the authorities of Mladen II , but it eventually lost the autonomy and the right to freely choose the prince , which the Mletan have since chosen .

Za vladavine potonjih Šibenik je postao biskupskim sjedištem te je stekao civitet, ali je gospodarski zaostajao zbog teških nameta i obveza. Bio je to uzrok izbijanja pobune protiv vlasti bribirskih; tada se uz potporu Mletačke Republike grad uspio othrvati vlasti Mladena II., ali je naposljetku izgubio autonomiju i pravo slobodnog izbora kneza, kojega su od tada birali Mlečani.

Za vladavine potonjih Šibenik je postao biskupskim sjedištem te je stekao civitet, ali je gospodarski zaostajao zbog teških nameta i obveza.

Bio je to uzrok izbijanja pobune protiv vlasti bribirskih; tada se uz potporu Mletačke Republike grad uspio othrvati vlasti Mladena II., ali je naposljetku izgubio autonomiju i pravo slobodnog izbora kneza, kojega su od tada birali Mlečani.

For the governments of the latter, Sibenik became a bishop's seat and gained civity, but economically retarded due to heavy tasks and obligations. This was the cause of the outbreak of the rebellion against the authorities of the Bribir; then, with the support of the Mletan Republic, the city managed to abolish the authorities of Mladen II, but it eventually lost the autonomy and the right to freely choose the prince, which the Mletan have since chosen.

For the governments of the latter, Sibenik became a bishop's seat and gained civity, but economically retarded due to heavy tasks and obligations.

This was the cause of the outbreak of the rebellion against the authorities of the Bribir; then, with the support of the Mletan Republic, the city managed to abolish the authorities of Mladen II, but it eventually lost the autonomy and the right to freely choose the prince, which the Mletan have since chosen.

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

Thus, the fate of Sibenik was sealed when in 1409 the commander shot at the entrance to the Sibenic Canal of St.

Question: in which year was the sibenic canal opened

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

Thus, the fate of Sibenik was sealed when in 1409 the commander shot at the entrance to the Sibenic Canal of St.

in which year was the sibenic canal opened

Question: how many shots were fired at the entrance of sibenic canal

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

how many shots were fired at the entrance of sibenic canal

Question: when was the last time sibenik was attacked

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

when was the last time sibenik was attacked

Question: who was the commander of sibenik who was shot at the entrance to the

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

who was the commander of sibenik who was shot at the entrance to the

Question: who was shot at the entrance to the sibenic canal

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

who was shot at the entrance to the sibenic canal

Question: what is the name of the book that details the assassination of sibenik

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

what is the name of the book that details the assassination of sibenik

Question: how many times has sibenik been in europe

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

how many times has sibenik been in europe

Question: who was responsible for the opening of the sibenic canal

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60.

who was responsible for the opening of the sibenic canal

Thus , the fate of Sibenik was sealed when in 1409 the commander shot at the entrance to the Sibenic Canal of St.

Ars Adriatica, br. 8 (2018): 47-60. Tako je sudbina Šibenika bila zapečaćena kad se 1409. godine zapovjednik kula na ulazu u šibenski kanal sv.

Tako je sudbina Šibenika bila zapečaćena kad se 1409. godine zapovjednik kula na ulazu u šibenski kanal sv.

Ars Adriatica, No. 8 (2018): 47-60. Thus, the fate of Sibenik was sealed when in 1409 the commander shot at the entrance to the Sibenic Canal of St.

Thus, the fate of Sibenik was sealed when in 1409 the commander shot at the entrance to the Sibenic Canal of St.

The Kandy War, which lasted from 1645 to 1669, was one of the currents of the Dalmatian history.

Question: when did the kandy war end and end

The Kandy War, which lasted from 1645 to 1669, was one of the currents of the Dalmatian history.

Question: which war lasted from 1645 to 1669

Question: when did the kandy war start and end

Question: when was the kandy war

Question: where did the kandy war take place

Question: the kandy war was a part of which history

the kandy war was a part of which history

The Kandy War , which lasted from 1645 to 1669 , was one of the currents of the Dalmatian history .

Kandijski rat, koji je trajao od 1645. do 1669. godine bio je jedna od prekretnica dalmatinske povijesti.

Kandijski rat, koji je trajao od 1645. do 1669. godine bio je jedna od prekretnica dalmatinske povijesti.

The Kandy War, which lasted from 1645 to 1669, was one of the currents of the Dalmatian history.

The Kandy War, which lasted from 1645 to 1669, was one of the currents of the Dalmatian history.

Despite the melting failure, the Sibenčani themselves move and fund the construction of the fortress of St. John and within just two months complete the defence system of the city perimeter.Ivo Glavaš, Josip Pavić: "The fortress of St. John in Sibenik – new knowledge and research", Annual protection of the cultural monuments of Croatia, Zagreb, 91.-93.

The Battle for Sibenik in 1647 was the greatest Ottoman attack on Sibenik, and dramatically it was one of the greatest in the history of Sibenik.Ivica Poljičak: 365 years later..., Sibenski portal, 8 June 2012, accessed on 14 November 2015.Redaction (1983): Marin Bizza, Croatian biographical lexikon, Leksikographic zavod Miroslav Krleža.

Question: when did the ottoman attack sibenik

Despite the melting failure, the Sibenčani themselves move and fund the construction of the fortress of St. John and within just two months complete the defence system of the city perimeter.Ivo Glavaš, Josip Pavić: "The fortress of St. John in Sibenik – new knowledge and research", Annual protection of the cultural monuments of Croatia, Zagreb, 91.-93.

The Battle for Sibenik in 1647 was the greatest Ottoman attack on Sibenik, and dramatically it was one of the greatest in the history of Sibenik.Ivica Poljičak: 365 years later..., Sibenski portal, 8 June 2012, accessed on 14 November 2015.Redaction (1983): Marin Bizza, Croatian biographical lexikon, Leksikographic zavod Miroslav Krleža.

Question: how long did it take to build the fortress of st john

how long did it take to build the fortress of st john

Question: what is the name of the fortress in sibenik

what is the name of the fortress in sibenik

Question: who wrote about the fortress of st john in sibenik

who wrote about the fortress of st john in sibenik

Despite the melting failure , the Sibenčani themselves move and fund the construction of the fortress of St. John and within just two months complete the defence system of the city perimeter . Ivo Glavaš , Josip Pavić : " The fortress of St. John in Sibenik – new knowledge and research " , Annual protection of the cultural monuments of Croatia , Zagreb , 91.-93 .

The Battle for Sibenik in 1647 was the greatest Ottoman attack on Sibenik , and dramatically it was one of the greatest in the history of Sibenik . Ivica Poljičak : 365 years later ... , Sibenski portal , 8 June 2012 , accessed on 14 November 2015.Redaction ( 1983 ): Marin Bizza , Croatian biographical lexikon , Leksikographic zavod Miroslav Krleža .

Unatoč mletačkom neodobravanju, Šibenčani sami pokreću i financiraju gradnju tvrđave sv. Ivana i unutar samo dva mjeseca dovršavaju obrambeni sustav gradskog perimetra.Ivo Glavaš, Josip Pavić: "Tvrđava sv. Ivana u Šibeniku – nove spoznaje i istraživanja", Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske, Zagreb, 91.-93.

Bitka za Šibenik 1647. bila je najveći osmanski napad na Šibenik, a po dramatičnosti bila je jedna od najvećih u šibenskoj povijesti.Ivica Poljičak: 365 godina kasnije..., Šibenski portal, 8. lipnja 2012., pristupljeno 14. studenoga 2015.Redakcija (1983): Marin Bizza, Hrvatski biografski leksikon, Leksikografski zavod Miroslav Krleža.

Despite the melting failure, the Sibenčani themselves move and fund the construction of the fortress of St. John and within just two months complete the defence system of the city perimeter.Ivo Glavaš, Josip Pavić: "The fortress of St. John in Sibenik – new knowledge and research", Annual protection of the cultural monuments of Croatia, Zagreb, 91.-93. The Battle for Sibenik in 1647 was the greatest Ottoman attack on Sibenik, and dramatically it was one of the greatest in the history of Sibenik.Ivica Poljičak: 365 years later..., Sibenski portal, 8 June 2012, accessed on 14 November 2015.Redaction (1983): Marin Bizza, Croatian biographical lexikon, Leksikographic zavod Miroslav Krleža.

Despite the melting failure, the Sibenčani themselves move and fund the construction of the fortress of St. John and within just two months complete the defence system of the city perimeter.Ivo Glavaš, Josip Pavić: "The fortress of St. John in Sibenik – new knowledge and research", Annual protection of the cultural monuments of Croatia, Zagreb, 91.-93.

The Battle for Sibenik in 1647 was the greatest Ottoman attack on Sibenik, and dramatically it was one of the greatest in the history of Sibenik.Ivica Poljičak: 365 years later..., Sibenski portal, 8 June 2012, accessed on 14 November 2015.Redaction (1983): Marin Bizza, Croatian biographical lexikon, Leksikographic zavod Miroslav Krleža.

The re-economic recovery of the city, which was followed by the defeat of Ottomania in the Moravian War (1684–1699) was running very slowly, and the life in the city was complicated by numerous epidemics of the cough, the worst of which was that of 1649.

Question: when was the worst of the epidemics of the cough

The re-economic recovery of the city, which was followed by the defeat of Ottomania in the Moravian War (1684–1699) was running very slowly, and the life in the city was complicated by numerous epidemics of the cough, the worst of which was that of 1649.

when was the worst of the epidemics of the cough

Question: what disease plagued the city of Šibenik in 1649

what disease plagued the city of Šibenik in 1649

Question: when did the moravian war take place

Question: what war took place between 1684 and 1699

what war took place between 1684 and 1699

Question: what was the worst of the epidemics in 1649

what was the worst of the epidemics in 1649

Question: who was defeated in the moravian war

Question: when did the moravian war end

The re - economic recovery of the city , which was followed by the defeat of Ottomania in the Moravian War ( 1684–1699 ) was running very slowly , and the life in the city was complicated by numerous epidemics of the cough , the worst of which was that of 1649 .

Ponovni gospodarski oporavak grada, što je uslijedio nakon poraza Osmanlija u Morejskom ratu (1684. – 1699.), tekao je vrlo sporo, a život u gradu otežavale su i brojne epidemije kuge od kojih je najgora bila ona iz 1649. godine.

Ponovni gospodarski oporavak grada, što je uslijedio nakon poraza Osmanlija u Morejskom ratu (1684. – 1699.), tekao je vrlo sporo, a život u gradu otežavale su i brojne epidemije kuge od kojih je najgora bila ona iz 1649. godine.

The re-economic recovery of the city, which was followed by the defeat of Ottomania in the Moravian War (1684–1699) was running very slowly, and the life in the city was complicated by numerous epidemics of the cough, the worst of which was that of 1649.

The re-economic recovery of the city, which was followed by the defeat of Ottomania in the Moravian War (1684–1699) was running very slowly, and the life in the city was complicated by numerous epidemics of the cough, the worst of which was that of 1649.

Shibenik, once the most populated city in Dalmatia, in just a few months has been completely relaxed.Ivo Glavaš, Savladao Šibenik and the upper monsters – the quake of 1649 from the pear of Frane Divnića Šibenik IN, accessed on 20th August 2020.

The dissatisfaction of the Dalmatian and Shiben's push and hards reached the peak in the bullets that lasted from 1736 to 1740.

Question: what is the most populated city in dalmatia

Shibenik, once the most populated city in Dalmatia, in just a few months has been completely relaxed.Ivo Glavaš, Savladao Šibenik and the upper monsters – the quake of 1649 from the pear of Frane Divnića Šibenik IN, accessed on 20th August 2020.

The dissatisfaction of the Dalmatian and Shiben's push and hards reached the peak in the bullets that lasted from 1736 to 1740.

what is the most populated city in dalmatia

Question: when is the site of the quake in dalmatia

when is the site of the quake in dalmatia

Question: when did the bullets of shibenik last

Question: when was the last time dalmatia had a quake

when was the last time dalmatia had a quake

Question: what are the names of the monsters in Šibenik

what are the names of the monsters in Šibenik

Question: when did the bullets stop coming in dalmatia

when did the bullets stop coming in dalmatia

Question: how long did it take for shibenik to become the most populated city in

how long did it take for shibenik to become the most populated city in

Question: what are the names of the earthquakes in dalmatia

Ivo Glavaš, Savladao Šibenik and the upper monsters

Ivo Glavaš , Savladao Šibenik and the upper monsters

what are the names of the earthquakes in dalmatia

Shibenik , once the most populated city in Dalmatia , in just a few months has been completely relaxed . Ivo Glavaš , Savladao Šibenik and the upper monsters – the quake of 1649 from the pear of Frane Divnića Šibenik IN , accessed on 20th August 2020 .

The dissatisfaction of the Dalmatian and Shiben 's push and hards reached the peak in the bullets that lasted from 1736 to 1740 .

Šibenik, nekad najmnogoljudniji grad u Dalmaciji, u samo nekoliko mjeseci posve je opustošen.Ivo Glavaš, Savladao je Šibenik i gore pošasti – kuga 1649. godine iz pera Frane Divnića Šibenik IN, pristupljeno 20. 8. 2020. Nezadovoljstvo dalmatinskoga i šibenskog puka i težaka dosegnulo je vrhunac u bunama koje su trajale od 1736. do 1740.

Šibenik, nekad najmnogoljudniji grad u Dalmaciji, u samo nekoliko mjeseci posve je opustošen.Ivo Glavaš, Savladao je Šibenik i gore pošasti – kuga 1649. godine iz pera Frane Divnića Šibenik IN, pristupljeno 20. 8. 2020.

Nezadovoljstvo dalmatinskoga i šibenskog puka i težaka dosegnulo je vrhunac u bunama koje su trajale od 1736. do 1740.

Shibenik, once the most populated city in Dalmatia, in just a few months has been completely relaxed.Ivo Glavaš, Savladao Šibenik and the upper monsters – the quake of 1649 from the pear of Frane Divnića Šibenik IN, accessed on 20th August 2020. The dissatisfaction of the Dalmatian and Shiben's push and hards reached the peak in the bullets that lasted from 1736 to 1740.

Shibenik, once the most populated city in Dalmatia, in just a few months has been completely relaxed.Ivo Glavaš, Savladao Šibenik and the upper monsters – the quake of 1649 from the pear of Frane Divnića Šibenik IN, accessed on 20th August 2020.

The dissatisfaction of the Dalmatian and Shiben's push and hards reached the peak in the bullets that lasted from 1736 to 1740.

During the period of the militan authority, the most important cultural and historical monument of Sibenik – the famous Sibenic Cathedral of St. James, built in 1431.

Predavanje
Katedrala sv. Jakova u Šibeniku - svjetsko kulturno dobro
Autor/izvor: DAZ 08/04/2014
Pozivamo vas na predavanje 'Katedrala sv. Jakova u Šibeniku - svjetsko kulturno dobro' iz ciklusa Arhitektura i naslijeđe VIII, koje će se održati u četvrtak, 10. travnja 2014. u 18 sati u prostorijama DAZ-a. Predavanje će održati Miroslav Škugor, dipl. ing. arh.
Kroz izlaganje upoznajemo se s poviješću i značajem katedrale Sv. Jakova u Šibeniku kao kulturnog dobra, te dobivamo uvid u istraživanja konstrukcije, ratna oštećenja i način obnove i rekonstrukcije kupole šibenske katedrale.
Katedrala sv. Jakova je trobrodna bazilika s upisanim transeptom, kupolom nad križištem, povišenim pjevalištem i prezbiterijem s tri poligonalne apside te prigrađenom pravokutnom sakristijom. Građena je od 1431-1535. g. u tri značajnije faze i u tri različita stilska govora. Od 1431-1441 u stilu sjeveroitalske gotike (Francesco di Giacomo, 1441-1473. g. U gotičko-ranorenesansno stilu Jurja Dalmatinca te od 1473-1535.g. u ranorenesansnom stilu Nikole Firentinca. Unatoč tome svi njeni elementi u savršenoj su ravnoteži sa kompozicijom cjeline, zahvaljujući upotrebi jedinstvenog materijala, odnosno samo kamena. Katedrala sv. Jakova jedina je monumentalna Građevina sagrađena samo iz kamena. Zahvaljujući jedinstvenoj kamenoj građi i Jurjevoj montažnoj tehnici građenja ona je jedina građevina u kojoj je ostvareno jedinstvo unutrašnjeg i vanjskog prostora, odnosno identičnost arhitektonskog prostora i njegova kamena plašta.
Nedjeljivost konstruktivnih elemenata od skulpture i arhitektonske plastike, jedna od značajnijih karakteristika šibenske katedrale, ostvarena je upotrebom kamena kao jedinog materijala pomoću jedinstvene Jurjeve metode prethodno klesanih utorenih monolitnih elemenata.
Plastičnost i cjelovitost forme postignuta je monolitnim pilastrima s kapitelima koji su ukrućeni utorenim panoima s perspektivnim nišama te vijencima, odnosno segmentima rebara u koje su utorene ploče svoda-krova i kupole. Vijenci su obrađeni kao arhitektonska plastika, a negdje skulptorski kao na frizu glava apside ili na vijencu iznad putta s Jurjevim natpisom.
Izvanredna stereotomija i plastičnost forme uspostavljeni su kontrapunktom rebara i ploča, odnosno monolitnih pilastra i kamenih panoa.
OPIS RATNE ŠTETE :
Kupola je najmanje dva puta direktno pogođena, u južno polje i rebro između južnog ijugozapadnog polja.
Tambur kupole pogođen je direktno po sredini jugoistočnog polja(srednji pilastar).
IZRADA PROJEKTNE DOKUMENTACIJE I SANACIJA
Izradom radne skele bio je omogućen detaljan vizualni pregled oštećenja kao i istražniradovi konstrukcije kupole.
Izrađena je predstudija kojom su preliminarno obrađeni potrebni radovi na sanaciji s procjenom toškova.
Predstudija je bila preduvjet izrade projekta sanacije.
RADOVI NA DEMONTAŽI I PONOVNOJ MONTAŽI ELEMENATA KUPOLE
Radovi na rasklapanju kupole otpočeli su 22. 10. 1996,. demontažom i spuštanjem elemenata akroterija. Demontirano je 56 ploča i 51 segment rebara. Teže oštećeni i uništeni elementi su prebačeni u klesarsku radionicom gdje su izrađeni novi. Lakše oštećeni elementi su popravljeni kamenim protezama. Novi elementi isklesani su iz istog kamena iz kojega je kupola izvorno sagrađena. Površinska obrada elemenata izvedena je grubljom (vanjska ploha) i srednjom (nutarnja) martelinom. Segmenti rebara su izrađeni grubom a njihov ukrasni friz finom martelinom. Svi demontirani elementi su očišćeni od penetrirane masnoće toplom vodom pod pritiskom.
Montaža kupole otpočela je 20.01. 1997. Montaža je uspješno završena postavom restaurirane pozlaćene kugle i vjetrokaza u liku anđela. Oštećeni stup tambura popravljen je ubacivanjem kamenog umetka na oštećenom dijelu i montažom uništene parapetne ploče.
Sanacija kupole i tambura dovršena je čišćenjem elemenata kupole koji nisu demontirani te restauracijom polikromije kamene polu-kugle i koncentričnog žlijeba s astragalima u podgledu akroterija.
Na linku pogledajte video koji prikazuje postupak rasklapanja kupole.
TAKSATIVNI PRIKAZ ZAŠTITNIH RADOVA OD 2000-2010
Klesarski popravci i čišćenje pročelja, konzervatorsko-restauratorski radovi na portalima, krstionici i trijemu sakristije, istraživanja južnog zida, koncept izrade nove dokumentacije te izrade metodološkog pristupa i koncepta istražnih radova za rješavanje konstruktivnih problema.
Miroslav Škugor (1957) diplomirao na Arhitektonskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Do 1990 radio u raznim građevinskim tvrtkama kao izvedbeni inženjer te projektant suradnik u projektnim uredima. Od 1990. godine radi kao arhitekt-konzervator u Općinskom zavodu za zaštitu spomenika kulture u Šibeniku. Do 1995 godine vodi istražne radove i sve obnove nepokretnih spomenika kulture na prostoru nadležnosti današnjeg Konzervatorskog odjela Šibenik. Organizirao i sudjelovao u radu žirija više arhitektonskih natječaja u Šibeniku, Vodicama i Primoštenu.
Autor ili koautor niza konzervatorskih elaborata i konzervatorskih podloga za prostorno-plansku dokumentaciju. Objavio više radova u stručnim i znanstvenim časopisima. Koautor materijala za upis katedrale sv. Jakova na listu svjetske kulturne baštine.
Od 1990 vodi istraživanja i obnove tvrđave sv. Nikole i kaštela sv. Mihovila s Dvostrukim bedemima.
Od 1993-2013 vodi konzervatorske i restauratorske radove na istraživanju i obnovi katedrale sv. Jakova u Šibeniku. Nagrada grada Šibenika za obnovu kupole katedrale sv. Jakova te nagrada Vicko Andrić kao članu tima za obnovu kupole i tambura katedrale sv. Jakova.
Obnašao razne dužnosti u Društvu Arhitekata Šibenik od 1990-2000 godine(tajnik i predsjednik) te je bio član Predsjedništva UHA-e.
Predavanje je uvršteno u program Stalnog stručnog usavršavanja Hrvatske komore arhitekata i boduje se s tri (3) boda.
Video

Question: when was the sibenic cathedral of st james built

During the period of the militan authority, the most important cultural and historical monument of Sibenik – the famous Sibenic Cathedral of St. James, built in 1431.

when was the sibenic cathedral of st james built

Question: what is the most important monument of sibenik

what is the most important monument of sibenik

Question: where is the famous sibenic cathedral of st james

where is the famous sibenic cathedral of st james

Question: the famous sibenic cathedral of which saint is located in sibenik

the famous sibenic cathedral of which saint is located in sibenik

Question: when was the famous sibenic cathedral of st james built

when was the famous sibenic cathedral of st james built

Question: what is the most famous monument in sibenik

what is the most famous monument in sibenik

Question: who built the famous sibenic cathedral of st james

who built the famous sibenic cathedral of st james

During the period of the militan authority , the most important cultural and historical monument of Sibenik – the famous Sibenic Cathedral of St. James , built in 1431 .

Tijekom razdoblja mletačke vlasti potječe i najznačajniji kulturno-povijesni spomenik Šibenika – poznata šibenska katedrala sv. Jakova, građena 1431.

Tijekom razdoblja mletačke vlasti potječe i najznačajniji kulturno-povijesni spomenik Šibenika – poznata šibenska katedrala sv. Jakova, građena 1431.

During the period of the militan authority, the most important cultural and historical monument of Sibenik – the famous Sibenic Cathedral of St. James, built in 1431.

During the period of the militan authority, the most important cultural and historical monument of Sibenik – the famous Sibenic Cathedral of St. James, built in 1431.

– 1535 Cathedral of St. James in Sibenik – World Cultural Good:, d-a-z.hr, 8 April 2014, accessed on 14 November 2015.

Sibenik was in that period known for the famous and renowned humanist circle of Sibenčan, through which Sibenik went out among the cities of the Mletka Dalmatia.

|
|
stalni postav
Muzej grada Šibenika nalazi se u Kneževoj palači, nekadašnjem sjedištu najvišeg predstavnika vlasti – gradskog kneza. Palača je građena je i pregrađivana od 13. do 18. stoljeća, stoga je njezina unutrašnjost s vremenom izgubila velik dio svoje izvornosti. Stalni postav Muzeja grada Šibenika smješten je u atriju i južnom krilu Kneževe palače, a prezentira povijest grada i njegove okolice od 6. tisućljeća prije Krista do kraja 18. stoljeća.
U prvom dijelu izložbenog prostora (atriju) predstavljena je arheologija šibenskog kraja. Arheološki nalazi s pedesetak lokaliteta pokazuju dugi kontinuitet naseljavanja položaja u okolici grada, što je postupno dovelo do formiranja Šibenika kao središta ovog područja tijekom srednjeg vijeka. Izložena građa je kronološki podijeljena u četiri velika razdoblja: prapovijest, antiku, kasnu antiku i srednji vijek. Posebnu pažnju zaslužuju teme koje su specifične upravo za šibensko područje. U prapovijesnom segmentu to je bogata ostavština danilske kulture (6. – 5. tisućljeće prije Krista), uključujući poznate danilske ritone. Antički su kuriozitet nalazi iz Diomedova svetišta na rtu Ploči (3. stoljeće prije Krista – 1. stoljeće poslije Krista) i nadgrobni natpisi iz Danila koji služe kao jedinstven izvor za proučavanje ilirske onomastike. U kasnoantičkom dijelu stalnog postava dominira rekonstrukcija oltarne ograde iz 6. stoljeća s nalazišta dvojnih ranokršćanskih crkava na Srimi – Prižbi. Arheološke teme zaključuju važni starohrvatski lokaliteti – Dubravice i Sv. Lovre, te naposljetku, prikaz razvoja srednjovjekovnog nakita od 8. do 15. stoljeća.
Pregled arheološke baštine šibenskog područja dopunjen je multimedijskim sadržajima koji posjetiteljima na interaktivan način dodatno približavaju sva zastupljena nalazišta, kao i većinu izloženih predmeta.
Reprodukcijom isprave hrvatskog kralja Petra Krešimira IV. iz 1066. godine i oznakama grada (grbom i zastavom) počinje priča o životu Šibenika i njegovom nastanku na Tvrđavi sv. Mihovila. U prizemlju južnog krila se potom nižu najvažniji događaji, dokumenti i spomenici iz vremena hrvatskih kraljeva i Hrvatsko-Ugarskog Kraljevstva (od 11. do početka 15. stoljeća). Rijetki sačuvani primjerci romaničke umjetnosti 13. stoljeća u gradu su najstarija šibenska crkva – Sv. Krševan i najstarija palača – Rossini. Pregled razvoja grada tijekom 13. i 14. stoljeća, za vrijeme patronata plemićke obitelji Šubića Bribirskih, zaključuje osnivanje šibenske biskupije bulom pape Bonifacija VIII. iz 1298. godine, čime Šibenik dobiva civitet. Umjetničko stvaralaštvo 14. stoljeća zastupljeno je Poliptihom Paola Veneziana, kamenim skulpturama sv. Magdalene i golubice, te audiozapisom Šibenske molitve - najstarijeg latinicom zapisanog pjesničkog teksta na čakavskom narječju.
Audiovizualnom prezentacijom dočarano je i najveće razaranje Šibenika iz 1378. godine, kada je mletački admiral Vettor Pisani napao, porušio i zapalio grad.
Novo razdoblje donosi prijelomna 1412. godina i pad Šibenika pod vlast Venecije, o čemu svjedoči reprodukcija dukale mletačkog dužda Mihovila Stena. Četiri stoljeća duga venecijanska vlast donijela je Šibeniku tek ograničenu autonomnu gradsku upravu koja se ostvarivala u isticanju i korištenju gradskog grba, vlastitog novca (bagatina) i lokalnih mjera za dužinu (šibenskog lakta), te u tiskanju Statuta grada. 15. stoljeće je i zlatno doba umjetnosti, osobito graditeljstva u Šibeniku. Izloženi kameni predmeti (plemićki grbovi i plastika) uokviruju središnju temu ovog dijela stalnog postava – Katedralu sv. Jakova (1431. – 1555.), jednog od najznačajnijih hrvatskih spomenika. Kroz arhitektonsko-kiparski studio katedrale prezentirana je impresivnost i značaj samog spomenika, kao i radionice Jurja Dalmatinca, a kasnije i Nikole Firentinca, kojom Šibenik postaje graditeljski centar Dalmacije. Posebno su vrijedni izlošci originalni segmenti kupole katedrale, portala i sitne dekorativne plastike.
O intenzivnoj slikarskoj i kiparskoj djelatnosti u vrijeme gotike svjedoči izbor djela na povišenom dijelu prizemlja, a izdvajaju se Bogorodica s djetetom Blaža Jurjeva Trogiranina i Sv. Ivan Jurja Petrovića. Umjetnost renesanse predstavljena je bogatom zbirkom starih majstora (Vittore Crivelli i Antonio Rosselini) te ostvarenjima zlatarstva i drvorezbarstva. Razdoblje gotičko-renesansnog stvaralaštva zaključuju rekonstrukcija dijela Gradske vijećnice, porušene u 2. svjetskom ratu, te izdvojena tema šibenskih zvona.
Slijed razvoja umjetnosti u Šibeniku nastavlja se na vrhu stepenica prvoga kata prikazom odabranih najboljih predstavnika barokne sakralne i profane arhitekture te kasetiranim stropovima, djelima Jerolima Mondelle (propovjedaonica u katedrali i oltar u Crkvi sv. Frane) i drugim primjercima iznimno kvalitetnog drvorezbarstva.
Središnji dio prvog kata posvećen je znamenitim Šibenčanima i humanističkom krugu po kojem se Šibenik isticao među gradovima mletačke Dalmacije. Antun Vrančić, Faust Vrančić, Martin Kolunić Rota, Božo Bonifačić, Horacije Fortezza, Juraj Šižgorić, Dinko Zavorović, Frane Divnić i drugi svojim su bogatim stvaralačkim opusom i velikim ugledom dali snažan doprinos hrvatskom i europskom humanizmu. Njihovo je stvaralaštvo predstavljeno originalnim djelima, pretiscima i multimedijskim prezentacijama. Među njima se izdvajaju Rotin portret Antuna Vrančića i Karla V., Fortezzin mjedeni umivaonik te originalna izdanja Machinae Novae i Rječnika Fausta Vrančića.
Barokna umjetnička produkcija u Šibeniku tijekom 17. i 18. stoljeća je u stalnom postavu zastupljena pretežno liturgijskim predmetima – kaležima, moćnicima, svijećnjacima, raritetnim knjigama – te drugim slikarskim i skulpturalnim djelima.
Nadalje, multimedijskom prezentacijom predstavljene su i povijesne orgulje, od kojih je u Šibeniku sačuvano čak šest. Od njih se posebno izdvajaju orgulje iz 1762. godine u Crkvi sv. Frane, poznatog majstora Petra Nakića.
Povišeni dio prvog kata posvećen je temi dugotrajnih ratovanja s Turcima (naročito tijekom 16. i 17. stoljeća) koja su rezultirala kontinuiranim utvrđivanjem gradskih bedema i gradnjom šibenskih tvrđava. Izložen je niz snimaka, tlocrta, presjeka i maketa svih šibenskih fortifikacija, kao i izabrani primjerci oružja iz razdoblja od 15. do 18. stoljeća. Uz ratove s Turcima vezana je i tema kuge, koja je dočarana audiovizualnim elementima.
Stalni postav zaključuje 1797. godina kojom završava dugi period mletačke uprave, nakon čega Šibenik započinje građanski život 19. stoljeća.

Question: when is the cathedral of st james in sibenik accessed

– 1535 Cathedral of St. James in Sibenik – World Cultural Good:, d-a-z.hr, 8 April 2014, accessed on 14 November 2015.

Sibenik was in that period known for the famous and renowned humanist circle of Sibenčan, through which Sibenik went out among the cities of the Mletka Dalmatia.

when is the cathedral of st james in sibenik accessed

Question: where is the famous humanist circle located

where is the famous humanist circle located

Question: when was the cathedral of st james built

when was the cathedral of st james built

Question: sibenik is a city in which region of central europe

sibenik is a city in which region of central europe

Question: what was sibenik known for

Question: when was the cathedral of st james in sibenik built

when was the cathedral of st james in sibenik built

Question: what type of circle is sibenik

– 1535 Cathedral of St. James in Sibenik – World Cultural Good : , d-a-z.hr , 8 April 2014 , accessed on 14 November 2015 .

Sibenik was in that period known for the famous and renowned humanist circle of Sibenčan , through which Sibenik went out among the cities of the Mletka Dalmatia .

– 1535.Katedrala sv. Jakova u Šibeniku - svjetsko kulturno dobro:, d-a-z.hr, 8. travnja 2014., pristupljeno 14. studenoga 2015. Šibenik je u tom razdoblju bio poznat po znamenitom i uglednom humanističkom krugu Šibenčana po kojem se Šibenik isticao među gradovima mletačke Dalmacije.

– 1535.Katedrala sv. Jakova u Šibeniku - svjetsko kulturno dobro:, d-a-z.hr, 8. travnja 2014., pristupljeno 14. studenoga 2015.

Šibenik je u tom razdoblju bio poznat po znamenitom i uglednom humanističkom krugu Šibenčana po kojem se Šibenik isticao među gradovima mletačke Dalmacije.

– 1535 Cathedral of St. James in Sibenik – World Cultural Good:, d-a-z.hr, 8 April 2014, accessed on 14 November 2015. Sibenik was in that period known for the famous and renowned humanist circle of Sibenčan, through which Sibenik went out among the cities of the Mletka Dalmatia.

– 1535 Cathedral of St. James in Sibenik – World Cultural Good:, d-a-z.hr, 8 April 2014, accessed on 14 November 2015.

Sibenik was in that period known for the famous and renowned humanist circle of Sibenčan, through which Sibenik went out among the cities of the Mletka Dalmatia.

According to numerous Shiban records, the Morlaci were Christians who came from the border areas of the Ottoman Empire in the Gulf of the Mletka Dalmatia.

It is important to note that Morlak’s settlements in the Sibian area began after 1533, when the Ottoman decision to restore the Sibian and Togoir territory arrived.Juran, Christian: Morlak’s displacement into the relaxed village of Sibian Zagora in the 16th century, Historical allegations, vol.

Izvorni znanstveni članak
Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.)
Kristijan Juran
Puni tekst: hrvatski pdf 273 Kb
str. 163-208
preuzimanja: 2.035
APA 6th Edition
Juran, K. (2015). Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.). Povijesni prilozi, 34 (49), 163-208. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/152645
MLA 8th Edition
Juran, Kristijan. "Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.)." Povijesni prilozi, vol. 34, br. 49, 2015, str. 163-208. https://hrcak.srce.hr/152645. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Juran, Kristijan. "Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.)." Povijesni prilozi 34, br. 49 (2015): 163-208. https://hrcak.srce.hr/152645
Harvard
Juran, K. (2015). 'Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.)', Povijesni prilozi, 34(49), str. 163-208. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/152645 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Juran K. Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.). Povijesni prilozi [Internet]. 2015 [pristupljeno 11.10.2022.];34(49):163-208. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/152645
IEEE
K. Juran, "Morlaci u Šibeniku između Ciparskoga i Kandijskog rata (1570. – 1645.)", Povijesni prilozi, vol.34, br. 49, str. 163-208, 2015. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/152645. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
U radu se razmatraju vijesti o Morlacima koje su prikupljene proučavanjem arhivske građe šibenske provenijencije iz razdoblja između Ciparskoga i Kandijskoga rata (1570. – 1645.). Najviše pozornosti posvećeno je trgovačkome i demografskome kontekstu šibensko-morlačkih odnosa, a potom pograničnim sukobima i običajima na šibenskoj dionici mletačko-osmanskoga krajišta. U posebnim se prilozima na kraju rada donose popisi Morlaka zabilježenih u suvremenim spisima šibenskih notara i šibenskim matičnim knjigama.
Ključne riječi
Morlaci, Šibenik, 16. i 17. stoljeće, mletačko-osmanski odnosi, migracije
Hrčak ID:
152645
URI
https://hrcak.srce.hr/152645
Posjeta: 3.669 *

Question: when did the morlak settlement begin

According to numerous Shiban records, the Morlaci were Christians who came from the border areas of the Ottoman Empire in the Gulf of the Mletka Dalmatia.

It is important to note that Morlak’s settlements in the Sibian area began after 1533, when the Ottoman decision to restore the Sibian and Togoir territory arrived.Juran, Christian: Morlak’s displacement into the relaxed village of Sibian Zagora in the 16th century, Historical allegations, vol.

Question: what religion were the morlaci

Question: who was the first christian settlement in the sibian area

who was the first christian settlement in the sibian area

Question: when did morlak's settlements begin

Question: who lived in the sibian area before the ottoman empire

who lived in the sibian area before the ottoman empire

Question: where did morlak settle in the 16th century

where did morlak settle in the 16th century

Question: where did the morlaci come from

According to numerous Shiban records , the Morlaci were Christians who came from the border areas of the Ottoman Empire in the Gulf of the Mletka Dalmatia .

It is important to note that Morlak ’s settlements in the Sibian area began after 1533 , when the Ottoman decision to restore the Sibian and Togoir territory arrived . Juran , Christian : Morlak ’s displacement into the relaxed village of Sibian Zagora in the 16th century , Historical allegations , vol .

Prema brojnim šibenskim zapisima, Morlaci su bili kršćani koji su dolazili iz graničnih područja Osmanskog Carstva u zaleđu Mletačke Dalmacije. Važno je istaknuti kako su naseljavanja Morlaka na šibensko područje započela nakon 1533. godine kada je stigla osmanova odluka o restituciji šibenskoga i togirskog teritorija.Juran, Kristijan: Doseljavanje Morlaka u opustjela sela šibenske Zagore u 16. stoljeću, Povijesni prilozi, vol.

Prema brojnim šibenskim zapisima, Morlaci su bili kršćani koji su dolazili iz graničnih područja Osmanskog Carstva u zaleđu Mletačke Dalmacije.

Važno je istaknuti kako su naseljavanja Morlaka na šibensko područje započela nakon 1533. godine kada je stigla osmanova odluka o restituciji šibenskoga i togirskog teritorija.Juran, Kristijan: Doseljavanje Morlaka u opustjela sela šibenske Zagore u 16. stoljeću, Povijesni prilozi, vol.

According to numerous Shiban records, the Morlaci were Christians who came from the border areas of the Ottoman Empire in the Gulf of the Mletka Dalmatia. It is important to note that Morlak’s settlements in the Sibian area began after 1533, when the Ottoman decision to restore the Sibian and Togoir territory arrived.Juran, Christian: Morlak’s displacement into the relaxed village of Sibian Zagora in the 16th century, Historical allegations, vol.

According to numerous Shiban records, the Morlaci were Christians who came from the border areas of the Ottoman Empire in the Gulf of the Mletka Dalmatia.

It is important to note that Morlak’s settlements in the Sibian area began after 1533, when the Ottoman decision to restore the Sibian and Togoir territory arrived.Juran, Christian: Morlak’s displacement into the relaxed village of Sibian Zagora in the 16th century, Historical allegations, vol.

46, 2014, p. 129

-158 Two months after the decision was made, in December, Morlaci glaciers, i.e. katunari, arrived in Sibenik and agreed with the public notes on the conditions for the purchase of the land.

In the 16th and first half of the 17th century, the trade relations, between the Ottoman Empire and the Mletan Dalmatia, were very fruitful just because Sibenik became the fireplace of the Ottoman-Mletan economic exchange, and thus became the fireplace of the mixing of two cultures.

Question: where did the ottoman settlers land in sibenik

46, 2014, p. 129

-158 Two months after the decision was made, in December, Morlaci glaciers, i.e. katunari, arrived in Sibenik and agreed with the public notes on the conditions for the purchase of the land.

In the 16th and first half of the 17th century, the trade relations, between the Ottoman Empire and the Mletan Dalmatia, were very fruitful just because Sibenik became the fireplace of the Ottoman-Mletan economic exchange, and thus became the fireplace of the mixing of two cultures.

where did the ottoman settlers land in sibenik

Question: what are morlaci glaciers

46, 2014, p. 129

Question: what two countries had trade relations in the 16th and 17th centuries

46, 2014, p. 129

what two countries had trade relations in the 16th and 17th centuries

Question: when did morlaci glaciers arrive in sibenik

46, 2014, p. 129

when did morlaci glaciers arrive in sibenik

Question: the trade relations between the ottoman empire and the mletan dalmat

osmansko - mletačke gospodarske razmjene

46, 2014, p. 129

the trade relations between the ottoman empire and the mletan dalmat

Question: when did katunari arrive in sibenik

prosincu , u Šibenik dolaze morlački glavari , odnosno katunari te uz javne bilježnike dogovaraju uvjete o zakupu zemlje .

46, 2014, p. 129

Question: where did the ottoman and mletan dalmatia trade

46, 2014, p. 129

where did the ottoman and mletan dalmatia trade

-158 Two months after the decision was made , in December , Morlaci glaciers , i.e. katunari , arrived in Sibenik and agreed with the public notes on the conditions for the purchase of the land .

In the 16th and first half of the 17th century , the trade relations , between the Ottoman Empire and the Mletan Dalmatia , were very fruitful just because Sibenik became the fireplace of the Ottoman - Mletan economic exchange , and thus became the fireplace of the mixing of two cultures .

33, br. 46, 2014, str. 129-158 Dva mjeseca nakon donesene odluke, u prosincu, u Šibenik dolaze morlački glavari, odnosno katunari te uz javne bilježnike dogovaraju uvjete o zakupu zemlje. U 16. i prvoj polovici 17. stoljeća trgovački su odnosi, između Osmanskog Carstva i Mletačke Dalmacije, bili vrlo plodni upravo zato što je Šibenik postao žarištem osmansko-mletačke gospodarske razmjene, a samim time postaje i žarište miješanja dviju kultura.

-158 Dva mjeseca nakon donesene odluke, u prosincu, u Šibenik dolaze morlački glavari, odnosno katunari te uz javne bilježnike dogovaraju uvjete o zakupu zemlje.

U 16. i prvoj polovici 17. stoljeća trgovački su odnosi, između Osmanskog Carstva i Mletačke Dalmacije, bili vrlo plodni upravo zato što je Šibenik postao žarištem osmansko-mletačke gospodarske razmjene, a samim time postaje i žarište miješanja dviju kultura.

46, 2014, p. 129 -158 Two months after the decision was made, in December, Morlaci glaciers, i.e. katunari, arrived in Sibenik and agreed with the public notes on the conditions for the purchase of the land. In the 16th and first half of the 17th century, the trade relations, between the Ottoman Empire and the Mletan Dalmatia, were very fruitful just because Sibenik became the fireplace of the Ottoman-Mletan economic exchange, and thus became the fireplace of the mixing of two cultures.

-158 Two months after the decision was made, in December, Morlaci glaciers, i.e. katunari, arrived in Sibenik and agreed with the public notes on the conditions for the purchase of the land.

In the 16th and first half of the 17th century, the trade relations, between the Ottoman Empire and the Mletan Dalmatia, were very fruitful just because Sibenik became the fireplace of the Ottoman-Mletan economic exchange, and thus became the fireplace of the mixing of two cultures.

The .

Stépo Obad: The economic, social and political development of Sibenik from 1814 to 1859; "Sibenik-memory column of the 900th anniversary", Museum of the city of Sibenik, Sibenik, 1976. p. 329-376 During the dictatorship all political life was shut down for a whole decade and all celebratory ideas were banned which allowed the re-enforcement of the autonomists who received the first next elections in 1865.

A<unk> significant event for the further development of the popular sale occurred in 1866, when the National Slavic Reading Room was founded, and unlike other cities, the Sibenčani themselves built the theater in 1870 without the help of the government and the municipality.

|
|
Kazališna povijest
Grad Šibenik svoje prvo kazalište dobio je 1870. godine. Iako je planova bilo i puno prije, upravo je inicijativa građana predvođena bogatim posjednicima, intelektualcima i obrtnicima urodila plodom. Šibenska općina prihvatila je prijedlog za izgradnju kazališta. S obzirom da je općina bila u lošoj financijskoj situaciji izgradnju kazališta prepustila je građanima, odnosno Društvu šibenskog kazališta koje je osnovano 1864. godine. Zamišljena dvorana kazališta bila je dovoljno prostrana i vrlo skladna, zapravo reprodukcija u malom venecijanskog kazališta „Teatro Fenice“. Autor projekta bio je
Trogiranin Josip Slade, a prema nekim navodima Pavao Mazzoleni uspio je „incognito“ doći do nacrta.
Potpuno uređeno kazalište 18. siječnja 1870. godine dobilo je odobrenje za korištenje. Predviđeno
je za 500 osoba, a ispod svake druge lože postavljeni su medaljoni s imenima i stiliziranim portretima talijanskih pjesnika i skladatelja, Dante Aligheri, Carlo Goldoni, Gioachino Rossini, Vincenzo Bellini i brojni drugi. S obzirom da se kazalište gradilo sredstvima građana nazvano je Društvenim kazalištem (Teatro Sociale da Sibeniko). Taj naziv je imalo do 1872. god. kada je na skupštini kazališnog društva donesena odluka o preimenovanju u „Kazalište Mazzoleni“ u čast Šibenčanina, pjevača svjetskog glasa Frana Mazzolenija, inače brata osnivača i glavnog voditelja Pavla. Značajno je istaknuti da za razliku od drugih kazališnih zgrada koje su u nas izgrađena na kraju 19. stoljeća, ova u Šibeniku sagrađena je sredstvima građana bez ikakve pomoći Vlade i Općine.
Otvorenje novog šibenskog kazališta upriličeno je 29. siječnja 1870. godine predstavom „Kip od mesa“ Teobalda Ciconija u izvedbi talijanske putujuće kazališne družine „La drammatica compagnia Vittorio Alfieri“.
Vrlo značajna godina kazališnog života u Šibeniku bila je 1874. Te se godine, naime, po prvi put s pozornice čula naša riječ te se afirmirala naša drama.
Obitelj Mazzoleni
Paolo Mazzoleni nije bio samo službeni voditelj teatra, već je bio i impresario, mecena i izvrstan organizator, a članovi njegove obitelji, umjetnici koji su stasali na daskama Teatra Mazzoleni, postali su svjetski poznati umjetnici. Mazzoleniji su Šibenik napustili poslije Prvog svjetskog rata, a i danas u Palermu djeluje Fundacija Ester Mazzoleni koja godišnje nagrađuje najbolje svjetske operne pjevače i dirigente. Ester Mazzoleni, rođena Šibenka, poslije Šibenika živjela je u Palermu i imala angažman u tamošnjem velebnom Teatro Massimo, trećem po veličini(iza pariške Opere i milanske Scale) glazbenom teatru u Europi koje može primiti 3 200 posjetitelja. Početkom stoljeća osvojila je tadašnje operne pozornice Europe i svijeta.
Kazališni život u obnovljenoj zgradi i profesionalizacija
Od 2001. godine Šibensko kazalište djeluje u obnovljenoj kazališnoj zgradi, jednoj od najstarijih u Hrvatskoj koja je, na žalost, u vrijeme Domovinskog rata bila jedna od meta.
Od tada do 2008. godine kazalište je djelovalo u bogatoj amaterskoj formi, da bi 2008. godine premijerom predstave „Fantazija“ hrabro zakoračilo u svijet kazališnog profesionalizma. Potvrda ispravnosti ove odluke su i brojne predstave u vlastitoj produkciji te nominacije i nagrade na etabliranim Festivalima.

Question: when was the national slavic reading room founded

The .

Stépo Obad: The economic, social and political development of Sibenik from 1814 to 1859; "Sibenik-memory column of the 900th anniversary", Museum of the city of Sibenik, Sibenik, 1976. p. 329-376 During the dictatorship all political life was shut down for a whole decade and all celebratory ideas were banned which allowed the re-enforcement of the autonomists who received the first next elections in 1865.

A<unk> significant event for the further development of the popular sale occurred in 1866, when the National Slavic Reading Room was founded, and unlike other cities, the Sibenčani themselves built the theater in 1870 without the help of the government and the municipality.

when was the national slavic reading room founded

Question: when were the first elections held in sibenik

The .

when were the first elections held in sibenik

Question: when was the national slavic reading room built

The .

when was the national slavic reading room built

Question: what is the name of the theater in sibenik

The .

what is the name of the theater in sibenik

Question: during what years was sibenik the capital of the slavic republic

The .

during what years was sibenik the capital of the slavic republic

Question: how long was political life shut down in sibenik

The .

how long was political life shut down in sibenik

Stépo Obad : The economic , social and political development of Sibenik from 1814 to 1859 ; " Sibenik - memory column of the 900th anniversary " , Museum of the city of Sibenik , Sibenik , 1976 . p. 329 - 376 During the dictatorship all political life was shut down for a whole decade and all celebratory ideas were banned which allowed the re - enforcement of the autonomists who received the first next elections in 1865 .

A < unk > significant event for the further development of the popular sale occurred in 1866 , when the National Slavic Reading Room was founded , and unlike other cities , the Sibenčani themselves built the theater in 1870 without the help of the government and the municipality .

Stjepo Obad: Ekonomski, socijalni i politički razvoj Šibenika od 1814. do 1859. godine; "Šibenik-spomen zbornik o 900. obljetnici", Muzej grada Šibenika, Šibenik, 1976. str. 329-376 Za vrijeme diktature sav politički život je zamro na cijelo desetljeće i zabranjene su sve proslavenske ideje što je omogućilo ponovno jačanje autonomaša koji su dobili prve sljedeće izbore 1865. godine.

Osobito značajan događaj za daljnji razvoj narodnog preproda dogodio se 1866. godine kad je osnovana Narodna slavjanska čitaonica, a za razliku od drugih gradova Šibenčani su sami sagradili kazalište 1870. bez pomoći vlade i općine.

The . Stépo Obad: The economic, social and political development of Sibenik from 1814 to 1859; "Sibenik-memory column of the 900th anniversary", Museum of the city of Sibenik, Sibenik, 1976. p. 329-376 During the dictatorship all political life was shut down for a whole decade and all celebratory ideas were banned which allowed the re-enforcement of the autonomists who received the first next elections in 1865. A<unk> significant event for the further development of the popular sale occurred in 1866, when the National Slavic Reading Room was founded, and unlike other cities, the Sibenčani themselves built the theater in 1870 without the help of the government and the municipality.

Stépo Obad: The economic, social and political development of Sibenik from 1814 to 1859; "Sibenik-memory column of the 900th anniversary", Museum of the city of Sibenik, Sibenik, 1976. p. 329-376 During the dictatorship all political life was shut down for a whole decade and all celebratory ideas were banned which allowed the re-enforcement of the autonomists who received the first next elections in 1865.

A<unk> significant event for the further development of the popular sale occurred in 1866, when the National Slavic Reading Room was founded, and unlike other cities, the Sibenčani themselves built the theater in 1870 without the help of the government and the municipality.

Only in 1848/49 the political activity of Sibenik under the Austrian rule was stronger when the national parliament was shortly elected after the superpowerful victory over the autonomists.

In the city he strengthened the Croatian national resurrection and in 1851 he visited the ban of Jelačić in which the people placed the hope that they will unite the Dalmatia, Croatia and Slavonia and the city gave him a touch greater than it was when in 1818 he visited the Emperor Franjo, but in the evening of Bach's absolutism Jelačić in a greeting speech he did not mention the unification.

Šupuk, Ante, hrvatski političar i poduzetnik (Šibenik, 21. VIII. 1838 – Šibenik, 11. V. 1904). Podrijetlom iz ugledne šibenske obitelji, rano se posvetio obiteljskomu gospodarstvu. Isprva je bio pristaša autonomaša, potom se priključio Narodnoj stranci te je od 1870. bio zastupnik u Dalmatinskom saboru u Zadru, a od 1879. zastupnik Šibenika i Zadra u Zastupničkom domu Carevinskoga vijeća u Beču. Kao prvi hrvatski načelnik Šibenika (1872–1903) uvelike je pridonio gospodarskomu i komunalnomu napretku grada. Za njegova je mandata u općinsku administraciju uveden hrvatski jezik kao službeni, 1877. Šibenik se priključio na željezničku prugu Siverić–Split, 1879. postavljen je vodovod, 1883. izgrađena bolnica. Njegovo poduzeće Ante Šupuk i sin sagradilo je na rijeci Krki 1895. prvu hidroelektranu Krka (radila do početka I. svjetskog rata) pa je Šibenik, kao jedan od prvih gradova u svijetu, dobio javnu rasvjetu na izmjeničnu struju. God. 1904. njegovo je poduzeće sagradilo i novu hidroelektranu Jaruga II, koja i danas radi.
Citiranje:
Šupuk, Ante. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=60039>.

Question: when did bach visit jelačić

Only in 1848/49 the political activity of Sibenik under the Austrian rule was stronger when the national parliament was shortly elected after the superpowerful victory over the autonomists.

In the city he strengthened the Croatian national resurrection and in 1851 he visited the ban of Jelačić in which the people placed the hope that they will unite the Dalmatia, Croatia and Slavonia and the city gave him a touch greater than it was when in 1818 he visited the Emperor Franjo, but in the evening of Bach's absolutism Jelačić in a greeting speech he did not mention the unification.

Question: when did the city of sibenik become under austrian rule

when did the city of sibenik become under austrian rule

Question: when did bach visit the emperor franjo

Question: what event did bach visit in 1851

Question: what did bach visit in 1851

Question: who did bach visit in 1818

Question: who was elected in 1848 under austrian rule

who was elected in 1848 under austrian rule

Question: under which rule did the political activity of sibenik strengthen

under which rule did the political activity of sibenik strengthen

Only in 1848/49 the political activity of Sibenik under the Austrian rule was stronger when the national parliament was shortly elected after the superpowerful victory over the autonomists .

In the city he strengthened the Croatian national resurrection and in 1851 he visited the ban of Jelačić in which the people placed the hope that they will unite the Dalmatia , Croatia and Slavonia and the city gave him a touch greater than it was when in 1818 he visited the Emperor Franjo , but in the evening of Bach 's absolutism Jelačić in a greeting speech he did not mention the unification .

Tek 1848./49. snažnije se manifestira politička aktivnost Šibenika pod austrijskom vlašću kad se nakratko izabralo narodno općinsko zastupstvo nakon nadmoćne pobjede nad autonomašima. U gradu je ojačao hrvatski narodni preporod pa ga je 1851. posjetio ban Jelačić u kojega je narod polagao nade da će ujediniti Dalmaciju, Hrvatsku i Slavoniju pa mu je grad priredio doček veći nego je bio onaj kad ga je 1818. posjetio car Franjo, no u predvečerje Bachova apsolutizma Jelačić u pozdravnom govoru niti jednom riječju nije spomenuo sjedinjenje.Dr

Tek 1848./49. snažnije se manifestira politička aktivnost Šibenika pod austrijskom vlašću kad se nakratko izabralo narodno općinsko zastupstvo nakon nadmoćne pobjede nad autonomašima.

U gradu je ojačao hrvatski narodni preporod pa ga je 1851. posjetio ban Jelačić u kojega je narod polagao nade da će ujediniti Dalmaciju, Hrvatsku i Slavoniju pa mu je grad priredio doček veći nego je bio onaj kad ga je 1818. posjetio car Franjo, no u predvečerje Bachova apsolutizma Jelačić u pozdravnom govoru niti jednom riječju nije spomenuo sjedinjenje.Dr

Only in 1848/49 the political activity of Sibenik under the Austrian rule was stronger when the national parliament was shortly elected after the superpowerful victory over the autonomists. In the city he strengthened the Croatian national resurrection and in 1851 he visited the ban of Jelačić in which the people placed the hope that they will unite the Dalmatia, Croatia and Slavonia and the city gave him a touch greater than it was when in 1818 he visited the Emperor Franjo, but in the evening of Bach's absolutism Jelačić in a greeting speech he did not mention the unification.

Only in 1848/49 the political activity of Sibenik under the Austrian rule was stronger when the national parliament was shortly elected after the superpowerful victory over the autonomists.

In the city he strengthened the Croatian national resurrection and in 1851 he visited the ban of Jelačić in which the people placed the hope that they will unite the Dalmatia, Croatia and Slavonia and the city gave him a touch greater than it was when in 1818 he visited the Emperor Franjo, but in the evening of Bach's absolutism Jelačić in a greeting speech he did not mention the unification.

Of particular importance for the development of the city was the beginning of the work of the Calcium Carbide Factory "SUFID" in 1903.

In the same year it was founded in Sibenik "The Union of Workers", which for the work holidays in 1905 organizes the first strike due to a working day that lasted ten or more hours.

Question: when was the calcium carbide factory founded

Of particular importance for the development of the city was the beginning of the work of the Calcium Carbide Factory "SUFID" in 1903.

In the same year it was founded in Sibenik "The Union of Workers", which for the work holidays in 1905 organizes the first strike due to a working day that lasted ten or more hours.

when was the calcium carbide factory founded

Question: when did the first strike take place

Question: what was the name of the calcium carbide factory founded in 1903

what was the name of the calcium carbide factory founded in 1903

Question: where is the calcium carbide factory located

where is the calcium carbide factory located

Question: how long was the first strike in 1905

radnog dana koji je trajao deset i više sati

Question: what is the name of the factory in sibenik

what is the name of the factory in sibenik

Question: what is the name of the union in sibenik

Savez među radnicima "" , koji za praznik rada 1905 . organizira prvi štrajk zbog radnog dana koji je trajao

what is the name of the union in sibenik

Of particular importance for the development of the city was the beginning of the work of the Calcium Carbide Factory " SUFID " in 1903 .

In the same year it was founded in Sibenik " The Union of Workers " , which for the work holidays in 1905 organizes the first strike due to a working day that lasted ten or more hours .

Od osobite je važnosti za razvoj grada bio početak rada Tvornice kalcijeva karbida "SUFID" 1903. godine. Iste godine osnovan je u Šibeniku "Savez među radnicima", koji za praznik rada 1905. organizira prvi štrajk zbog radnog dana koji je trajao deset i više sati.

Od osobite je važnosti za razvoj grada bio početak rada Tvornice kalcijeva karbida "SUFID" 1903. godine.

Iste godine osnovan je u Šibeniku "Savez među radnicima", koji za praznik rada 1905. organizira prvi štrajk zbog radnog dana koji je trajao deset i više sati.

Of particular importance for the development of the city was the beginning of the work of the Calcium Carbide Factory "SUFID" in 1903. In the same year it was founded in Sibenik "The Union of Workers", which for the work holidays in 1905 organizes the first strike due to a working day that lasted ten or more hours.

Of particular importance for the development of the city was the beginning of the work of the Calcium Carbide Factory "SUFID" in 1903.

In the same year it was founded in Sibenik "The Union of Workers", which for the work holidays in 1905 organizes the first strike due to a working day that lasted ten or more hours.

They go into the interior of Serbia up to Užica and Šapca.

As it is noted, more and more frequently passes to the Serbian army, and as the “Dalmatian people don’t like to fight against the people of their language,” they are transferred in the middle of 1915 to the Italian front, where they were more motivated.

Međunarodna nogometna federacija (FIFA) istražuje tvrdnje iz Manchester Cityja da je jedan član njegove U-21 momčadi vrijeđan na rasnoj osnovi tijekom priprema u Hrvatskoj...
Podsjetimo, engleski se prvak požalio da je tijekom prošlotjedne utakmice između U-21 momčadi Cityja i Rijeke u Novigradu jedan igrač hrvatskoga kluba na rasistički vrijeđao 20-godišnjeg Seka Fofanu. Trener ''građana'' Patrick Vieira povukao je momčad s terena, a Rijeka je kasnije izdala priopćenje u kojem je demantirala da je njezin igrač vrijeđao suparnika na rasnoj osnovi.
U ponedjeljak je FIFA-in glasnogovornik potvrdio BBC-u da je krovno svjetsko nogometno tijelo upoznato s navodnim incidentom.
- U kontaktu smo s nadležnim nacionalnim savezima kako bismo ispitali i pratili situaciju. Tek kada prikupimo sve relevantne informacije, bit ćemo u mogućnosti ocijeniti ovo pitanje - rekao je glasnogovornik.
TS

Question: where do the Šibenik go in serbia

They go into the interior of Serbia up to Užica and Šapca.

As it is noted, more and more frequently passes to the Serbian army, and as the “Dalmatian people don’t like to fight against the people of their language,” they are transferred in the middle of 1915 to the Italian front, where they were more motivated.

Question: when were the dalmatian people transferred to italian front

when were the dalmatian people transferred to italian front

Question: where did the dalmatian people go in 1915

where did the dalmatian people go in 1915

Question: where do the dalmatian people go in 1915

where do the dalmatian people go in 1915

Question: where do the sibenik go in serbia

Question: what race of people don't want to fight against the people of their language

what race of people don't want to fight against the people of their language

Question: where did the dalmatians go in 1915

They go into the interior of Serbia up to Užica and Šapca .

As it is noted , more and more frequently passes to the Serbian army , and as the “ Dalmatian people do n’t like to fight against the people of their language , ” they are transferred in the middle of 1915 to the Italian front , where they were more motivated .

Probijaju se u unutrašnjost Srbije sve do Užica i Šapca. Budući se bilježe sve češći prebjezi srpskoj vojsci, a i pošto "Dalmatinci nerado ratuju protiv naroda svoga jezika" prebacuje ih se sredinom 1915. na talijansku frontu, gdje su bili motiviraniji.

Probijaju se u unutrašnjost Srbije sve do Užica i Šapca.

Budući se bilježe sve češći prebjezi srpskoj vojsci, a i pošto "Dalmatinci nerado ratuju protiv naroda svoga jezika" prebacuje ih se sredinom 1915. na talijansku frontu, gdje su bili motiviraniji.

They go into the interior of Serbia up to Užica and Šapca. As it is noted, more and more frequently passes to the Serbian army, and as the “Dalmatian people don’t like to fight against the people of their language,” they are transferred in the middle of 1915 to the Italian front, where they were more motivated.

They go into the interior of Serbia up to Užica and Šapca.

As it is noted, more and more frequently passes to the Serbian army, and as the “Dalmatian people don’t like to fight against the people of their language,” they are transferred in the middle of 1915 to the Italian front, where they were more motivated.

At the social battlefield, Shibenka 23 rejects the Italian offensive on Podgor with great losses.Davor Krile, Sočanska battlefield - the largest Dalmatin tomb, Free Dalmacia, 13 April 2014.

Since 1917, the marine demonstrations have been recorded in the Austrian-Ugarian military ports, so the marine rebellion against the officers on the torpedo no. 11 began on 4 October in the Shibenic port. After they dominated the torpedo, it flew to Italy.

Question: when did the marine rebellion against the officers begin

At the social battlefield, Shibenka 23 rejects the Italian offensive on Podgor with great losses.Davor Krile, Sočanska battlefield - the largest Dalmatin tomb, Free Dalmacia, 13 April 2014.

Since 1917, the marine demonstrations have been recorded in the Austrian-Ugarian military ports, so the marine rebellion against the officers on the torpedo no. 11 began on 4 October in the Shibenic port. After they dominated the torpedo, it flew to Italy.

when did the marine rebellion against the officers begin

Question: when did marine demonstrations start in austrian-ugarian ports

when did marine demonstrations start in austrian-ugarian ports

Question: who rejects the italian offensive on podgor

who rejects the italian offensive on podgor

Question: what is the name of the largest dalmatin tomb

what is the name of the largest dalmatin tomb

Question: when did free dalmacia take place

Question: where did the marine rebellion against the officers on the torpedo no. 11 take place

where did the marine rebellion against the officers on the torpedo no. 11 take place

Question: where have marine demonstrations been recorded since 1917

ratnim lukama Austro - Ugarske pa je tako i u šibenskoj luci 4 . listopada započela pobuna mornara protiv oficira na torpiljarki br . 11 . Nakon što su ovladali torpiljarkom , njom bježe u Italiju . Revolucionarni pokret Jugoslavenskih

where have marine demonstrations been recorded since 1917

Question: where did the italian offensive take place

where did the italian offensive take place

At the social battlefield , Shibenka 23 rejects the Italian offensive on Podgor with great losses . Davor Krile , Sočanska battlefield - the largest Dalmatin tomb , Free Dalmacia , 13 April 2014 .

Since 1917 , the marine demonstrations have been recorded in the Austrian - Ugarian military ports , so the marine rebellion against the officers on the torpedo no . 11 began on 4 October in the Shibenic port . After they dominated the torpedo , it flew to Italy .

Na sočanskoj bojišnici šibenska 23. odbija talijanske ofenzive na Podgoru uz goleme gubitke.Davor Krile, Sočanska bojišnica - najveće dalmatinsko groblje, Slobodna Dalmacija, 13. 04. 2014. Već 1917. godine zabilježene su demonstracije mornara u ratnim lukama Austro-Ugarske pa je tako i u šibenskoj luci 4. listopada započela pobuna mornara protiv oficira na torpiljarki br. 11. Nakon što su ovladali torpiljarkom, njom bježe u Italiju.Revolucionarni pokret Jugoslavenskih mornara u Šibeniku god.

Na sočanskoj bojišnici šibenska 23. odbija talijanske ofenzive na Podgoru uz goleme gubitke.Davor Krile, Sočanska bojišnica - najveće dalmatinsko groblje, Slobodna Dalmacija, 13. 04. 2014.

Već 1917. godine zabilježene su demonstracije mornara u ratnim lukama Austro-Ugarske pa je tako i u šibenskoj luci 4. listopada započela pobuna mornara protiv oficira na torpiljarki br. 11. Nakon što su ovladali torpiljarkom, njom bježe u Italiju.Revolucionarni pokret Jugoslavenskih mornara u Šibeniku god.

At the social battlefield, Shibenka 23 rejects the Italian offensive on Podgor with great losses.Davor Krile, Sočanska battlefield - the largest Dalmatin tomb, Free Dalmacia, 13 April 2014. Since 1917, the marine demonstrations have been recorded in the Austrian-Ugarian military ports, so the marine rebellion against the officers on the torpedo no. 11 began on 4 October in the Shibenic port. After they dominated the torpedo, it flew to Italy.

At the social battlefield, Shibenka 23 rejects the Italian offensive on Podgor with great losses.Davor Krile, Sočanska battlefield - the largest Dalmatin tomb, Free Dalmacia, 13 April 2014.

Since 1917, the marine demonstrations have been recorded in the Austrian-Ugarian military ports, so the marine rebellion against the officers on the torpedo no. 11 began on 4 October in the Shibenic port. After they dominated the torpedo, it flew to Italy.

1917-1918, "A former revolutionary contributed to the chronological order," Split, February 1919.

After the breakdown of Austria-Hungary and the establishment of the still unrecognized States of Slovenia, the Croats and the Serbs, the Italians are moving into the occupation of the eastern coast of Jadrana, which had to be passed by the secret London treaty.

Demonstracije prilikom dolaska talijanskih trupa.
Oklopna krstarica, kraljevski brod “San Marco” u luci Šibenik 1918. godine.
Talijanske trupe po iskrcaju na rivi Makale prolaze uz hotel Krka prema Mandalini.
Simpatizeri Talijana na obali dočekuju talijanske okupatore čak i sa svojim luksuznim automobilima.
Admiral Milo na kraljevskom brodu “Europa” prisustvuje paradi podrške za Dalmaciju.
“Dalmacija ili smrt” zakletva talijanaša pred šibenskom vijećnicom.
Velika procesija podrške pred katedralom sv. Jakova u Šibeniku.
Podizanje talijanske okupatorske zastave na stijegu na tvrđavi sv. Nikola.
Talijanska vojna posada na tvrđavi sv. Nikola snimljena u društvu šibenskih simpatizera. Lijevo se može vidjeti top zaostao iz austrijskih vremena.
Odlazak Talijana iz Šibenika nakon 3o mjeseci okupacije
Talijanske trupe napuštaju Šibenik ukrcavajuči se na parobrod Libia 10.06.1921. godine.
Tužan spektakl ukrcaja namještaja talijanskih izbjeglica na parobrod Danubio na obali Makale.
Posljednji Talijani ostali u gradu ukrcavaju se na parobrod Trieste i Liburniu navečer 12.06.1921. godine.

Question: who occupied the eastern coast of jadrana

1917-1918, "A former revolutionary contributed to the chronological order," Split, February 1919.

After the breakdown of Austria-Hungary and the establishment of the still unrecognized States of Slovenia, the Croats and the Serbs, the Italians are moving into the occupation of the eastern coast of Jadrana, which had to be passed by the secret London treaty.

who occupied the eastern coast of jadrana

Question: when did split occur

Question: what treaty allowed the occupation of the eastern coast of jadrana

what treaty allowed the occupation of the eastern coast of jadrana

Question: what treaty allowed the italian occupation of the eastern coast of jadrana

what treaty allowed the italian occupation of the eastern coast of jadrana

Question: during what years did the serbs occupy slovenia

during what years did the serbs occupy slovenia

Question: the italians are moving into the occupation of which coast

the italians are moving into the occupation of which coast

Question: who contributed to the chronological order of the slovenian wars

who contributed to the chronological order of the slovenian wars

1917 - 1918 , " A former revolutionary contributed to the chronological order , " Split , February 1919 .

After the breakdown of Austria - Hungary and the establishment of the still unrecognized States of Slovenia , the Croats and the Serbs , the Italians are moving into the occupation of the eastern coast of Jadrana , which had to be passed by the secret London treaty .

1917.-1918. , »Pobilježio hronološkim redom jedan bivši revolucionarac.«, Split, u veljači 1919. Nakon raspada Austro-Ugarske i osnivanja još nepriznate Države Slovenaca, Hrvata i Srba Talijani kreću u okupaciju istočne obale Jadrana koja joj je trebala pripasti po tajnom londonskom ugovoru.

1917.-1918. , »Pobilježio hronološkim redom jedan bivši revolucionarac.«, Split, u veljači 1919.

Nakon raspada Austro-Ugarske i osnivanja još nepriznate Države Slovenaca, Hrvata i Srba Talijani kreću u okupaciju istočne obale Jadrana koja joj je trebala pripasti po tajnom londonskom ugovoru.

1917-1918, "A former revolutionary contributed to the chronological order," Split, February 1919. After the breakdown of Austria-Hungary and the establishment of the still unrecognized States of Slovenia, the Croats and the Serbs, the Italians are moving into the occupation of the eastern coast of Jadrana, which had to be passed by the secret London treaty.

1917-1918, "A former revolutionary contributed to the chronological order," Split, February 1919.

After the breakdown of Austria-Hungary and the establishment of the still unrecognized States of Slovenia, the Croats and the Serbs, the Italians are moving into the occupation of the eastern coast of Jadrana, which had to be passed by the secret London treaty.

On 20 November 1918, about 400 fighters and Italian marines surrounded the headquarters of the National Council and forcefully exterminated them.

In January 1919, a plebiscite was successfully conducted when from 24,475 inhabitants, 23,675 voted against the Italian occupation and signed that he wanted the Sibian territory to unite with the Kingdom of the SHS.

Svečanot na Poljani snimljena sa zvonika Gospe vanka grada uprilićena u Šibeniku 13.06.1921. godine povodom ulaska u grad vojske Kraljevine SHS.
1.
Svečana bina sa vojnim i civilnim vlastima na bini sa velikim lukom okičenim zelenilom i cviječem i ikonografijom i raznim grbovima te natpisom “BRAČO NAPOKON”.
2.
Fotograf sa tronošcem i filmskom kutijom na staklene ploče koji ovjekovječuje svečeni trenutak.
3.
Eto i prilike da vidimo kako je izgledao sjeverozapadni ulaz na prostor pred Gospom vanka grada.
4.
Dio gradskih zidina sa Svetim Mihovilom i mnoštvom građana načičkanih sa zadnje strane zida na kojem je bio plato.
5.
Kamene klupe koje su bile po cijeloj dužini Poljane.
Šibenik 13.06.1921. godine.
1.
Na istočnoj strani Poljane iza kamenih klupa i okupljenog mnoštva vidi se ogradni zid oko ledine pre Gospom vanka grada i u pozadini zgrada “Preparandije” učiteljske škole.
2.
Vojna glazba i u pozadini kapelica i ulaz načičkan ljudima pred Gospom vanka grada.
3.
Sokolaši u svečanim uniformama i građani na Poljani, a na ogradnim zidovima avlije nekadašnje Bađane , a u momentu snimanja zidovima zgrade Javne dobrotvornosti u pozadini.

Question: how many people voted against the italian occupation in january 1919

On 20 November 1918, about 400 fighters and Italian marines surrounded the headquarters of the National Council and forcefully exterminated them.

In January 1919, a plebiscite was successfully conducted when from 24,475 inhabitants, 23,675 voted against the Italian occupation and signed that he wanted the Sibian territory to unite with the Kingdom of the SHS.

how many people voted against the italian occupation in january 1919

Question: how many fighters surrounded the headquarters of the national council

how many fighters surrounded the headquarters of the national council

Question: when did the italian occupation of sibia end

when did the italian occupation of sibia end

Question: when did the plebiscite take place

Question: in what year did the italian occupation of sibia begin

in what year did the italian occupation of sibia begin

Question: when was the plebiscite conducted

On 20 November 1918 , about 400 fighters and Italian marines surrounded the headquarters of the National Council and forcefully exterminated them .

In January 1919 , a plebiscite was successfully conducted when from 24,475 inhabitants , 23,675 voted against the Italian occupation and signed that he wanted the Sibian territory to unite with the Kingdom of the SHS .

Oko 400 karabinjera i talijanskih mornara 20. studenog 1918. opkolilo je sjedište Narodnog vijeća i silom ih istjeralo. U siječnju 1919. uspješno je proveden plebiscit kad je od 24.475 stanovnika njih čak 23.675 glasalo protiv talijanske okupacije i potpisalo da hoće da se šibensko područje sjedini s Kraljevinom SHS.

Oko 400 karabinjera i talijanskih mornara 20. studenog 1918. opkolilo je sjedište Narodnog vijeća i silom ih istjeralo.

U siječnju 1919. uspješno je proveden plebiscit kad je od 24.475 stanovnika njih čak 23.675 glasalo protiv talijanske okupacije i potpisalo da hoće da se šibensko područje sjedini s Kraljevinom SHS.

On 20 November 1918, about 400 fighters and Italian marines surrounded the headquarters of the National Council and forcefully exterminated them. In January 1919, a plebiscite was successfully conducted when from 24,475 inhabitants, 23,675 voted against the Italian occupation and signed that he wanted the Sibian territory to unite with the Kingdom of the SHS.

On 20 November 1918, about 400 fighters and Italian marines surrounded the headquarters of the National Council and forcefully exterminated them.

In January 1919, a plebiscite was successfully conducted when from 24,475 inhabitants, 23,675 voted against the Italian occupation and signed that he wanted the Sibian territory to unite with the Kingdom of the SHS.

On the basis of the Rapal Treaty, the Italians left Sibenik, and on 13 June 1921.

Question: how many people voted against the italian occupation of sibenik

On the basis of the Rapal Treaty, the Italians left Sibenik, and on 13 June 1921.

how many people voted against the italian occupation of sibenik

Question: when did the italians leave sibenik

Question: when did the sibian people vote against the italian occupation

when did the sibian people vote against the italian occupation

Question: when did sibenik become part of the ssr

Question: what was the name of the treaty that ended the italian occupation of siben

what was the name of the treaty that ended the italian occupation of siben

Question: what treaty did the italians leave sibenik

what treaty did the italians leave sibenik

Question: who did the sibian territory want to unite with

who did the sibian territory want to unite with

On the basis of the Rapal Treaty , the Italians left Sibenik , and on 13 June 1921 .

U siječnju 1919. uspješno je proveden plebiscit kad je od 24.475 stanovnika njih čak 23.675 glasalo protiv talijanske okupacije i potpisalo da hoće da se šibensko područje sjedini s Kraljevinom SHS. Na osnovi Rapalskog ugovora, Talijani napuštaju Šibenik, a 13. lipnja 1921.

Na osnovi Rapalskog ugovora, Talijani napuštaju Šibenik, a 13. lipnja 1921.

In January 1919, a plebiscite was successfully conducted when from 24,475 inhabitants, 23,675 voted against the Italian occupation and signed that he wanted the Sibian territory to unite with the Kingdom of the SHS. On the basis of the Rapal Treaty, the Italians left Sibenik, and on 13 June 1921.

On the basis of the Rapal Treaty, the Italians left Sibenik, and on 13 June 1921.

This gave incentives and efforts to expand the Shibean port which was completed in 1928, making it, after Sushak, the second port of Yugoslavia on the operating surface.

The global economic crisis of the 30s worst hit a large portion of the dismissed workers from the La Dalmatienne factory in Crna, which in the end of 1931 stopped production, and at the same time farmers in the forest hit the hunger after the harvest fell up to 70%.

Pregledni rad
Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine
Milivoj Blažević
; Arhivski centar u Šibeniku, Šibenik, Hrvatska
Puni tekst: hrvatski pdf 7.153 Kb
str. 583-643
preuzimanja: 2.848
APA 6th Edition
Blažević, M. (2007). Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (49), 583-643. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/26697
MLA 8th Edition
Blažević, Milivoj. "Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol. , br. 49, 2007, str. 583-643. https://hrcak.srce.hr/26697. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Blažević, Milivoj. "Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru , br. 49 (2007): 583-643. https://hrcak.srce.hr/26697
Harvard
Blažević, M. (2007). 'Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine', Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (49), str. 583-643. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/26697 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Blažević M. Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru [Internet]. 2007 [pristupljeno 11.10.2022.];(49):583-643. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/26697
IEEE
M. Blažević, "Prilog za povijest lučko-trgovačkog i željezničkog prometa Šibenika od 1921. do 1941. godine", Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol., br. 49, str. 583-643, 2007. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/26697. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Geostrateški značaj Šibenika omogućio je razdoblje od nekoliko godina snažnijeg razvoja do početka gospodarske krize 1929. godine. U tom pogledu Šibenik je bio emporij za viškove roba i sirovina iz zaleđa države i dijela zemalja centralne Europe. Drvna građa, ugljen, boksit, aluminij, gips, cijanamid i drugi proizvodi kemijske industrije, kao i viškovi poljoprivrednih proizvoda (vino, ulje) bili su od velikog značaja za izvozne rezultate lučkog prometa. Nedostatak sveobuhvatne brige Kraljevine Jugoslavije za pomorsku tradiciju, značaj dalmatinskih luka i industriju općenito, prouzrokovao je da grad, unatoč velikim mogućnostima svoje infrastrukture, nije razvio složenije oblike lučko-prometnog gospodarstva. Strani kapital sudjelovao je većinom u iskorištavanju sirovinske baze ovog podneblja i nije utjecao na razvoj tehnologije koja bi omogućila znatnije unapređenje industrijske proizvodnje. Nepostojanje gospodarske strategije i političke nesuglasice različitih protagonista kao nositelja općeg razvoja bili su uzrokom samoodrživog razvoja i sporog trenda porasta općeg standarda i organizacije komunalnog sustava. Težački element grada i pokraj svih industrijsko-obrtničkih inovacija i napretka pretežno je pružao opći ton partikularnih interesa skromnog poljoprivrednog i prometno-trgovačkog razvoja. Od sredine 30-ih godina u tom pogledu Šibenik dijeli sudbinu čitave Dalmacije sve do početka Drugog svjetskog rata, 1941. godine. Pronađeni arhivski izvori, do sada nepoznati i neistraženi, omogućili su da se prvi put predstavi ova tematika za navedeno razdoblje u kojemu je Šibenik imao veoma značajnu ulogu. U razdoblju kada je Zadar bio izvan okvira matične države, Šibenik je preuzeo mnoge funkcije centra sjeverne Dalmacije i uz Split, koji je do 1941. godine doživio snažniji razvoj, bio je središte dobrog dijela prekomorskog izvoza i prometa kako prema Italiji i drugim sredozemnim zemljama, tako i prema V. Britaniji, Nizozemskoj, Njemačkoj i SAD-u.
Ključne riječi
Šibenik, šibenska luka, željeznica, geopolitika, trgovina i promet, industrija, operativne obale i skladišta, Šipad, SUFID, Vrulje, Dobrik i Rogač, Trgovačko industrijsko-obrtnička komora
Hrčak ID:
26697
URI
https://hrcak.srce.hr/26697
Posjeta: 3.661 *

Question: when was the shibean port completed

This gave incentives and efforts to expand the Shibean port which was completed in 1928, making it, after Sushak, the second port of Yugoslavia on the operating surface.

The global economic crisis of the 30s worst hit a large portion of the dismissed workers from the La Dalmatienne factory in Crna, which in the end of 1931 stopped production, and at the same time farmers in the forest hit the hunger after the harvest fell up to 70%.

Question: how much did the harvest fall after the end of 1931

how much did the harvest fall after the end of 1931

Question: when did the la dalmatienne factory stop production

when did the la dalmatienne factory stop production

Question: what is the second port of yugoslavia

Question: where was the la dalmatienne factory located

where was the la dalmatienne factory located

Question: how much did the harvest fall after 1931

how much did the harvest fall after 1931

Question: what caused a large portion of the dismissed workers from la dalmatienne factory

what caused a large portion of the dismissed workers from la dalmatienne factory

This gave incentives and efforts to expand the Shibean port which was completed in 1928 , making it , after Sushak , the second port of Yugoslavia on the operating surface .

The global economic crisis of the 30s worst hit a large portion of the dismissed workers from the La Dalmatienne factory in Crna , which in the end of 1931 stopped production , and at the same time farmers in the forest hit the hunger after the harvest fell up to 70 % .

To je dalo poticaja i radovima na proširenju šibenske luke koji su bili gotovi 1928. godine čime postaje, nakon Sušaka, druga luka Jugoslavije po operativnoj površini. Globalna gospodarska kriza 30-tih najteže je pogodila veliki dio otpuštenih radnika iz tvornice La Dalmatienne u Crnici, koja je krajem 1931. godine zaustavila proizvodnju, a istovremeno je seljake u zaleđu pogodila glad nakon što je žetva pobacila i do 70%.

To je dalo poticaja i radovima na proširenju šibenske luke koji su bili gotovi 1928. godine čime postaje, nakon Sušaka, druga luka Jugoslavije po operativnoj površini.

Globalna gospodarska kriza 30-tih najteže je pogodila veliki dio otpuštenih radnika iz tvornice La Dalmatienne u Crnici, koja je krajem 1931. godine zaustavila proizvodnju, a istovremeno je seljake u zaleđu pogodila glad nakon što je žetva pobacila i do 70%.

This gave incentives and efforts to expand the Shibean port which was completed in 1928, making it, after Sushak, the second port of Yugoslavia on the operating surface. The global economic crisis of the 30s worst hit a large portion of the dismissed workers from the La Dalmatienne factory in Crna, which in the end of 1931 stopped production, and at the same time farmers in the forest hit the hunger after the harvest fell up to 70%.

This gave incentives and efforts to expand the Shibean port which was completed in 1928, making it, after Sushak, the second port of Yugoslavia on the operating surface.

The global economic crisis of the 30s worst hit a large portion of the dismissed workers from the La Dalmatienne factory in Crna, which in the end of 1931 stopped production, and at the same time farmers in the forest hit the hunger after the harvest fell up to 70%.

After the establishment of the NDH on April 10, 1941.

The rebels, despite the opposition of the people's representatives, began to take power and disarm the Yugoslav army and the Navy, which had a strong armor in the city, but were in a total dissolve after the invasion of the Forces of Assembly.

Question: when was the nh formed

After the establishment of the NDH on April 10, 1941.

The rebels, despite the opposition of the people's representatives, began to take power and disarm the Yugoslav army and the Navy, which had a strong armor in the city, but were in a total dissolve after the invasion of the Forces of Assembly.

Question: who had strong armor in the city

Question: who opposed the rebels

Question: who took over the yugoslav army and navy

who took over the yugoslav army and navy

Question: who did the rebels disarm

After the establishment of the NDH on April 10 , 1941 .

The rebels , despite the opposition of the people 's representatives , began to take power and disarm the Yugoslav army and the Navy , which had a strong armor in the city , but were in a total dissolve after the invasion of the Forces of Assembly .

Po osnivanju NDH 10. travnja 1941. Ustaše su unatoč protivljenju narodnih zastupnika krenule preuzimati vlast i razoružavati jugoslavensku vojsku i mornaricu, koji su u gradu imali snažno uporište, ali su i bile u totalnom rasulu nakon invazije Sila osovine.

Ustaše su unatoč protivljenju narodnih zastupnika krenule preuzimati vlast i razoružavati jugoslavensku vojsku i mornaricu, koji su u gradu imali snažno uporište, ali su i bile u totalnom rasulu nakon invazije Sila osovine.

After the establishment of the NDH on April 10, 1941. The rebels, despite the opposition of the people's representatives, began to take power and disarm the Yugoslav army and the Navy, which had a strong armor in the city, but were in a total dissolve after the invasion of the Forces of Assembly.

After the establishment of the NDH on April 10, 1941.

The rebels, despite the opposition of the people's representatives, began to take power and disarm the Yugoslav army and the Navy, which had a strong armor in the city, but were in a total dissolve after the invasion of the Forces of Assembly.

During the Second World War, Sibenik changed administration several times and greatly broke down.

Earlier in the morning of April 6, 1941, a squadron of Italian aircraft flying from the airport bombed Sibenik.

Izvorni znanstveni članak
Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske
Nikica Barić
; Hrvatski institut za povijest, Zagreb, Hrvatska
Puni tekst: hrvatski pdf 3.132 Kb
str. 513-542
preuzimanja: 2.176
APA 6th Edition
Barić, N. (2003). Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske. Časopis za suvremenu povijest, 35 (2), 513-542. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/101947
MLA 8th Edition
Barić, Nikica. "Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske." Časopis za suvremenu povijest, vol. 35, br. 2, 2003, str. 513-542. https://hrcak.srce.hr/101947. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Barić, Nikica. "Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske." Časopis za suvremenu povijest 35, br. 2 (2003): 513-542. https://hrcak.srce.hr/101947
Harvard
Barić, N. (2003). 'Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske', Časopis za suvremenu povijest, 35(2), str. 513-542. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/101947 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Barić N. Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske. Časopis za suvremenu povijest [Internet]. 2003 [pristupljeno 11.10.2022.];35(2):513-542. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/101947
IEEE
N. Barić, "Šibenik pod upravom Nezavisne Države Hrvatske", Časopis za suvremenu povijest, vol.35, br. 2, str. 513-542, 2003. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/101947. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Na osnovi arhivskih i objavljenih izvora, autor prikazuje kako je u gradu Šibeniku i njegovoj neposrednoj okolici djelovala uprava Nezavisne Države Šibeniku i njegovoj neposrednoj okolici djelovala uprava Nezavisne Države Hrvatske. U Šibeniku je dva puta uspostavljena vlast NDH. Prvi put u travnju Hrvatske. U Šibeniku je dva puta uspostavljena vlast NDH. Prvi put u travnju 1941. neposredno nakon sloma Kraljevine Jugoslavije. Ovo je trajalo vrlo kratko, budući da je Šibenik, kao i znatan dio Dalmacije, već u svibnju 1941. kratko, budući da je Šibenik, kao i znatan dio Dalmacije, već u svibnju 1941. ušao u sastav Kraljevine Italije. Nakon talijanske kapitulacije u rujnu 1943.ušao 1943., Šibenik je opet ušao u sastav NDH, čija je uprava u tom gradu trajala do pred Šibenik je opet ušao u sastav NDH, čija je uprava u tom gradu trajala do pred kraj 1944., kada su u grad ušli jugoslavenski partizani.
Ključne riječi
Drugi svjetski rat, Šibenik, Nezavisna Država Hrvatska, Wehrmacht, jugoslavenski partizani, srpski četnici
Hrčak ID:
101947
URI
https://hrcak.srce.hr/101947
Posjeta: 3.955 *

Question: when did italian planes bomb sibenik airport

During the Second World War, Sibenik changed administration several times and greatly broke down.

Earlier in the morning of April 6, 1941, a squadron of Italian aircraft flying from the airport bombed Sibenik.

when did italian planes bomb sibenik airport

Question: what nationality was the aircraft that bombed sibenik airport in 1941

what nationality was the aircraft that bombed sibenik airport in 1941

Question: during which war was sibenik airport bombed

during which war was sibenik airport bombed

Question: who bombed sibenik airport in 1941

Question: which german airport was bombed by italian aircraft in 1941

which german airport was bombed by italian aircraft in 1941

Question: how many times did sibenik change administration during ww2

how many times did sibenik change administration during ww2

Question: in which year did italian aircraft bomb sibenik airport

in which year did italian aircraft bomb sibenik airport

Question: when did sibenik go out of business

During the Second World War , Sibenik changed administration several times and greatly broke down .

Earlier in the morning of April 6 , 1941 , a squadron of Italian aircraft flying from the airport bombed Sibenik .

Talijanska okupacija Za vrijeme drugog svjetskog rata Šibenik je nekoliko puta mijenjao uprave i jako propatio. Već u jutro 6. travnja 1941. eskadrila talijanskih zrakoplova koja je poletjela sa zadarske zračne luke bombardirala je Šibenik.

Talijanska okupacija Za vrijeme drugog svjetskog rata Šibenik je nekoliko puta mijenjao uprave i jako propatio.

Već u jutro 6. travnja 1941. eskadrila talijanskih zrakoplova koja je poletjela sa zadarske zračne luke bombardirala je Šibenik.

During the Second World War, Sibenik changed administration several times and greatly broke down. Earlier in the morning of April 6, 1941, a squadron of Italian aircraft flying from the airport bombed Sibenik.

During the Second World War, Sibenik changed administration several times and greatly broke down.

Earlier in the morning of April 6, 1941, a squadron of Italian aircraft flying from the airport bombed Sibenik.

The struggle for the liberation of Sibenik began in the evening of November 3.

Parts of the 19th Division on the right coast of the Krke River opened a sharp fire to German positions on the northwestern adhesions of the city.

Question: when did the liberation of sibenik begin

The struggle for the liberation of Sibenik began in the evening of November 3.

Parts of the 19th Division on the right coast of the Krke River opened a sharp fire to German positions on the northwestern adhesions of the city.

when did the liberation of sibenik begin

Question: which division of germany attacked german positions in sibenik

divizije na desnoj obali rijeke Krke otvorili su žestoku vatru na njemačke položaje na sjeverozapadnim prilazima gradu .

which division of germany attacked german positions in sibenik

Question: on which river is sibenik located

Question: which german city was seized by german forces on november 3, 1944

which german city was seized by german forces on november 3, 1944

Question: who did the 19th division open fire on

njemačke položaje na sjeverozapadnim prilazima gradu .

The struggle for the liberation of Sibenik began in the evening of November 3 .

Parts of the 19th Division on the right coast of the Krke River opened a sharp fire to German positions on the northwestern adhesions of the city .

Bitka za oslobođenje Šibenika otpočela je u noći uoči 3. studenoga. Dijelovi 19. divizije na desnoj obali rijeke Krke otvorili su žestoku vatru na njemačke položaje na sjeverozapadnim prilazima gradu.

Bitka za oslobođenje Šibenika otpočela je u noći uoči 3. studenoga.

Dijelovi 19. divizije na desnoj obali rijeke Krke otvorili su žestoku vatru na njemačke položaje na sjeverozapadnim prilazima gradu.

The struggle for the liberation of Sibenik began in the evening of November 3. Parts of the 19th Division on the right coast of the Krke River opened a sharp fire to German positions on the northwestern adhesions of the city.

The struggle for the liberation of Sibenik began in the evening of November 3.

Parts of the 19th Division on the right coast of the Krke River opened a sharp fire to German positions on the northwestern adhesions of the city.

Shibenik occupied the second place in SR Croatia in 1988, according to the main economic indicators at that time.Mirna Jasić, Zdravko Petković Daleko od predratného prosperity, Portal Novosti, 11.11.2014.

Zdravko Petković dugogodišnji je direktor šibenske Tvornice lakih metala (TLM) koji je na njenom čelu bio od 1981. do 1995. te od 2000. do 2004. godine. Među ostalim, Petković je bio zastupnik u Saboru Socijalističke Republike Hrvatske u mandatu od 1978. do 1982. godine, kad je obnašao i funkciju predsjednika Odbora za privredne djelatnosti. S Petkovićem smo razgovarali o gospodarskoj i političkoj situaciji u Šibeniku.
Koliko je razvoju Šibenika, nekad jakog industrijskog i lučkog grada, pridonio TLM?
Prema tadašnjim glavnim ekonomskim pokazateljima, Šibenik je 1988. godine zauzimao drugo mjesto u SR Hrvatskoj po stupnju razvijenosti. Takvom rezultatu najviše je doprinosio TLM, tvrtka s preko 5.600 zaposlenih, plaćama koje su bile oko 50 posto veće od prosjeka, vrlo visokom dobiti te velikim ulaganjima u modernizaciju i izgradnju novih postrojenja. Naravno da su i ostale tvrtke iz sektora industrije (TEF, Poliplast, Revija, Remontno brodogradilište, Drvoprerađivač) doprinosile razvoju grada, ali je uloga TLM-a bila dominantna. Svakako treba pridodati i značajne turističke kapacitete iz tog vremena (Solaris, HP Primošten, Vodičanka, Rivijera, Slanica), a značajnu ulogu imali su Luka Šibenik, Autotransport, trgovačko poduzeće Šibenka i drugi. U tom razdoblju nezaposlenih u Šibeniku gotovo da nije ni bilo. U TLM-u i TEF-u su uglavnom radili ljudi iz šire okolice (Drniš, Benkovac, Knin), dok su domicilni Šibenčani dominantno radili u raznim službama lokalne, republičke ili savezne uprave. Takva struktura zaposlenika bila je pogodna za česte antagonizme, a nerijetko i za zavist te omalovažavanje rezultata koje je ostvarivalo gospodarstvo. Za razliku od njih, Zadrani su bili jedinstveni u zaštiti interesa svog grada i njegovog napretka.
Osamdesete godine prošlog stoljeća karakterizira i vrlo visoka potrošnja električne energije i ekološki problemi. Samo TLM i TEF trošili su preko 1,6 milijardi kWh električne energije ili 10 posto ukupne potrošnje električne energije Hrvatske u tom vremenu, a ekološki problemi su bili posebno naglašeni u elektrolizi aluminija, TEF-u i Luci Šibenik. Blizina elektrolize aluminija i TEF-a gradu te zastarjela ili promašena tehnologija za pročišćavanje štetnih plinova, uvelike su doprinijele nastanku averziju građana prema tim tvornicama. Ako se tome pridoda i Luka s pretovarom glinice, anoda, petrol-koksa, fosfata i slično, može se konstatirati da je Šibenik u to vrijeme bio poprilično ekološki ugrožen.
U čemu se krila uspješnost TLM-a?
Primarnom proizvodnjom aluminija, aluminijskih poluproizvoda i finalnih proizvoda ostvarivao se ukupni prihod od preko 200 miliona USD, od čega preko 70 posto u izvozu. Na takve rezultate (dobit je svake godine iznosila minimalno 40 miliona USD) svakako su utjecale slijedeće činjenice - Međudržavni ugovor o aluminiju između SFRJ i DDR-a, relativno povoljne cijene električne energije i vrlo stimulativne mjere izvoza tadašnje savezne Vlade (na primjer, izvoz u SAD bio je stimuliran s preko 30 posto). Vrlo ozbiljni problemi u poslovanju TLM-a pojavili su se 1990. godine, kada su nestale sve spomenute pogodnosti. Naime, te godine ujedinili su se SRNJ i DDR, zbog čega su Nijemci jednostrano raskinuli ugovore. Također je porasla i cijena električne energije za 100 posto, a monetarna politika savezne Vlade se gotovo raspla. Sve je to snažno uzdrmalo TLM, a posredno i ostatak šibenskog gospodarstva. Samo te godine TLM je pretrpio štetu od blizu 100 miliona USD-a.
Kako je TLM preživio ratno doba, s obzirom na suradnju s Aluminijem Mostar?
U rujnu 1991. raketirano je visokonaponsko postrojenje, što je uzrokovalo prestanak proizvodnje aluminija u Šibeniku. Zbog energetske izoliranosti cijele Dalmacije prestala je i proizvodnja u TEF-u, a praktično i u svim ostalim poduzećima. Nakon par mjeseci TLM je postupno obnovio proizvodnju u pogonima prerade aluminija, ali na vrlo niskoj razini. Pri tome su se koristile zalihe aluminija na skladištu te se uvozio sirovi aluminij, uglavnom iz Rusije. Tako niska proizvodnja uglavnom se izvozila i to vrlo otežano u zapadnu Europu. Time je osigurano preživljavanje i koliko-toliko zadržavanje tržišta. Nakon što je donesena politička odluka da se obnovi proizvodnja aluminija u Mostaru, 1997. godine je potpisan i dugogodišnji ugovor o obvezi Aluminija Mostar da opskrbljuje TLM aluminijem koji se prerađuje u valjane i prešane proizvode. Tada se situacija u TLM-u donekle stabilizirala. To je stvorilo i pretpostavku da se razmišlja i o modernizaciji te izgradnji nekih novih kapaciteta. Tako je krajem 1999. godine započela izgradnja nove, suvremene tople valjaonice koja je započela s proizvodnjom krajem 2003. godine. Time su se stvorile pretpostavke za znatno povećanje proizvodnje, proširenje asortimana proizvoda i niže troškove. Opskrba aluminijem iz Mostara, uz određene teškoće uvjetovane opskrbom električnom energijom, uglavnom je funkcionirala.
Kako je protekla privatizacija TLM-a?
Privatizacija TLM-a intenzivirala se 2005. godine. Predviđeno je da se najprije privatiziraju neke netemeljne djelatnosti, a potom i osnovne (valjaonica i prešaonica). U kolovozu 2005. godine je potpisan ugovor o prodaji prometne djelatnosti jednoj slovenskoj tvrtki sa sjedištem u Zagrebu. Nakon toga su uslijedili prosvjedi lokalnih prijevoznika, blokade prometnica…Odlukom Skupštine TLM-a, ugovor je raskinut, a TLM je platio desetostruki iznos na ime naknade štete. Nakon toga su raspisani neobvezujući natječaji za prodaju valjaonica i prešaonice, na koje su se javile neke poznate europske firme iz područja proizvodnje i prerade aluminija. Potom su trebali uslijediti i obvezujući natječaji, no umjesto toga su otpušteni savjetnici IBM-a i donesena je odluka da se TLM privatizira u cijelosti. Bez obzira što su se na raspisane natječaje javile pojedine firme, TLM je u drugom i trećem krugu za jednu kunu prodan tzv. Hrvatskom konzorciju.
Privatizaciju je vodio tadašnji potpredsjednik Vlade Damir Polančec, a cijeli proces nadzirao je Ivo Sanader. Naravno, Vlada je prethodno donijela odluku o preuzimanju svih kreditnih obaveza TLM-a. U međuvremenu je veći broj tvrtki (Dalekovod, Konstruktor, Feal) 'izišao' iz TLM-a, a jedan suvlasnik, Aluflekspack Zadar, čiji je stopostotni vlasnik bila Hypo banka, prodao je svoje udjele, dok je Zagrebmontaža jedina ostala. Zašto je izabran Hrvatski konzorcij, a ne druga inozemna tvrtka čija je ponuda bila povoljnija za 70 milijuna eura? Što je od ugovornih obveza izvršeno? Kako su 'izvisili' mali dioničari? Ta pitanja su ostala otvorena. Kako je znao reći jedan naš političar – neka institucije rade svoj posao.
Lani se u Šibeniku na vlast ponovno vratio HDZ. Kakva je trenutna politička klima?
Zadnjih desetak godina u Šibeniku su se izmjenjivale političke opcije. Bilo koja politička opcija (SDP ili HDZ) uvijek radi isto - smjenjuje i postavlja 'svoje' ljude, kritizira svoje prethodnike i priprema se za slijedeće izbore. Utjecaj lokalne uprave na gospodarski razvoj nije velik jer o tome odlučuje kapital, a ne gradonačelnik. Smatram da lokalna uprava treba osigurati neke pretpostavke za privlačenje kapitala (prostorni planovi, oslobađanje od nekih lokalnih davanja i slično). Trenutno se HDZ i SDP svađaju oko nekog križanja u gradu, što je žalosno i smiješno.
Kolika je vjerojatnost da se Šibenik ponovno razvojno pokrene?
Uređenjem gradske plaže Banj te jedne od tvrđava stvorene su pretpostavke za ozbiljniji razvoj turizma u samom gradu. Također, nova industrijska zona Podi ima sve pretpostavke za razvoj gospodarskih subjekata, napose malog i srednjeg gospodarstva. No, dok je 1987. godine Luka Šibenik ostvarila promet od 1,7 miliona tona, prošle joj je promet bio svega 0,4. Nema više uvoza glinice i anoda za potrebe TLM-a, nema uvoza i izvoza za potrebe TEF-a, a bitno je smanjen uvoz i izvoz za Petrokemiju. Dobro je da je manje zagađenja, da je u velikom dijelu Luke napravljeno parkiralište za automobile, a tu je i novo pristanište za kruzere. Dakle, nešto se ipak događa. No, daljnji gospodarski razvoj Šibenika ovisit će o eventualnim potrebama pojedinih gospodarstva kao i o daljnjem razvoju Petrokemije i sličnih tvornica.

Question: when did sibenik take second place

Shibenik occupied the second place in SR Croatia in 1988, according to the main economic indicators at that time.Mirna Jasić, Zdravko Petković Daleko od predratného prosperity, Portal Novosti, 11.11.2014.

Question: who occupied the second place in sr croatia in 1988

who occupied the second place in sr croatia in 1988

Question: what place did sibenik hold in sr croatia in 1988

what place did sibenik hold in sr croatia in 1988

Question: where did the sibenik take second place in 1988

where did the sibenik take second place in 1988

Question: when was portal novosti published

Question: where did sibenik place in sr croatia in 1988

where did sibenik place in sr croatia in 1988

Question: what is the name of the website that provides information about the economy of croatia

what is the name of the website that provides information about the economy of croatia

Question: where did  shibenik come in 1988

Shibenik occupied the second place in SR Croatia in 1988 , according to the main economic indicators at that time . Mirna Jasić , Zdravko Petković Daleko od predratného prosperity , Portal Novosti , 11.11.2014 .

Šibenik je 1988. godine zauzimao drugo mjesto u SR Hrvatskoj po stupnju razvijenosti, prema tadašnjim glavnim ekonomskim pokazateljima.Mirna Jasić, Zdravko Petković Daleko od predratnog prosperiteta, Portal Novosti, 11. 11. 2014.

Šibenik je 1988. godine zauzimao drugo mjesto u SR Hrvatskoj po stupnju razvijenosti, prema tadašnjim glavnim ekonomskim pokazateljima.Mirna Jasić, Zdravko Petković Daleko od predratnog prosperiteta, Portal Novosti, 11. 11. 2014.

Shibenik occupied the second place in SR Croatia in 1988, according to the main economic indicators at that time.Mirna Jasić, Zdravko Petković Daleko od predratného prosperity, Portal Novosti, 11.11.2014.

Shibenik occupied the second place in SR Croatia in 1988, according to the main economic indicators at that time.Mirna Jasić, Zdravko Petković Daleko od predratného prosperity, Portal Novosti, 11.11.2014.

After a heavy two decades of stagnation, in recent years, Sibenik has affirmed itself as an epicenter of economic and social progress in Dalmacia.CITY FROM WHO WILL BE FULL TO LEARN ALL IN CHROVATSKY After the war they fell into humour, but today they are changing to unrecognitivity.

This is their secret!

U Šibeniku babe toleriraju pankere, a pankeri toleriraju babe. Različite kulturne, političke i ideološke grupe u Šibeniku se jako dobro podnose, zaključuje predsjednica šibenske udruge mladih ŠUM, Maja Šintić, koja smatra da je to neki gradski folklor. Podsjeća na nedavno istraživanje zadarskog sveučilišta o stajalištima mladih u Dalmaciji, koje je pokazalo da je Šibenik doista najtolerantniji dalmatinski grad.
- Dobro je što nas je zaobišao prvi veliki turistički val i tako smo dobili vremena da razmislimo kako se želimo turistički razvijati. Nisu nas turisti pregazili kao Dubrovnik i Split. S druge strane, još zaostajemo primjerice u kulturnoj ponudi u zimskim mjesecima, ali ipak napredujemo. U Šibeniku i njegovoj gradskoj upravi postoje pametni ljudi koji su nadišli razinu političkog prepucavanja, iz čega su se izrodili mnogi izvrsni projekti. Ti se ljudi odgovorno ponašaju prema poslu i uključuju u svoj rad građane i civilno društvo. Kad i dođe do konflikata, oni su uglavnom konstruktivni - istaknula je sociologinja Maja Šintić. Prije desetak godina, kaže, Šibenik je imao jaku glazbenu scenu koja je u posljednje vrijeme možda malo utihnula, ali zato Gradski muzej ima sve brojniju i sve mlađu publiku.
Šibenik se zasigurno brže od bilo kojeg drugog hrvatskog grada mijenja do neprepoznatljivosti, obnavlja se kulturna baština, grade novi hoteli, ali i tvorničke hale, otvaraju se nova radna mjesta, obogaćuje kulturna i zabavna ponuda… I Šibenčani i njihovi gosti ne mogu ne primijetiti koliko je grad živnuo i iz dana u dan postaje sve ugodnije mjesto za život svojim stanovnicima i odmor turistima. Danas će mnogi reći da je na bolje krenulo prije desetak godina kad je vođenje grada preuzeo SDP-ovac Ante Županović da bi ga za četiri godine zamijenio HDZ-ovac Željko Burić koji je na zadnjim lokalnim izborima prije dvije godine opet izabran, čime se nakon duljeg vremena dogodilo da jedna vlast osvoji dva mandata za redom.
U Šibeniku se mijenjaju vlasti, no zbog toga se više ne zaustavljaju, nego nastavljaju projekti. Umjesto da si podmeću noge, politički suparnici zajedno guraju projekte koje grad zasad veoma uspješno izvlači iz gospodarskog ponora u koji je zapao nakon Domovinskog rata. Kad bismo krenuli u potragu za magičnim riječima u kojima leži tajna šibenske renesanse u drugom desetljeću 21. stoljeća, na prvo bi mjesto vjerojatno iskočila - tolerancija.
Mladi ljudi nosioci razvoja
Kad mu u ured posjedaju gosti s kojima treba razgovarati, šibenski gradonačelnik Željko Burić zatvara prozore kako bi ublažio buku od bagera koja odjekuje Poljanom, najvećim od središnjih gradskih trgova koji bi u proljeće 2020. trebao osvanuti u novom ruhu. Na prostoru ispred Vitićeve zgrade Gradske knjižnice naslonjene na stare zidine više neće biti parkiralište nego će više od 250 parkirališnih mjesta biti smješteno u tri podzemne etaže koje se upravo kopaju.
- Vraćamo građanima središnji trg koji je godinama bio zatrpan automobilima - kaže gradonačelnik Burić i objašnjava kako je Šibenik grad na brdu bez horizontalnih površina na kojima bi se mogla urediti parkirališta.
- Zato idemo pod zemlju kako bismo ublažili žeđ za parkirališnim mjestima. U staroj jezgri već je otvoreno nekoliko malih luksuznih hotela u adaptiranim starim srednjovjekovnim palačama. Oni dovode kvalitetne goste, ali nemaju parkirališta. Sada će ih moći zakupiti. Projekt je vrijedan oko 60 milijuna kuna, a na Poljanu se nastavlja prostor starog pazara koji nije nikad zaživio i mali trgić na kojem je nekada bila benzinska postaja, gdje ćemo urediti novi trg s novim sadržajima. Šibenik je jedan od pet gradova u svijetu s dvije UNESCO-ove markice - katedrala i odnedavno tvrđava Svetoga Nikole. Na svom području imamo dva nacionalna parka, Krku i Kornate. Uz pomoć europskog novca uskoro ćemo autobusima povezati dva aerodroma, splitski i zadarski, jer nemamo ambiciju graditi još jedan kad imamo dva u blizini. Otoci Žirje, Kaprije, Zlarin i Obonjan šibenske su gradske četvrti na koje dovodimo vodu.
Obonjan je postao posebna turistička destinacija. Izrađujemo projektnu dokumentaciju za Centar danilske kulture u zaleđu grada koje će turistički oživjeti. Riječ je o kulturi starih Ilira koji su ovdje živjeli prije Krista. A posebno mi je drag projekt gradnje 150 POS-ovih stanova za mlade obitelji koji se nastavlja dalje jer na listi imamo više od 450 obitelji koje ovdje žele živjeti i raditi - nabraja gradonačelnik Burić koji smatra da je za demografsku obnovu ključno da ljudi imaju stalan posao i stanove za koje će im mjesečna rata kredita biti manja od cijene podstanarstva. Ponosan je što Šibenik nije isključivo turistički grad jer se 34 posto svih prihoda ostvaruje u industriji, ima male i srednje obrtnike i sjajnu industrijsku zonu sa 40-ak tvrtki, a ponovno se oživljava i aluminijska industrija. Učenike u industrijskoj školi Grad i tvrtke, kaže, stimuliraju stipendijama i nude im početne plaće od 8000 kuna. A Šibenik je, dodaje, sve više studentski grad sa sve više različitih studija. Uskoro kreće gradnja studentskog doma.
- Mladi ljudi nosioci su razvoja kulture i civilnog društva i bez njih ne možemo postati ozbiljan urbani centar. A sve to nije zasluga niti jednog čovjeka, niti jedne stranke. Ovaj je grad doživio težak infarkt i za malo je umro. Turizam je bio presudan jer smo odlučili predstaviti naše povijesno bogatstvo koje je bilo u ruševinama i obnovili smo ga uz pomoć europskog novca, a to znači da se projekti ne guraju ovisno o snazi nekog lobija, nego moraš dokazati da na projektu možeš zaraditi, da bude samoodrživ i da se zaposle ljudi. Bez politikantstva. Politika ne odlučuje tko će voditi neki projekt ili javno poduzeće, a pogotovo ne tko će pjevati na ljetnoj pozornici na tvrđavi Svetog Mihovila. Nakon nje i tvrđave Barone, kreće obnova tvrđave Svetog Ivana, a sve ćemo ih povezati žičarama - govori Burić.
Priznaje da mu je drago kad se među Šibenčanima, ali i građanima drugih hrvatskih krajeva, sve više govori o Šibeniku kao o gradu koji je uspješno prevladao najveće probleme i od grada slučaja postao perspektivna sredina. Vjeruje da je sazrelo vrijeme političkog konsenzusa oko dobrih projekata o kojima ovisi budućnost grada. Vladajući HDZ u Gradskom vijeću ima 13 od 25 članova, a gradonačelnik tvrdi kako rijetko koja odluka prođe sa samo 13 ruku.
- Gradska uprava je tim, a na nekim važnim pozicijama su ljudi koji su došli za vrijeme SDP-ove vlasti. Kad sam postao gradonačelnik, nije mi padalo na pamet zaustaviti bilo koji projekt, nego smo ih sve dovršili. Nadam se da je HDZ na najboljem putu da postane tolerantna, suvremena stranka desnog centra s jasnim stajalištem prema ekstremnoj desnici, ali i ekstremnoj ljevici. Tako se postavljam i ovdje u Gradu. Podjela na lijevo i desno besmislena je jer vjerujem da pripadnici i lijevog i desnog centra o većini stvari imaju isto mišljenje - da cijene vlastitu naciju i državu koja mora imati snažnu socijalnu politiku i poticati moderno obrazovanje. Hrvatsku vidim kao bogatu i dobro organiziranu državu i duboko vjerujem da prema tome idemo dobrim putem.
Antifašizam je suvremena tekovina Europe koja je kao i Hrvatska sazdana na borbi protiv nacizma, no uporno zaboravljamo da su mnoge zemlje u borbu protiv fašizma krenule kao demokratska društva dok mi to nismo bili - kaže gradonačelnik u čijem gradu djeluje snažna antifašistička udruga koja je prije dvije godina otvorila i Muzej pobjede i oslobođenja Dalmacije u Drugom svjetskom ratu, za koji je Grad osigurao prostor. Dok je u Splitu nedavno vandal srušio bistu Rade Končara, u Šibeniku uskoro kreće obnova spomenika tom heroju NOB-a. Burić tvrdi da je to njemu sasvim normalno.
I predsjednik Zajednice udruga antifašističkih boraca Šibensko-kninske županije Zoran Restović ističe da u Šibeniku predstavnici svih političkih stranaka prihvaćaju antifašizam kao temelj. Obnovu spomenika Rade Končara i parka u kojem je smješten financirat će, kaže, pretežno iz donacija, a pomoći će i Grad. Muzej ima sve više posjetitelja. Polovica su domaći, a polovica stranci.
- Antifašističke udruge u Hrvatskoj često se bave samo postavljanjem vijenaca, a mi smatramo da antifašizam nije samo sjećanje, nego i svjetonazor koji ima smisla i u sadašnjosti i budućnosti pa privlačimo i mlade ljude. Šibenik je u Drugom svjetskom ratu podnosio talijansku okupaciju i mnogo je ljudi strijeljano, pa se čak 30 posto stanovništva priključilo NOP-u. Ustaše ovdje nikada nisu imale svoje ljude. Takav duh se održao do danas, a uvoznom šovinizmu i ustaštvu posljednjih se desetljeća Šibenik uspio oduprijeti više nego drugi dalmatinski gradovi jer zbog loše ekonomske situacije nije bilo mnogo useljavanja - komentira Restović.
Predsjednik županijske organizacija SDP-a i jedan od dvojice zastupnika te stranke u šibenskom Gradskom vijeću Joško Šupe kaže da je SDP-ova vlast donijela strategiju razvoja grada s oko sto projekata. Strategiju su izradili stručnjaci, a ne političari, i na Vijeću je donesena konsenzusom.
- Normalno mi je da mi danas podržavamo razvojne projekte jer bez obzira na stranačku pripadnost, svi gledamo na budućnost naše djece. Iako se ne slažemo s nekim stvarima, smatram da se grad generalno dobro razvija. Sada bismo opet trebali svi skupa sjesti, osvježiti razvojnu strategiju i odrediti projekte koje ćemo realizirati bez obzira na to tko će biti na vlasti. Mi smo svi ovdje malo tvrdoglavi, ne damo na sebe. Ne dopuštamo ekstremizam. Ako imate dvije momčadi, one se natječu da budu što bolje. Tako je s HDZ-om i SDP-om. Mi želimo biti još bolji da bismo njih pobijedili - ističe Šupe, dodajući da je Šibenik uvijek tijekom povijesti bio slobodarski grad koji je i u Drugom svjetskom i u Domovinskom ratu znao prepoznati stranu, i na to biti ponosan, pa tako i na antifašizam.
Stručnost, a ne podobnost
Predsjednik gradske organizacije SDP-a Tonči Restović smatra da aktualnoj vlasti nedostaje ideja nakon što su dovršeni veliki kapitalni projekti, kao što nema ni dovoljno gospodarskih projekata.
- SDP podržava i pohvaljuje svaki put kada gradonačelnik donese neku dobru odluku, no takvih je sve manje. Društvena klima u Šibeniku drukčija je nego u ostalim dalmatinskim gradovima. I naš HDZ je bolji, odnosno liberalniji i otvoreniji od državnog ili recimo zadarskog. Naš gradonačelnik često posluša naše ideje - rekao je Restović, dodavši kako je SDP neočekivano 2013. izgubio izbore i od tog se šoka još nije oporavio, no uvjeren je da će nakon sljedećih izbora opet biti na vlasti.
Čovjek koji već osam godina vodi realizaciju projekata koji se financiraju iz fondova EU, vršitelj dužnosti pročelnika Upravnog odjela za gospodarstvo, poduzetništvo i razvoja grada Šibenika, Petar Mišura, u gradsku je upravu došao 2011. kao član HNS-a, koji je bio koalicijski partner SDP-u dok su te dvije stranke bile na vlasti. Prije godinu i pol dana izašao je iz HNS-a i tvrdi da se više ne želi baviti politkom. Stoga vjeruje da je na sadašnjoj funkciji zbog stručnosti, a ne zbog političke pripadnosti.
- Dolaskom HDZ-a na vlast podnio sam ostavku jer smatram da svaki gradonačelnik treba sam birati najbliže suradnike, ali su me postavili za zamjenika pročelnika i nastavio sam raditi isti posao, da bi me potom imenovali za v. d. pročelnika. U mojem odjelu nikada nije bilo ni političkih pritisaka ni političkih zapošljavanja. Kad se promijenila vlast, svi su započeti projekti nastavljeni. Šibenik se razvio dominantno uz pomoć fondova EU, a riječ je o projektima vrijednosti oko 250 milijuna kuna - ističe Mišura i dodaje da su svi ti projekti održivi i ne predstavljaju dodatni trošak za gradski proračun. Trenutačno se, kaže, realiziraju tri nova projekta u vrijednosti oko 100 milijuna kuna, koji će biti gotovi u sljedeću godinu i pol - tvrđava Svetog Ivana, Poslovni inkubator te Hrvatski centar koraljarstva Zlarin.
Ravnateljica javne ustanove Tvrđava kulture Šibenik koja upravlja gradskim tvrđavama, Gorana Barišić Bačelić, povjesničarka je umjetnosti i nikad nije bila članica niti jedne stranke, a tvrdi da je od 2014., koliko je na toj funkciji, nikad nitko nije pitao za politička stajališta. S Gradom, kaže, izvrsno surađuje.
- U Šibeniku su svi prepoznali zajednički interes da se krene u razvoj projekata u cilju poboljšanja kvalitete života svih građana, a ako iskreno idemo prema tom cilju, nikakva ideološka pitanja ne bi nam trebala stajati na putu. Naša kulturna baština golemi je resurs i dobro je da je donesena politička odluka da se ulaže u kulturu. Iz godine u godinu raste broj posjetitelja tvrđava za 13 do 16 posto. Ove smo godine imali više od 200.000 posjetitelja i prihodima pokrivamo troškove održavanja. A naši su programi podjednako zanimljivi i našim građanima i turistima - kaže Gorana Barišić Bačelić i najavljuje da će ustanova nakon otvaranje tvrđave Svetog Ivana uz sadašnjih 35, zaposliti još mladih obrazovanih ljudi.
Kao inženjer geodezije Nikola Grubić radi u svojoj struci, a u slobodno vrijeme predsjednik je Društva za očuvanje šibenske baštine “Juraj Dalmatinac” koja danas okuplja oko 400 uglavnom visokoobrazovanih ljudi raznih struka. Nakon deset godina života u Zagrebu, 2010. se vratio u Šibenik. U to vrijeme osnovano je i društvo, a on je, kaže, htio dati doprinos razvoju grada.
- Napravili smo dokumentaciju za obnovu tvrđave Svetog Ivana i predali je Gradu. Obnova tvrđava veliki je projekt i one su već postale prepoznatljive. U Društvo su dobrodošli svi, bez obzira na političku orijentaciju, politikom se ne bavimo, ali s njom surađujemo za dobrobit grada. Trenutačno uz podršku Grada te ministarstava kulture i turizma izrađujemo informacijski sustav povijesne cjeline grada Šibenika koji će omogućiti da se klikom na svaku parcelu dobije osnovna konzervatorska informacija o svakom objektu.
Nešto slično nema niti jedan grad u Hrvatskoj i šire - otkriva Grubić. Nije nikad požalio što se vratio u rodni grad i vjeruje da će se sve više mladih Šibenčana nakon završetak studija u drugim gradovima vraćati u Šibenik u kojem će imati radna mjesta. Sve više, kaže, ima posla za obrazovane ljude raznih struka.
Inertna sredina
U svojoj galeriji Deni Design u staroj gradskoj jezgri poznati šibenski kreativac Danijel Hrg od 2004. godine izrađuje, izlaže i prodaje originalan nakit i razne umjetničke predmete i instalacije, a bavi se i scenografijom. Posao je razvio iz hobija, a danas vjerojatno nema države na svijetu u kojoj netko ne nosi njegov nakit i ne krije da je zadovoljan.
- Šibenčani teško prihvaćaju nove ljude koji dolaze u grad, ali i sugrađane koji se bave javnim poslom. Trebaš se dobro dokazati da te prihvate. Sviđaju mi se projekti koji se događaju u gradu, pogotovo revitalizacija tvrđava. Oduševljava me. Šibenik za razliku od nekih drugih gradova ima statičnu energiju. Kao da je ljude netko zalijepio za pod. Nisu baš pokretački nastrojeni. Imaš malo ljudi koji rade i idu naprijed i mnogo više onih koji samo sjede i komentiraju. Evo, na primjer, u studenome i prosincu u gradu još ima turista, a restorani su većinom zatvoreni, kao i suvenirnica. Sredina je inertna. Stvari se danas brzo mijenjaju, a Šibenik sporo reagira - komentira Hrg dodajući da bi i gradska kreativna scena trebala biti kreativnija.
U strogom središtu pokraj katedrale smjestio se arhitektonski studio 25,4 mm koji vode Ivana Lozić i Marko Paić, iskusni arhitekti koji su radili i na projektu obnove tvrđave Barone, a projektiraju i obiteljske građevine, javne zgrade, vrtiće, trgove… Ured su osnovali 2012. i tvrde da u Šibeniku ima sve više posla, ne samo u njihovoj, nego i u raznim drugim strukama.
Nepravedno na marginama
- Dugo je Šibenik nepravedno bio na margini između Splita i Zadra. Sve se zakotrljalo uređenjem Svetog Mihovila i plaže Banj, što je povuklo daljnje projekte rekonstrukcije gradskih palača u hotele, obnove tvrđave Barone, gradnje veleučilišta, šetnice uz kanal… Grad je sve zanimljiviji investitorima i organizatorima raznih kulturnih i zabavnih sadržaja - kaže Ivana Lozić, a Paić dodaje da razvoj grada nema veze s tim koja je stranka na vlasti, nego s entuzijazmom ljudi koji vode grad.
- Prije desetak godina tišina se mogla rezati nožem, a sada se ulaže veliki novac u obnovu gradske jezgre. Sigurno će se obnavljati još više. Arhitektonski uredi imaju puno posla, a sve više nedostaje građevinske operative. Šibenik se dobro razvija i nadamo se da neće opet doći do zastoja - ističe Paić.
U Šibeniku je karijeru počeo košarkaški Mozart Dražen Petrović, no i danas u raznim sportovima ovaj grad daje mnoge vrhunske sportaše, poput vaterpolskog izbornika Ivice Tucaka, tenisača Franka Škugora, nogometnog reprezentativca Duje Ćalete Cara, košarkaša Darija Šarića... Ime grada nosi i jedan od najuspješnijih plivačkih klubova u Hrvatskoj, čiji sportski direktor i trener Dino Tepić otkriva kako svakodnevno na treninge na zatvoreni bazen Crnica dolazi 230 mladih plivača u dobi od 5 do 18 godina. I on se uspješno bavio plivanjem i živio u Rijeci, gdje je diplomirao ekonomiju i radio, da bi se potom vratio u Šibenik.
- Trudimo se da djeca budu zadovoljna i da odrastaju uz sport, potičemo ih da budu prijateljski nastrojena i da se druže. Bazen je sagrađen 2004. godine. Nemamo ni najbolje, ali ni najgore uvjete za treniranje u Hrvatskoj. U cijeloj Istri još nema zatvorenog bazena. U mnogim gradovima djeca plivaju u hotelskim bazenima dužine 20-ak metara. Ne možemo se uspoređivati sa Zagrebom, ali smo zadovoljni jer ipak smo mali grad. Mislim da se u Šibeniku u posljednjih desetak godina mnogo više napravilo i pokrenulo nego u drugim hrvatskim gradovima. U usporedbi sa susjednim sredinama, Šibenik je možda tolerantniji, no općenito smo mi Dalmatinci prilično netolerantni - komentira Tepić.

Question: which city is known as the city from who will be FULL to LEARn all

After a heavy two decades of stagnation, in recent years, Sibenik has affirmed itself as an epicenter of economic and social progress in Dalmacia.CITY FROM WHO WILL BE FULL TO LEARN ALL IN CHROVATSKY After the war they fell into humour, but today they are changing to unrecognitivity.

This is their secret!

which city is known as the city from who will be FULL to LEARn all

Question: how long has sibenik been stagnated

dva desetljeća stagnacije , posljednjih godina Šibenik se afirmirao kao epicentar ekonomskog i društvenog progresa

This is their secret!

Question: what did the city from who will be FULL to LEARn all in CHRov

This is their secret!

what did the city from who will be FULL to LEARn all in CHRov

Question: what is sibenik changing to after the war

This is their secret!

what is sibenik changing to after the war

Question: where is sibenik located on a map of europe

This is their secret!

where is sibenik located on a map of europe

Question: how long has the sibenik government been in power

dva desetljeća stagnacije , posljednjih godina Šibenik se afirmirao kao epicentar ekonomskog i društvenog progresa

This is their secret!

how long has the sibenik government been in power

Question: after two decades of what did sibenik experience

This is their secret!

after two decades of what did sibenik experience

Question: what is the secret of sibenik city

This is their secret!

After a heavy two decades of stagnation , in recent years , Sibenik has affirmed itself as an epicenter of economic and social progress in Dalmacia . CITY FROM WHO WILL BE FULL TO LEARN ALL IN CHROVATSKY After the war they fell into humour , but today they are changing to unrecognitivity .

Nakon teška dva desetljeća stagnacije, posljednjih godina Šibenik se afirmirao kao epicentar ekonomskog i društvenog progresa u Dalmaciji.GRAD OD KOJEG BI PUNO TREBALI UČITI SVI U HRVATSKOJ Nakon rata pali su u ponor, ali danas se mijenjaju do neprepoznatljivosti. Ovo je njihova tajna!

Nakon teška dva desetljeća stagnacije, posljednjih godina Šibenik se afirmirao kao epicentar ekonomskog i društvenog progresa u Dalmaciji.GRAD OD KOJEG BI PUNO TREBALI UČITI SVI U HRVATSKOJ Nakon rata pali su u ponor, ali danas se mijenjaju do neprepoznatljivosti.

After a heavy two decades of stagnation, in recent years, Sibenik has affirmed itself as an epicenter of economic and social progress in Dalmacia.CITY FROM WHO WILL BE FULL TO LEARN ALL IN CHROVATSKY After the war they fell into humour, but today they are changing to unrecognitivity. This is their secret!

After a heavy two decades of stagnation, in recent years, Sibenik has affirmed itself as an epicenter of economic and social progress in Dalmacia.CITY FROM WHO WILL BE FULL TO LEARN ALL IN CHROVATSKY After the war they fell into humour, but today they are changing to unrecognitivity.

It is in the mid-19th.

At the beginning of the 20th century, it was one of the most important economic centers in the south of Croatia, and in the economy it was significant in the commercial, craft and industrial border of the Dalmatia.

Question: when is the capital of croatia located

It is in the mid-19th.

At the beginning of the 20th century, it was one of the most important economic centers in the south of Croatia, and in the economy it was significant in the commercial, craft and industrial border of the Dalmatia.

Question: in which country is the city of Šibenik

It is in the mid-19th.

Question: on which river is the city of Šibenik

It is in the mid-19th.

Question: in what century is the capital of croatia located

It is in the mid-19th.

in what century is the capital of croatia located

Question: where is Šibenik located on a map

It is in the mid-19th.

Question: when did the capital of croatia moved to Šibenik

It is in the mid-19th.

when did the capital of croatia moved to Šibenik

Question: what are the three types of border of dalmatia

trgovačkoj , obrtničkoj i industrijskoj grani Dalmacije .

It is in the mid-19th.

what are the three types of border of dalmatia

Question: where is the port of Šibenik located

It is in the mid-19th.

At the beginning of the 20th century , it was one of the most important economic centers in the south of Croatia , and in the economy it was significant in the commercial , craft and industrial border of the Dalmatia .

Šibenik je sredinom 19. I početkom 20. st. bio jedno od najznačajnijih gospodarskih središta juga Hrvatske, a u gospodarstvu je bio značajan u trgovačkoj, obrtničkoj i industrijskoj grani Dalmacije.

I početkom 20. st. bio jedno od najznačajnijih gospodarskih središta juga Hrvatske, a u gospodarstvu je bio značajan u trgovačkoj, obrtničkoj i industrijskoj grani Dalmacije.

It is in the mid-19th. At the beginning of the 20th century, it was one of the most important economic centers in the south of Croatia, and in the economy it was significant in the commercial, craft and industrial border of the Dalmatia.

At the beginning of the 20th century, it was one of the most important economic centers in the south of Croatia, and in the economy it was significant in the commercial, craft and industrial border of the Dalmatia.

He was greatly helped by the transport connection with the Lika and part of Bosnia and Herzegovina and was the main export port for wood and coal due to the said transport connection.

Although a portion of the population was employed in the aforementioned economic branches, agriculture was the main economic branch.

Question: what was the main export from Šibenik

He was greatly helped by the transport connection with the Lika and part of Bosnia and Herzegovina and was the main export port for wood and coal due to the said transport connection.

Although a portion of the population was employed in the aforementioned economic branches, agriculture was the main economic branch.

Question: what was the main economic branch of sibenik

what was the main economic branch of sibenik

Question: what is the name of the major river in bosnia and herzegovina

what is the name of the major river in bosnia and herzegovina

Question: what was the main export of Šibenik

Question: where was the transport connection between bosnia and herzegovina and

where was the transport connection between bosnia and herzegovina and

Question: which country was the main export port for wood and coal in the 1990s

which country was the main export port for wood and coal in the 1990s

He was greatly helped by the transport connection with the Lika and part of Bosnia and Herzegovina and was the main export port for wood and coal due to the said transport connection .

Although a portion of the population was employed in the aforementioned economic branches , agriculture was the main economic branch .

Uvelike mu je pomogla prometna povezanost s Likom i dijelom Bosne i Hercegovine te je zbog navedene prometne povezanosti bio glavna izvozna luka za drvo i rude. Iako je dio stanovništva bilo zaposleno u navedenim gospodarskim granama ipak je poljoprivreda bila glavna gospodarska grana.

Uvelike mu je pomogla prometna povezanost s Likom i dijelom Bosne i Hercegovine te je zbog navedene prometne povezanosti bio glavna izvozna luka za drvo i rude.

Iako je dio stanovništva bilo zaposleno u navedenim gospodarskim granama ipak je poljoprivreda bila glavna gospodarska grana.

He was greatly helped by the transport connection with the Lika and part of Bosnia and Herzegovina and was the main export port for wood and coal due to the said transport connection. Although a portion of the population was employed in the aforementioned economic branches, agriculture was the main economic branch.

He was greatly helped by the transport connection with the Lika and part of Bosnia and Herzegovina and was the main export port for wood and coal due to the said transport connection.

Although a portion of the population was employed in the aforementioned economic branches, agriculture was the main economic branch.

According to the Central crafts register in 2010, 1321 craftsmen were registered in Sibenik.

According to the Register of associations in 2010, 445 associations were registered with their headquarters in the City of Sibenik.

According to the development index, the city of Šibenik is the IV group of local self-government units whose value is the development index between 100% and 125% (100,52%) of the average of the Republic of Croatia, which means that it does not belong to a single category of supported areas.

Strategija razvoja grada Šibenika
27.07.2011
Strategija razvoja Grada Šibenika je strateško-razvojno-operativni dokument. Dijeli se na tri međusobno povezana dijela:
1. Analiza stanja,
2. Strateško opredjeljenje i
3. Razvojni projekti.
U Analizi stanja prikazuje se presjek zatečenog stanja po sektorima i završava SWOT1 analizom. U kontekstu analize promatraju se sektori: Opće i javne usluge, Obrana, Javni red i sigurnost, Ekonomski poslovi, Zaštita okoliša, Usluge unaprjeđenja stanovanja i zajednice, Zdravstvo, Rekreacija kultura i religija, Obrazovanje i Socijalna zaštita. SWOT analiza prikazuje prepoznate snage, slabosti, prilike i prijetnje po sektorima.
Strateško opredjeljenje je dio u kojem se elaboriraju vizija, ciljevi i prioriteti te poveznice sa Županijskom razvojnom strategijom. Ovaj dio sadrži i provedbene odredbe te način praćenja i vrednovanja cjelokupnog dokumenta.
Razvojni projekti ključni su proizvod Strategije razvoja jer definiraju izvedbu programa razvoja. Razvojni projekti se definiraju u resursima prostora, ljudi, vremena i novca i čine operativni dio Strategije razvoja.
Na izradi Strategije razvoja grada Šibenika radio je tim savjetnika sastavljen od konzultanata iz područja regionalnog i lokalnog razvoja, EU, financija i menadžmenta, te osobe zadužene za kontroling procesa i kvalitetu izrade ponuđenog dokumenta, ali naravno i brojni Šibenčani koji su bili sudionici radnih skupina, te im ovim putem zahvaljujemo na doprinosu u izradi ovog važnog dokumenta.
Strategije razvoja Grada Šibenika
1. Analiza stanja_SR_Sibenik_2011 (1.60 MB)
2.Stratesko opredjeljenje_SR_Sibenik_2011 (1.36 MB)
3.Razvojni projeki_SR_Sibenik_2011 (480.14 kB)
Razvojni projekti 1-106 (11.81 MB)

Question: how many craftsmen are registered in sibenik

According to the Central crafts register in 2010, 1321 craftsmen were registered in Sibenik.

According to the Register of associations in 2010, 445 associations were registered with their headquarters in the City of Sibenik.

According to the development index, the city of Šibenik is the IV group of local self-government units whose value is the development index between 100% and 125% (100,52%) of the average of the Republic of Croatia, which means that it does not belong to a single category of supported areas.

how many craftsmen are registered in sibenik

Question: how many associations are there in sibenik

how many associations are there in sibenik

Question: what is the development index of sibenik

what is the development index of sibenik

Question: what is the development index of the city of sibenik

what is the development index of the city of sibenik

Question: what is the status of the city of sibenik

IV . skupinu jedinica lokalne samouprave

IV group of local self - government units

what is the status of the city of sibenik

According to the Central crafts register in 2010 , 1321 craftsmen were registered in Sibenik .

According to the Register of associations in 2010 , 445 associations were registered with their headquarters in the City of Sibenik .

According to the development index , the city of Šibenik is the IV group of local self - government units whose value is the development index between 100 % and 125 % ( 100,52 % ) of the average of the Republic of Croatia , which means that it does not belong to a single category of supported areas .

Prema Središnjem obrtnom registru u 2010. godini u Šibeniku je registriran 1321 obrtnik. Prema podacima Registra udruga u 2010. godini registrirano je 445 udruga sa sjedištem u Gradu Šibeniku. Grad Šibenik se prema indeksu razvijenosti svrstava IV. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 100% i 125% (100,52%) prosjeka Republike Hrvatske, što znači da ne pripada niti jednoj kategoriji potpomognutih područja.Strategija razvoja grada Šibenika , str. 25., sibenik.hr, 27. srpnja 2011., pristupljeno 14. studenoga 2015.

Prema Središnjem obrtnom registru u 2010. godini u Šibeniku je registriran 1321 obrtnik.

Prema podacima Registra udruga u 2010. godini registrirano je 445 udruga sa sjedištem u Gradu Šibeniku.

Grad Šibenik se prema indeksu razvijenosti svrstava IV. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 100% i 125% (100,52%) prosjeka Republike Hrvatske, što znači da ne pripada niti jednoj kategoriji potpomognutih područja.Strategija razvoja grada Šibenika , str. 25., sibenik.hr, 27. srpnja 2011., pristupljeno 14. studenoga 2015.

According to the Central crafts register in 2010, 1321 craftsmen were registered in Sibenik. According to the Register of associations in 2010, 445 associations were registered with their headquarters in the City of Sibenik. According to the development index, the city of Šibenik is the IV group of local self-government units whose value is the development index between 100% and 125% (100,52%) of the average of the Republic of Croatia, which means that it does not belong to a single category of supported areas.

According to the Central crafts register in 2010, 1321 craftsmen were registered in Sibenik.

According to the Register of associations in 2010, 445 associations were registered with their headquarters in the City of Sibenik.

According to the development index, the city of Šibenik is the IV group of local self-government units whose value is the development index between 100% and 125% (100,52%) of the average of the Republic of Croatia, which means that it does not belong to a single category of supported areas.

Today, Sibenik is the capital city, the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality which has 46,332 inhabitants (2011, together with the presidential settlements).

By the 80s of the 20th century, Sibenik was a strong industrial center (facilities "TEF" and "TLM"), the Sibenik port was among the largest in former Yugoslavia, but there is an economic decline, and in the 90s the TEF ceases to work (facilities are removed), and the TLM which was significantly damaged in great-serving aggression, significantly decreased production capacity.

Henry je osvojila tri zlatne medalje na olimpijskim igrama u Ateni 2004. i postavila tri svjetska rekorda, a uz to je osvojila i četiri naslova svjetske prvakinje, ali se za Australiju nije natjecala na međunarodnim natjecanjima zadnje dvije godine zbog kronične ozljede karlice.
U Ateni je Henry osvojila zlato na 100 m slobodno, a u toj je disciplini, kao i u dvije štafete, postavila svjetski rekord.
Također je pobijedila na 100 m slobodno i u štafeti na svjetskom prvenstvu 2005. u Montrealu i još dva zlata u štafeti na prvenstvu 2007. u Melbourneu prije nego ju je ozljeda počela usporavati.
(H)

Question: how many people live in sibenik city

Today, Sibenik is the capital city, the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality which has 46,332 inhabitants (2011, together with the presidential settlements).

By the 80s of the 20th century, Sibenik was a strong industrial center (facilities "TEF" and "TLM"), the Sibenik port was among the largest in former Yugoslavia, but there is an economic decline, and in the 90s the TEF ceases to work (facilities are removed), and the TLM which was significantly damaged in great-serving aggression, significantly decreased production capacity.

Question: what is the capital city of sibensko-kninsk

what is the capital city of sibensko-kninsk

Question: what municipality is sibenik in

Question: what is the largest port in former yugoslavia

what is the largest port in former yugoslavia

Question: what damaged the tcm in the 1990s

Question: what is the capital of the former yugoslav republic of russia

what is the capital of the former yugoslav republic of russia

Question: when was sibenik a strong industrial center

when was sibenik a strong industrial center

Question: what is the population of sibenik

Sibensko-kninsk municipality which has 46,332

Šibensko - kninske županije koje ima 46.332

Sibensko - kninsk municipality which has 46,332

Today , Sibenik is the capital city , the cultural , educational , administrative and economic center of the Sibensko - kninsk municipality which has 46,332 inhabitants ( 2011 , together with the presidential settlements ) .

By the 80s of the 20th century , Sibenik was a strong industrial center ( facilities " TEF " and " TLM " ) , the Sibenik port was among the largest in former Yugoslavia , but there is an economic decline , and in the 90s the TEF ceases to work ( facilities are removed ) , and the TLM which was significantly damaged in great - serving aggression , significantly decreased production capacity .

Danas je Šibenik glavni grad, kulturno-obrazovno, upravno i gospodarsko središte Šibensko-kninske županije koje ima 46.332 stanovnika (2011., zajedno s prigradskim naseljima). Do 80-ih godina 20. stoljeća Šibenik je bio jako industrijsko središte (tvornice "TEF" i "TLM"), šibenska luka je bila među najvećima u bivšoj Jugoslaviji, no dolazi do gospodarskog pada, a u 90-ima TEF prestaje s radom (tvornica je uklonjena), a TLM koji je znatno oštećen u velikosrpskoj agresiji, znatno je smanjio proizvodne kapacitete.

Danas je Šibenik glavni grad, kulturno-obrazovno, upravno i gospodarsko središte Šibensko-kninske županije koje ima 46.332 stanovnika (2011., zajedno s prigradskim naseljima).

Do 80-ih godina 20. stoljeća Šibenik je bio jako industrijsko središte (tvornice "TEF" i "TLM"), šibenska luka je bila među najvećima u bivšoj Jugoslaviji, no dolazi do gospodarskog pada, a u 90-ima TEF prestaje s radom (tvornica je uklonjena), a TLM koji je znatno oštećen u velikosrpskoj agresiji, znatno je smanjio proizvodne kapacitete.

Today, Sibenik is the capital city, the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality which has 46,332 inhabitants (2011, together with the presidential settlements). By the 80s of the 20th century, Sibenik was a strong industrial center (facilities "TEF" and "TLM"), the Sibenik port was among the largest in former Yugoslavia, but there is an economic decline, and in the 90s the TEF ceases to work (facilities are removed), and the TLM which was significantly damaged in great-serving aggression, significantly decreased production capacity.

Today, Sibenik is the capital city, the cultural, educational, administrative and economic center of the Sibensko-kninsk municipality which has 46,332 inhabitants (2011, together with the presidential settlements).

By the 80s of the 20th century, Sibenik was a strong industrial center (facilities "TEF" and "TLM"), the Sibenik port was among the largest in former Yugoslavia, but there is an economic decline, and in the 90s the TEF ceases to work (facilities are removed), and the TLM which was significantly damaged in great-serving aggression, significantly decreased production capacity.

Shibenska port was the center for the supply of the Dalmatia, as well as the capital of the grain of the Bosnian origin, while on the other hand, thanks to the largest oil production in the Dalmatia region, until 1782, and the failure of the oil industry in the Shibenska region was the largest oil exporter to Venice and other trans-Northern ports.

Izvorni znanstveni članak
Šibenska luka u trgovačko-kulturnim razmjenama dviju jadranskih obala na prijelomu 18. i 19. stoljeća
Dragan Markovina
Puni tekst: hrvatski pdf 372 Kb
str. 133-166
preuzimanja: 416
APA 6th Edition
Markovina, D. (2008). Šibenska luka u trgovačko-kulturnim razmjenama dviju jadranskih obala na prijelomu 18. i 19. stoljeća. Godišnjak Titius, 1 (1), 133-166. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/111975
MLA 8th Edition
Markovina, Dragan. "Šibenska luka u trgovačko-kulturnim razmjenama dviju jadranskih obala na prijelomu 18. i 19. stoljeća." Godišnjak Titius, vol. 1, br. 1, 2008, str. 133-166. https://hrcak.srce.hr/111975. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Markovina, Dragan. "Šibenska luka u trgovačko-kulturnim razmjenama dviju jadranskih obala na prijelomu 18. i 19. stoljeća." Godišnjak Titius 1, br. 1 (2008): 133-166. https://hrcak.srce.hr/111975
Harvard
Markovina, D. (2008). 'Šibenska luka u trgovačko-kulturnim razmjenama dviju jadranskih obala na prijelomu 18. i 19. stoljeća', Godišnjak Titius, 1(1), str. 133-166. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/111975 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Markovina D. Šibenska luka u trgovačko-kulturnim razmjenama dviju jadranskih obala na prijelomu 18. i 19. stoljeća. Godišnjak Titius [Internet]. 2008 [pristupljeno 11.10.2022.];1(1):133-166. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/111975
IEEE
D. Markovina, "Šibenska luka u trgovačko-kulturnim razmjenama dviju jadranskih obala na prijelomu 18. i 19. stoljeća", Godišnjak Titius, vol.1, br. 1, str. 133-166, 2008. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/111975. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
U središtu zanimanja ovog rada nalaze se pomorsko-trgovački odnosi na jadranskom prostoru krajem 18. i početkom 19. stoljeća, promatrani kroz prizmu šibenske luke i njenih odnosa s ostalim jadranskim lučkim središtima. Poseban naglasak stavljen je na uzročno-posljedičnu vezu razvoja pomorske trgovine i dalmatinskog brodarstva te na integriranost jadranskog gospodarskog sustava, čije je funkcioniranje ovisilo o kontinuiranoj trgovačkoj razmjeni bosanskog zaleđa, dalmatinskih i istarskih luka te Venecije kao središta tih trgovačkih kretanja. Svi navedeni procesi dobivaju na značenju imajući u vidu činjenicu geopolitičkih i ratnih previranja u navedenom razdoblju, čime je u fokusu rada ujedno i proučavanje međuodnosa pomorske trgovine i turbulentnih političkih prilika,
koji je značajno utjecao na svakodnevna društvena kretanja.
Ključne riječi
Šibenska luka, Šibenik, jadranski prostor, pomorsko-trgovački kontakti, društveno-gospodarska kretanja
Hrčak ID:
111975
URI
https://hrcak.srce.hr/111975
Posjeta: 810 *

Question: what port was the capital of the dalmatia region

Shibenska port was the center for the supply of the Dalmatia, as well as the capital of the grain of the Bosnian origin, while on the other hand, thanks to the largest oil production in the Dalmatia region, until 1782, and the failure of the oil industry in the Shibenska region was the largest oil exporter to Venice and other trans-Northern ports.

what port was the capital of the dalmatia region

Question: until what year was oil production in the dalmatia region

until what year was oil production in the dalmatia region

Question: which european city was the largest oil exporter in the dalmatia

which european city was the largest oil exporter in the dalmatia

Question: the shibenska port was the center for the supply of which region

the shibenska port was the center for the supply of which region

Question: what country is the capital of the dalmatia region

what country is the capital of the dalmatia region

Question: what was the capital of the bosnian region

what was the capital of the bosnian region

Question: where was the largest oil exporter to venice

where was the largest oil exporter to venice

Shibenska port was the center for the supply of the Dalmatia , as well as the capital of the grain of the Bosnian origin , while on the other hand , thanks to the largest oil production in the Dalmatia region , until 1782 , and the failure of the oil industry in the Shibenska region was the largest oil exporter to Venice and other trans - Northern ports .

Šibenska luka je bila centar za opskrbu Dalmacije, kao i glavnog grada žitom bosanske provenijencije, dok je s druge strane, zahvaljujući najvećoj proizvodnji ulja na području Dalmacije, sve do 1782. godine i propasti maslinika na šibenskom području bila najveći izvoznik ulja u Veneciju i ostale prekojadranske luke.

Šibenska luka je bila centar za opskrbu Dalmacije, kao i glavnog grada žitom bosanske provenijencije, dok je s druge strane, zahvaljujući najvećoj proizvodnji ulja na području Dalmacije, sve do 1782. godine i propasti maslinika na šibenskom području bila najveći izvoznik ulja u Veneciju i ostale prekojadranske luke.

Shibenska port was the center for the supply of the Dalmatia, as well as the capital of the grain of the Bosnian origin, while on the other hand, thanks to the largest oil production in the Dalmatia region, until 1782, and the failure of the oil industry in the Shibenska region was the largest oil exporter to Venice and other trans-Northern ports.

Shibenska port was the center for the supply of the Dalmatia, as well as the capital of the grain of the Bosnian origin, while on the other hand, thanks to the largest oil production in the Dalmatia region, until 1782, and the failure of the oil industry in the Shibenska region was the largest oil exporter to Venice and other trans-Northern ports.

During World War II, Sibenik and its port were severely damaged by the alliance's airstrikes (the end of 1943 and the first months of 1944) and the port was almost completely destroyed by the destruction of coasts and port facilities at the beginning of November 1944.

Pregledni rad
Industrijski objekti u Šibeniku
Ivo Šprljan
Puni tekst: hrvatski pdf 665 Kb
str. 101-118
preuzimanja: 3.396
APA 6th Edition
Šprljan, I. (2013). Industrijski objekti u Šibeniku. Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske, (37/38), 101-118. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/149234
MLA 8th Edition
Šprljan, Ivo. "Industrijski objekti u Šibeniku." Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske, vol. , br. 37/38, 2013, str. 101-118. https://hrcak.srce.hr/149234. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Šprljan, Ivo. "Industrijski objekti u Šibeniku." Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske , br. 37/38 (2013): 101-118. https://hrcak.srce.hr/149234
Harvard
Šprljan, I. (2013). 'Industrijski objekti u Šibeniku', Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske, (37/38), str. 101-118. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/149234 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Šprljan I. Industrijski objekti u Šibeniku. Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske [Internet]. 2013 [pristupljeno 11.10.2022.];(37/38):101-118. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/149234
IEEE
I. Šprljan, "Industrijski objekti u Šibeniku", Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske, vol., br. 37/38, str. 101-118, 2013. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/149234. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Razvoj šibenske industrije profilira se kroz četiri vremenska razdoblja: 1. od početka 19. stoljeća do 1873.; 2. od 1873. do 1918. godine; 3. razdoblje između dva svjetska rata i 4. razdoblje nakon Drugog svjetskog rata. Za svako razdoblje donosi se gospodarski i socijalni okvir, što je posredno djelovalo i na ekonomski status grada. Razdoblja su praćena kronologijama industrijskog razvitka. Posebno se naglašava i opisuje utjecaj industrije na urbanističku sliku grada te se analizira arhitektonski kontekst preživjelih inudustrijskih i prometnih objekata za koje se donose smjernice njihove zaštite.
Ključne riječi
Šibenik, industrija, promet, luka, tvornica u Crnici, industrijska arhitektura
Hrčak ID:
149234
URI
https://hrcak.srce.hr/149234
Posjeta: 4.066 *

Question: during what war was sibenik bombed

During World War II, Sibenik and its port were severely damaged by the alliance's airstrikes (the end of 1943 and the first months of 1944) and the port was almost completely destroyed by the destruction of coasts and port facilities at the beginning of November 1944.

Question: what was the capital of russia during world war ii

what was the capital of russia during world war ii

Question: when was the port of sibenik destroyed

Question: what damaged sibenik port in ww2

Question: when did the allies start airstrikes on sibenik

when did the allies start airstrikes on sibenik

Question: when did the coalition airstrikes hit sibenik

when did the coalition airstrikes hit sibenik

Question: in what year did airstrikes hit sibenik

Question: what was destroyed in november 1944

During World War II , Sibenik and its port were severely damaged by the alliance 's airstrikes ( the end of 1943 and the first months of 1944 ) and the port was almost completely destroyed by the destruction of coasts and port facilities at the beginning of November 1944 .

U tijeku Drugog svjetskog rata Šibenik i njegova luka teško su oštećeni savezničkim napadima iz zraka (krajem 1943. i prvih mjeseci 1944.), te je luka skoro potpuno uništena razaranjem obala i lučkih objekata početkom studenoga 1944. godine.

U tijeku Drugog svjetskog rata Šibenik i njegova luka teško su oštećeni savezničkim napadima iz zraka (krajem 1943. i prvih mjeseci 1944.), te je luka skoro potpuno uništena razaranjem obala i lučkih objekata početkom studenoga 1944. godine.

During World War II, Sibenik and its port were severely damaged by the alliance's airstrikes (the end of 1943 and the first months of 1944) and the port was almost completely destroyed by the destruction of coasts and port facilities at the beginning of November 1944.

During World War II, Sibenik and its port were severely damaged by the alliance's airstrikes (the end of 1943 and the first months of 1944) and the port was almost completely destroyed by the destruction of coasts and port facilities at the beginning of November 1944.

The Shibenska port is now named “The Gate of Central Europe” and is the holder of the primary concession for carrying out port activities.

"Luka Šibenik" d.o.o. nositelj je prvenstvene koncesije za obavljanje lučkih djelatnosti. Vlada RH na svojoj sjednici od 4. listopada 2012. godine trgovačkom društvu Luka Šibenik produljila je rok trajanja koncesije do 1. siječnja 2029. godine.
Temeljem ugovora o prvenstvenoj koncesiji "Luka Šibenik" d.o.o. obavlja lučke djelatnosti na tri specijalizirana terminala.
NADZORNI ODBOR
Nadzorni odbor sastoji se od četiri člana:
Damir Leko - predsjednik NO
Marko Ptičar- zamjenik predsjednika NO
Darko Vinicki - član NO
Dražen Plenča - član NO
Sustav upravljanja kvalitetom
"Luka Šibenik" ima uspostavljen i certificiran sustav upravljanja kvalitetom prema međunarodnoj normi ISO 9001:2008.
Sustav upravljanja kvlatetom je uveden 2005. godine sa dvojnim certifikatom od strane BUREAU VERITASA i HRVATSKOG REGISTRA BRODOVA.
|NAZIV||LUKA ŠIBENIK, društvo s ograničenom odgovornošću za prekrcaj tereta|
|ADRESA||Obala hrvatske mornarice 4, 22000 Šibenik, REPUBLIKA HRVATSKA|
|TELEFON||+385 22 213 033|
|FAX||+385 22 212 133|
|luka@lukasibenik.hr|
|WEB||www.lukasibenik.hr|
|POREZNI BROJ||3037525|
|OIB||41169771101|
|MBS||060184243|
|ŠIFRA DJELATNOSTI|
|TEMELJNI KAPITAL||15.678.000 kuna, uplaćen u cijelosti|
|PREDMET POSLOVANJA|
|UKUPNA POVRŠINA U KONCESIJI||171.121 m2|
|PRVENSTVENA KONCESIJA||do 1. siječnja 2029.|

Question: where is the gate of central europe located

The Shibenska port is now named “The Gate of Central Europe” and is the holder of the primary concession for carrying out port activities.

where is the gate of central europe located

Question: what is the name of the shibenska port

Question: what is the primary concession for the shibenska port

what is the primary concession for the shibenska port

Question: the shibenska port is the gate of which continent

the shibenska port is the gate of which continent

Question: what is the main function of the shibenska port

what is the main function of the shibenska port

The Shibenska port is now named “ The Gate of Central Europe ” and is the holder of the primary concession for carrying out port activities .

Šibenska luka danas nosi naziv „Vrata srednje Europe“ te je nositelj prvenstvene koncesije za obavljanje lučkih djelatnosti.

Šibenska luka danas nosi naziv „Vrata srednje Europe“ te je nositelj prvenstvene koncesije za obavljanje lučkih djelatnosti.

The Shibenska port is now named “The Gate of Central Europe” and is the holder of the primary concession for carrying out port activities.

The Shibenska port is now named “The Gate of Central Europe” and is the holder of the primary concession for carrying out port activities.

In 1897 a small carbide factory was built at Skradina. in 1900 a carbide and cyanamid factory was built in the Shibensk city district of Crnica.

Since this production was very profitable to build a larger factory. in 1904, on an area of about 75 thousand square meters in Crna with foreign capital built the first large Sibian industrial enterprise SUFID, the predecessor of TEF.

Question: what was the name of the first large sibian industrial enterprise

In 1897 a small carbide factory was built at Skradina. in 1900 a carbide and cyanamid factory was built in the Shibensk city district of Crnica.

Since this production was very profitable to build a larger factory. in 1904, on an area of about 75 thousand square meters in Crna with foreign capital built the first large Sibian industrial enterprise SUFID, the predecessor of TEF.

what was the name of the first large sibian industrial enterprise

Question: when was the first carbide factory built

when was the first carbide factory built

Question: when was the first carbide and cyanamid factory built

when was the first carbide and cyanamid factory built

Question: where was the first carbide factory built in sibia

where was the first carbide factory built in sibia

Question: when was sufid built

Question: how big was sufid in crna in 1904

Question: where was the first carbide and cyanamid factory built

where was the first carbide and cyanamid factory built

Question: where was the carbide and cyanamid factory built

where was the carbide and cyanamid factory built

In 1897 a small carbide factory was built at Skradina . in 1900 a carbide and cyanamid factory was built in the Shibensk city district of Crnica .

Since this production was very profitable to build a larger factory . in 1904 , on an area of about 75 thousand square meters in Crna with foreign capital built the first large Sibian industrial enterprise SUFID , the predecessor of TEF .

1897. godine kod Skradina je izgrađena mala tvornica karbida. 1900. godine izgrađena je tvornica karbida i cijanamida u šibenskoj gradskoj četvrti Crnica. S obzirom na to da je ova proizvodnja bila vrlo profitabilna gradi se veća tvornica. 1904. godine na površini od oko 75 tisuća metara kvadratnih u Crnici inozemnim kapitalom izgrađeno prvo veliko šibensko industrijsko poduzeće SUFID, prethodnik TEF-a.

1897. godine kod Skradina je izgrađena mala tvornica karbida. 1900. godine izgrađena je tvornica karbida i cijanamida u šibenskoj gradskoj četvrti Crnica.

S obzirom na to da je ova proizvodnja bila vrlo profitabilna gradi se veća tvornica. 1904. godine na površini od oko 75 tisuća metara kvadratnih u Crnici inozemnim kapitalom izgrađeno prvo veliko šibensko industrijsko poduzeće SUFID, prethodnik TEF-a.

In 1897 a small carbide factory was built at Skradina. in 1900 a carbide and cyanamid factory was built in the Shibensk city district of Crnica. Since this production was very profitable to build a larger factory. in 1904, on an area of about 75 thousand square meters in Crna with foreign capital built the first large Sibian industrial enterprise SUFID, the predecessor of TEF.

In 1897 a small carbide factory was built at Skradina. in 1900 a carbide and cyanamid factory was built in the Shibensk city district of Crnica.

Since this production was very profitable to build a larger factory. in 1904, on an area of about 75 thousand square meters in Crna with foreign capital built the first large Sibian industrial enterprise SUFID, the predecessor of TEF.

The name of the company is derived from the name of its owner, the shareholding company ‘Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia’ (Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia).

Pregledni rad
Urbana obnova područja bivše Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u Šibeniku
Ivica Poljičak
Puni tekst: hrvatski pdf 307 Kb
str. 437-450
preuzimanja: 549
APA 6th Edition
Poljičak, I. (2014). Urbana obnova područja bivše Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u Šibeniku. Godišnjak Titius, 6-7 (6-7), 437-450. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/149720
MLA 8th Edition
Poljičak, Ivica. "Urbana obnova područja bivše Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u Šibeniku." Godišnjak Titius, vol. 6-7, br. 6-7, 2014, str. 437-450. https://hrcak.srce.hr/149720. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Poljičak, Ivica. "Urbana obnova područja bivše Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u Šibeniku." Godišnjak Titius 6-7, br. 6-7 (2014): 437-450. https://hrcak.srce.hr/149720
Harvard
Poljičak, I. (2014). 'Urbana obnova područja bivše Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u Šibeniku', Godišnjak Titius, 6-7(6-7), str. 437-450. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/149720 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Poljičak I. Urbana obnova područja bivše Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u Šibeniku. Godišnjak Titius [Internet]. 2014 [pristupljeno 11.10.2022.];6-7(6-7):437-450. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/149720
IEEE
I. Poljičak, "Urbana obnova područja bivše Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u Šibeniku", Godišnjak Titius, vol.6-7, br. 6-7, str. 437-450, 2014. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/149720. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Proces urbanizacije u Hrvatskoj nakon Drugog svjetskog rata bio je
neraskidivo povezan s procesom ubrzane industrijalizacije, na čemu se temeljila državno-industrijska razvojna strategija. Propašću socijalističkog društvenog sustava, tijekom tranzicije, zbog nekonkurentnosti na tržištu i tehnološke dotrajalosti
urušio se dotadašnji industrijski sklop na kojem je počivao razvitak Šibenika. U vrlo kratkom razdoblju od grada s izrazitim industrijskim obilježjima Šibenik je danas deindustrijaliziran. Od prevladavajućeg doživljaja “prljavoga" grada s velikim ekološkim problemima 1980-ih, u novim okolnostima dominantna je deindustrijalizirajuća slika Šibenika.
Proces deindustrijalizacije Šibenika proizveo je čitav niz socijalnih posljedica, od kojih je veliki broj nezaposlenih jedna od najznačajnijih. Također je u prvi plan dospjelo pitanje sudbine nekadašnjih velikih tvorničkih sklopova, poglavito područja nekadašnje Tvornice elektroda i ferolegura (TEF) u neposrednom kontaktnom području povijesne gradske jezgre i na samom ušću rijeke Krke u šibenski zaljev. U ovom se radu razmatra urbana obnova područja bivše tvornice TEF, njezini dosadašnji učinci i ograničenja te njezina perspektiva.
Ključne riječi
urbanizacija, (de)industrijalizacija, urbana obnova, Šibenik, Tvornica elektroda i ferolegura (TEF)
Hrčak ID:
149720
URI
https://hrcak.srce.hr/149720
Posjeta: 1.240 *

Question: when was sufid built in crna

The name of the company is derived from the name of its owner, the shareholding company ‘Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia’ (Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia).

Question: how big was the sufid factory in crna

Question: what was sufid the predecessor of

Question: sufid was the first industrial enterprise in which country

sufid was the first industrial enterprise in which country

Question: how big was sufid in crna

Question: where does the name sufid come from

imena njegova vlasnika , dioničkog društva ‘ Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia ’ ( Dioničko društvo za iskorištavanje

The name of the company is derived from the name of its owner , the shareholding company ‘ Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia ’ ( Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia ) .

S obzirom na to da je ova proizvodnja bila vrlo profitabilna gradi se veća tvornica. 1904. godine na površini od oko 75 tisuća metara kvadratnih u Crnici inozemnim kapitalom izgrađeno prvo veliko šibensko industrijsko poduzeće SUFID, prethodnik TEF-a. Ime poduzeća proisteklo je iz imena njegova vlasnika, dioničkog društva ‘Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia’ (Dioničko društvo za iskorištavanje vodenih snaga Dalmacije).

Ime poduzeća proisteklo je iz imena njegova vlasnika, dioničkog društva ‘Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia’ (Dioničko društvo za iskorištavanje vodenih snaga Dalmacije).

Since this production was very profitable to build a larger factory. in 1904, on an area of about 75 thousand square meters in Crna with foreign capital built the first large Sibian industrial enterprise SUFID, the predecessor of TEF. The name of the company is derived from the name of its owner, the shareholding company ‘Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia’ (Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia).

The name of the company is derived from the name of its owner, the shareholding company ‘Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia’ (Societa anonima per lautilizazzione delle forze idrauliche della Dalmazia).

Until the French authorities arrived in Sibenik, poor people lived in difficult living conditions.

With the arrival of the French authorities on the territory of Sibenik, a modernization began which at the same time brought a new system of social values and attempted to eliminate inequality among the citizens of Sibenik who fall under different stages.

Pregledni rad
DRUŠTVENO-GOSPODARSKE PRILIKE U ŠIBENIKU ZA VRIJEME FRANCUSKE UPRAVE
Puni tekst: hrvatski pdf 421 Kb
str. 89-99
preuzimanja: 585
APA 6th Edition
Mikulandra, M. (2017). DRUŠTVENO-GOSPODARSKE PRILIKE U ŠIBENIKU ZA VRIJEME FRANCUSKE UPRAVE. Zbornik radova Veleučilišta u Šibeniku, (1-2/2017), 89-99. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/176755
MLA 8th Edition
Mikulandra, Marijana. "DRUŠTVENO-GOSPODARSKE PRILIKE U ŠIBENIKU ZA VRIJEME FRANCUSKE UPRAVE." Zbornik radova Veleučilišta u Šibeniku, vol. , br. 1-2/2017, 2017, str. 89-99. https://hrcak.srce.hr/176755. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Mikulandra, Marijana. "DRUŠTVENO-GOSPODARSKE PRILIKE U ŠIBENIKU ZA VRIJEME FRANCUSKE UPRAVE." Zbornik radova Veleučilišta u Šibeniku , br. 1-2/2017 (2017): 89-99. https://hrcak.srce.hr/176755
Harvard
Mikulandra, M. (2017). 'DRUŠTVENO-GOSPODARSKE PRILIKE U ŠIBENIKU ZA VRIJEME FRANCUSKE UPRAVE', Zbornik radova Veleučilišta u Šibeniku, (1-2/2017), str. 89-99. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/176755 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Mikulandra M. DRUŠTVENO-GOSPODARSKE PRILIKE U ŠIBENIKU ZA VRIJEME FRANCUSKE UPRAVE. Zbornik radova Veleučilišta u Šibeniku [Internet]. 2017 [pristupljeno 11.10.2022.];(1-2/2017):89-99. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/176755
IEEE
M. Mikulandra, "DRUŠTVENO-GOSPODARSKE PRILIKE U ŠIBENIKU ZA VRIJEME FRANCUSKE UPRAVE", Zbornik radova Veleučilišta u Šibeniku, vol., br. 1-2/2017, str. 89-99, 2017. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/176755. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Početkom 19. stoljeća Šibenik karakterizira smjena dviju vlasti austrijske i francuske što je bio rezultat velikih političkih, ekonomskih i drugih odnosa među silama na europskoj političkoj pozornici. Dolaskom Francuza u Šibenik dogodile su se dugoročne korijenite društvene, gospodarske i socijalne promjene, koje su u konačnici rezultirale ukidanjem kmetskih odnosa, reformom upravne vlasti sudstva, znatnim poboljšanjem zdravstvenih kapaciteta, povećanom kvalitetom obrazovanja, ukidanjem staleških cehova, liberalizacijom zanatstva i razvitkom prometnica. Unatoč naprednim mjerama, najveći dio Šibenčana neprijateljski je gledao na Francuze.
Ključne riječi
početak 19. stoljeća, Šibenik, kratkotrajna francuska uprava
Hrčak ID:
176755
URI
https://hrcak.srce.hr/176755
Posjeta: 1.200 *

Question: the modernization of sibenik attempted to eliminate what

Until the French authorities arrived in Sibenik, poor people lived in difficult living conditions.

With the arrival of the French authorities on the territory of Sibenik, a modernization began which at the same time brought a new system of social values and attempted to eliminate inequality among the citizens of Sibenik who fall under different stages.

the modernization of sibenik attempted to eliminate what

Question: what began with the french arrival in sibenik

what began with the french arrival in sibenik

Question: what were the conditions in sibenik before the french arrived

what were the conditions in sibenik before the french arrived

Question: what type of people lived in difficult conditions until the french authorities arrived

what type of people lived in difficult conditions until the french authorities arrived

Question: who came to sibenik to improve living conditions

who came to sibenik to improve living conditions

Question: what nationality was the first to arrive in sibenik

what nationality was the first to arrive in sibenik

Question: what did the modernization of sibenik aim to do

what did the modernization of sibenik aim to do

Question: where did the french first arrive in europe

where did the french first arrive in europe

Until the French authorities arrived in Sibenik , poor people lived in difficult living conditions .

With the arrival of the French authorities on the territory of Sibenik , a modernization began which at the same time brought a new system of social values and attempted to eliminate inequality among the citizens of Sibenik who fall under different stages .

Sve do dolaska francuske vlasti u Šibeniku su boravili siromašni ljudi u teškim životnim uvjetima. Dolaskom francuske vlasti na šibenski teritorij, započela je modernizacija koja je ujedno donijela i novi sustav društvenih vrijednosti i pokušala ukinuti neravnopravnost među građanima Šibenika koji spadaju pod različite staleže.

Sve do dolaska francuske vlasti u Šibeniku su boravili siromašni ljudi u teškim životnim uvjetima.

Dolaskom francuske vlasti na šibenski teritorij, započela je modernizacija koja je ujedno donijela i novi sustav društvenih vrijednosti i pokušala ukinuti neravnopravnost među građanima Šibenika koji spadaju pod različite staleže.

Until the French authorities arrived in Sibenik, poor people lived in difficult living conditions. With the arrival of the French authorities on the territory of Sibenik, a modernization began which at the same time brought a new system of social values and attempted to eliminate inequality among the citizens of Sibenik who fall under different stages.

Until the French authorities arrived in Sibenik, poor people lived in difficult living conditions.

With the arrival of the French authorities on the territory of Sibenik, a modernization began which at the same time brought a new system of social values and attempted to eliminate inequality among the citizens of Sibenik who fall under different stages.

The hospital was restored, which the citizens could use for free.

In the seventh years of the nineteenth century, Sibenik began to experience even greater excavation, and this period of Sibenic history is called the “Shupuk’s era.”

Izvorni znanstveni članak
Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine
Milivoj Blažević
; Državni arhiv, Šibenik, Hrvatska
Puni tekst: hrvatski pdf 4.701 Kb
str. 203-218
preuzimanja: 5.083
APA 6th Edition
Blažević, M. (2009). Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (51), 203-218. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/48325
MLA 8th Edition
Blažević, Milivoj. "Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol. , br. 51, 2009, str. 203-218. https://hrcak.srce.hr/48325. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Blažević, Milivoj. "Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru , br. 51 (2009): 203-218. https://hrcak.srce.hr/48325
Harvard
Blažević, M. (2009). 'Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine', Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (51), str. 203-218. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/48325 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Blažević M. Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru [Internet]. 2009 [pristupljeno 11.10.2022.];(51):203-218. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/48325
IEEE
M. Blažević, "Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine", Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol., br. 51, str. 203-218, 2009. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/48325. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Šibenik je tijekom svoje gotovo tisućugodišnje povijesti jedno od najznačajnijih gospodarskih središta hrvatskog Jadrana. U gospodarstvu je imao značajnu ulogu, osobito u trgovačkoj, obrtničkoj i industrijskoj preobrazbi Dalmacije tijekom druge polovine 19. i početkom 20. stoljeća. Kao ishodišna točka prometne povezanosti priobalja i šireg područja zaleđa, dijela Bosne, Hercegovine i Like, bio je duži niz godina glavna izvozna luka za drvo i rudna bogatstva. Kao prvi grad u Dalmaciji dobio je električnu energiju od 1895. godine, nakon čega je znatno napredovao industrijski razvoj do 1914. godine. Temeljem podataka iz novih arhivskih izvora moguće je pratiti transformaciju pretežno težačkoga grada prema modernoj urbanoj preobrazbi komunalnog središta s čitavim nizom za to vrijeme recentnih gospodarskih djelatnosti (rudarstvo, brodarstvo, kućna radinost, vinarstvo, proizvodnja tekstila, celuloze, karbida, cijanamida i dr.). Ubrzani razvoj grada od 1860. godine bio je potaknut inicijativom liberalnog dijela obogaćenoga građanskog sloja koji je u Šibeniku postao nositeljem političke ideje hrvatskoga narodnog preporoda. U tom pogledu uspostava željezničkog spoja sa zaleđem, izgradnja novog vodovoda, bolnice, kazališta, nove operativne obale i drugih infrastrukturnih objekata ubrzali su razvoj grada koji je od sredine 19. stoljeća sa 5.000 stanovnika do godine 1918. dosegnuo broj od blizu 15.000 stanovnika. Šibenik je od kraja 1918. do lipnja 1921. godine pod talijanskom okupacijom. Budući da se gradu pribrajaju prigradska mjesta Crnica i Mandalina, tijekom 1921. godine doseže 15.708 stanovnika. Ovaj znanstveni prikaz ima za cilj da popuni i objasni u širim crtama ovo značajno razdoblje u razvoju grada Šibenika, koji ne samo da je bio prvo industrijsko središte u Dalmaciji nego je ujedno poslije Trsta bio i druga izvozna luka na istočnoj obali Jadrana sve do 1914. godine.
Ključne riječi
Šibenik, gospodarstvo, 19.-20. stoljeće
Hrčak ID:
48325
URI
https://hrcak.srce.hr/48325
Posjeta: 6.213 *

Question: what is the period of sibenic history called

The hospital was restored, which the citizens could use for free.

In the seventh years of the nineteenth century, Sibenik began to experience even greater excavation, and this period of Sibenic history is called the “Shupuk’s era.”

what is the period of sibenic history called

Question: what was restored in sibenik in the 19th century

what was restored in sibenik in the 19th century

Question: where was the first hospital built in siberia

where was the first hospital built in siberia

Question: what is the name of the main building in sibenik

what is the name of the main building in sibenik

Question: in what century did sibenik begin to experience even greater excavation

in what century did sibenik begin to experience even greater excavation

Question: how much did the citizens get to use the hospital

how much did the citizens get to use the hospital

Question: what did sibenik experience in the seventh century

what did sibenik experience in the seventh century

The hospital was restored , which the citizens could use for free .

In the seventh years of the nineteenth century , Sibenik began to experience even greater excavation , and this period of Sibenic history is called the “ Shupuk ’s era . ”

Obnovljena je bolnica, koju su građani mogli koristiti besplatno. Sedamdesetih godina devetnaestog stoljeća Šibenik je krenuo doživljavati još veći procvat, a to se razdoblje šibenske povijesti naziva „Šupukovom erom“.

Obnovljena je bolnica, koju su građani mogli koristiti besplatno.

Sedamdesetih godina devetnaestog stoljeća Šibenik je krenuo doživljavati još veći procvat, a to se razdoblje šibenske povijesti naziva „Šupukovom erom“.

The hospital was restored, which the citizens could use for free. In the seventh years of the nineteenth century, Sibenik began to experience even greater excavation, and this period of Sibenic history is called the “Shupuk’s era.”

The hospital was restored, which the citizens could use for free.

In the seventh years of the nineteenth century, Sibenik began to experience even greater excavation, and this period of Sibenic history is called the “Shupuk’s era.”

In particular, it is worth highlighting the wine for which it is considered to be the primary economic branch of Sibenik at the time.

Besides this, important things for the economy of Sibenik and its development are happening in the mid-19th century and they are caused by politics as the main interruptor in view of the end of Bach’s absolutism.

Question: what is the main cause of sibenik's economic development

In particular, it is worth highlighting the wine for which it is considered to be the primary economic branch of Sibenik at the time.

Besides this, important things for the economy of Sibenik and its development are happening in the mid-19th century and they are caused by politics as the main interruptor in view of the end of Bach’s absolutism.

what is the main cause of sibenik's economic development

Question: what is the main source of income for sibenik

what is the main source of income for sibenik

Question: when did the sibenik wine industry begin

when did the sibenik wine industry begin

Question: what is considered to be the primary economic branch of sibenik

what is considered to be the primary economic branch of sibenik

Question: politics is the main interruptor in sibenik due to what

politics is the main interruptor in sibenik due to what

Question: which wine is considered to be the primary economic branch of sibenik

which wine is considered to be the primary economic branch of sibenik

In particular , it is worth highlighting the wine for which it is considered to be the primary economic branch of Sibenik at the time .

Besides this , important things for the economy of Sibenik and its development are happening in the mid-19th century and they are caused by politics as the main interruptor in view of the end of Bach ’s absolutism .

Posebno valja istaknuti vino za koje se smatra da je činilo prvenstvenu gospodarsku granu Šibenika tada. Izuzev toga, važne stvari za gospodarstvo Šibenika i njegov razvoj se dešavaju sredinom 19. stoljeća i to one uzrokovane politikom kao glavnom prekretnicom obzirom na prestanak Bachovog apsolutizma.

Posebno valja istaknuti vino za koje se smatra da je činilo prvenstvenu gospodarsku granu Šibenika tada.

Izuzev toga, važne stvari za gospodarstvo Šibenika i njegov razvoj se dešavaju sredinom 19. stoljeća i to one uzrokovane politikom kao glavnom prekretnicom obzirom na prestanak Bachovog apsolutizma.

In particular, it is worth highlighting the wine for which it is considered to be the primary economic branch of Sibenik at the time. Besides this, important things for the economy of Sibenik and its development are happening in the mid-19th century and they are caused by politics as the main interruptor in view of the end of Bach’s absolutism.

In particular, it is worth highlighting the wine for which it is considered to be the primary economic branch of Sibenik at the time.

Besides this, important things for the economy of Sibenik and its development are happening in the mid-19th century and they are caused by politics as the main interruptor in view of the end of Bach’s absolutism.

In the years after the First World War and up to a few years after the beginning of the Second World War, Sibenik developed its trade and other economic branches due to the industry that began to develop at the end of the 19th century.

Pregledni rad
Povijest trgovačke, obrtničke i bankarske djelatnosti u Šibeniku od 1921. do 1941. godine
Milivoj Blažević
; Državni arhiv u Šibeniku, Šibenik, Hrvatska
Puni tekst: hrvatski pdf 1.409 Kb
str. 347-379
preuzimanja: 962
APA 6th Edition
Blažević, M. (2010). Povijest trgovačke, obrtničke i bankarske djelatnosti u Šibeniku od 1921. do 1941. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (52), 347-379. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/63902
MLA 8th Edition
Blažević, Milivoj. "Povijest trgovačke, obrtničke i bankarske djelatnosti u Šibeniku od 1921. do 1941. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol. , br. 52, 2010, str. 347-379. https://hrcak.srce.hr/63902. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Blažević, Milivoj. "Povijest trgovačke, obrtničke i bankarske djelatnosti u Šibeniku od 1921. do 1941. godine." Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru , br. 52 (2010): 347-379. https://hrcak.srce.hr/63902
Harvard
Blažević, M. (2010). 'Povijest trgovačke, obrtničke i bankarske djelatnosti u Šibeniku od 1921. do 1941. godine', Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, (52), str. 347-379. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/63902 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Blažević M. Povijest trgovačke, obrtničke i bankarske djelatnosti u Šibeniku od 1921. do 1941. godine. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru [Internet]. 2010 [pristupljeno 11.10.2022.];(52):347-379. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/63902
IEEE
M. Blažević, "Povijest trgovačke, obrtničke i bankarske djelatnosti u Šibeniku od 1921. do 1941. godine", Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, vol., br. 52, str. 347-379, 2010. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/63902. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Grad Šibenik je od davno uspostavljene mletačke vlasti 1412. godine pa do početka 20. stoljeća bio značajno trgovačko i prometno središte sa razvijenim obrtništvom. U razdoblju transformacije grada iz težačkog u trgovačko i industrijsko središte pokrajine Dalmacije, od sredine 19. stoljeća izrastao je u najznačajniju izvoznu luku Dalmacije i cijele istočne obale Jadrana nakon Trsta i Rijeke. Od 1921. godine, u vremenu nakon uspostave nove državne tvorevine, gradski su gospodarstvenici pokušavali za Šibenik osigurati značajnije mjesto u trgovačkom i prometnom poduzetništvu. Trgovina, obrtništvo odnosno zanatske djelatnosti razvili su se u gradu zahvaljujući infrastrukturnim pretpostavkama (željeznica, cesta, bolnica, vodovod, elektrifikacija) iz ranijeg razdoblja, što je utjecalo na razvitak srednjeg i krupnijeg trgovačkog staleža. Borba za samostalnu trgovačku komoru sa sjedištem u Šibeniku za širi prostor sjeverne Dalmacije dominirala je u razdoblju od 1921. do 1941. godine. Izvozom rudnog blaga iz zaleđa (Drniš, Knin, Bosna) i viška poljoprivrednih proizvoda (vino, ulje, buhač i dr.), Šibeniku je osigurano značajno mjesto u nacionalnoj hrvatskoj trgovini u tom, za gospodarstvo teškom razdoblju. Ovo je pomalo potaklo porast i značaj privatne inicijative u trgovačkom prometu. Na temelju izvorne građe ovaj članak prvi put daje prikaz ove gospodarske grane u Šibeniku u rečenom razdoblju.
Ključne riječi
Šibenik, robni promet, trgovina, obrtništvo, bankarstvo, 20. st
Hrčak ID:
63902
URI
https://hrcak.srce.hr/63902
Posjeta: 1.797 *

Question: what was the name of the european country that developed trade and other economic branches

In the years after the First World War and up to a few years after the beginning of the Second World War, Sibenik developed its trade and other economic branches due to the industry that began to develop at the end of the 19th century.

what was the name of the european country that developed trade and other economic branches

Question: when did the sibenik industrialization begin

when did the sibenik industrialization begin

Question: when did the sibenik industry begin to develop

industrije koja se počela razvijati još krajem 19 . stoljeća

when did the sibenik industry begin to develop

Question: after what war did sibenik begin to develop its trade

after what war did sibenik begin to develop its trade

Question: in what century did the sibenik industry begin to develop

in what century did the sibenik industry begin to develop

Question: when did sibenik begin to develop its trade

Drugog svjetskog rata , Šibenik je svoje trgovačke , ali i ostale gospodarske grane razvijao zbog industrije

when did sibenik begin to develop its trade

In the years after the First World War and up to a few years after the beginning of the Second World War , Sibenik developed its trade and other economic branches due to the industry that began to develop at the end of the 19th century .

U godinama nakon Prvog svjetskog rata pa sve do nekoliko godina nakon početka Drugog svjetskog rata, Šibenik je svoje trgovačke, ali i ostale gospodarske grane razvijao zbog industrije koja se počela razvijati još krajem 19. stoljeća.

U godinama nakon Prvog svjetskog rata pa sve do nekoliko godina nakon početka Drugog svjetskog rata, Šibenik je svoje trgovačke, ali i ostale gospodarske grane razvijao zbog industrije koja se počela razvijati još krajem 19. stoljeća.

In the years after the First World War and up to a few years after the beginning of the Second World War, Sibenik developed its trade and other economic branches due to the industry that began to develop at the end of the 19th century.

In the years after the First World War and up to a few years after the beginning of the Second World War, Sibenik developed its trade and other economic branches due to the industry that began to develop at the end of the 19th century.

The festival is the focus of children’s artistic creativity as well as adult creativity for children in the fields of dramatic, doll, character, music, dance and film expression and creation.

It is based on three inseparable components: the child, the festival meetings and the city.

Bibliografija
Pregled izdavačke djelatnosti međunarodnog dječjeg festivala Šibenik
Branimir Mendeš
Puni tekst: hrvatski pdf 1.272 Kb
str. 317-322
preuzimanja: 471
APA 6th Edition
Mendeš, B. (2009). Pregled izdavačke djelatnosti međunarodnog dječjeg festivala Šibenik. Godišnjak Titius, 2 (2), 317-322. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/112455
MLA 8th Edition
Mendeš, Branimir. "Pregled izdavačke djelatnosti međunarodnog dječjeg festivala Šibenik." Godišnjak Titius, vol. 2, br. 2, 2009, str. 317-322. https://hrcak.srce.hr/112455. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Mendeš, Branimir. "Pregled izdavačke djelatnosti međunarodnog dječjeg festivala Šibenik." Godišnjak Titius 2, br. 2 (2009): 317-322. https://hrcak.srce.hr/112455
Harvard
Mendeš, B. (2009). 'Pregled izdavačke djelatnosti međunarodnog dječjeg festivala Šibenik', Godišnjak Titius, 2(2), str. 317-322. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/112455 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Mendeš B. Pregled izdavačke djelatnosti međunarodnog dječjeg festivala Šibenik. Godišnjak Titius [Internet]. 2009 [pristupljeno 11.10.2022.];2(2):317-322. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/112455
IEEE
B. Mendeš, "Pregled izdavačke djelatnosti međunarodnog dječjeg festivala Šibenik", Godišnjak Titius, vol.2, br. 2, str. 317-322, 2009. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/112455. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Ključne riječi
Hrčak ID:
112455
URI
https://hrcak.srce.hr/112455
Posjeta: 926 *

Question: how many components does the festival have

The festival is the focus of children’s artistic creativity as well as adult creativity for children in the fields of dramatic, doll, character, music, dance and film expression and creation.

It is based on three inseparable components: the child, the festival meetings and the city.

how many components does the festival have

Question: what are the three components of the festival

what are the three components of the festival

Question: what is the focus of the festival

Question: what is the focus of the sibenik festival

umjetničkog stvaralaštva kao i stvaralaštva odraslih za djecu u području dramskog , lutkarskog , likovnog , glazbenog , plesnog

what is the focus of the sibenik festival

Question: what are the fields of artistic creativity for children

dramatic, doll, character, music, dance and film expression and creation

dramskog , lutkarskog , likovnog , glazbenog , plesnog i filmskog izražavanja i stvaranja

dramatic , doll , character , music , dance and film expression and creation

what are the fields of artistic creativity for children

Question: what is the focus of the Šibenik festival

odraslih za djecu u području dramskog , lutkarskog , likovnog , glazbenog , plesnog i filmskog

what is the focus of the Šibenik festival

The festival is the focus of children ’s artistic creativity as well as adult creativity for children in the fields of dramatic , doll , character , music , dance and film expression and creation .

It is based on three inseparable components : the child , the festival meetings and the city .

Festival je smotra dječjeg umjetničkog stvaralaštva kao i stvaralaštva odraslih za djecu u području dramskog, lutkarskog, likovnog, glazbenog, plesnog i filmskog izražavanja i stvaranja. Utemeljen je na tri nerazdružive komponente: djetetu, festivalskim zbivanjima i gradu.

Festival je smotra dječjeg umjetničkog stvaralaštva kao i stvaralaštva odraslih za djecu u području dramskog, lutkarskog, likovnog, glazbenog, plesnog i filmskog izražavanja i stvaranja.

Utemeljen je na tri nerazdružive komponente: djetetu, festivalskim zbivanjima i gradu.

The festival is the focus of children’s artistic creativity as well as adult creativity for children in the fields of dramatic, doll, character, music, dance and film expression and creation. It is based on three inseparable components: the child, the festival meetings and the city.

The festival is the focus of children’s artistic creativity as well as adult creativity for children in the fields of dramatic, doll, character, music, dance and film expression and creation.

It is based on three inseparable components: the child, the festival meetings and the city.

This multimedial cultural manifestation is a characteristic of the best in children’s and children’s creativity.

The fundamental cultural and pedagogical justification of the festival is the promotion of the aesthetic education of children and youth and the development of all artistic forms of child creativity.

Pogledajte program sajma 'Librić u perivoju'.
Kreću upisi u radionice i prodaja karata
Srijeda 08.Lipanj.2022
Ministarstvo kulture i medija Republike Hrvatske dalo je suglasnost programu 62. Međunarodnog dječjeg festivala Šibenik – Hrvatska koji će se održati od 18. lipnja do 2. srpnja u Šibeniku.
Utorak 07.Lipanj.2022
Kao i svake godine, Međunarodni dječji festival Šibenik – Hrvatska i Grad Šibenik raspisuju likovni natječaj za polaznike predškolskih ustanova i osnovnih škola s područja RH.
Utorak 01.Ožujak.2022

Question: what is one of the best aspects of the kibenik festival

This multimedial cultural manifestation is a characteristic of the best in children’s and children’s creativity.

The fundamental cultural and pedagogical justification of the festival is the promotion of the aesthetic education of children and youth and the development of all artistic forms of child creativity.

what is one of the best aspects of the kibenik festival

Question: what type of cultural manifestation is the Šibenik festival

what type of cultural manifestation is the Šibenik festival

Question: what does the festival promote for children and youth

odgoja djece i mladeži i razvijanje svih umjetničkih oblika dječje

what does the festival promote for children and youth

Question: what is the main reason for the festival

aesthetic education of children and youth

odgoja djece i mladeži i razvijanje svih umjetničkih oblika dječje

aesthetic education of children and youth

what is the main reason for the festival

Question: what type of education does the festival promote

what type of education does the festival promote

Question: what is the significance of this festival

the best in children’s and children’s creativity

the best in children ’s and children ’s creativity

what is the significance of this festival

Question: what is the characteristic of the best in children's and children's creativity

what is the characteristic of the best in children's and children's creativity

Question: what is the fundamental reason for the festival

unaprjeđivanje estetskog odgoja djece i mladeži i razvijanje svih umjetničkih oblika dječje

what is the fundamental reason for the festival

This multimedial cultural manifestation is a characteristic of the best in children ’s and children ’s creativity .

The fundamental cultural and pedagogical justification of the festival is the promotion of the aesthetic education of children and youth and the development of all artistic forms of child creativity .

Ta je multimedijalna kulturna manifestacija svojevrsna smotra onog najboljeg u stvaralaštvu za djecu i dječjeg stvaralaštva. Temeljno kulturološko i pedagoško opravdanje Festivala je unaprjeđivanje estetskog odgoja djece i mladeži i razvijanje svih umjetničkih oblika dječje kreativnosti.

Ta je multimedijalna kulturna manifestacija svojevrsna smotra onog najboljeg u stvaralaštvu za djecu i dječjeg stvaralaštva.

Temeljno kulturološko i pedagoško opravdanje Festivala je unaprjeđivanje estetskog odgoja djece i mladeži i razvijanje svih umjetničkih oblika dječje kreativnosti.

This multimedial cultural manifestation is a characteristic of the best in children’s and children’s creativity. The fundamental cultural and pedagogical justification of the festival is the promotion of the aesthetic education of children and youth and the development of all artistic forms of child creativity.

This multimedial cultural manifestation is a characteristic of the best in children’s and children’s creativity.

The fundamental cultural and pedagogical justification of the festival is the promotion of the aesthetic education of children and youth and the development of all artistic forms of child creativity.

Since 2011, in the abandoned military room between the city center and the hotel settlement of Solaris, one of the best summer music festivals Terraneo is held.

KONCERTNI PROMOTER
Mate Škugor: Terraneo u Šibeniku je moj životni projekt...
Biljana Gaurina/CROPIX
Želim da i šira publika čuje izvođače koji su mi zauvijek promijenili život
Mada je opravdano i zasluženo napokon počeo solidno živjeti od organizacije koncerata, Mate Škugor je u tom poslu prvenstveno zbog gušta, ideala i želje da u Zagreb i Hrvatsku dovodi inozemne glazbenike i bendove koji su ponajprije uzbudljivi i zanimljivi njemu samome, a publika ako dođe - dobrodošla!
Mate je više aktivist, kulturtreger i prosvjetitelj ovdašnje publike nego uobičajeni organizator koncerata. Desetke, ako ne i stotine zanimljivih gostovanja ne bismo ni doživjeli da nije bilo njega. Kasnih 90-ih Mate je s nikada prežaljenim, pokojnim prijateljem, dizajnerom i izdavačem Ivicom Baričevićem-Barom počeo organizrati koncerte u KSET-u na istim ili sličnim DIY (“do it yourself” ili “uradi sam” etika) osnovama na kojima smo koncem 80-ih Ante Čikara, nižepotpisani, pokojni Damir Krsnik i nekolicina drugih aktivista počeli dovoditi bendove za koje dobar dio ovdašnje publike nije ni čuo, ali su nama u to doba bili bitni.
Prvi koncert
“Koncerte sam počeo organizirati jer nam je dojadilo ići u Ljubljanu. KSET je bio 1996. zatvoren na godinu i pol dana odlukom lokalnih vlasti, ali smo ga uspjeli uz pomoć tadašnjeg prodekana FER-a ponovo otvoriti 1998. godine. Prvi koncert koji smo organizirali bio je 18. svibnja te godine, na godišnjicu smrti Iana Curtisa, a svirao je zagrebački free jazz bend Il gruppo delle azioni progressive. Ne znam točno koliko sam koncerata od tada organizirao, više od 800 sigurno”, nonšalantno priča Mate kao da je najnormalnija stvar u Zagrebu i Hrvatskoj organizirati šezdesetak koncerata godišnje. “Ne znam koliko je sveukupno prodano ulaznica, ali prosjek je negdje oko 120 ljudi po koncertu. Krenulo se s malim brojkama, a posljednjih godina sve je više ljudi koji posjećuju koncerte koje organiziram, dijelom zato što se stvorila publika za takve izvođače, a dijelom i zbog toga što sam počeo raditi s većim imenima. Znači, moguće je da su ti koncerti privukli više od 100.000 ljudi”.
Koncem 80-ih zamalo smo Ante Čikara i ja doveli i Nirvanu u Zagreb za smiješnih 600 njemačkih maraka, no Mate takvih “uboda” ima barem nekoliko. Recimo, The National je prvi put doveo u KSET dok su i u Americi bili gotovo nepoznati bend. Danas su The National, nakon prošlojesenskog gostovanja pred tri i pol tisuće ljudi u Boćarskom domu, najveće zvijezde prvog Teranneo festivala koji Mate radi u rodnom Šibeniku.
Japanski bendovi
“Među najznačajnije koncerte koje sam organizirao valja ubrojiti niz japanskih bendova koji su kasnije izvršili veliki utjecaj na zagrebačku post-rock scenu i ovdašnje underground bendove koji potom uspijevaju rasprodati KSET po cijeni ulaznice od 40 kuna. Izdvojio bih Caribou i Manitobu koji su izvršili veliki utjecaj na ovdašnju elektronsku glazbenu scenu. Za mene osobno presudni su bili The National jer su mi omogućili da počnem normalno živjeti od ovog posla. Doduše, prvi put kad sam ih organizirao došlo je 80 ljudi, ali to mi se pokazalo najpametnijom investicijom u životu. Izgubio sam na prvom koncertu The Nationala 200 eura, ali nekoliko godina kasnije privukli su više od 3000 ljudi pa sam izgubljeno stostruko vratio”, pojašnjava Mate.
“Moj glazbeni ukus teško je definirati, ali pokazalo se da nisam jedini takav. Neki kažu da obrazujem publiku, ali ne bih se usudio to sam za sebe reći. Činjenica je da me zanimaju stvari koje su drugačije, bez obzira da li govorimo o bendovima indie-rocka, post-rocka, folk-rocka ili free-jazza i stalno se trudim pronaći bendove koji bi me mogli zaintrigirati, a nadam se i publiku. Jako želim dovesti Low koje pratim već petnaestak godina ili J Mascisa iz Dinosaur Jr. jer mi je njegov akustični solo album prekrasan”, kaže Mate čija bi se promoterska filozofija sjajno mogla ilustrirati i sloganom BBC Radio 1 “New music first”.
Produkt sebičnosti
“Prvenstveno i danas bendove u Zagreb dovodim zbog sebe i cijeli taj moj posao je produkt moje sebičnosti, ali i DIY etike.
Prvi kriterij je glazbena intrigantnost, a drugi kriterij da pokušam dovesti ljude koji su meni promijenili život poput Mark E. Smitha iz grupe The Fall. Njihov album “This Nation's Saving Grace” okrenuo mi je život naglavačke i uputio me na stotine drugih izvođača koje možda nikada ne bih otkrio da nisam čuo tu ploču. Na koncu se ispostavilo da je britanski post-punk formirao ne samo mene nego i gotovo cjelokupnu rock scenu danas s obje strane Atlantika”.
Matu i danas često možete vidjeti na biciklu kako jurca gradom i dogovara sastanke, ali više ne s ljepilom, četkom i buntom plakata na pak-tregeru. Ti dani ipak su iza njega, ali ne i posvećenost undergroundu.
Nakon godina rada u sklopu KSET-a i Studentskog centra, Mate je ujesen 2010. krenuo u privatne vode pa se pridružio novoj ekipi koja je preuzela i preuredila Tvornicu kulture.
Jesen u Tvornici
Samo ove godine Mate je u Zagreb doveo Swanse, Mercur, Rev, Blues Explosion, Animal Collective i niz drugih izvođača, a na jesen u Tvornicu dovodi Fleet Foxes, trenutno najcjenjeniji i najtraženiji folk-rock bend na svijetu koji je s obje strane Atlantika s drugim albumom “Helplessness Blues” dospio u Top 5 najprodavanijih albuma. Uz takve, hvalevrijedne pojedinačne nastupe kultnih i aktualnih izvođača Mate je pokrenuo i trodnevni indie-rock festival Terraneo za koji se nada da bi - zahvaljujući headlinerima poput The National, La Roux, Janelle Monae, The Fall, Nouvelle Vague, Raveonettes, Mogwai i niza drugih izvođača - mogao privući desetak tisuća ljudi dnevno u Šibenik od 9. do 11. kolovoza. Terraneo je na neki način izrastao iz Matinog klupskog festivala Žedno uho za koji je u zagrebačkom Uredu za kulturu posve ponestalo sluha.
“Pitam se što mi je sve to trebalo oko Terranea, ali naišao sam na odličan prijem kod šibenskih gradskih vlasti, a prije toga sam cijelu ideju o glazbenom i ekološkom festivalu na moru osmislio s ekipom iz kluba Purgeraj, odnosno Arting produkcije koja je imala neke slične zamisli. Mi smo već sad prodali više ulaznica nego što je Robert Plant u srcu sezone prodao na splitskim Prokurativama.
Naša ideja jest hrabra, ali nadamo se da će za tri-četiri godine sve biti posloženo kako treba i da će se uloženo vratiti.
Malo spavamo, puno radimo i ne oslanjamo se samo na publiku iz Dalmacije nego iz Hrvatske i regije, imamo upita i rezervacija i iz Makedonije, Srbije, Bosne, Slovenije, Crne Gore pa čak i Austrije, Njemačke, Skandinavije i Britanije oko dolazaka na festival”, zaključuje svoja promišljanja o Terraneo festivalu naš najagilniji koncertni promoter Mate Škugor.
TERRANEO FESTIVAL
U pet dana održavanja na tri pozornice i u dva DJ hangara prvog Terraneo festivala u bivšoj šibenskoj vojarni nastupit će stotinjak izvođača, pri čemu će najvažnija i najjača imena Terra i Aqua Stage “okupirati” od 9. do 11. kolovoza.
Uz bendove iz regije poput The Bambi Molestersa, Overflowa, Stillnessa, Dubioze kolektiv i Repetitora, valja izdvojiti nastupe kanadskog electro-dua Crystal Castles, danskog garage-rock dua The Raveonettes, francuskog sastava Nouvelle Vague, suradnju Petera Bucka i Stevea Wynna na temu rock'n'rolla i baseballa (The Baseball Project), kultni mančesterski post-punk bend The Fall, škotski space-rock Mogwaija, njujorške bukače Liars, oregonski pop-punk The Thermalsa...
Ipak, ako treba izdvojiti samo tri imena čije koncerte nikako ne biste smjeli propustiti onda su to La Roux, Janelle Monae i The National.
LA ROUX
Hitovi “Quicksand”, “In For The Kill”, “I'm Not Your Toy” i “Bulletproof” s nastupnog albuma iz 2009. godine etablirali su engleski synth-pop duo La Roux koji čine crvenokosa pjevačica Elly Jackson i producent Ben Langmaid kao Yazoo za 21. stoljeće.
JANELLE MONAE
Pjevačica čiji stil doista trpi usporedbe s Jamesom Brownom, Princeom, Lauryn Hill, Grace Jones, Stevie Wonderom pa i Davidom Bowiejem, zahvaljujući space-funk prvijencu “The ArchAndroid”, inspiriran filmom “Metropolis” Fritza Langa.
THE NATIONAL
Ako ste propustili njihov katarzični prošlojesenski nastup u Boćarskom domu u Zagrebu, pokušajte ne učiniti sličnu “nepodopštinu” jer je riječ o najboljem i najbitnijem američkom indie-rock sastavu.
NOVA ERA ZVJEZDANIH RATOVA
SPREMA SE I FILM O YODI? Disney najavio i filmove o poznatim likovima iz 'Zvjezdanih ratova'
PIŠE ALEKSANDAR DRAGAŠ

Question: what is the name of the summer music festival held in solaris

Since 2011, in the abandoned military room between the city center and the hotel settlement of Solaris, one of the best summer music festivals Terraneo is held.

what is the name of the summer music festival held in solaris

Question: when was the festival of terraneo held

Question: how long has the festival of terraneo been held

how long has the festival of terraneo been held

Question: where is the summer music festival terrraneo held

where is the summer music festival terrraneo held

Question: where do the summer music festivals terrraneo take place

where do the summer music festivals terrraneo take place

Question: what type of music is terraneo

Question: where are the summer music festivals terrraneo held

hotelskog naselja Solaris održava se jedan od najboljih ljetnih glazbenih

where are the summer music festivals terrraneo held

Question: what type of festival is terraneo

Since 2011 , in the abandoned military room between the city center and the hotel settlement of Solaris , one of the best summer music festivals Terraneo is held .

Od 2011. godine u napuštenoj vojarni između centra grada i hotelskog naselja Solaris održava se jedan od najboljih ljetnih glazbenih festivala Terraneo.

Od 2011. godine u napuštenoj vojarni između centra grada i hotelskog naselja Solaris održava se jedan od najboljih ljetnih glazbenih festivala Terraneo.

Since 2011, in the abandoned military room between the city center and the hotel settlement of Solaris, one of the best summer music festivals Terraneo is held.

Since 2011, in the abandoned military room between the city center and the hotel settlement of Solaris, one of the best summer music festivals Terraneo is held.

Art director featured and one of the most worthy that this great project was lived by Sibenčanin Mate Škugor.Alexandar Dragaš, Mate Škugor: Terraneo in Sibenik is my life project... , Morning newspaper, 1 August 2011, accessed on 14 November 2015.

The first edition of the Terraneo festival in August 2011 attracted more than 30,000 visitors from all over Europe to Sibenik.

About terraneu, terraneofestival.com, accessed on November 14, 2015.

Question: when was the terraneo festival held in sibenik

Art director featured and one of the most worthy that this great project was lived by Sibenčanin Mate Škugor.Alexandar Dragaš, Mate Škugor: Terraneo in Sibenik is my life project... , Morning newspaper, 1 August 2011, accessed on 14 November 2015.

The first edition of the Terraneo festival in August 2011 attracted more than 30,000 visitors from all over Europe to Sibenik.

About terraneu, terraneofestival.com, accessed on November 14, 2015.

when was the terraneo festival held in sibenik

Question: how many visitors visited the terraneo festival in august 2011

how many visitors visited the terraneo festival in august 2011

Question: how many visitors came to sibenik in 2011

how many visitors came to sibenik in 2011

Question: what is the occupation of Mate Škugor in sibenik

what is the occupation of Mate Škugor in sibenik

Question: when does terraneo festival start in sibenik

when does terraneo festival start in sibenik

Question: who is the art director of terraneo in sibenik

who is the art director of terraneo in sibenik

Question: who founded the terraneo festival in sibenik

who founded the terraneo festival in sibenik

Art director featured and one of the most worthy that this great project was lived by Sibenčanin Mate Škugor . Alexandar Dragaš , Mate Škugor : Terraneo in Sibenik is my life project ... , Morning newspaper , 1 August 2011 , accessed on 14 November 2015 .

The first edition of the Terraneo festival in August 2011 attracted more than 30,000 visitors from all over Europe to Sibenik .

About terraneu , terraneofestival.com , accessed on November 14 , 2015 .

Umjetnički direktor festavala i jedan od najzaslužnijih da je ovaj veliki projekt zaživio je Šibenčanin Mate Škugor.Aleksandar Dragaš, Mate Škugor: Terraneo u Šibeniku je moj životni projekt... , Jutarnji list, 1. kolovoza 2011., pristupljeno 14. studenoga 2015. Prvo izdanje festivala Terraneo u kolovozu 2011. godine privuklo je u Šibenik više od 30.000 posjetitelja iz cijele Europe. O terraneu, terraneofestival.com, pristupljeno 14. studenoga 2015.

Umjetnički direktor festavala i jedan od najzaslužnijih da je ovaj veliki projekt zaživio je Šibenčanin Mate Škugor.Aleksandar Dragaš, Mate Škugor: Terraneo u Šibeniku je moj životni projekt... , Jutarnji list, 1. kolovoza 2011., pristupljeno 14. studenoga 2015.

Prvo izdanje festivala Terraneo u kolovozu 2011. godine privuklo je u Šibenik više od 30.000 posjetitelja iz cijele Europe.

O terraneu, terraneofestival.com, pristupljeno 14. studenoga 2015.

Art director featured and one of the most worthy that this great project was lived by Sibenčanin Mate Škugor.Alexandar Dragaš, Mate Škugor: Terraneo in Sibenik is my life project... , Morning newspaper, 1 August 2011, accessed on 14 November 2015. The first edition of the Terraneo festival in August 2011 attracted more than 30,000 visitors from all over Europe to Sibenik. About terraneu, terraneofestival.com, accessed on November 14, 2015.

Art director featured and one of the most worthy that this great project was lived by Sibenčanin Mate Škugor.Alexandar Dragaš, Mate Škugor: Terraneo in Sibenik is my life project... , Morning newspaper, 1 August 2011, accessed on 14 November 2015.

The first edition of the Terraneo festival in August 2011 attracted more than 30,000 visitors from all over Europe to Sibenik.

About terraneu, terraneofestival.com, accessed on November 14, 2015.

Ethnology Surface somewhat greater than 8km2, population less than 300 inhabitants (through the 2011 population list) and closest to the land, Zlarin is an island that belongs to the Shiban island archipelago (with Pritić, Krapanj, Kaprije, Žirje, Murter).

It is very well known for the coral, and this plant has been<unk>ined from before the 15th century.

Prethodno priopćenje
https://doi.org/10.11567/met.29.2.5
Jednom nogom na otoku: sekundarno stanovanje na Zlarinu
Geran-Marko Miletić
orcid.org/0000-0001-6673-657X
; Institut društvenih znanosti »Ivo Pilar«, Zagreb, Hrvatska
Puni tekst: hrvatski pdf 1.661 Kb
str. 225-249
preuzimanja: 726
APA 6th Edition
Miletić, G. (2013). Jednom nogom na otoku: sekundarno stanovanje na Zlarinu. Migracijske i etničke teme, 29 (2), 225-249. https://doi.org/10.11567/met.29.2.5
MLA 8th Edition
Miletić, Geran-Marko. "Jednom nogom na otoku: sekundarno stanovanje na Zlarinu." Migracijske i etničke teme, vol. 29, br. 2, 2013, str. 225-249. https://doi.org/10.11567/met.29.2.5. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Miletić, Geran-Marko. "Jednom nogom na otoku: sekundarno stanovanje na Zlarinu." Migracijske i etničke teme 29, br. 2 (2013): 225-249. https://doi.org/10.11567/met.29.2.5
Harvard
Miletić, G. (2013). 'Jednom nogom na otoku: sekundarno stanovanje na Zlarinu', Migracijske i etničke teme, 29(2), str. 225-249. https://doi.org/10.11567/met.29.2.5
Vancouver
Miletić G. Jednom nogom na otoku: sekundarno stanovanje na Zlarinu. Migracijske i etničke teme [Internet]. 2013 [pristupljeno 11.10.2022.];29(2):225-249. https://doi.org/10.11567/met.29.2.5
IEEE
G. Miletić, "Jednom nogom na otoku: sekundarno stanovanje na Zlarinu", Migracijske i etničke teme, vol.29, br. 2, str. 225-249, 2013. [Online]. https://doi.org/10.11567/met.29.2.5
Sažetak
Podaci prikupljeni popisom iz 2011. godine pokazuju da je na hrvatskim otocima došlo do velikog porasta broja stanova za povremeno stanovanje, i to ponajviše stanova za odmor. Sekundarno stanovanje snažan je čimbenik socioprostorne transformacije, a za hrvatske je otoke taj tip stanovanja posebno zanimljiv ponajprije jer pridonosi, doduše samo privremeno, povećanju otočne populacije. Imajući to na umu, u ovom se radu na primjeru otoka Zlarina (koji se nalazi u šibenskom arhipelagu) htjelo dobiti uvid u osnovne konture fenomena otočnoga sekundarnog stanovanja. U radu se iznose podaci prikupljeni online anketnim istraživanjem provedenim od ožujka do svibnja 2013. u kojem je sudjelovalo 114 korisnika stanova za odmor na Zlarinu. Rezultati pokazuju da su među ispitanicima najbrojniji oni čija su kućanstva počela upotrebljavati stan za odmor prije trideset i više godina. Propitivanje razlogâ i načinâ upotrebe stanova za odmor otkriva da ispitanici posjedovanje sekundarnog stana češće vezuju uz inverziju svakodnevice i obiteljsko okupljanje nego uz pragmatične razloge te da su kod upotrebe stana za odmor zastupljeniji rjeđi dolasci koji traju dulje, dok je u znatno manjoj mjeri stan za odmor tretiran kao mjesto boravka vikendom u svrhu tjednog odmora. Dinamika upotrebe stanova za odmor ima sezonski karakter, a analiza aktivnosti kojima se bave dok su na otoku pokazala je da ispitanici dobar dio vremena provode u druženju i rekreaciji izvan sekundarnih stanova. Ponuđeni nalazi upućuju na to da se znatan dio korisnika stanova za odmor vezao uz naselje i otok, da su prisutni u životu lokalne zajednice te zainteresirani za razvoj otoka.
Ključne riječi
sekundarno stanovanje, lokalna zajednica, otoci, Zlarin
Hrčak ID:
112360
URI
https://hrcak.srce.hr/112360
Posjeta: 1.474 *

Question: what type of plant is zlarin known for

Ethnology Surface somewhat greater than 8km2, population less than 300 inhabitants (through the 2011 population list) and closest to the land, Zlarin is an island that belongs to the Shiban island archipelago (with Pritić, Krapanj, Kaprije, Žirje, Murter).

It is very well known for the coral, and this plant has been<unk>ined from before the 15th century.

Question: what is the population of zlarin island

Question: zlarin belongs to which group of islands

zlarin belongs to which group of islands

Question: which island belongs to the shiban island archipelago

which island belongs to the shiban island archipelago

Question: what is zlarin well known for

Question: what is the altitude of the island of zlarin

what is the altitude of the island of zlarin

Question: when did the plant zlarin begin to be reined

when did the plant zlarin begin to be reined

Ethnology Surface somewhat greater than 8km2 , population less than 300 inhabitants ( through the 2011 population list ) and closest to the land , Zlarin is an island that belongs to the Shiban island archipelago ( with Pritić , Krapanj , Kaprije , Žirje , Murter ) .

It is very well known for the coral , and this plant has been < unk > ined from before the 15th century .

Etnologija Površinom nešto većom od 8km², populacijom manjom od 300 stanovnika (prema popisu stanovništva iz 2011.) i najbliži kopnu, Zlarin je otok koji pripada šibenskom otočnom arhipelagu (uz Prvić, Krapanj, Kaprije, Žirje, Murter). Veoma je poznat po koraljarstvu, i ovaj se obrt njeguje od prije 15. st.

Etnologija Površinom nešto većom od 8km², populacijom manjom od 300 stanovnika (prema popisu stanovništva iz 2011.) i najbliži kopnu, Zlarin je otok koji pripada šibenskom otočnom arhipelagu (uz Prvić, Krapanj, Kaprije, Žirje, Murter).

Veoma je poznat po koraljarstvu, i ovaj se obrt njeguje od prije 15. st.

Ethnology Surface somewhat greater than 8km2, population less than 300 inhabitants (through the 2011 population list) and closest to the land, Zlarin is an island that belongs to the Shiban island archipelago (with Pritić, Krapanj, Kaprije, Žirje, Murter). It is very well known for the coral, and this plant has been<unk>ined from before the 15th century.

Ethnology Surface somewhat greater than 8km2, population less than 300 inhabitants (through the 2011 population list) and closest to the land, Zlarin is an island that belongs to the Shiban island archipelago (with Pritić, Krapanj, Kaprije, Žirje, Murter).

It is very well known for the coral, and this plant has been<unk>ined from before the 15th century.

Geoadria, Vol. 16 No. 2, 2011.
Prethodno priopćenje
https://doi.org/10.15291/geoadria.285
Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina
Sanja Klempić Bogadi
; Institut za migracije i narodnosti, Zagreb
Sonja Podgorelec ; Institut za migracije i narodnosti, Zagreb
Puni tekst: hrvatski pdf 913 Kb
str. 189-209
preuzimanja: 612
APA 6th Edition
Klempić Bogadi, S. i Podgorelec, S. (2011). Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina. Geoadria, 16 (2), 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
MLA 8th Edition
Klempić Bogadi, Sanja i Sonja Podgorelec. "Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina." Geoadria, vol. 16, br. 2, 2011, str. 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Klempić Bogadi, Sanja i Sonja Podgorelec. "Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina." Geoadria 16, br. 2 (2011): 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
Harvard
Klempić Bogadi, S., i Podgorelec, S. (2011). 'Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina', Geoadria, 16(2), str. 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
Vancouver
Klempić Bogadi S, Podgorelec S. Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina. Geoadria [Internet]. 2011 [pristupljeno 11.10.2022.];16(2):189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
IEEE
S. Klempić Bogadi i S. Podgorelec, "Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina", Geoadria, vol.16, br. 2, str. 189-209, 2011. [Online]. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
Puni tekst: engleski pdf 913 Kb
str. 189-209
preuzimanja: 708
APA 6th Edition
Klempić Bogadi, S. i Podgorelec, S. (2011). Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina. Geoadria, 16 (2), 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
MLA 8th Edition
Klempić Bogadi, Sanja i Sonja Podgorelec. "Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina." Geoadria, vol. 16, br. 2, 2011, str. 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Klempić Bogadi, Sanja i Sonja Podgorelec. "Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina." Geoadria 16, br. 2 (2011): 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
Harvard
Klempić Bogadi, S., i Podgorelec, S. (2011). 'Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina', Geoadria, 16(2), str. 189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
Vancouver
Klempić Bogadi S, Podgorelec S. Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina. Geoadria [Internet]. 2011 [pristupljeno 11.10.2022.];16(2):189-209. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
IEEE
S. Klempić Bogadi i S. Podgorelec, "Sociogeografske promjene u malim otočnim zajednicama - primjer otoka Zlarina", Geoadria, vol.16, br. 2, str. 189-209, 2011. [Online]. https://doi.org/10.15291/geoadria.285
Sažetak
Autorice na primjeru otoka Zlarina istražuju temeljne sociogeografske procese i najvažnije promjene u načinu života zajednica malih hrvatskih otoka od 1970-ih godina do danas. U radu je prezentiran dio rezultata istraživanja kvalitete života stanovništva Zlarina, provedenog metodom ankete i promatranja sa sudjelovanjem na uzorku od 67 ispitanika. Rezultati pokazuju da se zbog želje za demografskim opstankom zajednice, Zlarinjani sve više otvaraju prema strancima – prije svega doseljenicima, a onda i turistima, u kojima vide nadu demografske i gospodarske revitalizacije. Modernizacija je donijela i određene negativne promjene u mentalitetu i načinu shvaćanja zajednice, koje se ogledaju u smanjenoj solidarnosti članova i izraženijem materijalizmu. Ipak otočani i dalje iskazuju snažni osjećaj pripadnosti relativno homogenoj i intimnoj otočnoj zajednici u kojoj još uvijek postoji čvrsti osjećaj povezanosti.
Ključne riječi
Zlarin, mali otok, migracija, depopulacija, otočnost
Hrčak ID:
80386
URI
https://hrcak.srce.hr/80386
Posjeta: 2.258 *

It is a habit that before going to hunting, the fishermen in silence receive a blessing from the priests, food from the women of the island, and they would give them a sweet bakery.

Najprepoznatljivije kulturno naslijeđe i stoljećima stara posebnost Zlarina jest koraljarstvo. Naši pretci su se bavili lovom i obradom koralja još od 14.st. I nekada, kao i sada, koralji su brojne naraštaje očaravali svojom bojom i postali sinonim Zlarina kao i zdravlja, bogatstva i ljubavi.
Po izgledu biljka, mineral po vapnenastom koštanom sustavu, a u stvarnosti životinja. Po predaji mnogih naroda, koralji su božanska stvorenja, a njihovo božansko podrijetlo odrazilo se na njihovu ljepotu. Prema antičkoj legendi, crveni koralj je nastao kada je Perzej odsjekao Meduzinu glavu i bacio je u more. Morske alge, pokrivene krvlju iz Meduzine glave okamenile su se i postale prelijepi koralj.
Crveni koralj koji je i Zakonom, zaštićena dragocijenost Jadranskog mora smatra se najljepšim koraljem. Simbolizira ljubav, odanost, vjernost i pokornost. Grančica koralja smatra se i zaštitom protiv zla i često je slikana iznad Bogorodice s djetetom.
Na našem otoku vjeruje se u čarobnu moć koralja kao zaštitu od mnogih bolesti, a pogotovo kao zaštita trudnica i nerođene djece.
Te divne, crvene grane provlače se kroz sve pore života, povijesti i tradicije ovoga otoka.
Znanje o vađenju se prenosilo s oca na sina i nigdje zapravo nije zapisano, niti se zna kako naći crveni koralj koji se ponekad nalazi na dubini i od 200 metara, jer njegovu obilnu razvoju pogoduje tvrda podloga i polutama podvodnih grota.
Međutim, znamo da im je najvažniji alat bio „inženj“ tj. „križ sv. Andrije“, kojeg čine dva debla spojena u križ sa teškim kamenom u sredini koji ih vuče na dno. Na četiri vrha bile su privezane mreže u koje bi se koralj vjerojatno zapleo te bi ga one dizanjem inženja na brod čupale. To je bio izuzetno težak posao jer sam križ je težak, a postupak bacanja i dizanja sa velikih dubina ponavljao se puno puta.
Ipak, Zlarinjani su još od prije 15.st. bili najpoznatiji lovci na koralje te su kroz povijest uvijek činili većinski dio „družine za lov“ dok na posljetku nisu dobili ekskluzivno pravo izlova od Kvarnera do Boke kotorske.
Prema predaji na dan polaska u lov cijelo bi mjesto bilo u svečanom raspoloženju. Ribari su se spremali za odlazak na nesiguran i opasan put. Tražeći zaštitu u Bogu, svi bi se redom na taj dan ispovjedili i pričestili. Nakon procesije, u kojoj bi lepršali barjaci i u kojoj bi sudjelovalo cijelo mjesto, župnik bi blagoslovio okupljene lađe u luci. U dubokoj bi šutnji ribari poredani u lađama, klečali gologlavi i skrušeno primili blagoslov. Poslije tog svečanog čina nitko više ne bi smio na obalu da kakvim nepromišljenim djelom ne okalja blagoslov i da sreća u lovu ne bi izostala. Žene bi ih darivale sirom, lukom i kvasinom, a oni bi im zauzvrat davali kolače (slatka peciva). Zatim bi se ribari pozdravili s prijateljima i znancima, izljubili s rođacima i djecom, a mnoštvo bi se razišlo. Žene ribara još bi ostale na lađama kod svojih muževa, da se počaste, ali već prije mraka lađe bi morale otići od obale i usidriti se u luci. Tom bi prigodom žena gospodara broda odriješila konop od lađe smočivši ga vlastitom mokraćom – kao dobar znak lova. Tek oko ponoći otišli bi iz luke u široko more, da ih “zle oči” ne pogode.
Tradicija izlova je počela izumirati pronalaskom novih koraljnih grebena na Siciliji krajem 19.st. uslijed čega je došlo do pada vrijednosti i potražnje koralja. Prvi pokušaj obnove tradicije bio je 1931. godine otvaranjem „Koraljarsko-spužvarske zadruge“. U međuratnom periodu koralj se teško prodavao, pa je pred drugi svjetski rat zadruga ipak zatvorena.
Nakon rata zlarinjanin Viktor Lukin je otvorio prvu privatnu brusionicu i prodavaonicu nakita od koralja i time sačuvao nasljeđe. Danas na otoku postoje dvije prodavaonice, a u jednoj od njih i brusionica gdje se još uvijek može vidjeti tradicionalni ručni način obrade koralja.
Koraljni nakit krasi zlarinsku narodnu nošnju, crkve i Zlarinke. Otići sa otoka, a ne ponijeti taj mali crveni simbol kao uspomenu, prava je šteta.
Današnji čuvari tradicije koraljarstva kao i bogate narodne baštine su članovi Kulturnog umjetničkog društva „Koralj“ koji brižno čuvaju nasljeđe i prenose ga budućim naraštajima. Koraljom inspirirana ženska narodna nošnja ostala je do danas u potpunosti sačuvana te ju zlarinke često obuku prilikom svečanih događanja i kulturnih manifestacija na otoku. Upravo su članovi KUD-a „Koralj“ ti koji ljeti organiziraju i manifestaciju „Ispraćaj koraljara“ koja zorno prikazuje polazak koraljara na višemjesečni lov u starim gajetama, tradicijske običaje, pjesmu i ples.
Koralj je bio i ostao jedinstveni dio prošlosti otoka zabilježen u brojnim pričama, romanu Janka Matka „Dragulji i strasti“, pjesmama Vesne Parun „Koralj vraćen moru“, pa i njemačkom filmu „ Princeza koralja“ snimanom na otoku 1937. godine.
Do danas, koralj „kureja“ po zlarinski, veza je oko koje će se i u budućnosti graditi život na Zlarinu kada svoja vrata otvori Hrvatski centar koralja.
Saznajte više o plovidbenom redu i dostupnom parkingu ili zavirite u naš kutak za iznajmljivače.Saznajte više
Netaknuta priroda pruža bezbroj mogućnosti za bavljenje sportsko-rekreativnim aktivnostima.Saznajte više
Želja nam je učiniti Vaš boravak na Zlarinu što ugodnijim, da istinski uživate.Saznajte više

Question: what is the island well known for

It is a habit that before going to hunting, the fishermen in silence receive a blessing from the priests, food from the women of the island, and they would give them a sweet bakery.

Question: who blesses the fishermen before going to hunting

who blesses the fishermen before going to hunting

Question: what do the fishermen give to the women of the island

what do the fishermen give to the women of the island

Question: how long has the plant been sequined

Question: from what century has the plant been sequined

from what century has the plant been sequined

It is a habit that before going to hunting , the fishermen in silence receive a blessing from the priests , food from the women of the island , and they would give them a sweet bakery .

Veoma je poznat po koraljarstvu, i ovaj se obrt njeguje od prije 15. st. Običaj je da prije odlaska u lov ribari u tišini dobiju blagoslov od svećenika, hranu od žena s otoka, a oni bi njima poklonili slatka peciva.

Običaj je da prije odlaska u lov ribari u tišini dobiju blagoslov od svećenika, hranu od žena s otoka, a oni bi njima poklonili slatka peciva.

It is very well known for the coral, and this plant has been<unk>ined from before the 15th century. It is a habit that before going to hunting, the fishermen in silence receive a blessing from the priests, food from the women of the island, and they would give them a sweet bakery.

It is a habit that before going to hunting, the fishermen in silence receive a blessing from the priests, food from the women of the island, and they would give them a sweet bakery.

From the captured corals the jewelry that decorates the Zlaran foot was made, and on the island today you can see the traditional manual way of processing the corals.

The importance of the coral for Zlarin, and especially the red, is also seen on the traditional jewelry that was most often made of silver or gold supplemented with decorative stone, circle, semi-circle, long-lasting or flower shapes.

Izvorni znanstveni članak
TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU
Aleksandra Muraj
; Institut za etnologiju i folkloristiku
Puni tekst: engleski pdf 658 Kb
str. 220-220
preuzimanja: 232
APA 6th Edition
Muraj, A. (1981). TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU. Narodna umjetnost, 18 (1), 160-219. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/50808
MLA 8th Edition
Muraj, Aleksandra. "TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU." Narodna umjetnost, vol. 18, br. 1, 1981, str. 160-219. https://hrcak.srce.hr/50808. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Muraj, Aleksandra. "TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU." Narodna umjetnost 18, br. 1 (1981): 160-219. https://hrcak.srce.hr/50808
Harvard
Muraj, A. (1981). 'TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU', Narodna umjetnost, 18(1), str. 160-219. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/50808 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Muraj A. TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU. Narodna umjetnost [Internet]. 1981 [pristupljeno 11.10.2022.];18(1):160-219. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/50808
IEEE
A. Muraj, "TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU", Narodna umjetnost, vol.18, br. 1, str. 160-219, 1981. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/50808. [Citirano: 11.10.2022.]
Puni tekst: hrvatski pdf 50.199 Kb
str. 160-219
preuzimanja: 306
APA 6th Edition
Muraj, A. (1981). TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU. Narodna umjetnost, 18 (1), 160-219. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/50808
MLA 8th Edition
Muraj, Aleksandra. "TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU." Narodna umjetnost, vol. 18, br. 1, 1981, str. 160-219. https://hrcak.srce.hr/50808. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Muraj, Aleksandra. "TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU." Narodna umjetnost 18, br. 1 (1981): 160-219. https://hrcak.srce.hr/50808
Harvard
Muraj, A. (1981). 'TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU', Narodna umjetnost, 18(1), str. 160-219. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/50808 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Muraj A. TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU. Narodna umjetnost [Internet]. 1981 [pristupljeno 11.10.2022.];18(1):160-219. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/50808
IEEE
A. Muraj, "TRADICIJSKO ODIJEVANJE NA ZLARINU", Narodna umjetnost, vol.18, br. 1, str. 160-219, 1981. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/50808. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Ključne riječi
Hrčak ID:
50808
URI
https://hrcak.srce.hr/50808
Posjeta: 1.195 *

Question: what was the traditional jewelry made from

From the captured corals the jewelry that decorates the Zlaran foot was made, and on the island today you can see the traditional manual way of processing the corals.

The importance of the coral for Zlarin, and especially the red, is also seen on the traditional jewelry that was most often made of silver or gold supplemented with decorative stone, circle, semi-circle, long-lasting or flower shapes.

what was the traditional jewelry made from

Question: what piece of jewelry is made from captured corals

what piece of jewelry is made from captured corals

Question: what color is the most important coral in zlarin

what color is the most important coral in zlarin

Question: what is the main source of jewelry on zlarin

what is the main source of jewelry on zlarin

Question: what is the most important element in zlarin

what is the most important element in zlarin

Question: what is the name of the jewelry made from captured corals

what is the name of the jewelry made from captured corals

Question: what type of jewelry is made from corals

what type of jewelry is made from corals

From the captured corals the jewelry that decorates the Zlaran foot was made , and on the island today you can see the traditional manual way of processing the corals .

The importance of the coral for Zlarin , and especially the red , is also seen on the traditional jewelry that was most often made of silver or gold supplemented with decorative stone , circle , semi - circle , long - lasting or flower shapes .

Od ulovljenih koralja se radio nakit koji krasi nošnju Zlarana, te se na otoku danas može vidjeti tradicionalni ručni način obrade koralja. Važnost koralja za Zlarin, a posebice crvenoga, vidi se i na tradicionalnom nakitu koji je najčešće bio izrađen od srebra ili zlata dopunjen s ukrasnim kamenjem, privjescima kružnog, polukružnog, duguljastog ili cvjetnog oblika.

Od ulovljenih koralja se radio nakit koji krasi nošnju Zlarana, te se na otoku danas može vidjeti tradicionalni ručni način obrade koralja.

Važnost koralja za Zlarin, a posebice crvenoga, vidi se i na tradicionalnom nakitu koji je najčešće bio izrađen od srebra ili zlata dopunjen s ukrasnim kamenjem, privjescima kružnog, polukružnog, duguljastog ili cvjetnog oblika.

From the captured corals the jewelry that decorates the Zlaran foot was made, and on the island today you can see the traditional manual way of processing the corals. The importance of the coral for Zlarin, and especially the red, is also seen on the traditional jewelry that was most often made of silver or gold supplemented with decorative stone, circle, semi-circle, long-lasting or flower shapes.

From the captured corals the jewelry that decorates the Zlaran foot was made, and on the island today you can see the traditional manual way of processing the corals.

The importance of the coral for Zlarin, and especially the red, is also seen on the traditional jewelry that was most often made of silver or gold supplemented with decorative stone, circle, semi-circle, long-lasting or flower shapes.

On 1 January 1966, it was united with the Scientific Library in the City Library, and on 29 December 1970 it was renamed to the City Library “Juraj Šžgorić”.

In December 2005, the library moved to a new room in the center of the city, in a building on Poljan designed by the Sibian architect Ivan Vitić, on the place where once was the National Cafe with the National Slavic Citizenship.

Question: when was the scientific library moved to the city library

On 1 January 1966, it was united with the Scientific Library in the City Library, and on 29 December 1970 it was renamed to the City Library “Juraj Šžgorić”.

In December 2005, the library moved to a new room in the center of the city, in a building on Poljan designed by the Sibian architect Ivan Vitić, on the place where once was the National Cafe with the National Slavic Citizenship.

when was the scientific library moved to the city library

Question: who designed the national cafe in poljan

who designed the national cafe in poljan

Question: where is the national cafe located

Question: when was the scientific library merged with the city library

when was the scientific library merged with the city library

Question: what is the name of the city library

Question: who designed the new library in poljan

Question: when did the national cafe move to poljan

when did the national cafe move to poljan

On 1 January 1966 , it was united with the Scientific Library in the City Library , and on 29 December 1970 it was renamed to the City Library “ Juraj Šžgorić ” .

In December 2005 , the library moved to a new room in the center of the city , in a building on Poljan designed by the Sibian architect Ivan Vitić , on the place where once was the National Cafe with the National Slavic Citizenship .

Na dan 1. siječnja 1966. godine objedinjena je s Naučnom bibliotekom u Gradsku biblioteku, a 29. prosinca 1970. godine preimenovana je u Gradsku knjižnicu “Juraj Šižgorić”. U prosincu 2005. godine knjižnica seli u novi prostor u središtu grada, u zgradu na Poljani koju je projektirao šibenski arhitekt Ivan Vitić, na mjestu na kojem se nekad nalazila Narodna kavana s Narodnom slavjanskom čitaonicom.

Na dan 1. siječnja 1966. godine objedinjena je s Naučnom bibliotekom u Gradsku biblioteku, a 29. prosinca 1970. godine preimenovana je u Gradsku knjižnicu “Juraj Šižgorić”.

U prosincu 2005. godine knjižnica seli u novi prostor u središtu grada, u zgradu na Poljani koju je projektirao šibenski arhitekt Ivan Vitić, na mjestu na kojem se nekad nalazila Narodna kavana s Narodnom slavjanskom čitaonicom.

On 1 January 1966, it was united with the Scientific Library in the City Library, and on 29 December 1970 it was renamed to the City Library “Juraj Šžgorić”. In December 2005, the library moved to a new room in the center of the city, in a building on Poljan designed by the Sibian architect Ivan Vitić, on the place where once was the National Cafe with the National Slavic Citizenship.

On 1 January 1966, it was united with the Scientific Library in the City Library, and on 29 December 1970 it was renamed to the City Library “Juraj Šžgorić”.

In December 2005, the library moved to a new room in the center of the city, in a building on Poljan designed by the Sibian architect Ivan Vitić, on the place where once was the National Cafe with the National Slavic Citizenship.

Thanks to the donation of the National Park “Krka”, a Daisy player has been acquired, which is borrowed to users.

Also, the library launched a program called R.E.A.D., within which children with difficulty reading, one-on-one, individually read the dog, just because dogs don’t criticize, don’t laugh, and have no expectations.

Stručni rad
Svi vi koji ne možete čitati standardni tisak, dobro došli u knjižnicu!
Karmen Krnčević
orcid.org/0000-0002-1027-7463
; Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ Šibenik
Marina Šimić ; Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ Šibenik
Puni tekst: hrvatski pdf 68 Kb
str. 103-108
preuzimanja: 209
APA 6th Edition
Krnčević, K. i Šimić, M. (2016). Svi vi koji ne možete čitati standardni tisak, dobro došli u knjižnicu!. Glasnik Društva bibliotekara Split, (14/15), 103-108. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/227616
MLA 8th Edition
Krnčević, Karmen i Marina Šimić. "Svi vi koji ne možete čitati standardni tisak, dobro došli u knjižnicu!." Glasnik Društva bibliotekara Split, vol. , br. 14/15, 2016, str. 103-108. https://hrcak.srce.hr/227616. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Krnčević, Karmen i Marina Šimić. "Svi vi koji ne možete čitati standardni tisak, dobro došli u knjižnicu!." Glasnik Društva bibliotekara Split , br. 14/15 (2016): 103-108. https://hrcak.srce.hr/227616
Harvard
Krnčević, K., i Šimić, M. (2016). 'Svi vi koji ne možete čitati standardni tisak, dobro došli u knjižnicu!', Glasnik Društva bibliotekara Split, (14/15), str. 103-108. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/227616 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Krnčević K, Šimić M. Svi vi koji ne možete čitati standardni tisak, dobro došli u knjižnicu!. Glasnik Društva bibliotekara Split [Internet]. 2016 [pristupljeno 11.10.2022.];(14/15):103-108. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/227616
IEEE
K. Krnčević i M. Šimić, "Svi vi koji ne možete čitati standardni tisak, dobro došli u knjižnicu!", Glasnik Društva bibliotekara Split, vol., br. 14/15, str. 103-108, 2016. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/227616. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ Šibenik nakon preseljenja u novi prostor u središtu grada u prosincu 2005. godine proširila je svoje usluge nabavom opreme i građe za slijepe i slabovidne osobe. Knjižnica je formirala zbirku knjiga na brajici te zvučnih knjiga snimljenih na CD-ima u MP3 i Daisy formatu. Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ naručila
je snimanje dviju knjiga značajnih za šibensku baštinu: U pohvalu od grada Šibenika i Stari Šibenik: kalama, skalama i butama autora Milivoja Zenića. Donacijom Nacionalnog parka „Krka“ nabavljen je jedan Daisy player, koji se posuđuje korisnicima.
Zvučne knjige predstavljaju veliku pomoć u čitanju i djeci disleksičarima. Knjižnica je pokrenula program R.E.A.D. u okviru kojeg djeca koja imaju poteškoće s čitanjem, individualno, jedan na jedan, čitaju psu, jer pas je taj koji ne ismijava, ne kritizira i nema nikakva očekivanja.
U suradnji sa Znanstvenom knjižnicom Zadar, koja je ustupila svojeg djelatnika, kolegu Denisa Rudića, osposobljen je član šibenske udruge slijepih i slabovidnih za rad na računalu za slijepe.
Knjižnica je izradila šest taktilnih slikovnica sa zagonetkama Aljoše Vukovića, priznatog šibenskog dječjeg pisca.
Ključne riječi
Gradska knjižnica Šibenik, slijepi i slabovidni korisnici, djeca s disleksijom
Hrčak ID:
227616
URI
https://hrcak.srce.hr/227616
Posjeta: 599 *

Question: what program was launched to help children with difficulty reading

Thanks to the donation of the National Park “Krka”, a Daisy player has been acquired, which is borrowed to users.

Also, the library launched a program called R.E.A.D., within which children with difficulty reading, one-on-one, individually read the dog, just because dogs don’t criticize, don’t laugh, and have no expectations.

what program was launched to help children with difficulty reading

Question: what is the name of the dog in Šibenik

Question: what kind of toy is krka

Question: what kind of player is in krka

Question: what is the name of the game in krka

Question: how do children with difficulty reading individually read dogs

how do children with difficulty reading individually read dogs

Question: what are the criteria for a dog to be read

what are the criteria for a dog to be read

Thanks to the donation of the National Park “ Krka ” , a Daisy player has been acquired , which is borrowed to users .

Also , the library launched a program called R.E.A.D. , within which children with difficulty reading , one - on - one , individually read the dog , just because dogs do n’t criticize , do n’t laugh , and have no expectations .

Zahvaljujući donaciji Nacionalnog parka „Krka“ nabavljen je Daisy player, koji se posuđuje korisnicima. Također, knjižnica je pokrenula program pod nazivom R.E.A.D., unutar kojeg djeca koja imaju poteškoće s čitanjem, jedan na jedan, individualno čitaju psu, upravo zato što psi ne kritiziraju, ne ismijavaju i nemaju nikakva očekivanja.

Zahvaljujući donaciji Nacionalnog parka „Krka“ nabavljen je Daisy player, koji se posuđuje korisnicima.

Također, knjižnica je pokrenula program pod nazivom R.E.A.D., unutar kojeg djeca koja imaju poteškoće s čitanjem, jedan na jedan, individualno čitaju psu, upravo zato što psi ne kritiziraju, ne ismijavaju i nemaju nikakva očekivanja.

Thanks to the donation of the National Park “Krka”, a Daisy player has been acquired, which is borrowed to users. Also, the library launched a program called R.E.A.D., within which children with difficulty reading, one-on-one, individually read the dog, just because dogs don’t criticize, don’t laugh, and have no expectations.

Thanks to the donation of the National Park “Krka”, a Daisy player has been acquired, which is borrowed to users.

Also, the library launched a program called R.E.A.D., within which children with difficulty reading, one-on-one, individually read the dog, just because dogs don’t criticize, don’t laugh, and have no expectations.

However, in Croatia, libraries and readhouses (except that they have a cultural and prominent role) should also serve the spread of the popular tradition.

Libraries and readhouses were otherwise apolitical institutions, but they created, then they gathered wider civil and rural layers around the struggle against the side authorities.

Pregledni rad
https://doi.org/10.30754/vbh.62.2.767
Gradska knjižnica ‘’Juraj Šižgorić’’ Šibenik od osnutka do 80-ih godina 20. stoljeća
Marijana Briški Gudelj
orcid.org/0000-0002-1034-6983
; Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Puni tekst: hrvatski pdf 254 Kb
str. 113-130
preuzimanja: 273
APA 6th Edition
Briški Gudelj, M. (2019). Gradska knjižnica ‘’Juraj Šižgorić’’ Šibenik od osnutka do 80-ih godina 20. stoljeća. Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 62 (2), 113-130. https://doi.org/10.30754/vbh.62.2.767
MLA 8th Edition
Briški Gudelj, Marijana. "Gradska knjižnica ‘’Juraj Šižgorić’’ Šibenik od osnutka do 80-ih godina 20. stoljeća." Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol. 62, br. 2, 2019, str. 113-130. https://doi.org/10.30754/vbh.62.2.767. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Briški Gudelj, Marijana. "Gradska knjižnica ‘’Juraj Šižgorić’’ Šibenik od osnutka do 80-ih godina 20. stoljeća." Vjesnik bibliotekara Hrvatske 62, br. 2 (2019): 113-130. https://doi.org/10.30754/vbh.62.2.767
Harvard
Briški Gudelj, M. (2019). 'Gradska knjižnica ‘’Juraj Šižgorić’’ Šibenik od osnutka do 80-ih godina 20. stoljeća', Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 62(2), str. 113-130. https://doi.org/10.30754/vbh.62.2.767
Vancouver
Briški Gudelj M. Gradska knjižnica ‘’Juraj Šižgorić’’ Šibenik od osnutka do 80-ih godina 20. stoljeća. Vjesnik bibliotekara Hrvatske [Internet]. 2019 [pristupljeno 11.10.2022.];62(2):113-130. https://doi.org/10.30754/vbh.62.2.767
IEEE
M. Briški Gudelj, "Gradska knjižnica ‘’Juraj Šižgorić’’ Šibenik od osnutka do 80-ih godina 20. stoljeća", Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol.62, br. 2, str. 113-130, 2019. [Online]. https://doi.org/10.30754/vbh.62.2.767
Sažetak
Cilj. Cilj je rada ukratko prikazati osnivanje i razvoj Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić’’ Šibenik do 80-ih godina 20. stoljeća, ponajviše u kontekstu razvoja hrvatskog knjižničarstva i knjižnica, ali i općih društvenih i političkih prilika.
Pristup/metodologija/dizajn. U prvom dijelu rada opisane su prilike u Šibeniku tijekom 20. stoljeća, u vrijeme nastanka i razvoja gradske knjižnice. Drugi i treći dio rada prati razvoj Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić’’ Šibenik u kontekstu razvoja hrvatskog knjižničarstva, i to od osnutka knjižnice 20-ih godina 20. stoljeća do Drugog svjetskog rata, te u trećem poglavlju od rata prema 80-im godinama. Podaci su prikupljeni iz onodobnog tiska, dostupnog u digitaliziranom obliku upravo zahvaljujući djelatnosti šibenske gradske knjižnice, ali i Sveučilišne knjižnice u Splitu, te iz postojeće literature. Knjižničari Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić’’ Šibenik objavili su nekoliko radova o svojoj knjižnici, ali kroz zasebne teme: doprinosi zaslužnih ravnatelja, nastanak i stvaranje zbirki, uloga knjižnice u suvremenom društvenom i kulturnom životu grada.
Rezultati. Ovim se radom dobiva uvid u povijesni razvoj Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić’’ Šibenik i povezanost s društvenim i kulturnim zbivanjima. Knjižnica se kroz svoju dugu povijest često suočavala s brojim problemima poput nedostatka prostora i ﬁnancijske potpore, ali je uvijek nastojala držati korak sa suvremenim zahtjevima i potrebama zajednice.
Originalnost/vrijednost. Razvoj jedne knjižnice promatran je i u društvenom kontekstu, ali i kroz općeniti razvoj knjižnica u Hrvatskoj. Rad može poslužiti kao osnova za daljnje istraživanje, ali može biti inspiracija i za pisanje pregleda o povijesti drugih knjižnica.
Ključne riječi
Gradska knjižnica ''Juraj Šižgorić'', narodne knjižnice, povijest knjižnica
Hrčak ID:
233986
URI
https://hrcak.srce.hr/233986
Posjeta: 796 *

Question: where do libraries and readhouses serve the popular tradition

However, in Croatia, libraries and readhouses (except that they have a cultural and prominent role) should also serve the spread of the popular tradition.

Libraries and readhouses were otherwise apolitical institutions, but they created, then they gathered wider civil and rural layers around the struggle against the side authorities.

where do libraries and readhouses serve the popular tradition

Question: what institutions serve the spread of the popular tradition

what institutions serve the spread of the popular tradition

Question: what should libraries and readhouses serve in croatia

what should libraries and readhouses serve in croatia

Question: what were libraries and readhouses in croatia considered

what were libraries and readhouses in croatia considered

Question: what type of institutions were libraries and readhouses

what type of institutions were libraries and readhouses

Question: who did the libraries and readhouses struggle against

who did the libraries and readhouses struggle against

However , in Croatia , libraries and readhouses ( except that they have a cultural and prominent role ) should also serve the spread of the popular tradition .

Libraries and readhouses were otherwise apolitical institutions , but they created , then they gathered wider civil and rural layers around the struggle against the side authorities .

Međutim, u Hrvatskoj su knjižnice i čitaonice (osim što imaju kulturnu i prosvjetnu ulogu) trebale služiti i širenju narodnog preporoda. Knjižnice i čitaonice su inače apolitične ustanove, ali ustvari, tada su okupljale šire građanske i seljačke slojeve oko borbe protiv strane vlasti.

Međutim, u Hrvatskoj su knjižnice i čitaonice (osim što imaju kulturnu i prosvjetnu ulogu) trebale služiti i širenju narodnog preporoda.

Knjižnice i čitaonice su inače apolitične ustanove, ali ustvari, tada su okupljale šire građanske i seljačke slojeve oko borbe protiv strane vlasti.

However, in Croatia, libraries and readhouses (except that they have a cultural and prominent role) should also serve the spread of the popular tradition. Libraries and readhouses were otherwise apolitical institutions, but they created, then they gathered wider civil and rural layers around the struggle against the side authorities.

However, in Croatia, libraries and readhouses (except that they have a cultural and prominent role) should also serve the spread of the popular tradition.

Libraries and readhouses were otherwise apolitical institutions, but they created, then they gathered wider civil and rural layers around the struggle against the side authorities.

Since its establishment in 1922, two names have been highlighted along with the City Library of Juraj Šžgorić in Šibenik: Zora Karmanski and Milivoj Zenić.

Question: when was the city library of Šibenik established

Since its establishment in 1922, two names have been highlighted along with the City Library of Juraj Šžgorić in Šibenik: Zora Karmanski and Milivoj Zenić.

when was the city library of Šibenik established

Question: who is the city library of Šibenik

Question: how many names have been given to the city library of juraj Švorgor

how many names have been given to the city library of juraj Švorgor

Question: who is the author of the city library of juraj Šibenik

who is the author of the city library of juraj Šibenik

Question: who is the city library of Šibenik named after

who is the city library of Šibenik named after

Question: who is the city library of juraj Šgoric in Šiben

who is the city library of juraj Šgoric in Šiben

Question: where is the city library of juraj Šrgorić located

where is the city library of juraj Šrgorić located

Question: what is the name of the library in Šibenik

what is the name of the library in Šibenik

Since its establishment in 1922 , two names have been highlighted along with the City Library of Juraj Šžgorić in Šibenik : Zora Karmanski and Milivoj Zenić .

Od samog osnutka 1922. godine uz Gradsku knjižnicu Juraj Šižgorić u Šibeniku ističu se dva imena i to: Zora Karmanski i Milivoj Zenić.

Od samog osnutka 1922. godine uz Gradsku knjižnicu Juraj Šižgorić u Šibeniku ističu se dva imena i to: Zora Karmanski i Milivoj Zenić.

Since its establishment in 1922, two names have been highlighted along with the City Library of Juraj Šžgorić in Šibenik: Zora Karmanski and Milivoj Zenić.

Since its establishment in 1922, two names have been highlighted along with the City Library of Juraj Šžgorić in Šibenik: Zora Karmanski and Milivoj Zenić.

The library encourages reading from the earliest age, which is manifested by the free entry that it offers for small babies.

For small children there are toys, equipped with a variety of toys for every age, and mothers are encouraged to co-work with children and engage in children’s workshops.

Doprinosi Zore Karmanski i Milivoja Zenića razvoju Gradske knjižnice“Juraj Šižgorić” Šibenik
Main Article Content
Article Details
Citiranje
Krnčević, K. Doprinosi Zore Karmanski i Milivoja Zenića razvoju Gradske knjižnice“Juraj Šižgorić” Šibenik. // Vjesnik bibliotekara Hrvatske 60, 1(2017) . doi:10.30754/vbh.60.1.551
Broj časopisa
Rubrika
Članci
Autori zadržavaju autorska prava za članke objavljene u časopisu, no svojim pristankom na objavljivanje daju časopisu pravo prvog objavljivanja u tiskanom te elektroničkom formatu. Čitatelji mogu radove čitati, preuzeti, raspačavati, umnožavati i koristiti u prezentacijama u nekomercijalne svrhe.
Ovo djelo je dano na korištenje pod licencom Creative Commons Imenovanje-Nekomercijalno 4.0 međunarodna.

Question: what type of workshops are mothers encouraged to participate in

The library encourages reading from the earliest age, which is manifested by the free entry that it offers for small babies.

For small children there are toys, equipped with a variety of toys for every age, and mothers are encouraged to co-work with children and engage in children’s workshops.

what type of workshops are mothers encouraged to participate in

Question: who gets free entry to the library

Question: what do small children get at the library

what do small children get at the library

Question: what does the library encourage at the earliest age

what does the library encourage at the earliest age

Question: who participates in children's workshops

who participates in children's workshops

Question: how much does the library offer for small babies

how much does the library offer for small babies

Question: where do you find free books for babies

The library encourages reading from the earliest age , which is manifested by the free entry that it offers for small babies .

For small children there are toys , equipped with a variety of toys for every age , and mothers are encouraged to co - work with children and engage in children ’s workshops .

Knjižnica potiče čitanje od najranije dobi, što se očituje besplatnim upisom koji nudi za male bebe. Za malu djecu postoji igraonica, opremljena s raznim igračkama za svaku dob, te su majke potaknute na dolaženje s djecom i uključivanje u dječje radionice.

Knjižnica potiče čitanje od najranije dobi, što se očituje besplatnim upisom koji nudi za male bebe.

Za malu djecu postoji igraonica, opremljena s raznim igračkama za svaku dob, te su majke potaknute na dolaženje s djecom i uključivanje u dječje radionice.

The library encourages reading from the earliest age, which is manifested by the free entry that it offers for small babies. For small children there are toys, equipped with a variety of toys for every age, and mothers are encouraged to co-work with children and engage in children’s workshops.

The library encourages reading from the earliest age, which is manifested by the free entry that it offers for small babies.

For small children there are toys, equipped with a variety of toys for every age, and mothers are encouraged to co-work with children and engage in children’s workshops.

It is also important to mention Milivoja Zenića who, by supporting the library’s publishing activity, highlighted the rich written heritage and thus pointed out the significance that the library can have for society.

In addition, a large number of programs are held annually in the Library in the Multimedia Hall which directly or indirectly popularizes the culture of book and reading, but also many other forms of cultural and scientific expression such as: book presentations, lectures, exhibitions, film dinners, igrocases, doll shows, literary dinners, film projections, tribines, presentations of various projects, seminars, literary meetings.

Izlaganje sa skupa
Gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik – važno žarište kulturnoga i društvenoga života grada
Karmen Krnčević
orcid.org/0000-0002-1027-7463
Antonija Miše orcid.org/0000-0002-0993-4753
Puni tekst: hrvatski pdf 438 Kb
str. 177-181
preuzimanja: 595
APA 6th Edition
Krnčević, K. i Miše, A. (2010). Gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik – važno žarište kulturnoga i društvenoga života grada. Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 53 (3/4), 177-181. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/80589
MLA 8th Edition
Krnčević, Karmen i Antonija Miše. "Gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik – važno žarište kulturnoga i društvenoga života grada." Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol. 53, br. 3/4, 2010, str. 177-181. https://hrcak.srce.hr/80589. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Krnčević, Karmen i Antonija Miše. "Gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik – važno žarište kulturnoga i društvenoga života grada." Vjesnik bibliotekara Hrvatske 53, br. 3/4 (2010): 177-181. https://hrcak.srce.hr/80589
Harvard
Krnčević, K., i Miše, A. (2010). 'Gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik – važno žarište kulturnoga i društvenoga života grada', Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 53(3/4), str. 177-181. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/80589 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Krnčević K, Miše A. Gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik – važno žarište kulturnoga i društvenoga života grada. Vjesnik bibliotekara Hrvatske [Internet]. 2010 [pristupljeno 11.10.2022.];53(3/4):177-181. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/80589
IEEE
K. Krnčević i A. Miše, "Gradska knjižnica “Juraj Šižgorić” Šibenik – važno žarište kulturnoga i društvenoga života grada", Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol.53, br. 3/4, str. 177-181, 2010. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/80589. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Knjižnica stalno obogaćuje svoje fondove knjižne i neknjižne građe, te pruža informacijske i kulturne usluge kojima zadovoljava potrebe građana za knjigom i informacijama. Uz tu osnovnu djelatnost, Knjižnica različitim kulturnim i obrazovnim aktivnostima također potiče i širi opće obrazovanje, kulturu čitanja te stručni i znanstveni rad.
Knjižnica nastoji stalnim pružanjem i obogaćivanjem raznovrsnih sadržaja i programa zadovoljiti interese korisnika. Obuhvaćene su sve dobne skupine: od malih beba do umirovljenika, a nastoji se Knjižnicu i knjižnične usluge približiti i slijepim i slabovidnim osobama kao i onima s posebnim potrebama. Turisti također imaju mogućnost upisa, a ljubazno osoblje stoji im na usluzi za sve potrebne informacije.
Knjižnica, već i zbog samog smještaja u srcu grada, zauzima središnje mjesto u svojoj zajednici.
Ključne riječi
Hrčak ID:
80589
URI
https://hrcak.srce.hr/80589
Posjeta: 1.102 *

Question: who highlighted the rich written heritage of the library

It is also important to mention Milivoja Zenića who, by supporting the library’s publishing activity, highlighted the rich written heritage and thus pointed out the significance that the library can have for society.

In addition, a large number of programs are held annually in the Library in the Multimedia Hall which directly or indirectly popularizes the culture of book and reading, but also many other forms of cultural and scientific expression such as: book presentations, lectures, exhibitions, film dinners, igrocases, doll shows, literary dinners, film projections, tribines, presentations of various projects, seminars, literary meetings.

who highlighted the rich written heritage of the library

Question: where are a large number of programs held

where are a large number of programs held

Question: how often are programs held at the library

how often are programs held at the library

Question: what does milivoja zenica highlight about the importance of the library

what does milivoja zenica highlight about the importance of the library

Question: what does milivoja zenica highlight

Question: what is the purpose of the programs held in the multimedia hall

directly or indirectly popularizes the culture of book and reading

izravno ili neizravno popularizira kultura knjige i čitanja , ali i mnogi drugi oblici kulturnoga i znanstvenoga izraza poput : predstavljanja knjiga , predavanja , izložbe , filmske večeri , igrokazi , lutkarske predstave , književne večeri , projekcije filmova

directly or indirectly popularizes the culture of book and reading

what is the purpose of the programs held in the multimedia hall

It is also important to mention Milivoja Zenića who , by supporting the library ’s publishing activity , highlighted the rich written heritage and thus pointed out the significance that the library can have for society .

In addition , a large number of programs are held annually in the Library in the Multimedia Hall which directly or indirectly popularizes the culture of book and reading , but also many other forms of cultural and scientific expression such as : book presentations , lectures , exhibitions , film dinners , igrocases , doll shows , literary dinners , film projections , tribines , presentations of various projects , seminars , literary meetings .

Također, važno je spomenuti Milivoja Zenića koji je podupirući izdavačku djelatnost Knjižnice istaknuo bogatu pisanu baštinu i tako ukazao na značenje koje knjižnica može imati za društvo.

Osim toga, u Knjižici u multimedijalnoj dvorani godišnje se održi velik broj programa kojima se izravno ili neizravno popularizira kultura knjige i čitanja, ali i mnogi drugi oblici kulturnoga i znanstvenoga izraza poput: predstavljanja knjiga, predavanja, izložbe, filmske večeri, igrokazi, lutkarske predstave, književne večeri, projekcije filmova, tribine, prezentacije različitih projekata, seminari, književni susreti.

It is also important to mention Milivoja Zenića who, by supporting the library’s publishing activity, highlighted the rich written heritage and thus pointed out the significance that the library can have for society. In addition, a large number of programs are held annually in the Library in the Multimedia Hall which directly or indirectly popularizes the culture of book and reading, but also many other forms of cultural and scientific expression such as: book presentations, lectures, exhibitions, film dinners, igrocases, doll shows, literary dinners, film projections, tribines, presentations of various projects, seminars, literary meetings.

It is also important to mention Milivoja Zenića who, by supporting the library’s publishing activity, highlighted the rich written heritage and thus pointed out the significance that the library can have for society.

In addition, a large number of programs are held annually in the Library in the Multimedia Hall which directly or indirectly popularizes the culture of book and reading, but also many other forms of cultural and scientific expression such as: book presentations, lectures, exhibitions, film dinners, igrocases, doll shows, literary dinners, film projections, tribines, presentations of various projects, seminars, literary meetings.

The city library “Juraj Šžgorić” first in Croatia begins to conduct a program according to the concept of the Green Library project, and this by the projection of the 2007 film Annie Leonard Story of Stuff in the multimedia hall of the Library.

Also, in 2018, at the invitation of the Institute for Public Health of the Sibensko-kninsk municipality, the library as a partner is involved in the implementation of the national program Living Healthy, within which through various activities it strives to encourage citizens to positive changes in their behavior and habits.

Stručni rad
https://doi.org/10.30754/vbh.62.1.693
Projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik
Melinda Grubišić Reiter
Puni tekst: hrvatski pdf 257 Kb
str. 307-325
preuzimanja: 482
APA 6th Edition
Grubišić Reiter, M. (2019). Projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik. Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 62 (1), 307-325. https://doi.org/10.30754/vbh.62.1.693
MLA 8th Edition
Grubišić Reiter, Melinda. "Projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik." Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol. 62, br. 1, 2019, str. 307-325. https://doi.org/10.30754/vbh.62.1.693. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Grubišić Reiter, Melinda. "Projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik." Vjesnik bibliotekara Hrvatske 62, br. 1 (2019): 307-325. https://doi.org/10.30754/vbh.62.1.693
Harvard
Grubišić Reiter, M. (2019). 'Projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik', Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 62(1), str. 307-325. https://doi.org/10.30754/vbh.62.1.693
Vancouver
Grubišić Reiter M. Projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik. Vjesnik bibliotekara Hrvatske [Internet]. 2019 [pristupljeno 11.10.2022.];62(1):307-325. https://doi.org/10.30754/vbh.62.1.693
IEEE
M. Grubišić Reiter, "Projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik", Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol.62, br. 1, str. 307-325, 2019. [Online]. https://doi.org/10.30754/vbh.62.1.693
Sažetak
Cilj. Cilj je ovoga rada1 upoznati javnost, prije svega knjižničarsku zajednicu, s aktivnostima/programima (predavanjima, tribinama, predstavljanjima knjiga, izložbama i radionicama) koje su Knjižničarsko društvo Šibenik i Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ Šibenik realizirali u posljednje dvije godine u okviru projekata Zelena knjižnica i Živjeti zdravo te istaknuti njihovo značenje kako za određene društvene skupine tako i za društvo u cjelini.
Metodologija. Iznesene su, kronološkim redom i prema temama koje je provedba projekata obuhvatila, aktivnosti Knjižnice u sklopu projekata Zelena knjižnica i Živjeti zdravo. Kao izvor podataka poslužili su arhiva događanja u Gradskoj knjižnici „Juraj Šižgorić“ Šibenik i različite mrežne stranica na kojima se mogu naći podaci o tim projektima.
Rezultati. U radu je dan pregled aktivnosti/programa koje su Knjižničarsko društvo Šibenik i Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ Šibenik tijekom posljednje dvije godine organizirali u okviru projekata Zelena knjižnica i Živjeti zdravo. Poseban naglasak stavljen je na ciljeve UN-ove Agende 2030. Prikazani su različiti oblici edukacije korisnika, osobito djece i mladih, ali i osoba starije životne dobi, o važnosti očuvanja tjelesnog i mentalnog zdravlja, usvajanju navika pravilne prehrane i tjelesne aktivnosti, potrebi zaštite prirode i održivom razvoju.
Društveni značaj. Teme kojima se projekti Zelena knjižnica i Živjeti zdravo bave, kao što su očuvanje okoliša i održivi razvoj, važne su jer je riječ o preduvjetima za bolji život pojedinaca, ali i svijeta u cjelini.
Originalnost. Prikazane su neke od aktivnost, npr. dječje likovne radionice ili likovni natječaji u kojima sudjeluju školska djeca, kao jedinstveni načini na koje se ekološka tematika može približiti pojedinim skupinama korisnika.
Ključne riječi
Ekologija, Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ Šibenik, održivi razvoj, projekt Živjeti zdravo, Zelena knjižnica
Hrčak ID:
226747
URI
https://hrcak.srce.hr/226747
Posjeta: 1.063 *

Question: what is the name of the city library in croatia

The city library “Juraj Šžgorić” first in Croatia begins to conduct a program according to the concept of the Green Library project, and this by the projection of the 2007 film Annie Leonard Story of Stuff in the multimedia hall of the Library.

Also, in 2018, at the invitation of the Institute for Public Health of the Sibensko-kninsk municipality, the library as a partner is involved in the implementation of the national program Living Healthy, within which through various activities it strives to encourage citizens to positive changes in their behavior and habits.

what is the name of the city library in croatia

Question: what is the name of the national program in croatia

what is the name of the national program in croatia

Question: the city library juraj Šibenik is in which country

the city library juraj Šibenik is in which country

Question: when does the national program living healthy start

when does the national program living healthy start

Question: when was the movie annie leonard story of stuff made

when was the movie annie leonard story of stuff made

Question: the city library juraj Šibenik first in croatia begins

the city library juraj Šibenik first in croatia begins

Question: who invited the library as a partner in the national program living healthy

Institute for Public Health of the Sibensko-kninsk municipality

Zavoda za javno zdravstvo Šibensko - kninske županije , knjižnica se kao partner uključuje u provedbu nacionalnog

Institute for Public Health of the Sibensko - kninsk municipality

who invited the library as a partner in the national program living healthy

Question: what is the name of the film shown in the green library

Annie Leonard Story of Stuff in the multimedia hall of the Library

Annie Leonard Priča o stvarima ( The Story of Stuff ) iz 2007 . godine u multimedijskoj dvorani Knjižnice

Annie Leonard Story of Stuff in the multimedia hall of the Library

what is the name of the film shown in the green library

The city library “ Juraj Šžgorić ” first in Croatia begins to conduct a program according to the concept of the Green Library project , and this by the projection of the 2007 film Annie Leonard Story of Stuff in the multimedia hall of the Library .

Also , in 2018 , at the invitation of the Institute for Public Health of the Sibensko - kninsk municipality , the library as a partner is involved in the implementation of the national program Living Healthy , within which through various activities it strives to encourage citizens to positive changes in their behavior and habits .

Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ prva u Hrvatskoj počinje provoditi program prema koncepciji projekta Zelena knjižnica, i to projekcijom filma Annie Leonard Priča o stvarima (The Story of Stuff) iz 2007. godine u multimedijskoj dvorani Knjižnice. Također, 2018. godine, na poziv Zavoda za javno zdravstvo Šibensko-kninske županije, knjižnica se kao partner uključuje u provedbu nacionalnog programa Živjeti zdravo, u sklopu kojeg se putem raznih aktivnosti nastoji potaknuti građane na pozitivne promjene u njihovu ponašanju i navikama.

Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ prva u Hrvatskoj počinje provoditi program prema koncepciji projekta Zelena knjižnica, i to projekcijom filma Annie Leonard Priča o stvarima (The Story of Stuff) iz 2007. godine u multimedijskoj dvorani Knjižnice.

Također, 2018. godine, na poziv Zavoda za javno zdravstvo Šibensko-kninske županije, knjižnica se kao partner uključuje u provedbu nacionalnog programa Živjeti zdravo, u sklopu kojeg se putem raznih aktivnosti nastoji potaknuti građane na pozitivne promjene u njihovu ponašanju i navikama.

The city library “Juraj Šžgorić” first in Croatia begins to conduct a program according to the concept of the Green Library project, and this by the projection of the 2007 film Annie Leonard Story of Stuff in the multimedia hall of the Library. Also, in 2018, at the invitation of the Institute for Public Health of the Sibensko-kninsk municipality, the library as a partner is involved in the implementation of the national program Living Healthy, within which through various activities it strives to encourage citizens to positive changes in their behavior and habits.

The city library “Juraj Šžgorić” first in Croatia begins to conduct a program according to the concept of the Green Library project, and this by the projection of the 2007 film Annie Leonard Story of Stuff in the multimedia hall of the Library.

Also, in 2018, at the invitation of the Institute for Public Health of the Sibensko-kninsk municipality, the library as a partner is involved in the implementation of the national program Living Healthy, within which through various activities it strives to encourage citizens to positive changes in their behavior and habits.

The library preserves and collects a rare building, fills up the collection and attracts attention to the preservation and presentation of the Sibian cultural and historical heritage.

Very significant is that building of Shibenic authors that is found in the Sibenicensia and Rara collections, and a number of works from these collections are planned to be digitalized.

Stručni rad
Čarobni ormar : zbirka Rara u šibenskoj Gradskoj knjižnici
Karmen Krnčević
orcid.org/0000-0002-1027-7463
Antonija Miše orcid.org/0000-0002-0993-4753
Puni tekst: hrvatski pdf 400 Kb
str. 185-198
preuzimanja: 452
APA 6th Edition
Krnčević, K. i Miše, A. (2013). Čarobni ormar : zbirka Rara u šibenskoj Gradskoj knjižnici. Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 56 (3), 185-198. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/115201
MLA 8th Edition
Krnčević, Karmen i Antonija Miše. "Čarobni ormar : zbirka Rara u šibenskoj Gradskoj knjižnici." Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol. 56, br. 3, 2013, str. 185-198. https://hrcak.srce.hr/115201. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Krnčević, Karmen i Antonija Miše. "Čarobni ormar : zbirka Rara u šibenskoj Gradskoj knjižnici." Vjesnik bibliotekara Hrvatske 56, br. 3 (2013): 185-198. https://hrcak.srce.hr/115201
Harvard
Krnčević, K., i Miše, A. (2013). 'Čarobni ormar : zbirka Rara u šibenskoj Gradskoj knjižnici', Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 56(3), str. 185-198. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/115201 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Krnčević K, Miše A. Čarobni ormar : zbirka Rara u šibenskoj Gradskoj knjižnici. Vjesnik bibliotekara Hrvatske [Internet]. 2013 [pristupljeno 11.10.2022.];56(3):185-198. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/115201
IEEE
K. Krnčević i A. Miše, "Čarobni ormar : zbirka Rara u šibenskoj Gradskoj knjižnici", Vjesnik bibliotekara Hrvatske, vol.56, br. 3, str. 185-198, 2013. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/115201. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Zbirka rijetkosti Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” nalazi se u sklopu Znanstvenog odjela koji je dio same knjižnice. U zbirci se nalazi dosta građe, rijetke i vrijedne, koja može poslužiti za proučavanje povijesti Dalmacije i Šibenika. Zbirka Rara šibenske knjižnice sadrži oko 170 naslova starih i vrijednih knjiga i dva naslova novina. Najstariji primjerak u zbirci je iz 1537. godine. Za šibensku zbirku rijetkih knjiga, najznačajnije su knjige koje po svom značenju pripadaju i u zbirku Sibenicensia, koje čine prepoznatljivu baštinu šibenskoga kraja. Naravno, taj “popis” rijetkosti nije konačan i stalan. Knjižnica se bavi aktivnom politikom popune svih svojih fondova, pa tako i zbirke rijetkosti. Zbirka je smještena u posebnim, za to određenim ormarima i u njenom smještaju vodi se računa o zadovoljavanju uvjeta zaštite građe. Kako bi što bolje prezentirala svoju zbirku, Knjižnica, osim što je objavila pretiske nekih značajnih djela šibenskih autora, planira i digitalizaciju nekih vrijednih knjiga iz zbirke Rara, naročito onih koje su vezane i uza zavičajnu zbirku.
Ključne riječi
Gradska knjižnica Šibenik, zbirka rijetkosti, zavičajni pisci, pohrana vrijedne građe
Hrčak ID:
115201
URI
https://hrcak.srce.hr/115201
Posjeta: 956 *

Question: a number of works from the sibenicensia and rara collections are being

The library preserves and collects a rare building, fills up the collection and attracts attention to the preservation and presentation of the Sibian cultural and historical heritage.

Very significant is that building of Shibenic authors that is found in the Sibenicensia and Rara collections, and a number of works from these collections are planned to be digitalized.

a number of works from the sibenicensia and rara collections are being

Question: the library of sibenik is dedicated to the preservation and presentation of what cultural

the library of sibenik is dedicated to the preservation and presentation of what cultural

Question: the library attracts attention to the preservation of what

the library attracts attention to the preservation of what

Question: where does the collection of sibenic authors take place

where does the collection of sibenic authors take place

Question: what type of authors are found in the sibenicensia and rara collections

what type of authors are found in the sibenicensia and rara collections

Question: where is the building of shibenic authors found

where is the building of shibenic authors found

Question: which authors are found in the sibenicensia and rara collections

which authors are found in the sibenicensia and rara collections

The library preserves and collects a rare building , fills up the collection and attracts attention to the preservation and presentation of the Sibian cultural and historical heritage .

Very significant is that building of Shibenic authors that is found in the Sibenicensia and Rara collections , and a number of works from these collections are planned to be digitalized .

Knjižnica čuva i prikuplja rijetku građu, popunjava zbirku te pridaje pažnju očuvanju i prezentiranju šibenske kulturne i povijesne baštine. Vrlo značajna je ona građa šibenskih autora koja se nalazi u zbirkama Sibenicensia i Rara, a planira se i digitalizacija nekih djela iz tih zbirki.

Knjižnica čuva i prikuplja rijetku građu, popunjava zbirku te pridaje pažnju očuvanju i prezentiranju šibenske kulturne i povijesne baštine.

Vrlo značajna je ona građa šibenskih autora koja se nalazi u zbirkama Sibenicensia i Rara, a planira se i digitalizacija nekih djela iz tih zbirki.

The library preserves and collects a rare building, fills up the collection and attracts attention to the preservation and presentation of the Sibian cultural and historical heritage. Very significant is that building of Shibenic authors that is found in the Sibenicensia and Rara collections, and a number of works from these collections are planned to be digitalized.

The library preserves and collects a rare building, fills up the collection and attracts attention to the preservation and presentation of the Sibian cultural and historical heritage.

Very significant is that building of Shibenic authors that is found in the Sibenicensia and Rara collections, and a number of works from these collections are planned to be digitalized.

The Graecorum Romarumque illustrium vitae, published in Basel in 1542.

The most significant examples for the Shiban region are those from the Sibenicensia collection, which makes the recognizable heritage of the Shiban region.

Question: where are the most significant examples of shiban

The Graecorum Romarumque illustrium vitae, published in Basel in 1542.

The most significant examples for the Shiban region are those from the Sibenicensia collection, which makes the recognizable heritage of the Shiban region.

where are the most significant examples of shiban

Question: where was the graecorum romarumque illustrium vitae published

where was the graecorum romarumque illustrium vitae published

Question: when was the graecorum romarumque illustrium vitae published

when was the graecorum romarumque illustrium vitae published

Question: what book was published in basel in 1542

what book was published in basel in 1542

Question: which region has the most recognizable heritage of the sibenicensia collection

which region has the most recognizable heritage of the sibenicensia collection

The Graecorum Romarumque illustrium vitae , published in Basel in 1542 .

The most significant examples for the Shiban region are those from the Sibenicensia collection , which makes the recognizable heritage of the Shiban region .

i Plutarhovi Graecorum Romarumque illustrium vitae, tiskani u Bazelu 1542. Najznačajniji primjerci za šibensku regiju su oni iz zbirke Sibenicensia, koji čine prepoznatljivu baštinu šibenskog kraja.

i Plutarhovi Graecorum Romarumque illustrium vitae, tiskani u Bazelu 1542.

Najznačajniji primjerci za šibensku regiju su oni iz zbirke Sibenicensia, koji čine prepoznatljivu baštinu šibenskog kraja.

The Graecorum Romarumque illustrium vitae, published in Basel in 1542. The most significant examples for the Shiban region are those from the Sibenicensia collection, which makes the recognizable heritage of the Shiban region.

The Graecorum Romarumque illustrium vitae, published in Basel in 1542.

The most significant examples for the Shiban region are those from the Sibenicensia collection, which makes the recognizable heritage of the Shiban region.

According to many other cities in Croatia, in 2016, the City Library “Juraj Šžgorić” founded its first reading club – Č.i.P. – Read and Talk.

Members of the club are divided into two groups, and the moderator is a graduated librarian and professor of Croatian language and literature Marina Čalić Polegubić.

Stručni rad
Čitateljski klub Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” Šibenik
Marina Čalić Polegubić
; Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić” Šibenik
Puni tekst: hrvatski pdf 47 Kb
str. 109-112
preuzimanja: 178
APA 6th Edition
Čalić Polegubić, M. (2016). Čitateljski klub Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” Šibenik. Glasnik Društva bibliotekara Split, (14/15), 109-112. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/227621
MLA 8th Edition
Čalić Polegubić, Marina. "Čitateljski klub Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” Šibenik." Glasnik Društva bibliotekara Split, vol. , br. 14/15, 2016, str. 109-112. https://hrcak.srce.hr/227621. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Čalić Polegubić, Marina. "Čitateljski klub Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” Šibenik." Glasnik Društva bibliotekara Split , br. 14/15 (2016): 109-112. https://hrcak.srce.hr/227621
Harvard
Čalić Polegubić, M. (2016). 'Čitateljski klub Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” Šibenik', Glasnik Društva bibliotekara Split, (14/15), str. 109-112. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/227621 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Čalić Polegubić M. Čitateljski klub Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” Šibenik. Glasnik Društva bibliotekara Split [Internet]. 2016 [pristupljeno 11.10.2022.];(14/15):109-112. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/227621
IEEE
M. Čalić Polegubić, "Čitateljski klub Gradske knjižnice “Juraj Šižgorić” Šibenik", Glasnik Društva bibliotekara Split, vol., br. 14/15, str. 109-112, 2016. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/227621. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Uloga knjižnica u 21. stoljeću znatno se mijenja. Puno se više otvaraju korisnicima pa uz tradicionalnu ulogu u kojoj prevladava posudba knjiga knjižnice uvode i različite usluge i sadržaje za korisnike tako da postaju mjestima druženja i provođenja slobodnoga vremena, takozvanim trećim prostorom. Dio tih sadržaja jesu i čitateljski klubovi koji postaju svojevrstan trend u knjižnicama, a temelje se na grupi čitatelja koji čitaju istu knjigu i s olovkom u ruci bilježe dojmove i doživljaje, nakon čega slijedi sastanak i grupna rasprava, obično jednom mjesečno u večernjim satima. Članovi čitateljskog kluba svoje slobodno vrijeme provode korisno i kvalitetno, jačaju samopouzdanje, imaju priliku
pokazati kreativnost, upoznaju nove ljude sličnih interesa, vježbaju argumentirano raspravljati, zabavljaju se čitajući i još puno toga. Toj aktivnosti pridružila se i Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić” Šibenik, koja je u listopadu prošle godine osnovala svoj prvi čitateljski klub za odrasle. Klub kojem smo nadjenuli naziv Č.i.P. – Čitamo i pričamo na
kraju je ostao na trinaest članica podijeljenih u dvije skupine.
Ključne riječi
knjižnica, sadržaji za korisnike, čitateljski klub, članovi, knjige
Hrčak ID:
227621
URI
https://hrcak.srce.hr/227621
Posjeta: 474 *

Question: what is the name of the first reading club in croatia

According to many other cities in Croatia, in 2016, the City Library “Juraj Šžgorić” founded its first reading club – Č.i.P. – Read and Talk.

Members of the club are divided into two groups, and the moderator is a graduated librarian and professor of Croatian language and literature Marina Čalić Polegubić.

what is the name of the first reading club in croatia

Question: who founded the first reading club in croatia

who founded the first reading club in croatia

Question: what is marina polegubić a professor of

Question: who is the moderator of the club

Question: when did the first reading club start in croatia

when did the first reading club start in croatia

Question: how many groups are members of the Šibenik reading club

how many groups are members of the Šibenik reading club

According to many other cities in Croatia , in 2016 , the City Library “ Juraj Šžgorić ” founded its first reading club – Č.i . P. – Read and Talk .

Members of the club are divided into two groups , and the moderator is a graduated librarian and professor of Croatian language and literature Marina Čalić Polegubić .

Po uzoru na mnoge druge gradove u Hrvatskoj, 2016. godine Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ osnovala je svoj prvi čitateljski klub Č.i.P. – Čitamo i pričamo. Članovi kluba podijeljeni su u dvije skupine, a moderatorica je diplomirana knjižničarka i profesorica hrvatskog jezika i književnosti Marina Čalić Polegubić.

Po uzoru na mnoge druge gradove u Hrvatskoj, 2016. godine Gradska knjižnica „Juraj Šižgorić“ osnovala je svoj prvi čitateljski klub Č.i.P. – Čitamo i pričamo.

Članovi kluba podijeljeni su u dvije skupine, a moderatorica je diplomirana knjižničarka i profesorica hrvatskog jezika i književnosti Marina Čalić Polegubić.

According to many other cities in Croatia, in 2016, the City Library “Juraj Šžgorić” founded its first reading club – Č.i.P. – Read and Talk. Members of the club are divided into two groups, and the moderator is a graduated librarian and professor of Croatian language and literature Marina Čalić Polegubić.

According to many other cities in Croatia, in 2016, the City Library “Juraj Šžgorić” founded its first reading club – Č.i.P. – Read and Talk.

Members of the club are divided into two groups, and the moderator is a graduated librarian and professor of Croatian language and literature Marina Čalić Polegubić.

The museum of the city of Sibenik was founded in 1925 and is located in the former Kneževa Palace which is located near the Cathedral.

|
|
Novosti...
Živimo li u vremenu sve većeg otuđenja unatoč brojnim mogućnostima povezivanja? Ili se povezujemo, pronalazeći zajedničke interese, u zajednice okupljene oko istih ciljeva?
Radioprijemnik bio je jedan od prvih vidova održavanja spone pomorca s članovima obitelji. Najbolje nam o tome svjedoči radioemisija Pomorska večer osnovana upravo iz spomenutog razloga, i to još davne 1952. g. Radioemisija ove godine slavi sedam desetljeća kontinuiranog rada što je čini najdugovječnijom hrvatskom radijskom emisijom. Danas se radiovalovima manje služimo za komunikaciju, već bežični prijenos podataka uglavnom povezujemo s internetom i suvremenim mogućnostima bežičnog komuniciranja među kojima sigurno predvode različite društvene mreže.
U tom kontekst manifestacija More ljudi obala, koja ove godine nosi podnaslov Veze, postavlja određena pitanja:
Može li posredovanje, u ovom slučaju virtualno povezivanje (radiovalovi / internetska veza) zamijeniti fizičku prisutnost ljudi? Kako danas povezujemo obale? Što nas spaja, a što razdvaja? Spaja li suvremena tehnologija zaista danas ljude, obale, svjetove? Leži li budućnost veza u virtualnom svijetu i bez fizičke bliskosti?
Kao i prošle godine, odlučili smo se i ove, napraviti uvertiru u izložbu i otvorenje započeti tribinom. Naša gošća biti će Maja Šintić pedagoginja i sociologinja, aktivistkinja različitih organizacija civilnog društva (Š.U.M., Kolektiv 4B) koja će zajedno s Leilom Topić, višom kustosicom Muzeja suvremene umjetnosti Zagreb i Anitom Travčić, višom kustosicom Muzeja grada Šibenika povesti razgovor na temu integracije, društvenog angažmana i povezivanje zajednice i muzeja.
Dragi sugrađani i svi koji volite Šibenik i njegovu povijest.
Evo vam malo virtualne šetnje kroz Muzej grada Šibenika koju ćemo nadograđivati. Uskoro vas očekuju i brojne informativno-edukativne zanimljivosti koje će vas unutar virtualne šetnje provesti bogatim povijesnim nasljeđem Šibenika i njegovog okruženje.
Muzej je i dalje otvoren za pojedinačne posjete, a za grupne se strpimo.
Drugi poziv za prijavu izlaganja na znanstvenom skupu Šibenik i šibenski kraj u razdoblju hrvatskog narodnog preporoda
Povodom 150. obljetnice pobjede Narodne stranke na općinskim izborima u Šibeniku Državni arhiv u Šibeniku, Hrvatski institut za povijest, Odjel za povijest Sveučilišta u Zadru, Odsjek za povijest Filozofskog fakulteta u Splitu i Muzej grada Šibenika pripremaju znanstveni skup radnog naslova Šibenik i šibenski kraj u razdoblju hrvatskog narodnog preporoda koji će biti održan u Šibeniku 24. – 25. studenog 2022. godine.
Opširnije:
www.dasi.hr
Dana 8. ožujka 2022. godine u 18:00 u izložbenom prostoru Muzeja grada Šibenika održat će se svečano otvorenje gostujuće izložbe „D'Annunzijeva mučenica“ Pomorskog i povijesnog muzeja Hrvatskog primorja Rijeka koju potpisuju autorice Tea Perinčić i Ana-Maria Milčić.
Tema izložbe vezuje se uz turbulentni period riječke povijesti od rujna 1919. do prosinca 1920. godine kad je Gabriele D'Annunzio, proslavljeni talijanski pjesnik i književnik, sa svojim sljedbenicima okupirao Rijeku u cilju njezina pripojenja Italiji. Međunarodno nepriznato „Regentstvo Kvarnera“ koje D'Annunzio uspostavio po okupaciji je, u svom kratkom postojanju, bilo poprištem mnogih neuspjelih društvenih i političkih eksperimenata, a ponajviše se ističe kao formativni moment u razvoju talijanskog fašizma.
Odmah po otvorenju izložbe kustosica Tea Perinčić će održati predavanje kojim će se sudionicima pružiti uvid u događaje koji su pratili D'Annunzijevu okupaciju te kako su se oni odrazili svakidašnjicu hrvatskih žitelja grada Rijeke i njegove neposredne okolice. Izložbu ćete moći razgledati sve do 8. svibnja tekuće godine.
VIRTUALNA IZLOŽBA
Crtice iz kriznih vremena
Zbog epidemije koronavirusne bolesti COVID-19, obilježavanje Noći muzeja se već drugu godinu za redom većim dijelom preselilo u virtualni svijet. Izvanredne okolnosti u kojima trenutno živimo potaknule su nas da za prvu virtualnu izložbu Muzeja grada Šibenika potražimo u našem fundusu predmete koji svjedoče o sličnim situacijama u prošlosti.
www.mgs-virtualno.com.hr
IZAZOV – BUDI SLIKA IZ ŠIBENSKOG MUZEJA
Muzej grada Šibenika pozvao je sve građane da
sudjeluju u izazovu „Budi slika iz šibenskog muzeja“ Cilj izazova je
rekonstruirati sliku po izboru iz naše fotogalerije koju smo pripremili
i to predmetima iz vlastitog doma.
Svojim angažmanom sudionici su oživjeli dio muzejskog inventara te pridonijeli širenju pozitivnog utjecaja kulture na društveni život u teškim vremenima kao što su današnja.
Hvala svim sudionicima na kreativnim rešenjima. Svojim sudjelovanjem omogućili ste da Šibenik i šibenski muzej postanu dio globalnog kulturnog pokreta koji je obuzeo brojne svjetske muzeja.
Hvala svim sudionicima.
REZULTATI IZAZOVA >>>
"Marija Višić Guina keramičarka je i slikarica rođena 1936. godine u Kaštelim. Slikarstvom se počela baviti još u Splitu u Učiteljskoj školi. U umjetničkom razvoju pratili su je slikar Ante Franičević, slikar i pedagog Mladen Veža te mentor Mario Kotlar.
Diplomirala je na Pedagoškoj akademiji u Zagrebu i stekla titulu profesorice Likovne kulture. Cijeli svoj radni vijek posvetila je djeci, humantitarnom radu za potrebite, a brojni radovi čuvaju se u mnogim svjetskim zbirkama.
Do sada je izlagala na preko 60 samostalnih i više od 200 skupnih izložbi.
Donacija se sastoji od ukupno 100 radova. Riječ je o presjeku umjetničkog stvaralaštva koji se ističe slikama na svili, keramoslikama, keramireljefima, keramoskulpturama, instalacijama i radovima primijenjene umjetnosti.
Ova izložba hommage je djedu Mihovilu Višić, i autoričinom djetinjstvu provedenom u Šibeniku.

Question: when was the museum of sibenik founded

The museum of the city of Sibenik was founded in 1925 and is located in the former Kneževa Palace which is located near the Cathedral.

Question: where is the museum of sibenik located

Question: where is the knezeva palace located

Question: what is the name of the museum in sibenik

what is the name of the museum in sibenik

The museum of the city of Sibenik was founded in 1925 and is located in the former Kneževa Palace which is located near the Cathedral .

Muzej grada Šibenika Utemeljen je 1925. godine, a smješten je u bivšoj Kneževoj palači koja se nalazi u neposrednoj blizini Katedrale.

Muzej grada Šibenika Utemeljen je 1925. godine, a smješten je u bivšoj Kneževoj palači koja se nalazi u neposrednoj blizini Katedrale.

The museum of the city of Sibenik was founded in 1925 and is located in the former Kneževa Palace which is located near the Cathedral.

The museum of the city of Sibenik was founded in 1925 and is located in the former Kneževa Palace which is located near the Cathedral.

The building of the museum covers numerous objects of museum value that are extremely important for the study of the Sibenic past from the oldest times and to the present day.

The entire museum fund is divided into several collections: the archaeological department (prehistory, antique, medieval and submarine), the cultural and historical department and the department of new history (leads, ancient masters, ancient graphics, weapons, ancient photographs, landscapes, archives, gallery, collection of rare editions, cartographic, numismatic, jewelry, furniture, ceramics, items of daily use, liturgical objects, musical instruments).

Question: what are the three departments of the archaeological department

prehistory, antique, medieval and submarine

prapovijest , antika , srednji vijek i podmorska

The building of the museum covers numerous objects of museum value that are extremely important for the study of the Sibenic past from the oldest times and to the present day.

The entire museum fund is divided into several collections: the archaeological department (prehistory, antique, medieval and submarine), the cultural and historical department and the department of new history (leads, ancient masters, ancient graphics, weapons, ancient photographs, landscapes, archives, gallery, collection of rare editions, cartographic, numismatic, jewelry, furniture, ceramics, items of daily use, liturgical objects, musical instruments).

prehistory , antique , medieval and submarine

what are the three departments of the archaeological department

Question: what is the name of the department of new history

odjel ( prapovijest , antika , srednji vijek i podmorska ) , kulturno - povijesni odjel i odjel novije povijesti ( lapida , starih majstora , starih grafika , oružja , starih fotografija , razglednica , arhivalija , galerijsku , zbirku raritetnih izdanja , kartografsku , numizmatičku , nakita , namještaja , keramike , predmeta svakodnevne upotrebe , liturgijskih predmeta , glazbenih instrumenata ) .

what is the name of the department of new history

Question: what collections are in the museum

the archaeological department (prehistory, antique, medieval and submarine

odjel ( prapovijest , antika , srednji vijek i podmorska ) , kulturno - povijesni odjel i odjel novije povijesti ( lapida , starih majstora , starih grafika , oružja , starih fotografija , razglednica , arhivalija , galerijsku , zbirku raritetnih izdanja , kartografsku , numizmatičku , nakita , namještaja , keramike , predmeta svakodnevne upotrebe , liturgijskih predmeta , glazbenih instrumenata ) .

the archaeological department ( prehistory , antique , medieval and submarine

Question: what department has the largest collection of ancient masters

what department has the largest collection of ancient masters

Question: the building of the museum is important for the study of what

the building of the museum is important for the study of what

Question: what is the name of the department of history, antique, medieval and submarine

odjel ( prapovijest , antika , srednji vijek i podmorska ) , kulturno - povijesni odjel i odjel novije povijesti ( lapida , starih majstora , starih grafika , oružja , starih fotografija , razglednica , arhivalija , galerijsku , zbirku raritetnih izdanja , kartografsku , numizmatičku , nakita , namještaja , keramike , predmeta svakodnevne upotrebe , liturgijskih predmeta , glazbenih instrumenata ) .

what is the name of the department of history, antique, medieval and submarine

Question: what does the building of the museum cover

what does the building of the museum cover

Question: the Šibenik museum contains objects of museum value that are extremely important for

the Šibenik museum contains objects of museum value that are extremely important for

The building of the museum covers numerous objects of museum value that are extremely important for the study of the Sibenic past from the oldest times and to the present day .

The entire museum fund is divided into several collections : the archaeological department ( prehistory , antique , medieval and submarine ) , the cultural and historical department and the department of new history ( leads , ancient masters , ancient graphics , weapons , ancient photographs , landscapes , archives , gallery , collection of rare editions , cartographic , numismatic , jewelry , furniture , ceramics , items of daily use , liturgical objects , musical instruments ) .

Građa muzeja obuhvaća brojne predmete muzejske vrijednosti koje su izrazito značajne za proučavanje šibenske prošlosti od najstarijih vremena pa sve do danas.

Cjelokupan fond muzeja podijeljen je u više zbirki: arheološki odjel (prapovijest, antika, srednji vijek i podmorska), kulturno-povijesni odjel i odjel novije povijesti (lapida, starih majstora, starih grafika, oružja, starih fotografija, razglednica, arhivalija, galerijsku, zbirku raritetnih izdanja, kartografsku, numizmatičku, nakita, namještaja, keramike, predmeta svakodnevne upotrebe, liturgijskih predmeta, glazbenih instrumenata).

The building of the museum covers numerous objects of museum value that are extremely important for the study of the Sibenic past from the oldest times and to the present day. The entire museum fund is divided into several collections: the archaeological department (prehistory, antique, medieval and submarine), the cultural and historical department and the department of new history (leads, ancient masters, ancient graphics, weapons, ancient photographs, landscapes, archives, gallery, collection of rare editions, cartographic, numismatic, jewelry, furniture, ceramics, items of daily use, liturgical objects, musical instruments).

The building of the museum covers numerous objects of museum value that are extremely important for the study of the Sibenic past from the oldest times and to the present day.

The entire museum fund is divided into several collections: the archaeological department (prehistory, antique, medieval and submarine), the cultural and historical department and the department of new history (leads, ancient masters, ancient graphics, weapons, ancient photographs, landscapes, archives, gallery, collection of rare editions, cartographic, numismatic, jewelry, furniture, ceramics, items of daily use, liturgical objects, musical instruments).

The tradition of storing records in the city of Sibenik comes back in the 15th century as it is known from the Statute of the Sibenic municipality where it states that all records of the notary and chancellor must be stored in specially prepared armaries (armariis) in the office of the municipal chancellor because until then they were not properly stored and therefore they were often destroyed or lost.

O arhivu - PovijestDržavni arhiv u Šibeniku
Najraniji pisani podatci o čuvanju arhivskog gradiva u Šibeniku sežu u 15. stoljeće. Statut šibenske komune u poglavlju 247. Knjige Reformacija datiranom 7. srpnja 1438. godine određuje da se svi zapisi (notae) notara i kancelara, koji se do tada nisu čuvali primjereno zbog čega su trpjeli znatne neprilike i štete, moraju pohraniti u posebno pripremljene ormare (armariis) u uredu općinskog kancelara, a zapisi knezova kancelara u uredu kneza te zapisi ostalih notara na običajnom mjestu. Također, istom odlukom određuje se da i sve privatne osobe, bez obzira na stalež i položaj, koje posjeduju zapise notara i kancelara moraju u roku od 15 dana od dana objave ove odredbe predati sve dokumente knezu i njegovoj kuriji da ih pohrane tamo gdje im se bude činilo da je dobro, pod prijetnjom kazne od dvadeset i pet libara denara.
Čini se da tada odredbe Statuta nisu bitno promijenile odnos prema javnim ispravama te je, kako don Krsto Stošić piše, biskup Luka Spignorali 1573. godine propisao naredbu da „vjernici koji, vrijeđajući Boga i bližnjeg na štetu crkve i ne mareći za poniznost i strah Božji, drže kod sebe i skrivaju javne isprave“ pod cijenu izopćenja vrate spise (“instrumenta, libri, protocolla, testamenta et „particulae sive scripturae pubblicae cuius generalis etiam si de iure patronatus existant, ad rem utilitatemque ecclesiae aut eius ministrorum“).
Slične odredbe koje su se odnosile na spise notara i općinske spise donošene su tijekom 17. i 18. stoljeća. U najranijim vremenima postojanja šibenske komune u poslovima prikupljanja i zaštite dokumenata vrijednih trajnog čuvanja jedino je jamstvo pružala Crkva u čijem se posjedu i danas nalazi vrijedno arhivsko gradivo. Na razini javnih vlasti svijest o potrebi očuvanja pisanih dokumenata unatoč propisima i kaznama predviđenima za njihovo nepoštivanje nije bila osobito izražena.
Osnivanjem Gradskog muzeja kralja Tomislava 1925. godine započeo je ozbiljniji rad na prikupljanju, popisivanju, sređivanju i zaštiti pisanih dokumenata. Iako je gradsko poglavarstvo 1937. godine pokrenulo akciju sređivanja gradskog arhiva kako bi ga učinilo dostupnim znanstvenicima i javnosti, još uvijek nije bilo mogućnosti za osnivanje arhiva u Šibeniku jer su Nacrtom Uredbe o banovinskim arhivima iz 1939. godine glavni banovinski arhivi bili predviđeni u Zagrebu, Splitu, Dubrovniku i Travniku ili Mostaru. Na popisivanju i sređivanju općinskih i notarskih spisa pionirski su posao odradili don Krsto Stošić i Petar Kolendić.
Unatoč tim prvim pokušajima sustavnog prikupljanja i zaštite gradiva nije bilo, što je često rezultiralo uništavanjem ili nestajanjem vrijednog gradiva. Tijekom talijanske okupacije Šibenik je, 1942. godine, izgubio najvrjednije arhivsko gradivo iz razdoblja mletačke uprave. Arhiv suda (notarski spisi) i spisi općine s popisa don Krste Stošića danas se nalaze u Državnom arhivu u Zadru (fondovi HR-DAZD-17, 30, 54).
1957. godine Arhivski savjet NR Hrvatske predložio je, nakon provedene rasprave o perspektivnom planu razvoja arhivskih ustanova na području NR Hrvatske, da se do kraja 1958. uspostavi cjelovita mreža regionalnih arhiva odnosno da se osnuju arhivi u Slavonskom Brodu, Bjelovaru, Sisku, Karlovcu, Šibeniku i Puli.
U rujnu 1957. godine predsjedništvo NOK Šibenik održalo je sastanak s predstavnicima Muzeja grada Šibenika i službenicima u registraturama pojedinih nadleštava na kojemu je usvojen zaključak da se osnuje arhiv za područje šibenskog kotara. NOK Šibenik je, nedugo prije nego što je ukinut 31. prosinca 1962., donio Rješenje o osnivanju Arhiva grada Šibenika, ali je prestankom djelovanja kotara prestala važiti i ta odluka te se nakon toga ništa bitno po tom pitanju nije poduzimalo.
Od 1963. godine na području sjeverne Dalmacije za ukupno osam općina, između ostalih i općine Šibenik, arhivsku službu obavljao je Historijski arhiv u Zadru. Područje na kojemu je Historijski arhiv u Zadru morao obavljati arhivsku službu bilo je preveliko za kvalitetan rad na prikupljanju, zaštiti i obradi arhivskog i registraturnog gradiva.
U kolovozu i rujnu 1967. godine poduzimale su se prve pripremne radnje za osnivanje Sabirnog centra u Šibeniku kao odjela Historijskog arhiva u Zadru. Sabirni centar u Šibeniku započeo je s radom 1. siječnja 1968. godine s jednim zaposlenim arhivistom prof. Antom Šupukom.
Tijekom nekoliko sljedećih desetljeća osnovna prepreka osnivanju samostalne arhivske ustanove u Šibeniku bila je nemogućnost pronalaženja prostora za trajni smještaj ustanove.
Nakon niza zaključaka na tijelima lokalne samouprave, nekoliko elaborata i propalih prijedloga o osnivanju upućenih republičkim i stručnim tijelima, krajem devedesetih godina činilo se da bi Šibenik mogao u skorom roku dobiti svoj arhiv.
1997. godine ravnatelj Hrvatskog državnog arhiva uputio je Ministarstvu kulture RH prijedlog za proširenje mreže državnih arhiva osnivanjem ustanova u Šibeniku, Požegi i Gospiću.
1998. godine u zajedničkom dokumentu županijske i gradske vlasti upućuju zahtjev Ministarstvu kulture RH za osnivanjem državnog arhiva u Šibeniku navodeći kako su ispunjeni svi preduvjeti za osnivanje ustanove (smještaj, stručni djelatnici i financijska sredstva).
Pedeset godina duga priča o osnivanju samostalne arhivske ustanove u Šibeniku dobila je svoj epilog 11. siječnja 2007. kada je Uredbom Vlade Republike Hrvatske osnovan Državni arhiv u Šibeniku s nadležnošću na području Šibensko-kninske županije.

Question: where do the notary and chancellor keep their records

The tradition of storing records in the city of Sibenik comes back in the 15th century as it is known from the Statute of the Sibenic municipality where it states that all records of the notary and chancellor must be stored in specially prepared armaries (armariis) in the office of the municipal chancellor because until then they were not properly stored and therefore they were often destroyed or lost.

where do the notary and chancellor keep their records

Question: when was the tradition of storing records in sibenik

when was the tradition of storing records in sibenik

Question: where are the records of notary and chancellor kept

where are the records of notary and chancellor kept

Question: what is the name of the armary in the office of the municipal chancellor

what is the name of the armary in the office of the municipal chancellor

Question: what happens to the records stored in armary

what happens to the records stored in armary

The tradition of storing records in the city of Sibenik comes back in the 15th century as it is known from the Statute of the Sibenic municipality where it states that all records of the notary and chancellor must be stored in specially prepared armaries ( armariis ) in the office of the municipal chancellor because until then they were not properly stored and therefore they were often destroyed or lost .

Državni arhiv u Šibeniku Tradicija čuvanja zapisa u gradu Šibeniku seže još u 15. stoljeće što se saznaje iz Statuta šibenske komune gdje stoji da se svi zapisi notara i kancelara moraju pohraniti u posebno pripremljene ormare (armariis) u uredu općinskog kancelara jer se do tada nisu pravilno čuvali pa su zbog toga često bili uništeni ili izgubljeni.

Državni arhiv u Šibeniku Tradicija čuvanja zapisa u gradu Šibeniku seže još u 15. stoljeće što se saznaje iz Statuta šibenske komune gdje stoji da se svi zapisi notara i kancelara moraju pohraniti u posebno pripremljene ormare (armariis) u uredu općinskog kancelara jer se do tada nisu pravilno čuvali pa su zbog toga često bili uništeni ili izgubljeni.

The tradition of storing records in the city of Sibenik comes back in the 15th century as it is known from the Statute of the Sibenic municipality where it states that all records of the notary and chancellor must be stored in specially prepared armaries (armariis) in the office of the municipal chancellor because until then they were not properly stored and therefore they were often destroyed or lost.

The tradition of storing records in the city of Sibenik comes back in the 15th century as it is known from the Statute of the Sibenic municipality where it states that all records of the notary and chancellor must be stored in specially prepared armaries (armariis) in the office of the municipal chancellor because until then they were not properly stored and therefore they were often destroyed or lost.

The director of the Croatian state archive, in 1997, sent to the Ministry of Culture of the Republic of Croatia a proposal to expand the network of state archives by establishing institutions in Sibenik, Požegi and Gospić.

In 1998, the Lebanese municipalities and municipal authorities sent a request to the Ministry of Culture of the Republic of Lebanon for the establishment of the State Archive in Lebanon because all the premises for the establishment of the institution, as regards accommodation, professional staff and financial resources, are fulfilled.

Arhivski vjesnik, Vol. 59 No. 1, 2016.
Izvorni znanstveni članak
Razvoj arhivske djelatnosti na šibenskom području
Nataša Mučalo
Puni tekst: hrvatski pdf 259 Kb
str. 57-76
preuzimanja: 492
APA 6th Edition
Mučalo, N. (2016). Razvoj arhivske djelatnosti na šibenskom području. Arhivski vjesnik, 59 (1), 57-76. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/182474
MLA 8th Edition
Mučalo, Nataša. "Razvoj arhivske djelatnosti na šibenskom području." Arhivski vjesnik, vol. 59, br. 1, 2016, str. 57-76. https://hrcak.srce.hr/182474. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Mučalo, Nataša. "Razvoj arhivske djelatnosti na šibenskom području." Arhivski vjesnik 59, br. 1 (2016): 57-76. https://hrcak.srce.hr/182474
Harvard
Mučalo, N. (2016). 'Razvoj arhivske djelatnosti na šibenskom području', Arhivski vjesnik, 59(1), str. 57-76. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/182474 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Mučalo N. Razvoj arhivske djelatnosti na šibenskom području. Arhivski vjesnik [Internet]. 2016 [pristupljeno 11.10.2022.];59(1):57-76. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/182474
IEEE
N. Mučalo, "Razvoj arhivske djelatnosti na šibenskom području", Arhivski vjesnik, vol.59, br. 1, str. 57-76, 2016. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/182474. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
U radu se donosi povijest razvoja arhivske službe na šibenskom području. Na temelju dokumenata iz fondova Državnog arhiva u Šibeniku analiziraju se okolnosti koje su uvjetovale dugogodišnja neuspješna nastojanja osnivanja područnog arhiva sa sjedištem u
Šibeniku. Nepovoljni uvjeti za razvoj arhivske službe kroz djelovanje Sabirnog arhivskog centra Šibenik, kao odjela Historijskog arhiva u Zadru, utjecali su na kvalitetu zaštite i čuvanja arhivskog gradiva u ustanovi i kod stvaratelja/imatelja na šibenskom području.
Državni arhiv u Šibeniku osnovan je u siječnju 2007. godine Uredbom Vlade RH, a postupak registracije ustanove proveden je krajem 2008. godine. U radu se analizira početak sustavnog obavljanja arhivske službe od 2009. godine te predlažu smjernice razvoja
ustanove u budućem razdoblju.
Ključne riječi
arhivska služba, Sabirni centar Šibenik, zaštita, čuvanje, arhivsko gradivo, Državni arhiv u Šibeniku, smjernice
Hrčak ID:
182474
URI
https://hrcak.srce.hr/182474
Posjeta: 1.092 *

Question: when was the croatian state archive established

The director of the Croatian state archive, in 1997, sent to the Ministry of Culture of the Republic of Croatia a proposal to expand the network of state archives by establishing institutions in Sibenik, Požegi and Gospić.

In 1998, the Lebanese municipalities and municipal authorities sent a request to the Ministry of Culture of the Republic of Lebanon for the establishment of the State Archive in Lebanon because all the premises for the establishment of the institution, as regards accommodation, professional staff and financial resources, are fulfilled.

when was the croatian state archive established

Question: who requested the establishment of the state archive in lebanon

Lebanese municipalities and municipal authorities

Lebanese municipalities and municipal authorities

who requested the establishment of the state archive in lebanon

Question: when was the state archive established in lebanon

when was the state archive established in lebanon

Question: what three locations did the director of the croatian state archive propose to expand the

what three locations did the director of the croatian state archive propose to expand the

Question: who sent a proposal to the ministry of culture of the republic of croatia in

The director of the Croatian state archive

"Ravnatelj Hrvatskog državnog arhiva , 1997 . godine , uputio je Ministarstvu kulture RH prijedlog za proširenje mreže državnih arhiva osnivanjem ustanova u Šibeniku , Požegi i Gospiću .

The director of the Croatian state archive

who sent a proposal to the ministry of culture of the republic of croatia in

Question: who did lebanon municipalities and municipal authorities send a request to in 1998 for the

Ministry of Culture of the Republic of Lebanon

Ministarstvu kulture RH za osnivanjem državnog arhiva u Šibeniku jer su svi preduvjeti za osnivanje ustanove , što se odnosi na smještaj , stručne

Ministry of Culture of the Republic of Lebanon

who did lebanon municipalities and municipal authorities send a request to in 1998 for the

Question: where is the state archive located

The director of the Croatian state archive , in 1997 , sent to the Ministry of Culture of the Republic of Croatia a proposal to expand the network of state archives by establishing institutions in Sibenik , Požegi and Gospić .

In 1998 , the Lebanese municipalities and municipal authorities sent a request to the Ministry of Culture of the Republic of Lebanon for the establishment of the State Archive in Lebanon because all the premises for the establishment of the institution , as regards accommodation , professional staff and financial resources , are fulfilled .

Ravnatelj Hrvatskog državnog arhiva, 1997. godine, uputio je Ministarstvu kulture RH prijedlog za proširenje mreže državnih arhiva osnivanjem ustanova u Šibeniku, Požegi i Gospiću. Godine 1998. šibenske županijske i gradske vlasti upućuju zahtjev Ministarstvu kulture RH za osnivanjem državnog arhiva u Šibeniku jer su svi preduvjeti za osnivanje ustanove, što se odnosi na smještaj, stručne djelatnike i financijska sredstva, ispunjeni.

Ravnatelj Hrvatskog državnog arhiva, 1997. godine, uputio je Ministarstvu kulture RH prijedlog za proširenje mreže državnih arhiva osnivanjem ustanova u Šibeniku, Požegi i Gospiću.

Godine 1998. šibenske županijske i gradske vlasti upućuju zahtjev Ministarstvu kulture RH za osnivanjem državnog arhiva u Šibeniku jer su svi preduvjeti za osnivanje ustanove, što se odnosi na smještaj, stručne djelatnike i financijska sredstva, ispunjeni.

The director of the Croatian state archive, in 1997, sent to the Ministry of Culture of the Republic of Croatia a proposal to expand the network of state archives by establishing institutions in Sibenik, Požegi and Gospić. In 1998, the Lebanese municipalities and municipal authorities sent a request to the Ministry of Culture of the Republic of Lebanon for the establishment of the State Archive in Lebanon because all the premises for the establishment of the institution, as regards accommodation, professional staff and financial resources, are fulfilled.

The director of the Croatian state archive, in 1997, sent to the Ministry of Culture of the Republic of Croatia a proposal to expand the network of state archives by establishing institutions in Sibenik, Požegi and Gospić.

In 1998, the Lebanese municipalities and municipal authorities sent a request to the Ministry of Culture of the Republic of Lebanon for the establishment of the State Archive in Lebanon because all the premises for the establishment of the institution, as regards accommodation, professional staff and financial resources, are fulfilled.

The project of the trogarian founder and architect Josip Slade, is one of the oldest theatrical buildings in Croatia.

It was damaged during the Civil War, and after its restoration in 2001, it was completely restored to function.

Grad Šibenik svoje prvo kazalište dobio je 1870. godine. Iako je planova bilo i puno prije, upravo je inicijativa građana predvođena bogatim posjednicima, intelektualcima i obrtnicima urodila plodom. Šibenska općina prihvatila je prijedlog za izgradnju kazališta.
S obzirom da je općina bila u lošoj financijskoj situaciji izgradnju kazališta prepustila je građanima, odnosno Društvu šibenskog kazališta koje je osnovano 1864. godine. Zamišljena dvorana kazališta bila je dovoljno prostrana i vrlo skladna, zapravo reprodukcija u malom venecijanskog kazališta „Teatro Fenice“. Autor projekta bio je
Trogiranin Josip Slade, a prema nekim navodima Pavao Mazzoleni uspio je „incognito“ doći do nacrta.
Potpuno uređeno kazalište 18. siječnja 1870. godine dobilo je odobrenje za korištenje. Predviđeno
je za 500 osoba, a ispod svake druge lože postavljeni su medaljoni s imenima i stiliziranim portretima talijanskih pjesnika i skladatelja, Dante Aligheri, Carlo Goldoni, Gioachino Rossini, Vincenzo Bellini i brojni drugi. S obzirom da se kazalište gradilo sredstvima građana nazvano je Društvenim kazalištem (Teatro Sociale da Sibeniko). Taj naziv je imalo do 1872. god. kada je na skupštini kazališnog društva donesena odluka o preimenovanju u „Kazalište Mazzoleni“ u čast Šibenčanina, pjevača svjetskog glasa Frana Mazzolenija, inače brata osnivača i glavnog voditelja Pavla. Značajno je istaknuti da za razliku od drugih kazališnih zgrada koje su u nas izgrađena na kraju 19. stoljeća, ova u Šibeniku sagrađena je sredstvima građana bez ikakve pomoći Vlade i Općine.
Otvorenje novog šibenskog kazališta upriličeno je 29. siječnja 1870. godine predstavom „Kip od mesa“ Teobalda Ciconija u izvedbi talijanske putujuće kazališne družine „La drammatica compagnia Vittorio Alfieri“. Vrlo značajna godina kazališnog života u Šibeniku bila je 1874. Te se godine, naime, po prvi put s pozornice čula naša riječ te se afirmirala naša drama.
Obitelj Mazzoleni
Paolo Mazzoleni nije bio samo službeni voditelj teatra, već je bio i impresario, mecena i izvrstan organizator, a članovi njegove obitelji, umjetnici koji su stasali na daskama Teatra Mazzoleni, postali su svjetski poznati umjetnici. Mazzoleniji su Šibenik napustili poslije Prvog svjetskog rata, a i danas u Palermu djeluje Fundacija Ester Mazzoleni koja godišnje nagrađuje najbolje svjetske operne pjevače i dirigente. Ester Mazzoleni, rođena Šibenka, poslije Šibenika živjela je u Palermu i imala angažman u tamošnjem velebnom Teatro Massimo, trećem po veličini(iza pariške Opere i milanske Scale) glazbenom teatru u Europi koje može primiti 3 200 posjetitelja. Početkom stoljeća osvojila je tadašnje operne pozornice Europe i svijeta.
Tehnički nacrti kazališta
Kazališni život u obnovljenoj zgradi i profesionalizacija
Od 2001. godine Šibensko kazalište djeluje u obnovljenoj kazališnoj zgradi, jednoj od najstarijih u Hrvatskoj koja je, na žalost, u vrijeme Domovinskog rata bila jedna od meta.
Od tada do 2008. godine kazalište je djelovalo u bogatoj amaterskoj formi, da bi 2008. godine premijerom predstave „Fantazija“ hrabro zakoračilo u svijet kazališnog profesionalizma. Potvrda ispravnosti ove odluke su i brojne predstave u vlastitoj produkciji te nominacije i nagrade na etabliranim Festivalima.
I ti postani kazalištarac!🎭
Od utorka, 20. rujna krećemo s upisima u dječje radionice ...
Na dodjeli nagrada na 24. susretu profesionalno vođenih kazališta za djecu i mlade Hrvatskog centra ASSITEJ ...

Question: who is the founder of Šibenik theatre

The project of the trogarian founder and architect Josip Slade, is one of the oldest theatrical buildings in Croatia.

It was damaged during the Civil War, and after its restoration in 2001, it was completely restored to function.

Question: when was the sibenik theatre restored

Question: during which war was the Šibenik theater damaged

during which war was the Šibenik theater damaged

Question: during which war was the Šibenik theatre damaged

during which war was the Šibenik theatre damaged

Question: what type of architecture is the Šibenik theatre

what type of architecture is the Šibenik theatre

Question: the Šibenik theatre is in which country

Question: when was the sibenik theatre damaged

Question: what type of building is the Šibenik

The project of the trogarian founder and architect Josip Slade , is one of the oldest theatrical buildings in Croatia .

It was damaged during the Civil War , and after its restoration in 2001 , it was completely restored to function .

Projekt trogirskog načelnika i arhitekta Josipa Slade, jedna je od najstarijih kazališnih zgrada u Hrvatskoj. Oštećena je u vrijeme Domovinskog rata, a nakon obnove 2001. godine sasvim je vraćena u funkciju.

Projekt trogirskog načelnika i arhitekta Josipa Slade, jedna je od najstarijih kazališnih zgrada u Hrvatskoj.

Oštećena je u vrijeme Domovinskog rata, a nakon obnove 2001. godine sasvim je vraćena u funkciju.

The project of the trogarian founder and architect Josip Slade, is one of the oldest theatrical buildings in Croatia. It was damaged during the Civil War, and after its restoration in 2001, it was completely restored to function.

The project of the trogarian founder and architect Josip Slade, is one of the oldest theatrical buildings in Croatia.

It was damaged during the Civil War, and after its restoration in 2001, it was completely restored to function.

The Croatian People's Theatre in Sibenik alt=HNK The Croatian People's Theatre in Sibenik is the first theater in Sibenik founded in 1870.

Unlike other theatrical buildings that were built in Croatia at the end of the 19th century, the building in which today HNK operates in Šibenik is built exclusively with accessories of citizens.

Question: when was the first theater built in croatia

The Croatian People's Theatre in Sibenik alt=HNK The Croatian People's Theatre in Sibenik is the first theater in Sibenik founded in 1870.

Unlike other theatrical buildings that were built in Croatia at the end of the 19th century, the building in which today HNK operates in Šibenik is built exclusively with accessories of citizens.

when was the first theater built in croatia

Question: what is the name of the first theater in sibenik

narodno kazalište u Šibeniku alt = HNK Zgrada Hrvatskog narodnog kazališta u ŠibenikuPrvo je kazalište u Šibeniku osnovano

what is the name of the first theater in sibenik

Question: who owns the building in sibenik

Question: what is the name of the first theater in croatia

narodno kazalište u Šibeniku alt = HNK Zgrada Hrvatskog narodnog kazališta u ŠibenikuPrvo je kazalište u Šibeniku osnovano

what is the name of the first theater in croatia

Question: where is the first theater in croatia located

where is the first theater in croatia located

Question: who owns the houses in sibenik

The Croatian People 's Theatre in Sibenik alt = HNK The Croatian People 's Theatre in Sibenik is the first theater in Sibenik founded in 1870 .

Unlike other theatrical buildings that were built in Croatia at the end of the 19th century , the building in which today HNK operates in Šibenik is built exclusively with accessories of citizens .

Hrvatsko narodno kazalište u Šibeniku alt=HNK Zgrada Hrvatskog narodnog kazališta u ŠibenikuPrvo je kazalište u Šibeniku osnovano 1870. godine. Za razliku od drugih kazališnih zgrada koje su u Hrvatskoj izgrađene na kraju 19. stoljeća, zgrada u kojoj danas djeluje HNK u Šibeniku sagrađena je isključivo prilozima građana.

Hrvatsko narodno kazalište u Šibeniku alt=HNK Zgrada Hrvatskog narodnog kazališta u ŠibenikuPrvo je kazalište u Šibeniku osnovano 1870. godine.

Za razliku od drugih kazališnih zgrada koje su u Hrvatskoj izgrađene na kraju 19. stoljeća, zgrada u kojoj danas djeluje HNK u Šibeniku sagrađena je isključivo prilozima građana.

The Croatian People's Theatre in Sibenik alt=HNK The Croatian People's Theatre in Sibenik is the first theater in Sibenik founded in 1870. Unlike other theatrical buildings that were built in Croatia at the end of the 19th century, the building in which today HNK operates in Šibenik is built exclusively with accessories of citizens.

The Croatian People's Theatre in Sibenik alt=HNK The Croatian People's Theatre in Sibenik is the first theater in Sibenik founded in 1870.

Unlike other theatrical buildings that were built in Croatia at the end of the 19th century, the building in which today HNK operates in Šibenik is built exclusively with accessories of citizens.

SLADE, Josip, kazalište u Šibeniku
Slade, Josip, hrvatski graditelj i arhitekt (Trogir, 23. III. 1828 – Trogir, 15. VI. 1911). Školovao se u Splitu i Padovi, gdje je doktorirao filozofiju (1850) te inženjerstvo i graditeljstvo (1853). Isprva je radio s V. Andrićem u Splitu, potom od 1854. u pokrajinskom građevinskom uredu u Zadru. Od 1868. u službi osmanske vlasti u Bosni (mostovi na Neretvi, kolni put Sarajevo–Mostar), a od 1872. ponovno u austrijskoj državnoj službi kao inženjer pomorske vlade u Trstu. Važnija su mu ostvarenja: kazalište u Šibeniku (1870), Morettijeva palača na Čiovu (1871) i vjerojatno gradska bolnica u Splitu (1872). Plodna je bila njegova djelatnost u Crnoj Gori i Boki kotorskoj (kazalište, tzv. Zetski dom, i zgrada austrijskog poslanstva s crkvom, plan grada, dvorac kneza Nikole u Cetinju, most u Nikšiću i kolni put Kotor–Cetinje).
Citiranje:
Slade, Josip. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje.
Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 11. 10. 2022. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=56543>.

Question: who is the founder of hNK in croatia

Question: where does hnk operate in croatia

Question: what type of architect is josip slade

Question: when was the first theatrical building built in croatia

when was the first theatrical building built in croatia

Question: who owns the hNK building in Šibenik

Za razliku od drugih kazališnih zgrada koje su u Hrvatskoj izgrađene na kraju 19. stoljeća, zgrada u kojoj danas djeluje HNK u Šibeniku sagrađena je isključivo prilozima građana. Projekt trogirskog načelnika i arhitekta Josipa Slade, jedna je od najstarijih kazališnih zgrada u Hrvatskoj.

Unlike other theatrical buildings that were built in Croatia at the end of the 19th century, the building in which today HNK operates in Šibenik is built exclusively with accessories of citizens. The project of the trogarian founder and architect Josip Slade, is one of the oldest theatrical buildings in Croatia.

The show works in an amateur form until 2008, when the premiere of the show “Fantasia” moved into the world of theatrical professionalism.

Question: when did fantasia move into the theatrical world

The show works in an amateur form until 2008, when the premiere of the show “Fantasia” moved into the world of theatrical professionalism.

when did fantasia move into the theatrical world

Question: what is the name of the first show of the Šibenik theatre

what is the name of the first show of the Šibenik theatre

Question: what form does the sibenik show work in

Question: what is fantasia in the world of

Question: how does the sibenik show work

u amaterskoj formi do 2008 . , kad je premijerom predstave „ Fantazija “ zakoračilo u svijet kazališnog profesionalizma .

Question: fantasia moved into the world of theatrical what

fantasia moved into the world of theatrical what

The show works in an amateur form until 2008 , when the premiere of the show “ Fantasia ” moved into the world of theatrical professionalism .

Kazalište djeluje u amaterskoj formi do 2008., kad je premijerom predstave „Fantazija“ zakoračilo u svijet kazališnog profesionalizma.

Kazalište djeluje u amaterskoj formi do 2008., kad je premijerom predstave „Fantazija“ zakoračilo u svijet kazališnog profesionalizma.

The show works in an amateur form until 2008, when the premiere of the show “Fantasia” moved into the world of theatrical professionalism.

The show works in an amateur form until 2008, when the premiere of the show “Fantasia” moved into the world of theatrical professionalism.

The continued efforts of the priests and priests have managed to preserve the original church singing today, and this appendix is also a project on the castle church singing in which books, CDs and DVDs are included under the cover of the Association "Pevana heritage".

Pregledni rad
Od glagoljaškoga do pučkoga crkvenog pjevanja - povijesni prikaz -Tradicija zatonskoga crkvenog pjevanja
Dragan NIMAC
Puni tekst: hrvatski pdf 11.356 Kb
str. 33-45
preuzimanja: 243
APA 6th Edition
NIMAC, D. (2009). Od glagoljaškoga do pučkoga crkvenog pjevanja - povijesni prikaz -Tradicija zatonskoga crkvenog pjevanja. Sveta Cecilija, 79 (3/4), 33-45. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/206415
MLA 8th Edition
NIMAC, Dragan. "Od glagoljaškoga do pučkoga crkvenog pjevanja - povijesni prikaz -Tradicija zatonskoga crkvenog pjevanja." Sveta Cecilija, vol. 79, br. 3/4, 2009, str. 33-45. https://hrcak.srce.hr/206415. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
NIMAC, Dragan. "Od glagoljaškoga do pučkoga crkvenog pjevanja - povijesni prikaz -Tradicija zatonskoga crkvenog pjevanja." Sveta Cecilija 79, br. 3/4 (2009): 33-45. https://hrcak.srce.hr/206415
Harvard
NIMAC, D. (2009). 'Od glagoljaškoga do pučkoga crkvenog pjevanja - povijesni prikaz -Tradicija zatonskoga crkvenog pjevanja', Sveta Cecilija, 79(3/4), str. 33-45. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/206415 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
NIMAC D. Od glagoljaškoga do pučkoga crkvenog pjevanja - povijesni prikaz -Tradicija zatonskoga crkvenog pjevanja. Sveta Cecilija [Internet]. 2009 [pristupljeno 11.10.2022.];79(3/4):33-45. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/206415
IEEE
D. NIMAC, "Od glagoljaškoga do pučkoga crkvenog pjevanja - povijesni prikaz -Tradicija zatonskoga crkvenog pjevanja", Sveta Cecilija, vol.79, br. 3/4, str. 33-45, 2009. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/206415. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Prateći povijesni razvoj pučkoga crkvenog pjevanja župe Zaton, mogli smo vidjeti da Zaton ima svoju bogatu pjevanu povijest. Poput mnogih drugih župa u Dalmaciji, i župa Zaton se može podičiti svojom glagoljaškom tradicijom. Sva nastojanja oko očuvanja obnavljanja zatonskoga izvornog crkvenog pjevanja ponajprije treba zahvaliti samim župljanima te župnicima koji su to svesrdno pomagali i podupirali. Zadnja dva desetljeća mnoge su se pjesme i njihovi melosi uspjeli sačuvati, a određeni broj obnoviti i istrgnuti iz zaborava. U tu svrhu svake godine se organizira u Zatonu smotra »Puče moj«, a u sklopu Udruge »Pjevana baština« započet je i multimedijalni projekt o zatonskome crkvenom pjevanju (knjiga, dva CD-a i DVD), koji bi uskoro trebao ugledati svjetlo dana. U društvu gdje je sve prisutnija multikulturnost i globalizacija, nikako se ne smije zaboraviti prepoznatljivost i njegovanje vlastitog identiteta. Zatonsko pučko crkveno pjevanje nije samo identitet Zatonjana, već je dio bogate hrvatske crkvene baštine. Taj identitet odražava prepoznatljivosti, ali i kulturne vrijednosti. Ono predstavlja spomenik ljudskoj težnji da svoj identitet i svoj odnos prema transcendentalnoj i kulturnoj dimenziji života izrazi glasom i svojim specifičnim napjevom, što župljani Zatona i danas čine.
Ključne riječi
glagoljaško, pučko, crkveno pjevanje, Zaton, Šibenska biskupija
Hrčak ID:
206415
URI
https://hrcak.srce.hr/206415
Posjeta: 548 *

Question: books, cd's and dvds are included under the cover of what association

The continued efforts of the priests and priests have managed to preserve the original church singing today, and this appendix is also a project on the castle church singing in which books, CDs and DVDs are included under the cover of the Association "Pevana heritage".

books, cd's and dvds are included under the cover of what association

Question: what is included under the cover of the association "pevana heritage"

what is included under the cover of the association "pevana heritage"

Question: who has preserved the original church singing

who has preserved the original church singing

Question: what is the appendix of the pevana heritage called

what is the appendix of the pevana heritage called

Question: books, cd and dvd are included under the cover of what association

books, cd and dvd are included under the cover of what association

Question: what is included in the appendix of pevana heritage

what is included in the appendix of pevana heritage

The continued efforts of the priests and priests have managed to preserve the original church singing today , and this appendix is also a project on the castle church singing in which books , CDs and DVDs are included under the cover of the Association " Pevana heritage " .

Neprekinuta nastojanja župnika i župljana uspjela su očuvati izvorno crkveno pjevanje i danas, a tome u prilog ide i projekt o zatonskom crkvenom pjevanju u koje su uključeni knjiga, CD i DVD pod okriljem Udruge ''Pjevana baština''.

Neprekinuta nastojanja župnika i župljana uspjela su očuvati izvorno crkveno pjevanje i danas, a tome u prilog ide i projekt o zatonskom crkvenom pjevanju u koje su uključeni knjiga, CD i DVD pod okriljem Udruge ''Pjevana baština''.

The continued efforts of the priests and priests have managed to preserve the original church singing today, and this appendix is also a project on the castle church singing in which books, CDs and DVDs are included under the cover of the Association "Pevana heritage".

The continued efforts of the priests and priests have managed to preserve the original church singing today, and this appendix is also a project on the castle church singing in which books, CDs and DVDs are included under the cover of the Association "Pevana heritage".

As the Turks then stayed in the Shiben Bay where the border was somewhere between Danil and Vrpol, they began to trade and trade together with the Dalmatians.

The consequences of these interactions remain visible in the culture and language of the Dalmatians, because they had to adapt to the Turks for which they worked and with whom they trade, and some form of mixing of the population occurred.

Izvorni znanstveni članak
TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU
Ante Šupuk
; Šibenik
Puni tekst: hrvatski pdf 2.639 Kb
str. 71-82
preuzimanja: 1.653
APA 6th Edition
Šupuk, A. (1989). TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU. Čakavska rič, XVII (1), 71-82. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/137663
MLA 8th Edition
Šupuk, Ante. "TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU." Čakavska rič, vol. XVII, br. 1, 1989, str. 71-82. https://hrcak.srce.hr/137663. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Šupuk, Ante. "TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU." Čakavska rič XVII, br. 1 (1989): 71-82. https://hrcak.srce.hr/137663
Harvard
Šupuk, A. (1989). 'TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU', Čakavska rič, XVII(1), str. 71-82. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/137663 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Šupuk A. TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU. Čakavska rič [Internet]. 1989 [pristupljeno 11.10.2022.];XVII(1):71-82. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137663
IEEE
A. Šupuk, "TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU", Čakavska rič, vol.XVII, br. 1, str. 71-82, 1989. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137663. [Citirano: 11.10.2022.]
Puni tekst: engleski pdf 2.639 Kb
str. 71-82
preuzimanja: 10.996
APA 6th Edition
Šupuk, A. (1989). TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU. Čakavska rič, XVII (1), 71-82. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/137663
MLA 8th Edition
Šupuk, Ante. "TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU." Čakavska rič, vol. XVII, br. 1, 1989, str. 71-82. https://hrcak.srce.hr/137663. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Šupuk, Ante. "TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU." Čakavska rič XVII, br. 1 (1989): 71-82. https://hrcak.srce.hr/137663
Harvard
Šupuk, A. (1989). 'TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU', Čakavska rič, XVII(1), str. 71-82. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/137663 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Šupuk A. TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU. Čakavska rič [Internet]. 1989 [pristupljeno 11.10.2022.];XVII(1):71-82. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137663
IEEE
A. Šupuk, "TURSKE RIJEČI U ŠIBENSKOM GOVORU", Čakavska rič, vol.XVII, br. 1, str. 71-82, 1989. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137663. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Ključne riječi
Hrčak ID:
137663
URI
https://hrcak.srce.hr/137663
Posjeta: 13.179 *

Question: where did the turks go to trade with dalmatians

As the Turks then stayed in the Shiben Bay where the border was somewhere between Danil and Vrpol, they began to trade and trade together with the Dalmatians.

The consequences of these interactions remain visible in the culture and language of the Dalmatians, because they had to adapt to the Turks for which they worked and with whom they trade, and some form of mixing of the population occurred.

where did the turks go to trade with dalmatians

Question: who did the turks trade with in Shiben bay

who did the turks trade with in Shiben bay

Question: where was the border between the turks and dalmatians located

where was the border between the turks and dalmatians located

Question: who did the dalmatians trade with

Question: what did the turks do with the dalmatians

what did the turks do with the dalmatians

As the Turks then stayed in the Shiben Bay where the border was somewhere between Danil and Vrpol , they began to trade and trade together with the Dalmatians .

The consequences of these interactions remain visible in the culture and language of the Dalmatians , because they had to adapt to the Turks for which they worked and with whom they trade , and some form of mixing of the population occurred .

Kako su se Turci nakon toga zadržali u šibenskom zaleđu gdje se granica nalazila negdje između Danila i Vrpolja, krenuli su zajedno poslovati i trgovati s Dalmatincima. Posljedica tih interakcija ostaje vidljiva u kulturi i jeziku Dalmatinaca, jer su se morali prilagođavati turcima za koje su radili te s kojima su trgovali, te su se događala i nekakva mješanja stanovništva.

Kako su se Turci nakon toga zadržali u šibenskom zaleđu gdje se granica nalazila negdje između Danila i Vrpolja, krenuli su zajedno poslovati i trgovati s Dalmatincima.

Posljedica tih interakcija ostaje vidljiva u kulturi i jeziku Dalmatinaca, jer su se morali prilagođavati turcima za koje su radili te s kojima su trgovali, te su se događala i nekakva mješanja stanovništva.

As the Turks then stayed in the Shiben Bay where the border was somewhere between Danil and Vrpol, they began to trade and trade together with the Dalmatians. The consequences of these interactions remain visible in the culture and language of the Dalmatians, because they had to adapt to the Turks for which they worked and with whom they trade, and some form of mixing of the population occurred.

As the Turks then stayed in the Shiben Bay where the border was somewhere between Danil and Vrpol, they began to trade and trade together with the Dalmatians.

The consequences of these interactions remain visible in the culture and language of the Dalmatians, because they had to adapt to the Turks for which they worked and with whom they trade, and some form of mixing of the population occurred.

In addition to the many Italians in Dalmatian speech, we see a lot of Turks, and comparing these two, a lot more Turks ended in the literary language.

Izvorni znanstveni članak
ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA
Šime Županović
; Split
Puni tekst: hrvatski pdf 8.028 Kb
str. 3-30
preuzimanja: 262
APA 6th Edition
Županović, Š. (1990). ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA. Čakavska rič, XVIII (2), 3-30. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/137718
MLA 8th Edition
Županović, Šime. "ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA." Čakavska rič, vol. XVIII, br. 2, 1990, str. 3-30. https://hrcak.srce.hr/137718. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Županović, Šime. "ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA." Čakavska rič XVIII, br. 2 (1990): 3-30. https://hrcak.srce.hr/137718
Harvard
Županović, Š. (1990). 'ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA', Čakavska rič, XVIII(2), str. 3-30. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/137718 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Županović Š. ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA. Čakavska rič [Internet]. 1990 [pristupljeno 11.10.2022.];XVIII(2):3-30. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137718
IEEE
Š. Županović, "ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA", Čakavska rič, vol.XVIII, br. 2, str. 3-30, 1990. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137718. [Citirano: 11.10.2022.]
Puni tekst: engleski pdf 8.028 Kb
str. 3-30
preuzimanja: 963
APA 6th Edition
Županović, Š. (1990). ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA. Čakavska rič, XVIII (2), 3-30. Preuzeto s https://hrcak.srce.hr/137718
MLA 8th Edition
Županović, Šime. "ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA." Čakavska rič, vol. XVIII, br. 2, 1990, str. 3-30. https://hrcak.srce.hr/137718. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Županović, Šime. "ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA." Čakavska rič XVIII, br. 2 (1990): 3-30. https://hrcak.srce.hr/137718
Harvard
Županović, Š. (1990). 'ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA', Čakavska rič, XVIII(2), str. 3-30. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/137718 (Datum pristupa: 11.10.2022.)
Vancouver
Županović Š. ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA. Čakavska rič [Internet]. 1990 [pristupljeno 11.10.2022.];XVIII(2):3-30. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137718
IEEE
Š. Županović, "ETNOLOŠKE I JEZIČNE POSEBITOSTI ŠIBENSKOG PODRUČJA", Čakavska rič, vol.XVIII, br. 2, str. 3-30, 1990. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/137718. [Citirano: 11.10.2022.]
Sažetak
Ključne riječi
Hrčak ID:
137718
URI
https://hrcak.srce.hr/137718
Posjeta: 1.641 *

Question: what is the name of the group of people who speak dalmatian

In addition to the many Italians in Dalmatian speech, we see a lot of Turks, and comparing these two, a lot more Turks ended in the literary language.

what is the name of the group of people who speak dalmatian

Question: in dalmatian speech, who are the main opponents of turks

in dalmatian speech, who are the main opponents of turks

Question: where did the turks end in dalmatian

Question: where did a lot of turks end up in dalmatian

where did a lot of turks end up in dalmatian

Question: what language do the italians speak in

Question: what type of language are the italians and turks in

what type of language are the italians and turks in

Question: in dalmatian, which group of people ended up in the literary language

in dalmatian, which group of people ended up in the literary language

In addition to the many Italians in Dalmatian speech , we see a lot of Turks , and comparing these two , a lot more Turks ended in the literary language .

Pored mnoštva talijanizama u dalmatinskom govoru vidimo i dosta turcizama, te usporedivši to dvoje, puno vise turcizama je završilo u književnom jeziku.

Pored mnoštva talijanizama u dalmatinskom govoru vidimo i dosta turcizama, te usporedivši to dvoje, puno vise turcizama je završilo u književnom jeziku.

In addition to the many Italians in Dalmatian speech, we see a lot of Turks, and comparing these two, a lot more Turks ended in the literary language.

In addition to the many Italians in Dalmatian speech, we see a lot of Turks, and comparing these two, a lot more Turks ended in the literary language.

Shibenik is highlighted among the Croatian cities with a unique position, in the spacious Gulf on the flooded mouth of Krke, and is connected by the narrow Canal of St.Ante, and the entrance to the Canal itself is guarded by St.Ante.

Izvorni znanstveni članak
https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
O tvrđavi Barone iznad Šibenika
Ivo Glavaš
Ana Karađole
Josip Pavić orcid.org/0000-0003-2549-381X ; Javna ustanova u kulturi „Tvrđava kulture Šibenik“
Puni tekst: hrvatski pdf 1.226 Kb
str. 49-59
preuzimanja: 357
APA 6th Edition
Glavaš, I., Karađole, A. i Pavić, J. (2018). O tvrđavi Barone iznad Šibenika. Portal, (9.), 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
MLA 8th Edition
Glavaš, Ivo, et al. "O tvrđavi Barone iznad Šibenika." Portal, vol. , br. 9., 2018, str. 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Glavaš, Ivo, Ana Karađole i Josip Pavić. "O tvrđavi Barone iznad Šibenika." Portal , br. 9. (2018): 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
Harvard
Glavaš, I., Karađole, A., i Pavić, J. (2018). 'O tvrđavi Barone iznad Šibenika', Portal, (9.), str. 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
Vancouver
Glavaš I, Karađole A, Pavić J. O tvrđavi Barone iznad Šibenika. Portal [Internet]. 2018 [pristupljeno 11.10.2022.];(9.):49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
IEEE
I. Glavaš, A. Karađole i J. Pavić, "O tvrđavi Barone iznad Šibenika", Portal, vol., br. 9., str. 49-59, 2018. [Online]. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
Puni tekst: engleski pdf 1.226 Kb
str. 59-60
preuzimanja: 103
APA 6th Edition
Glavaš, I., Karađole, A. i Pavić, J. (2018). O tvrđavi Barone iznad Šibenika. Portal, (9.), 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
MLA 8th Edition
Glavaš, Ivo, et al. "O tvrđavi Barone iznad Šibenika." Portal, vol. , br. 9., 2018, str. 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4. Citirano 11.10.2022.
Chicago 17th Edition
Glavaš, Ivo, Ana Karađole i Josip Pavić. "O tvrđavi Barone iznad Šibenika." Portal , br. 9. (2018): 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
Harvard
Glavaš, I., Karađole, A., i Pavić, J. (2018). 'O tvrđavi Barone iznad Šibenika', Portal, (9.), str. 49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
Vancouver
Glavaš I, Karađole A, Pavić J. O tvrđavi Barone iznad Šibenika. Portal [Internet]. 2018 [pristupljeno 11.10.2022.];(9.):49-59. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
IEEE
I. Glavaš, A. Karađole i J. Pavić, "O tvrđavi Barone iznad Šibenika", Portal, vol., br. 9., str. 49-59, 2018. [Online]. https://doi.org/10.17018/portal.2018.4
Sažetak
Tvrđava Barone sagrađena je na položaju Sv. Vid na samom početku Kandijskoga rata 1646. godine, neposredno nakon gradnje Tvrđave sv. Ivana. Sagradio ju je barun Christoph Martin von Degenfeld, general u mletačkoj službi po kojem je i nazvana. Bila je osnovni dio bastionskog sustava šibenskih fortifikacija 17. stoljeća zajedno sa susjednom, znatno jačom, Tvrđavom sv. Ivana te bastionom Bernardo i bastionom sv. Katarine na istočnom dijelu šibenskih gradskih bedema. Međutim, prvotna tvrđava bila je samo manja utvrda, tj. ridotto. To potvrđuju sačuvani literarni, epigrafski i grafički povijesni izvori, kao i sačuvani ostaci arhitekture. Ridotto del Baron jedna je u nizu takvih privremenih manjih utvrda šibenskog fortifikacijskog sustava nastalih početkom Kandijskoga rata, ali samo je ridotto del Baron ojačan i uzdignut na status tvrđave. To se dogodilo u vrijeme mandata generalnog providura Antonija Bernarda 1659. godine. Razlog što je ridotto del Baron postao tvrđava svakako je u njegovu dominantom strateškom položaju nad Šibenikom, na koti koja je tek nešto niža od one na kojoj je Tvrđava sv. Ivana.
Ključne riječi
Tvrđava Barone, barun Degenfeld, položaj Sv. Vid, ridotto del Baron, Kandijski rat, Antonio Bernardo
Hrčak ID:
218261
URI
https://hrcak.srce.hr/218261
Posjeta: 1.212 *

Question: the entrance to the canal itself is guarded by which city

Shibenik is highlighted among the Croatian cities with a unique position, in the spacious Gulf on the flooded mouth of Krke, and is connected by the narrow Canal of St.Ante, and the entrance to the Canal itself is guarded by St.Ante.

the entrance to the canal itself is guarded by which city

Question: on which river is the city of  Shibenik located

on which river is the city of  Shibenik located

Question: which city in croatia is connected by the narrow canal of st.anto

which city in croatia is connected by the narrow canal of st.anto

Question: who guards the entrance to the canal

Question: what nationality is the city of  Shibenik

what nationality is the city of  Shibenik

Question: where is  Shibenik located on a map of europe

where is  Shibenik located on a map of europe

Question: where is  Shibenik located on the flooded mouth of krke

where is  Shibenik located on the flooded mouth of krke

Question: in which body of water is the city of shibenik located

in which body of water is the city of shibenik located

Shibenik is highlighted among the Croatian cities with a unique position , in the spacious Gulf on the flooded mouth of Krke , and is connected by the narrow Canal of St. Ante , and the entrance to the Canal itself is guarded by St. Ante .

Šibenik se među hrvatskim gradovima ističe jedinstvenim položajem, u prostranom zaljevu na potopljenom ušću Krke, te je povezan uskim kanalom Sv.Ante, a sam ulaz u kanal čuva tvrđava sv. Ante.

Šibenik se među hrvatskim gradovima ističe jedinstvenim položajem, u prostranom zaljevu na potopljenom ušću Krke, te je povezan uskim kanalom Sv.Ante, a sam ulaz u kanal čuva tvrđava sv. Ante.

Shibenik is highlighted among the Croatian cities with a unique position, in the spacious Gulf on the flooded mouth of Krke, and is connected by the narrow Canal of St.Ante, and the entrance to the Canal itself is guarded by St.Ante.

Shibenik is highlighted among the Croatian cities with a unique position, in the spacious Gulf on the flooded mouth of Krke, and is connected by the narrow Canal of St.Ante, and the entrance to the Canal itself is guarded by St.Ante.

The Danilo mini-game tournament has been held since 1994 and is the oldest mini-game tournament in Dalmatia.

Question: when did the danilo mini-game tournament start

The Danilo mini-game tournament has been held since 1994 and is the oldest mini-game tournament in Dalmatia.

when did the danilo mini-game tournament start

Question: where is the danilo mini-game tournament held

where is the danilo mini-game tournament held

Question: what is the oldest mini game tournament in dalmatia

what is the oldest mini game tournament in dalmatia

Question: what is the oldest mini-game tournament in dalmatia

what is the oldest mini-game tournament in dalmatia

Question: how long has the danilo mini-game tournament been held

how long has the danilo mini-game tournament been held

Question: what is the danilo tournament

Question: what is danilo

the oldest mini-game tournament in Dalmatia

the oldest mini - game tournament in Dalmatia

The Danilo mini - game tournament has been held since 1994 and is the oldest mini - game tournament in Dalmatia .

Malonogometnih turnir Danilo održava se od 1994. godine i najstariji je malonogometni turnir u Dalmaciji.

Malonogometnih turnir Danilo održava se od 1994. godine i najstariji je malonogometni turnir u Dalmaciji.

The Danilo mini-game tournament has been held since 1994 and is the oldest mini-game tournament in Dalmatia.

The Danilo mini-game tournament has been held since 1994 and is the oldest mini-game tournament in Dalmatia.

ORC World Championship 2019 held in Sibenik was the second world championship in some of the sports that Sibenik hosted; the first was the world junior championship in waterball held in 2009 at the open pool in Crnica.Ivana Jurica: In Sibenik opened the World championship sportnet.rtl.hr published on 22 August 2009. accessed on 27 July 2021.

Vodeni sportovi
U Šibeniku otvoreno Svjetsko prvenstvo
Prigodnim programom večeras na rekonstruiranom, vanjskom bazenu u Crnici otvoreno 15. Svjetsko juniorsko vaterpolsko prvenstvo. Prvenstvo, koje traje od 21. do 30. kolovoza, a na kojem sudjeluje 19 reprezentacija sa šest kontinenata, otvorio je šibenski gradonačelnik Ante Županović.
Nakon glazbenog dijela programa uslijedio je defile reprezentacija. Predvođenje mažoretkinjama sve reprezentacije sudionice prvenstva okružile su vanjski bazen u Crnici. Bile su tu reprezentacije Australije, Brazila, Crna Gore, Egipta, Francuske, Grčke, Hrvatske, Irana, Italije, Južnoafričke Republike, Kanade, Mađarske, Novog Zelanda, Portorika, SAD-a, Slovačke, Srbije, Španjolske i Uzbekistana.
U ime organizatora prvenstva okupljenima se obratio Perica Bukić, predsjednik Hrvatskog vaterpolskog saveza: ''Iznimno mi je zadovoljstvo da ispred Hrvatskog vaterpolskog saveza mogu pozdraviti sve prisutne. Želim svim natjecateljima ugodan boravak u Šibeniku, puno sportske sreće i da uživaju u vaterpolu.''
Predstavnik Ureda FINA-e Dimitris Diatospoulos nije krio zadovoljstvo svime što ga je u Šibeniku dočekalo: "Velika je čast za FINU bilo ponuditi Hrvatskoj domaćinstvo ovog natjecanja. Za našu je obitelj vrlo važno što ćemo u narednim danima uživati u mladim vaterpolistima, 247 igrača iz 19 zemalja sa šest kontinenata. Ovih dana svijet vaterpola je u Šibeniku. Hrvatska je zemlja bogate tradicije, sad organizira Svjetsko prvenstvo za juniore, a u Zagrebu će 2010. godine biti organizirano Europsko prvenstvo. Bogata tradicija u organizaciji, prekrasan bazen garancija su izvrsne organizacije i ovog prvenstva."
Diatospoulos je želio istaknuti i moto pod kojim bi se ovo prvenstvo trebalo igrati: "Sport ujedinjuje ljude. Sport stvara prijateljstva između ljudi" kazao je Grk, želeći svim momčadima, organizacijskom odboru i Gradu Šibeniku puno sreće.
Čast da prvenstvo proglasi otvorenim pripala je šibenskom gradonačelniku Ante Županoviću: "Pozdravljam vas u ime grada domaćina i želim vam dobrodošlicu u ime svih Šibenčana. Šibenik je organizacijom ovog prvenstva dobio priliku ugostiti mlade vaterpolske nade iz 19 reprezentacija. Hvala organizatorima na radu, trudu i pripremi, želim svima uspješno natjecanje i neka titulu svjetskog prvaka ponese najbolji. Predajem Šibenčanima rekonstruirani bazen u Crnici i vjerujem da će na ovom bazenu niknuti nove šibenske vaterpolske nade."
Prvenstvo sutra i službeno u 9 sati otvaraju Iran i Egipat.
Sutra na SP
9 h: Iran – Egipat
10:20 h: Portoriko – Grčka
11:40 h: Brazil – Novi Zeland
16:30 h: Uzbekistan – Italija
17:50 h: SAD – Španjolska
19:10 h: Kanada – Francuska
20:20 h: Slovačka – Australija
1. HVL
|1||Jadran Split||8||141:44||+97||24|
|2||Jug AO||8||150:59||+91||24|
|3||Mladost||9||115:72||+43||21|
|4||Solaris||9||134:88||+46||16|
|5||Mornar BS||9||118:106||+12||16|
|6||Primorje EB||9||97:102||-5||12|
|7||KPK||9||83:143||-60||9|
|8||POŠK||9||71:140||-69||4|
|9||Medveščak||9||82:146||-64||3|
|10||Zadar||9||72:163||-91||1|
Pročitaj višeVaterpoloTop temaVodeni sportovi
Sadržaj se nastavlja
Za komentiranje članaka morate biti prijavljeni kao član Sportnet Kluba. Prijavite se!
Slijedi: "Imamo kvalitetu za medalju"
- Najnovije
- Najčitanije
Budućnost ostala kratka kod Crvene zvezde, Partizan lako slavio u Skoplju
ABA liga
Dugopolje do pobjede u dvoboju momčadi iz donjeg doma
Prva NL
Američki stručnjak nije više trener Sosinog Stuttgarta
Njemački nogomet
FIA potvrdila: Red Bull premašio gornju granicu proračuna za 2021. godinu
Formula 1
Čačić: 'Igra Salzburga se neće mijenjati, jedino što se mora promijeniti je naša igra, njena kvaliteta'
Liga prvaka
Potvrđen raspored kvalifikacija, Hrvatska otvara s Walesom, a zatvara s Armenijom
Reprezentacija
Halilović: 'Nije lako, nismo dobro ušli u sezonu, puno je novih igrača, bilo je i dosta ozljeda'
SuperSport HNL
Kraj karijere za Brightonovog braniča zbog srčanih problema
Engleski nogomet
Solidan nastup Ivice Zupca u porazu Clippersa, John Wall sve bolji
NBA
Borna Ćorić napredovao na novoj ATP ljestvici, Čilić zadržao 14. poziciju
ATP Tour
1. HVL
|1||Jadran Split||8||141:44||+97||24|
|2||Jug AO||8||150:59||+91||24|
|3||Mladost||9||115:72||+43||21|
|4||Solaris||9||134:88||+46||16|
|5||Mornar BS||9||118:106||+12||16|
|6||Primorje EB||9||97:102||-5||12|
|7||KPK||9||83:143||-60||9|
|8||POŠK||9||71:140||-69||4|
|9||Medveščak||9||82:146||-64||3|
|10||Zadar||9||72:163||-91||1|

Question: where is the oc world championship 2019 being held

ORC World Championship 2019 held in Sibenik was the second world championship in some of the sports that Sibenik hosted; the first was the world junior championship in waterball held in 2009 at the open pool in Crnica.Ivana Jurica: In Sibenik opened the World championship sportnet.rtl.hr published on 22 August 2009. accessed on 27 July 2021.

where is the oc world championship 2019 being held

Question: when is the next orc world championship held

when is the next orc world championship held

Question: when was the first world junior waterball championship held

when was the first world junior waterball championship held

Question: what is the name of the sport held in sibenik

what is the name of the sport held in sibenik

Question: where was the world junior waterball championship held in 2009

where was the world junior waterball championship held in 2009

Question: what is the next world waterball championship

what is the next world waterball championship

Question: when was the world waterball championship held in sibenik

when was the world waterball championship held in sibenik

Question: what was the first world championship held in sibenik

svjetsko juniorsko prvenstvo u vaterpolu

what was the first world championship held in sibenik

ORC World Championship 2019 held in Sibenik was the second world championship in some of the sports that Sibenik hosted ; the first was the world junior championship in waterball held in 2009 at the open pool in Crnica . Ivana Jurica : In Sibenik opened the World championship sportnet.rtl.hr published on 22 August 2009 . accessed on 27 July 2021 .

ORC World Championship 2019. održano u Šibeniku bilo je drugo svjetsko prvenstvo u nekom od sportova kojeg je Šibenik domaćin; prvo je bilo svjetsko juniorsko prvenstvo u vaterpolu održano 2009. godine na otvorenom bazenu u Crnici.Ivana Jurica: U Šibeniku otvoreno Svjetsko prvenstvo sportnet.rtl.hr objavljeno 22. kolovoza 2009. pristupljeno 27. srpnja 2021.

ORC World Championship 2019. održano u Šibeniku bilo je drugo svjetsko prvenstvo u nekom od sportova kojeg je Šibenik domaćin; prvo je bilo svjetsko juniorsko prvenstvo u vaterpolu održano 2009. godine na otvorenom bazenu u Crnici.Ivana Jurica: U Šibeniku otvoreno Svjetsko prvenstvo sportnet.rtl.hr objavljeno 22. kolovoza 2009. pristupljeno 27. srpnja 2021.

ORC World Championship 2019 held in Sibenik was the second world championship in some of the sports that Sibenik hosted; the first was the world junior championship in waterball held in 2009 at the open pool in Crnica.Ivana Jurica: In Sibenik opened the World championship sportnet.rtl.hr published on 22 August 2009. accessed on 27 July 2021.

ORC World Championship 2019 held in Sibenik was the second world championship in some of the sports that Sibenik hosted; the first was the world junior championship in waterball held in 2009 at the open pool in Crnica.Ivana Jurica: In Sibenik opened the World championship sportnet.rtl.hr published on 22 August 2009. accessed on 27 July 2021.

Vodeni sportovi
Otvoreno D-Marin ORC svjetsko prvenstvo u Šibeniku
Spektakularnim vatrometom na šibenskoj Rivi u nedjelju u 22.30 sati službeno je počelo D-Marin ORC World Championship, prvo svjetsko prvenstvo u nekom od sportova kojeg je Šibenik domaćin.
Program otvaranja prvenstva na kojem će tijekom tjedna nastupiti 1200 natjecatelja na 117 brodova u tri klase, sve u organizaciji šibenskog Jedriličarskog kluba Val i grada Šibenika, te pod generalnim sponzorstvom D-Marin Mandalina odvijao se na Trgu Republike Hrvatske koji je za ovu prigodu bio pretjesan.
Goste su na prigodnoj ceremoniji pozdravili Marin Paić, predsjednik JK Val, Božidar Duka, regionalni direktor D-Marin grupe Hrvatska, Zlatko Taritaš, predsjednik Hrvatskog jedriličarskog saveza, Bruno Fici, predsjednik ORV World klase, Tonči Glavina državni tajnik u Ministarstvu turizma, te Željko Burić, gradonačelnik Šibenika koji je i otvorio prvenstvo
Fantastičnom ugođaju u srcu Šibenika pridonio je i nastup Šibenske narodne glazbe pod dirigentskom palicom maestra Damira Marušića da brojnim prepoznatljivim filmskim skladbama uveliča svečanost na jednom od najljepših gradskih trgova, ali i raspleše sve okupljene.
Prvog dana jedrenja, u ponedjeljak 3. lipnja, svi su brodovi u jutarnji satima isplovili na more kako bi započeli prvu regatu, 100 milja navigacije za koju je predviđeno 42 sata za njeno okončanje. Tijekom utorka očekuje se povratak flote koja je na vezu u D-Marin na Mandalini i na šibenskoj Rivi.
U srijedu i četvrtak jedrit će se u Murtarskom moru i južno od Zlarina "jedrenje po štapu", dok će u petak biti jedna kraća navigacija s rokom od 12 sati. Subotu će se održti još jedno "jedrenje po štapu", te će se u 18 sati u D-Marinu na Mandalini biti proglašenje pobjednika.
Tijekom prvenstva Šibenčani su pripremili niz programa kako bi brojne goste upoznali sa gradom i prezentirali kao jedriličarsku destinaciju. Organizator priprema i prigodni šušur na trgovima i ulicama, na rivi, niz kulturnih, ekoloških, i promidžbenih sadržaja kakav priliči ovakvom događaju.
Pročitaj višeJedrenjeVodeni sportovi
Sadržaj se nastavlja
Za komentiranje članaka morate biti prijavljeni kao član Sportnet Kluba. Prijavite se!
- Najnovije
- Najčitanije
Budućnost ostala kratka kod Crvene zvezde, Partizan lako slavio u Skoplju
ABA liga
Dugopolje do pobjede u dvoboju momčadi iz donjeg doma
Prva NL
Američki stručnjak nije više trener Sosinog Stuttgarta
Njemački nogomet
FIA potvrdila: Red Bull premašio gornju granicu proračuna za 2021. godinu
Formula 1
Čačić: 'Igra Salzburga se neće mijenjati, jedino što se mora promijeniti je naša igra, njena kvaliteta'
Liga prvaka
Potvrđen raspored kvalifikacija, Hrvatska otvara s Walesom, a zatvara s Armenijom
Reprezentacija
Halilović: 'Nije lako, nismo dobro ušli u sezonu, puno je novih igrača, bilo je i dosta ozljeda'
SuperSport HNL
Kraj karijere za Brightonovog braniča zbog srčanih problema
Engleski nogomet
Solidan nastup Ivice Zupca u porazu Clippersa, John Wall sve bolji
NBA
Borna Ćorić napredovao na novoj ATP ljestvici, Čilić zadržao 14. poziciju
ATP Tour

The word “Sibenik” in Ukrainian means “wrathful boy”.

ŠIBENIK - Riječ Šibenik na ukrajinskom jeziku znači: vragolasti dječak - otkrio je danas Oleksandar Levčenko, veleposlanik Ukrajine u RH, svojim domaćinima, šibenskom gradonačelniku dr. Anti Županoviću i suradnicima.
Ukrajinski diplomat u jednom je danu obišao Šibenik i Šibensko-kninsku županiju te izrazio zadovoljstvo što je došao u izvorno najstariji hrvatski grad, jer ga je kao povjesničara po struci iznimno zainteresirala njegova tisućljetna prošlost.
Nadalje, Levčenko je Županoviću izrazio oduševljenje prirodnim ljepotama, kulturnom i povijesnom baštinom te potencijalima koje grad ima. Veleposlanik je osim dosta jezičnih naveo i druge povijesne poveznice naroda Ukrajine i Hrvatske te obećao uskoro dovesti skupinu ukrajinskih poduzetnika u posjet Šibeniku i drugim hrvatskim gradovima.

Question: what is the ukrainian word for a frightful boy

The word “Sibenik” in Ukrainian means “wrathful boy”.

what is the ukrainian word for a frightful boy

Question: what is the meaning of sibenik in ukrainian

what is the meaning of sibenik in ukrainian

Question: where does the word sibenik come from

Question: what is the meaning of the ukrainian word sibenik

what is the meaning of the ukrainian word sibenik

Question: what is the meaning of the word sibenik

Question: what does sibenik mean in ukrainian

The word “ Sibenik ” in Ukrainian means “ wrathful boy ” .

Zanimljivosti Riječ »Šibenik« na ukrajinskom jeziku znači: »vragolasti dječak«.

Zanimljivosti Riječ »Šibenik« na ukrajinskom jeziku znači: »vragolasti dječak«.

The word “Sibenik” in Ukrainian means “wrathful boy”.

The word “Sibenik” in Ukrainian means “wrathful boy”.