15. svibnja (15.5.) 135. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (136. u prijestupnoj godini).

Do kraja godine ima još 230 dana.

Događaji
 1768. – Genova prodala otok Korziku Francuskoj.
 1851. – Janko Kamauf je izabran prvim gradonačelnikom Zagreba.
 1910. – Prva službena utakmica i prezentacija nogometa u Varaždinu: Varaždinski gimanzijski športski klub (VGŠK) protiv Olimpije iz Karlovca.eVaraždin Klub koji je ispao iz povijesti NK Varteksa (ep) 04. svibnja 2010. (pristupljeno 4. svibnja 2017.)
 1926. – Započelo je emitiranje Radio Zagreba, prve radio postaje u Hrvatskoj koja kasnije postaje sastavnim dijelom HRT-a.
 1928. – Po prvi put je prikazan animirani film Plane Crazy u kome se po prvi put pojavio Miki Maus.
 1943. – Staljin raspustio Treću internacionalu.
 1943. – Započinje bitka na Sutjesci između Sila osovine i partizana
 1945. – Na Bleiburškom polju hrvatska vojska i izbjeglice izručeni partizanima.
 1946. – Pljevlja (Crna Gora) proglašena za grad.
 1956. – Započelo emitiranje Televizije Zagreb, prve televizijske postaje u Hrvatskoj koja kasnije postaje sastavnim dijelom HRT-a.
 1960. – Sovjetski Savez lansirao Sputnjik 4.
 1970. – Izašla je LP Let it be, posljednji album Beatlesa.
 1990. –  Na aukciji u New Yorku je sliku Portret doktora Gacheta Vincenta van Gogha, kupio japanski biznismen Ryoei Saito za 82,5 milijuna dolara.
 1991. – Ustrojena 2. gardijska brigada HV "Gromovi" u vojarni Trstenik pokraj Dugog Sela.
 1992. – Pokolj na planini Vlašiću: srpske agresorske snage ubile 14 zarobljenih pripadnika HVO-a Travnik.
 2006. – Giorgio Napolitano postaje predsjednikom Italije.

Rođenja 15. svibnja
 1567. – Claudio Monteverdi, talijanski skladatelj († 1643.)
 1773. – Klemens Wenzel Lothar Metternich, habsburški državnik i političar († 1859.)
 1820. – Florence Nightingale, engleska bolničarka († 1910.)
 1891. – Mihail Bulgakov, ruski književnik († 1940.)
 1911. – Max Frisch, švicarski književnik († 1991.)
 1983. – Iva Šulentić, hrvatska glumicaSmrti 15. svibnja
 1157. – Jurij Dolgoruki, staroruski vladar (* ~1099.)
 1847. – Daniel O'Connell, irski političar (* 1775.)
 1935. – Kazimir Maljevič, ukrajinsko-ruski slikar (* 1878.)
 1994. – Tihomir Trnski, hrvatski političar (* 1955.)
 2012. – Carlos Fuentes, meksički književnik (* 1928.)
 2017. – Mirko Miočić, najpoznatiji hrvatski kvizoman (* 1956.)

 Blagdani i spomendani
  Međunarodni dan obiteljihttp://www.culturenet.hr/default.aspx?id=52094
 Međunarodni dan priziva savjesti Matković, Katarina: Priziv savjesti - štit od grijeha. Što povezuje hrvatsku ljekarnicu, američkoga slastičara i norvešku liječnicu? Glas Koncila, 4. siječnja 2019.

 Imendani

 Izvori

 015

in 1990.

in 1991.

Question: who bought the picture of vincent van gogh

in 1990.

in 1991.

Question: how much was the picture of vincent van gogh sold at auction

in 1990.

in 1991.

Question: who released the album let it be in 1990

in 1990.

in 1991.

Question: when did the beatles release let it be

in 1990.

in 1991.

Question: what painting was bought by a japanese businessman for $82.5 million in

in 1990.

in 1991.

Question: what was the title of the beatles last album

in 1990.

in 1991.

Question: where was the picture of vincent van gogh bought

in 1990.

in 1991.

The LP Let It Be , the Beatles ’ last album .

“ On an auction in New York , the picture of Dr. Gachet Vincent van Gogh was bought by the Japanese businessman Ryoei Saito for $ 82.5 million .

The LP Let It Be, the Beatles’ last album. in 1990. “On an auction in New York, the picture of Dr. Gachet Vincent van Gogh was bought by the Japanese businessman Ryoei Saito for $82.5 million. in 1991.

Vote of the Council, January 4, 2019.

Muzej anđela Varaždin raspisuje 4. književni natječaj za kratku priču. Rok za predaju rada je 1. srpnja.
Uvjeti natječaja:
tekst mora biti izvoran i neobjavljen
tekst ne smije biti dulji od tri kartice (5400 znakova s razmacima)
mogu sudjelovati svi, bez obzira pišu li hrvatskim standardnim jezikom ili dijalektom
autori se natječu isključivo s jednim radom o temi koja govori o duhovnosti, važnosti intuicije, dobroti, ljubavi, vrednovanju nematerijalnih vrijednosti, bajkovitosti i sl.
Rad potpisan šifrom, treba poslati poštom na CD-u (u Word formatu) i ispisan na papiru u tri primjerka.
U posebnoj kuverti treba poslati osobne podatke o autoru (adresu, broj telefona, e-mail, kratku biografiju s godinom rođenja) i šifru.
Radove će odabrati stručno prosudbeno povjerenstvo sastavljeno od tri člana.
Odabrani radovi bit će objavljeni na web stranicama Muzeja anđela i poslije u tiskanom izdanju.
Bit će dodijeljene tri ravnopravne nagrade, radovi slikara Željka Prsteca
Nagrade će biti dodijeljene u Muzeju anđela u Varaždinu, na svečanosti u povodu Dana anđela čuvara (2. listopada), kad će autori i čitati priče.
Rok za predaju rada je 1. srpnja 2015.
Radove dostaviti na adresu:
Muzej anđela
42 000 Varaždin
ul. Stjepana Vukovića 15, s naznakom 'Natječaj za kratku priču'
E-mail:angelusmuseum@gmail.com

Question: when does the 15 svibnja vote take place

Vote of the Council, January 4, 2019.

Question: when is the next 15 svibnja vote

Vote of the Council, January 4, 2019.

Question: where does 15 svibnja come from

Vote of the Council, January 4, 2019.

Question: what nationality is the pharmacy in 15 svibnja

Vote of the Council, January 4, 2019.

Question: who is linked to the croatian pharmacy

Vote of the Council, January 4, 2019.

Question: what nationality is the doctor in 15 svibnja

Vote of the Council, January 4, 2019.

Question: where is the link between the croatian pharmacy and the american sweetheater

Vote of the Council, January 4, 2019.

Question: who is the link between the croatian pharmacy and the us sweetheater

Vote of the Council, January 4, 2019.

What is the connection between the Croatian pharmacy , the American sweetheater and the Norwegian doctor ?

Vote of the Council , January 4 , 2019 .

What is the connection between the Croatian pharmacy, the American sweetheater and the Norwegian doctor? Vote of the Council, January 4, 2019.

Vote of the Council, January 4, 2019.

Posljednjih su dana javnost i sudovi bili zaokupljeni pitanjem: Imaju li farmaceuti pravo na priziv savjesti u slučaju potrebe za izdavanjem određenoga lijeka? Liječnicima to pravo propisuje članak 20. Zakon o liječništvu: »Radi svojih etičkih, vjerskih ili moralnih nazora, odnosno uvjerenja liječnik se ima pravo pozvati na priziv savjesti te odbiti provođenje dijagnostike, liječenja i rehabilitacije pacijenta, ako se to ne kosi s pravilima struke te ako time ne uzrokuje trajne posljedice za zdravlje ili ne ugrozi život pacijenta. O svojoj odluci mora pravodobno izvijestiti pacijenta te ga uputiti drugom liječniku iste struke. Ako je liječnik zaposlen u zdravstvenoj ustanovi, trgovačkom društvu, odnosno drugoj pravnoj osobi koja obavlja zdravstvenu djelatnost ili kod drugog liječnika koji obavlja privatnu praksu, mora o odluci izvijestiti svog nadređenog, odnosno poslodavca.«
Prije analize zakonodavne podloge za pravo na priziv savjesti ljekarnika valja istaknuti da je Ustav Republike Hrvatske najviši pravni akt, koji u temeljnoj odredbi članka 5. jasno ističe da u Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom, te da je svatko dužan držati se Ustava i prava i poštovati pravni poredak Republike Hrvatske. Taj temeljni i najviši pravni akt nadalje u članku 14. deklarira kako svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i slobode, neovisno o brojnim osobinama koje razlikuju ljude, pa među ostalim i prema vjeri odnosno kojemu drugomu uvjerenju, a članak 38. Ustava jamči slobodu mišljenja i izražavanja misli. Važno je spomenuti i članak 40. koji jamči, uz vjerske slobode, slobodu savjesti, što je u ovom slučaju ključna sloboda koja je upotrijebljena prilikom priziva savjesti. Slijedeći citirane ustavne odredbe proizlazi da je pravo na priziv savjesti temeljno ljudsko pravo u okviru zajamčene ustavne slobode mišljenja, a propisano je i člancima 9. i 10. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u okviru propisane slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi i slobode izražavanja.
Osnovno pitanje na koje treba odgovoriti u ovom slučaju jest je li »jače« pravo ljekarnika na priziv savjesti ili pravo »pacijenta« da dobije lijek upravo od ljekarnika koji se poziva na priziv savjesti. Naime, kada je pitanje postavljeno na ispravan način, do odgovora se dolazi vrlo jednostavno. Strane koje i dalje tvrde da pacijent mora dobiti lijek unatoč činjenici o pravu na priziv savjesti konkretnoga ljekarnika zastupaju derogiranje prava na savjest i slobodu mišljenja pojedinca i svrstavaju se u skupinu koja ne smatra priziv savjesti građanskom slobodom, nego građanskim buntom, odnosno građanskom neposlušnošću. To je zato što je izvjesno da se ne će svaki ljekarnik pozvati na priziv savjesti, da je u konkretnom slučaju ljekarni bilo mnogo i da u tom trenutku pacijentici nije život ovisio o dobivanju konkretnoga lijeka upravo u trenutku i od ljekarnika koji se pozvao na priziv savjesti. Štoviše, ljekarne su privatna trgovačka društva i imaju pravo kreirati politiku ponude i prodaje po vlastitom nahođenju, preuzimajući tako i rizike od eventualno smanjenoga prometa zbog određenih poslovnih odluka. Dovoljan broj konkurentskih ljekarni danas neprijeporno je jamstvo da pacijenti mogu podignuti lijekove, a inzistiranje da lijek izda upravo ljekarnik koji se priziva na savjest izravno bi i grubo kršilo njegova temeljna ustavna prava i slobode – na savjest i na mišljenje.
Hrvatski slučaj podsjeća na nedavni sudski epilog pred Vrhovnim sudom Sjedinjenih Američkih Država glasovitoga predmeta slastičarnice »Masterpiece« protiv Komisije za ljudska prava Colorada (<https://www.nytimes.com/2018/06/04/us/politics/supreme-court-sides-with-baker-who-turned-away-gay-couple.html>a), kada je u prvostupanjskom procesu slastičarnica osuđena jer je odbila ispeći tortu za homoseksualni par. Vrhovni sud SAD-a poništio je tu presudu pozivajući se upravo na slobodu tržišta i na činjenicu da je dotični homoseksualni par imao mogućnost obratiti se i slastičarnici sklonoj narudžbama homoseksualaca, međutim oni su, namjerno ili ne, upravo inzistirali na usluzi iz slastičarnice koja se pozvala na svoja vjerska uvjerenja i savjest. Upravo činjenica da postoje brojne slastičarnice u kojima je taj par mogao zatražiti uslugu, uz činjenicu da svaka privatna osoba i obrt ima pravo kreirati svoju poslovnu politiku štiteći tako svoja uvjerenja i savjest, dovela je u združenom učinku do ispravne odluke Vrhovnoga suda koji je dao pravo upravo slastičarskomu obrtu. U navedenom predmetu Vrhovni sud SAD-a je 4. lipnja 2018. s omjerom glasova 7:2 presudio u korist američkoga slastičara iz Colorada Jacka Phillipsa, utvrđujući da je upravo Komisija za ljudska prava Colorada prema slastičaru bila veoma neprijateljski raspoložena zbog njegova religijskoga uvjerenja, te stoga pristrana i nepravedna. Štoviše, najgorljiviji član sudačkoga vijeća kada su u pitanju prava homoseksualnih osoba, Anthony M. Kennedy, istaknuo je da je bilo »neprimjerenih i neprihvatljivih komentara« od strane jednoga člana Komisije, smatrajući da je rasprava pred Komisijom bila neprikladna i da odluku treba promijeniti, jer je pravo na nepristranu i poštenu odluku na koju je slastičar imao pravo, bilo kompromitirano. Postupak Komisije u tom slučaju pokazao je jasno i neprihvatljivo neprijateljstvo prema iskrenim vjerskim uvjerenjima koja su bila motiv prigovora slastičara.
U osiguranju prava na priziv savjesti u Republici Hrvatskoj zdravstveni djelatnici pozivaju se uz Ustav i Konvenciju i na stavak 1. Rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o pravu na priziv savjesti u medicini, broj 1863/2010 od 7. listopada 2010., članak 20. Zakona o liječništvu Republike Hrvatske, te članak 2. točka 15. Kodeksa medicinske etike i deontologije, koji je identičan već citiranomu članku 20. Zakona o liječništvu, te također članak 38. Zakona o medicinskoj oplodnji. Izvan medicinske sfere u Hrvatskoj pravo na priziv savjesti može se naći u članku 24. Zakona o obrani koji propisuje da je osobama koje zbog svojih vjerskih ili moralnih uvjerenja nisu pripravne sudjelovati u obavljanju vojničkih dužnosti u Oružanim snagama dopušten prigovor savjesti, a nalazi ga se i u etičkim kodeksima raznih struka.
Razmatrajući pravo na prigovor savjesti, najveća bi pogrješka bila razmatrati ga samo sa strogo formalno-pravnoga gledišta. Naime, priziv savjesti je pravo i odluka pojedinca da izvrši ili odbije izvršiti neku radnju ili provesti neki postupak, postupajući tako suprotno zakonu, propisu ili nekoj drugoj odredbi, jer se prema uvjerenju tog pojedinca izvršenje te radnje protivi etičkim, moralnim ili vjerskim uvjerenjima, odnosno savjesti toga pojedinca. Priziv savjesti svojevrsno je osobno opravdanje za neizvršavanje određene radnje te je odraz prava na slobodu savjesti i često vjeroispovijesti, a motiviran je moralnim, etičkim ili religijskim uvjerenjima. Pravo na priziv savjesti upravo je dokaz zaštite slobode pojedinca, prava na njegovo samoodređenje, specifičnu osobnost i konačno samopoštovanje. Zabrana prigovora savjesti nije svojstvena pravnim sustavima s visoko razvijenim sustavima jamstava osobnih, ljudskih prava i temeljnih sloboda, te bi svako gušenje toga prava, bilo zakonodavno bilo institucionalno, vratilo civilizaciju ljudskih prava u vremena totalitarnih režima i kazneno djelo verbalnoga delikta.
Legitimnost prigovora savjesti pretpostavlja postojanje jasno artikuliranih moralnih načela pojedinca koji ističe prigovor savjesti, kojima se vodi prilikom procjene i reakcije na primjenu zakonom predviđene radnje ili postupka. Pritom takvo djelovanje ne smije biti utemeljeno na osobnim interesima ili primjerice interesima političke lojalnosti, a važno je da se postigne ravnoteža s pravima drugih. Kako je riječ o sukobu općeobveznoga pozitivnoga propisa i osobne savjesti, pravo na priziv savjesti uvijek se promatra strogo individualizirano, u svakoj konkretnoj situaciji i pojedinačnom slučaju za sebe. Priziv savjesti stoga nije formalno pravo, nego moralno pravo, pa čak i dužnost, kod kojega pojedinac djeluje svjesno i prema osobnoj savjesti, te je kod pravnih sustava s visoko razvijenom sviješću zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda priziv savjesti zakonski propisan u ograničenom opsegu.
Već spomenuta stajališta da je pravo na priziv savjesti građanski neposluh ili otpor zasnivaju se na elementarnom nerazumijevanju ishodišta priziva savjesti, odnosno njegova neposrednoga uzroka. Taj uzrok ne leži u političkim razlozima ili općem shvaćanju poštenja ili pravednosti, nego u osobnom uvjerenju, »unutarnjem glasu«, etičkim principima i moralnih postulatima pojedinca koji ga čine upravo jedinstvenom i slobodnom osobom. Prilikom ocjene prava na priziv savjesti važno je utvrditi što je osnovni motiv prizivatelja, smatra li pogrješnim postupiti sukladno propisu u vezi kojega se pozvao na priziv savjesti i smatra li se moralno odgovornim ako postupi suprotno svojemu uvjerenju te očekuje li »moralnu sankciju« ako pristane postupiti suprotno nekomu propisu.
U sudskoj praksi širom svijeta vidljivo je da će u sukobu između zahtjeva pravne norme i zahtjeva savjesti biti gotovo u pravilu odlučeno u korist savjesti, iako u prvom stupnju sudovi često slijepo daju prednost pravnoj normi. Vrlo važan predmet za sve europske profesionalne medicinske djelatnike raspravljen je 11. listopada 2018. u Norveškoj, u Oslu, gdje je Vrhovni sud Norveške odlučivao o pravu liječnice Katarzyne Jachimowicz koja je 2015. odbila provesti medicinski postupak ugradnje intrauterine spirale, koja je ujedno i abortivno sredstvo, zbog moralnoga prigovora koji je temeljila na svojoj kršćanskoj vjeri. Bolnica General Practitioner Clinic u oblasti Sauherad liječnici je uručila otkaz jer je odbila izvršiti medicinsku uslugu smatrajući ju moralno pogrješnom, unatoč činjenici da je dr. Katarzyne Jachimowicz prilikom zapošljavanja ugovorila s bolnicom klauzulu prava na priziv savjesti. Niži sud dao je pravo dr. Katarzyni Jachimowicz, smatrajući da ima pravo prakticirati medicinu u skladu sa svojom savješću, ali zdravstvene vlasti uložile su žalbu.
No Vrhovni sud Norveške istaknuo je da zdravstvene ustanove moraju poštovati pravo na prigovor savjesti za medicinske stručnjake prilikom njihova zapošljavanja, zacrtavajući tako ozbiljne standarde u ispravnom smjeru, ne samo u odnosu na medicinsku profesiju nego i za sve druge profesije i struke, budući da ta sudska odluka štiti fundamentalno ljudsko pravo na postupanje i djelovanje u skladu s najdubljim uvjerenjima svakoga pojedinca.
»Nitko ne bi trebao biti prisiljen birati hoće li slijediti svoju savjest ili pravila profesije. Pozdravljamo ovu odluku norveškoga Vrhovnoga suda. Ona će postaviti nove standarde u zaštiti temeljnoga prava na savjest u Norveškoj, pa i šire. Sud je prepoznao temeljno pravo na prigovor savjesti za medicinsko osoblje, kako je ono zaštićeno i međunarodnim pravom«, izjavio je Robert Clarke, direktor European Advocacy for ADF International, organizacije za ljudska prava koja je pratila i podržala slučaj dr. Katarzyne Jachimowicz. Također je istaknuo da ta pobjeda dolazi u vremenima u kojim medicinski profesionalci diljem Europe osjećaju porast bojazni za svoja radna mjesta zbog pritiska da čine nešto što nije moralno ispravno i što je prema njihovu uvjerenju neetično, a presuda norveškim vlastima šalje jasnu poruku da je savjest temeljno ljudsko pravo, koje štiti Konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, i koje mora biti zaštićeno.
Zanimljivost vezana uz priziv savjesti: Međunarodna mreža priziva savjesti još je davne 1985. odlučila da 15. svibnja postane Međunarodni dan priziva savjesti, nastojeći posvijestiti na svjetskoj razini važnost pitanja priziva savjesti kao izvedenice temeljnoga ljudskoga prava na savjest i slobodu mišljenja.


16. svibnja (16.5.) 136. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (137. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 229 dana.

 Događaji
 1929. – Održana je prva dodjela Oscara u Hollywoodu.
 1836. – Američki književnik Edgar Allan Poe vjenčao se s trinaestogodišnjom rođakinjom Virginijom Clemm.
 1960. – Nikita Hruščov zahtijevao je ispriku američkog predsjednika Dwighta Eisenhowera zbog prelijetanja špijunskog aviona nad SSSRom.
 1966. – Objavljen je Dylanov Blonde on Blonde, prvi dvostruki album u povijesti.
 1974. – Josip Broz Tito reizabran je za predsjednika Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, ovog puta doživotno.
 2018. –U Gospiću je gospićko-senjski biskup Zdenko Križić na 72. godišnjicu mučeničke smrti sestre Žarke Ivasić svečano otvorio postupak beatifikacije ili proglašenja mučeništva službenica Božjih sestre Žarke Ivasić i šest susestara mučenica (s. M. Kornelije Horvat, s. Lipharde Horvat, s. Geralde Jakob, s. Konstantine Mesar, s. Trofime Miloslavić i s. Blande Stipetić) iz Družbe sestara milosrdnica svetog Vinka Paulskoga – Zagreb, koje su stradale od komunističkog režima iz mržnje prema vjeri.

 Rođenja 16. svibnja
 1898. – Tamara de Lempicka, poljska slikarica († 1980.)
 1905. – Henry Fonda, američki glumac († 1982.)
 1928. – Zlata Tkač, moldavska skladateljica († 2006.)
 1955. – Biserka Perman, kuglačica i političarka
 1965. – Mehmet Murat İldan, turski pisac
 1966. – Janet Jackson, američka pjevačica i glumica
 1965. – Krist Novoselic, američki glazbenik hrvatskog podrijetla Smrti 16. svibnja
 1884. – Ignac Kristijanović, hrvatski (kajkavski) književnik (* 1796.)
 1926. – Mehmed VI., turski sultan (* 1861.)
 1946. – Žarka Ivasić, hrvatska katolička redovnica Družbe sestara milosrdnica svetog Vinka Paulskoga u Zagrebu (* 1908.)
 1947. – Frederick Gowland Hopkins, engleski biokemičar i nobelovac (* 1861.)
 1973. – Albert Paris Gutersloh, austrijski književnik i slikar (* 1887.)
 1977. – Modibo Keita, prvi predsjednik afričke države Mali (* 1915.)
 1980. – Božo Težak, hrvatski kemičar (* 1907.)
 1987. - Jagoda Antunac, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica (* 1938.)
 2010. – Ronnie James Dio, američki glazbenik (* 1942.)

 Blagdani i spomendani
 Dan grada Omiša
 Dan grada Slavonskog Broda
 Sveti Ubald

 Imendani

 Izvori

 016

in 1974.

in 2018.

Question: when was dylan's blonde on blonde released

in 1974.

in 2018.

Question: who is the president of the socialist federative republic of yugoslavia

in 1974.

in 2018.

Question: what was the first double album in history

Blonde on Blonde , prvi dvostruki album u povijesti .

in 1974.

in 2018.

Question: when did tito become president of yugoslavia

in 1974.

in 2018.

Question: whose first double album was 'blonde on blonde' in 1974

in 1974.

in 2018.

Question: what position has tito been appointed this time

in 1974.

in 2018.

Question: josip broz tito has been appointed president of which country for a lifetime

in 1974.

in 2018.

Dylan ’s Blonde on Blonde is the first double album in history .

Josip Broz Tito has been appointed President of the Socialist Federative Republic of Yugoslavia , this time for a lifetime .

Dylan’s Blonde on Blonde is the first double album in history. in 1974. Josip Broz Tito has been appointed President of the Socialist Federative Republic of Yugoslavia, this time for a lifetime. in 2018.


17. svibnja (17.5.) 137. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (138. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 228 dana.

 Događaji
 1814. – Norveška proglasila nezavisnost od Švedske i usvojila novi ustav
 1846. – Adolphe Sax patentirao saksofon
 1940. – Nacističke trupe ušle u Bruxelles.
 1949. – Velika Britanija priznala nezavisnost Republike Irske i potvrdila pripadnost Sjeverne Irske Ujedinjenom Kraljevstvu
 1965. – Prvi prijenos TV programa u boji, iz Velike Britanije u SAD
 1990. – Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) briše homoseksualnost s liste psihičkih bolesti
1992. – Spaljen Orijentalni institut u Sarajevu. Nakon bombardiranja zapaljivim streljivom nepovratno izgubljena rukopisna zbirka s 5263 kodeksa i arhiva s preko 200.000 dokumenata.
 1997. – Počeo emitirati program Hrvatski katolički radio.HKR Dvadeseta obljetnica emitiranja HKR-a, 17. svibnja 2017. (pristupljeno 27. studenoga 2017.)
 2014. – Sava je probila riječni nasip kod Rajevog Sela što je prouzročilo poplave u istočnoj Hrvatskoj.

 Rođenja 17. svibnja
 1798. – Anton Šerf, slovenski pisac, pjesnik, homilet († 1882.)
 1820. – Sergej Solovjov, ruski povjesničar († 1879.)
 1864. – Ante Trumbić, hrvatski političar († 1938.)
 1898. – Ante Cettineo, hrvatski književnik († 1956.)
 1906. – Zinka Kunc, hrvatska operna solistica († 1989.)
 1918. – Birgit Nilsson, švedska operna pjevačica († 2005.)
 1926. – Michio Kushi, japanski edukator i makrobiotičar
 1929. – Branko Zebec, hrvatski nogometaš i nogometni trener († 1988.)
 1932. – Branimir Makanec, hrvatski pionir računalstva
 1936. – Dennis Hopper, američki glumac († 2010.)
 1950. – Janez Drnovšek, slovenski političar i državnik († 2008.)
 1951. – Ivan Katalinić, hrvatski nogometni vratar i trener
 1960. – Andro Vlahušić, hrvatski liječnik i političar
 1960. – Branko Miljuš, hrvatski nogometaš
 1961. – Enya, irska glazbenica
 1982. – Tony Parker, francuski košarkaš
 1983. – Channing Frye, američki košarkaš Smrti 17. svibnja
 1395. – Marija, ugarsko-hrvatska kraljica (* 1370.)
 1510. – Sandro Botticelli, talijanski slikar (* 1445.)
 1917. – Radomir Putnik, srpski vojskovođa (* 1847.)
 1935. – Antonia Mesina, talijanska katolička blaženica (* 1919.)
 1979. – Zvonimir Cimermančić, hrvatski nogometaš (* 1917.)
 1999. – Božidar Finka, hrvatski jezikoslovac (* 1925.)
 2002. – Ladislao Kubala, mađarsko-španjolski nogometaš i trener slovačkog porijekla (* 1927.)
 2010. – Lujo Margetić, hrvatski povjesničar i akademik (* 1920.)
 2012. – Donna Summer, američka pjevačica (* 1948.)
 2013. – Jorge Rafael Videla, argentinski vojni diktator (* 1925.)

 Blagdani i spomendani
 Dan službi nacionalne sigurnosti u Hrvatskoj
 Međunarodni dan borbe protiv homofobije

 Imendani

 Izvori

 017

in 1997.

Question: how many documents in 17 svibnja

in 1997.

Question: when did 17 svibnja get destroyed

in 1997.

Question: what is the name of the institute that was burned in sarajevo

in 1997.

Question: where is the eastern institute located on a map

in 1997.

Question: what is the name of the institute in sarajevo that was destroyed by a

in 1997.

Question: how many documents are in the eastern institute

in 1997.

Question: how many codes in 17 svibnja

in 1997.

Question: how many documents are in 17 svibnja

in 1997.

The Eastern Institute in Sarajevo was burned .

After the bombardment with a firearm irreversibly lost a manuscript collection with 5263 codes and archives with more than 200,000 documents .

The Eastern Institute in Sarajevo was burned. After the bombardment with a firearm irreversibly lost a manuscript collection with 5263 codes and archives with more than 200,000 documents. in 1997.


21. svibnja (21.5.) 141. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (142. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 224 dana.

Događaji
 879. – Papa Ivan VIII. na misi je blagoslovio kneza Branimira, hrvatski narod i zemlju.
 1502. – Portugalci otkrili nenaseljen otok Sveta Helena u južnom Atlantskom oceanu
 1871. – Francuska je vojska upala u Parišku komunu i slomila je nakon tjedan dana uličnih borba

 1894. – srpski kralj, Aleksandar Obrenović ukinio liberalni ustav iz 1888. godine
 1904. – u Parizu osnovana FIFA, svjetska nogometna federacija
 1908. – u Chicagu prvi puta u povijesti prikazan horor film (Dr Jekyll i Mr Hyde), kao snimka kazališnog komada u jednom činu
 1925. – u Kanadi dopuštena prodaja piva
 1927. – Charles Lindbergh sletio je u Parizu i tako postao prvi čovjek koji je sam preletio Atlantski ocean
 1932. – Amelia Earhart sletjela je u Irsku i tako postala prva žena koja je sama preletjela Atlantski ocean
 1934. – u mjestu Oskalosa u SAD-u prvi put mještanima uzeti otisci prstiju
 1937. – na komadu leda koji pluta u Arktičkom oceanu izgrađena je sovjetska istraživačka stanica i prva je takve vrste
 1945. – uhvaćen Heinrich Himmler, njemački ratni zločinac
 1956. – prva detonacija hidrogenske bombe iznad Bikinija
 1958. – uvodi se automatsko biranje telefonskih brojeva, britanska kraljica je svečano obavila prvi automatski telefonski poziv u Britaniji
 1972. – Laszlo Toth, australski geolog vandalizirao Michelangelovu Pietu
 1977. – više od 300 ljudi nastradalo u požaru u robnoj kući u Bruxellesu
 1982. – iskrcaj britanskih postrojbi na Falklandske otoke
 1988. – Zagrebački punk rock sastav Hladno pivo u Kumrovcu održao prvi koncert
 1992. – američki Senat donio zakon kojim se SR Jugoslaviji uskraćuje svaka pomoć zbog agresije na Hrvatsku i BiH
 2003. – snažan potres (6,8 stupnjeva) pogodio je Alžir u kojem je poginulo oko 2,000 ljudi
 2006. – crnogorski glasači na referendumu o neovisnosti Crne Gore izglasali neovisnost od Srbije.

 Rođenja 21. svibnja
 1471. – Albrecht Dürer, njemački slikar († 1528.)
 1527. – Filip II., španjolski kralj († 1598.)
 1843. – Charles Albert Gobat, švicarski političar († 1914.)
 1844. – Henri Rousseau, francuski slikar († 1910.)
 1855. – Émile Verhaeren, belgijski pjesnik († 1916.)
 1860. – Willem Einthoven, nizozemski liječnik i fiziolog († 1927.)
 1868. – Abdul Medžid II., turski sultan i kalif († 1944.)
 1921. – Andrej Saharov, sovjetski nuklearni fizičar († 1989.)
 1938. – Anto Gardaš, hrvatski književnik († 2004.)
 1941. – Rudolf Rabfeld, hrvatski kuglač i inženjer († 2021.)
 1944. – Mary Robinson, irska političarka
 1948. – Jonathan Hyde, engleski glumac
 1948. – Leo Sayer, engleski kantautor
 1957. – Mr. T, američki glumac
 1957. – Judge Reinhold, američki glumac
 1960. – Vladimir Salnjikov, ruski plivač
 1967. – Lisa Edelstein, američka glumica
 1970. – Brigita Bukovec, slovenska atletičarka
 1972. – The Notorious B.I.G., američki glazbenik († 1997.)
 1977. – Quinton Fortune, južnoafrički nogometaš
 1978. – Jamaal Magloire, kanadski košarkaš
 1980. – Gotye (Wouter De Backer), belgijsko - australski glazbenik
 1986. – Mario Mandžukić, hrvatski nogometaš Smrti 21. svibnja
 252. – Sun Quan, kineski kralj i car (* 182.)
 987. – Luj V., francuski kralj (* 967.)
 1254. – Konrad IV., rimsko-njemački kralj (* 1228.)
 1471. – Henrik VI., kralj Engleske i Francuske (* 1421.)
 1481. – Kristijan I., danski kralj (* 1426.)
 1542. – Hernando de Soto, španjolski istraživač (* 1496.)
 1639.  – Tommaso Campanella, talijanski redovnik (* 1568.)
 1647. – Pieter Corneliszoon Hooft, nizozemski pjesnik (* 1581.)
 1844. – Giuseppe Baini, talijanski skladatelj (* 1775.)
 1894.– August Kundt, njemački fizičar (* 1839.)
 1895. – Franz von Suppè, austrijski skladatelj (* 1819.)
 1908. – Spiridon Brusina, hrvatski zoolog (* 1845.)
 1911. – Williamina Fleming, škotsko-američka astronomkinja (* 1857.)
 1919. – Jevgraf Stepanovič Fjodorov, ruski mineralog (* 1853.)
 1920. – Venustiano Carranza, meksički revolucionar i predsjednik (* 1859.)
 1935. – Hugo de Vries, nizozemski botaničar i genetičar (* 1848.)
 1949. – Klaus Mann, njemačko-američki pisac (* 1906.)
 1964. – James Franck, njemačko-američki fizičar i nobelovac (* 1882.)
 1973. – Mato Grković, hrvatski glumac i redatelj (* 1898.)
 1991. – Rajiv Gandhi, indijski premijer (* 1944.)
 1999. – Fulvio Tomizza, talijanski književnik i Istranin (Materada) (* 1935.)
 2020. – Bekim Sejranović, bosanskohercegovački književnik (* 1972.)
2021. – Zdenko Vukasović, hrvatski nogometni vratar (* 1941.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 021

It was 879.

by 1502

The .

Birališta zatvaraju u 17 sati
Austrijanci danas izlaze na predsjedničke izbore, Van der Bellen favorit
Navijači, spremite se!
Dinamo – RB Salzburg, u utorak na stadionu Maksimir, sudi Nijemac Tobias Stieler
Hvala Hrvatima u Njemačkoj...
ARIJAN GORIČKI: Pobijedio sam jednoglasnom odlukom sudaca nakon 10 rundi borbe, u borbi protiv Giorgija Gachechiladzea iz Gruzije
Pogled iz iseljeništva
Gojko Borić: Zašto je Vučić toliko opsjednut Hrvatskom? Osim toga, premijer Plenković samo odmahuje rukom, a ne bi smio
Hrvati u Njemačkoj
Fra Ante Ivan Rozić novi je župnik u Bad Cannstattu i Feuerbachu
Razgovori na vrhu
Biden i Scholz osudili rusku aneksiju ukrajinskih regija i nuklearne prijetnje
Sretno, Vatreni!
Dalić i Kustić zadovoljni ždrijebom kvalifikacija za Euro 2024.: Hrvatska s Walesom, Armenijom, Turskom i Latvijom
Birališta zatvaraju u 17 sati
Austrijanci danas izlaze na predsjedničke izbore, Van der Bellen favorit
začuli pozive u pomoć
Granični policajci spasili šest migranata iz rijeke Save
novi incident
Zbog sabotaže na kablovima na sjeveru Njemačke željeznički promet obustavljen satima
u znak sjećanja
Obilježena 30. obljetnica pada Bosanskog Broda i većeg dijela Bosanske Posavine
Najčitanije vijesti
Sretno, Vatreni!
Dalić i Kustić zadovoljni ždrijebom kvalifikacija za Euro 2024.: Hrvatska s Walesom, Armenijom, Turskom i Latvijom
U 97. godini
U Zagrebu je preminula Ankica Tuđman, supruga prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana
hodočašće mladih
Mladi Hrvati i Hrvatice iz Švicarske okupili se na 44. Rumenom listu u najvećem marijanskom svetištu Einsiedelnu
Piše: Gojko Borić/Köln
Parlamentarne pobjede desnice u Europi moguće, u Hrvatskoj puno toga pod velikim upitnikom
Piše: Gojko Borić/Köln
Parlamentarne pobjede desnice u Europi moguće, u Hrvatskoj puno toga pod velikim upitnikom
Opća skupština UN-a
Plenković u govoru Hrvatima u New Yorku: Ostvarili smo sve ciljeve
pokop u Windsoru
Detalji ispraćaja kraljice Elizabete II., pazi se na svaki detalj
Pogledajte atmosferu
Hamburška luka slavi svoj 833. rođendan: Zemlja-partner je Hrvatska! Veleposlanik Bakota: 'Hrvatski iseljenici su važna spona u razvijanju dijaloga'
Nije prvi slučaj!
Nasjeli na internetsku prijevaru: Putovali s dvoje male djece iz Luksemburga do Makarske pa ostali na ulici!
život bez ograničenja
Da za svećenički poziv nikada nije kasno bez obzira na godine i tjelesne teškoće dokazuje ovaj primjer
Nakon 1100 kilometara puta
Četvorica hrvatskih branitelja iz Varaždina pješice stigla do Pelješkog mosta
Ostvarili hrvatski san!?
Zatvorili su oči i zauvijek otišli VLADIMIR PAVLINIĆ i BRANKO SALAJ i mnogi drugi emigrantski boraci za hrvatsku državu i demokraciju
Piše: Ivan Novokmet
Ova energetska kriza upravo je radikalno naglasila potrebu preispitivanja: Je li vrijeme za povratak iseljenika na rodna ognjišta?
Umjesto mirne starosti
U Hrvatskoj raste broj beskućnika, u prihvatilištima ima samo 420 mjesta
Ostvarili hrvatski san!?
Zatvorili su oči i zauvijek otišli VLADIMIR PAVLINIĆ i BRANKO SALAJ i mnogi drugi emigrantski boraci za hrvatsku državu i demokraciju
Piše: Ivan Novokmet
Ova energetska kriza upravo je radikalno naglasila potrebu preispitivanja: Je li vrijeme za povratak iseljenika na rodna ognjišta?
Nije sve gotovo
Ponovno brojanje glasova na mnogim biralištima u BiH, potvrđen slučaj krađe
mučne obiteljske tajne
Hrvatski film 'Stric' proglašen najboljim na festivalima u Crnoj Gori i Srbiji
Orašje 2022.
Svečanom akademijom otvoreni 27. Dani hrvatskog filma 'Ivo Gregurević': Ovaj najveći kulturni događaj trajat će do 4. rujna
ples, nošnje, pjesma
Od Cresa preko Šibenika pa sve do Dubrovnika: Započela 28. Ljetna škola hrvatskog folklora
2. srpnja
Paragvajska udruga Hrvata poziva na predstavljanje knjige 'Croatas en Paraguay - Hrvati u Paragvaju'
hodočašće mladih
Mladi Hrvati i Hrvatice iz Švicarske okupili se na 44. Rumenom listu u najvećem marijanskom svetištu Einsiedelnu
Opća skupština UN-a
Plenković u govoru Hrvatima u New Yorku: Ostvarili smo sve ciljeve
Procurili dokazi?
Australski sud naredio istragu o hrvatskoj šestorki: Smjestio im je agent Udbe?
Zbog čega
Sve više Hrvata odlazi u Australiju!? David Matešić iz Sydneya: 'Rast je nevjerojatan'
Misa, pa druženje
Hrvatska zajednica u Sydneyu proslavila blagdan blažene Marije od Propetog Isusa Petković

Question: when was 21 svibnja created

It was 879.

by 1502

The .

Question: who blessed prince branimir in 1502

It was 879.

by 1502

The .

Question: who did pope john viii bless in 1502

It was 879.

by 1502

The .

Question: what did pope john viii do on his mission

It was 879.

by 1502

The .

Question: who did pope john viii bless on his mission

It was 879.

by 1502

The .

Question: who are 21 svibnja dedicated to

It was 879.

by 1502

The .

Question: what nationality is prince branimir

It was 879.

by 1502

The .

Pope John VIII on his mission blessed Prince Branimir , the Croatian people and the country .

It was 879. Pope John VIII on his mission blessed Prince Branimir, the Croatian people and the country. by 1502 The .


22. svibnja (22.5.) 142. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (143. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 223 dana.

 Događaji
 1813. – Rodio se njemački skladatelj Richard Wagner (Let valkira).
 1819. – Zaplovio je SS Savannah, prvi parobrod koji je preplovio Atlantski ocean.
 1885. – Umro je francuski književnik Victor Hugo (Jadnici).
 1897. – "Krvavi izbori u Bošnjacima", na predizbornom skupu, mađaronski orijentirani žandari ubili 8 hrvatskih seljaka iz Bošnjaka.
 1939. – Drugi svjetski rat: Njemačka i Italija potpisale su Čelični pakt.
 1960. – Najsnažniji potres ikada zabilježen (9,5 Richtera) pogodio Čile
 1967. – 323 poginulih u požaru u Bruxellesu
 1977. – Mick Jagger pjevač sastava The Rolling Stones upoznaje buduću suprugu Jerry Hall.
 1980. – U Japanu je objavljen Pac-Man Iwatanija Torua dizajnera videoigara, arkadna igra koja je postala jedna od najuspješnijih videoigara. Na 30. godišnjicu (21. i 22. svibnja 2010.) igre internetska tražilica Google je na 48 sati omogućila svojim korisnicima igranje Pac-Mana na početnoj stranici.
 1992. – Republika Hrvatska primljena u članstvo Ujedinjenih naroda
 2020. – U Kninu je predstavljen prijedloga zakona o proglašavanju Dinare parkom prirode koji bi obuhvatio masiv Dinare (Dinara, Troglav i Kamešnica), izvorišni dio i gornji tok rijeke Cetine te krška polja uz Cetinu (Hrvatačko, Paško i Vrličko).HINA:  Dinara postaje 12. Park prirode u Hrvatskoj: 'Davno je trebala'  24sata. 22. svibnja 2020. Pristupljeno 23. svibnja 2020.
 Rođenja 22. svibnja
 1813. – Richard Wagner, njemački skladatelj († 1883.)
 1859. – Arthur Conan Doyle, engleski književnik († 1930.)
 1861. – Jan Vlašimsky, hrvatski skladatelj i zborovođa češkog porijekla († 1942.)
 1913. – Petar Guberina, hrvatski jezikoslovac, fonetičar, teoretičar stilistike kao znanosti († 2005.)
 1924. – Charles Aznavour, francuski šansonijer, skladatelj i glumac
 1946. – Hrvoje Horvat, hrvatski rukometaš
 1971. – MC Eiht, američki reper
 1987. – Novak Đoković, srbijanski tenisač
 1987. – Kristina Elez, hrvatska rukometašica Smrti 22. svibnja
 337. – Konstantin Veliki, rimski car (* 274.)
 1016. - Sv. Ivan Vladimir, dukljanski knez (* oko 970.)
 1457. – Sveta Rita, talijanska katolička svetica (* 1381.)
 1873. – Alessandro Manzoni, talijanski književnik (* 1785.)
 1885. – Victor Hugo, francuski književnik (* 1802.)
 1939. – Martin Borenić, gradišćanskohrvatski pisac, kalendarac, učitelj (* 1850.)
 1942. - Stjepan Filipović, narodni heroj. Poznat po pozdravu "Smrt fašizmu - sloboda narodu!" (* 1900.)
 2017. - Nicky Hayden, američki vozač motociklističkih utrka (* 1981.)

 Blagdani i spomendani
 Međunarodni dan biološke raznolikosti
 Dan grada Zaboka
 Dan zaštite prirode u Hrvatskoj

 Imendani

 Izvori

 022

Park prirode Dinara bit će 12. Park prirode u Republici Hrvatskoj i zajedno s osam nacionalnih parkova zaokružit ćemo jednu cjelinu od 20 takvih zaštićenih područja, rekao je ministar Ćorić
Dinara će biti 12. park prirode u Hrvatskoj, a u Kninu je u petak na predstavljanju prijedloga zakona o proglašavanju Dinare parkom prirode istaknuto da u nj ulaze masiv Dinare (Dinara, Troglav i Kamešnica), izvorišni dio i gornji tok rijeke Cetine te krška polja uz Cetinu (Hrvatačko, Paško i Vrličko).
U Kninu su bili ministar zaštite okoliša i energetike Tomislav Ćorić, šibensko-kninski župan Goran Pauk, splitsko-dalmatinski Blaženko Boban, gradonačelnik Knina Marko Jelić te građani, predstavnici nevladinih organizacija i ostala zainteresirana javnost, priopćeno je iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike.
Ministar zaštite okoliša i energetike Ćorić istaknuo je kako je ovo poseban tjedan za zaštitu prirode. Europska komisija je 20. svibnja objavila novu Strategiju bioraznolikosti do 2030., jučer je obilježen 'Natura 2000' dan, danas se obilježava Međunarodni dan bioraznolikosti i Dan zaštite prirode u Republici Hrvatskoj, a u nedjelju je Europski tjedan parkova.
- Park prirode Dinara bit će 12. park prirode u Republici Hrvatskoj i zajedno s osam nacionalnih parkova zaokružit ćemo jednu cjelinu od 20 takvih zaštićenih područja. Proglašenjem Dinare parkom prirode udio zaštićenih područja u kopnenoj površini Republike Hrvatske povećat će se s 12 na 13 posto, a pod europskom ekološkom mrežom 'Natura 2000' više neće biti 36,7 nego 39 posto teritorija - rekao je ministar Ćorić.
Kako je istaknuo, "to zorno pokazuje što će ovih 63 tisuće hektara novoga zaštićenog područja značiti za ukupan kapacitet zaštićenih područja u Hrvatskoj i, u konačnici, što će značiti za budućnost bioraznolikosti u Hrvatskoj“.
Župan Boban je rekao da je od 63 tisuće hektara budućeg parka prirode Dinare gotovo dvije trećine u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Podsjetio je kako je riječ o prostoru koji graniči s Bosnom i Hercegovinom te je izrazio nadu da će taj dio Dinare biti zaštićen i u BiH.
Šibensko-kninski župan Goran Pauk je rekao kako će se proglašenjem parka prirode Dinare taj „predivan prostor otvoriti kao potencijal za razvoj čitavog područja, i to na način da se ne naruši izvorna prirodna ljepota, a da Dinaru istovremeno učini pristupačnijom domaćim ljudima i posjetiteljima te stavi u funkciju gospodarskog razvoja u skladu sa stoljetnom tradicijom ljudskog korištenja prostora u ovom kraju“.
- Nadam se da će na prvom sljedećem zasjedanju Sabora biti proglašenje ovog zakona. Imat ćemo park prirode i štitit ćemo ono što nam je najvažnije. Krka i Cetina izviru u budućem parku prirode Dinari i bez njih ne bi bilo života i nas - istaknuo je gradonačelnik Knina Marko Jelić.
Donošenje predloženog zakona o proglašenju parka prirode Dinare omogućilo bi pravne pretpostavke za osnivanje javne ustanove, donošenje prostornog plana područja posebnih obilježja i plana upravljanja tim parkom prirode, čime bi se pobliže uredila zaštita, unapređenje i korištenje tog zaštićenog dijela prirode te način upravljanja njime.
Tisuću biljnih vrsta i 20 endemskih životinja
Budući park prirode, kako je najavljeno, trebao bi zaštititi površinu od 63.052 hektara na području Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske županije, što je najveće područje parka prirode nakon Velebita (200.000 hektara).
Dinarski krš je fenomen prepoznat na međunarodnoj razini koji obuhvaća puno šire područje, a upravo je po Dinari kao tipskom lokalitetu dobio i ime.
To je najvrjednija prirodna cjelina krša u svijetu, s naslagama debljim od osam kilometara te s izrazito razvijenim krškim poljima koja sadržavaju sve krške pojave.
Područje Dinare je izrazito bogato endemičnim i ugroženim vrstama. Obitavalište je više od 1000 biljnih vrsta (petina ukupne hrvatske flore), od toga 75 nacionalnih endema. Poznato je više od 20 endemskih vrsta životinja, od toga i jedan sisavac - dinarski voluhar.
Na Dinari je i najviši vrh Republike Hrvatske – Sinjal (1831 metar). U budućem parku prirode je 11 područja ekološke mreže - dva za ptice i devet za vrste i staništa, tako da je 87 posto tog područja ujedno i područje ekološke mreže "Natura 2000". (bt)

Question: when does croatia become a member of uno

Question: how many dinar parks are there in croatia

Question: the rivers dinar, Troglav and kamešnica are part of which

Question: which country will be admitted to the united nations in 2020

Question: what is the name of the national park in croatia

Question: the republic of croatia will join which organization in 2020

Question: the dinar park is in which european country

The Republic of Croatia is admitted to the United Nations in 2020 .

– In Knin was presented a bill on the declaration of the Dinar parks of nature that would include the massive Dinar ( Dinar , Troglav and Kamešnica ) , the source part and the upper stream of the river Cetina and the cross fields along with Cetina ( Hrvatačko , Paško and Vrličko).HINA : Dinar becomes 12 .

The Republic of Croatia is admitted to the United Nations in 2020. – In Knin was presented a bill on the declaration of the Dinar parks of nature that would include the massive Dinar (Dinar, Troglav and Kamešnica), the source part and the upper stream of the river Cetina and the cross fields along with Cetina (Hrvatačko, Paško and Vrličko).HINA: Dinar becomes 12.


26. svibnja (26.5.) 146. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (147. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 219 dana.

Događaji
 1805. – Napoleon Bonaparte proglasio se kraljem Italije.
 1806. – Napoleon Bonaparte okupirao je Dubrovačku Republiku.
 1828. – U Nürnbergu je zatečen Kaspar Hauser, najslavniji slučaj divljeg djeteta.
 1854. – Francuska i Velika Britanija okupirale su Grčku luku Pirej poslije objave blokade Grčke zbog pokušaja napada na Tursku.
 1864. – Montana je postala savezna država u sklopu Sjedinjenih Američkih Država.
 1865. – Predajom zadnje jedinice Konfederacije završio je Američki građanski rat.
 1889. – Otvoreno je dizalo na Eiffelovu tornju.
 1895. – Nikola II. postao je ruski car.
 1923. – Održana je prva utrka "24 sata Le Manchea".
 1942. – Vojska Trećeg Reicha počela je napredovanje prema Staljingradu i Kavkazu, što je bio uvod u Staljingradsku bitku, ključnu vojnu operaciju Drugog svjetskog rata.
 1972. – U Moskvi je potpisan ugovor između SSSR-a i SAD-a o ograničenju strategijskog nuklearnog naoružanja.
 1979. – Izrael je vratio Egiptu sinajsko središte El Aris, okupirano u ratu 1967.
 1986. – Europska unija prihvatila zastavu s 12 zvjezdica.
 1992. – Oslobođena Mokošica.HKM, Oslobođena Mokošica, objavljeno i pristupljeno 26. svibnja 2021.
 2014. –  Održan je koncert pod nazivom "Hrvatska pomaže" za prikupljanje pomoći područjima uništenim u poplavama.Tajana Petrović Čemeljić : Hrvatska pomaže - veliki humanitarni koncert u Rijeci, Splitu i Zagrebu , HR - Radio Rijeka, 24. svibnja 2014. Pristupljeno 25. lipnja 2016.

 Rođenja 26. svibnja
 1822. – Edmond Goncourt, francuski književnik († 1896.)
 1832. – Dragutin Antun Parčić, hrvatski jezikoslovac († 1902.)
 1878. – Isadora Duncan, američka plesačica († 1927.)
 1907. – John Wayne, američki filmski glumac († 1979.)
 1912. – Balint Vujkov, hrvatski književnik  († 1987.)
 1913. – Oto Šolc, hrvatski književnik († 1994.)
 1914. – Irmã Dulce, brazilska svetica († 1992.)
 1939. - Merab Kostava, gruzijski disident, glazbenik i pjesnik († 1989.)
 1946. – Brigitte Young, austrijska ekonomistica
 1948. – Stevie Nicks, američka pjevačica
 1962. – Miroslav Barbir Mimo, hrvatski glazbenik i kvizoman
 1973. – Jussi Sydänmaa, finski glazbenik (gitarist)
 1981. – Dino Drpić, hrvatski nogometaš Smrti 26. svibnja
 735. – Beda Časni, crkveni naučitelj i svetac (* oko 673.)
 1762. – Alexander Gottlieb Baumgarten, njemački filozof (* 1714.)
 1919. – Milan Amruš, hrvatski liječnik, političar i zagrebački gradonačelnik (* 1848.)
 1945. – Pavao Ivakić, hrvatski svećenik (* 1909.)
 1976. – Martin Heidegger, njemački filozof (* 1889.)
 1978. – Tamara Karsavina, ruska balerina (* 1885.)
 1984. – Slavko Macarol, hrvatski geodet, rektor Sveučilišta u Zagrebu (* 1914.)
 2002. – Ivo Maček, hrvatski pijanist i skladatelj (* 1914.)

 Blagdani i spomendani
 Nacionalni dan darivanja i presađivanja organa i tkiva u Hrvatskoj
 Dan državnosti u Gruziji
 Sveti Eleuterije i Filip Neri

 Imendani

 Izvori

 026

in 2014.

Na današnji dan 1992. godine oslobođena Mokošica, a koja je danas prigradsko dubrovačko naselje te se nalazi na Jadranskoj magistrali.
„Bilo je to 26. svibnja 1992. godine. Skupili smo se na Kantafigu i krenuli u Sustjepan. U Sustjepanu smo istu večer Goran Mazić, Baldo Bilić i ja našli jednu od gelera izbušenu barku čije smo rupe zakrpili čime smo stigli, krpama, šugamanima i sličnim materijalom, bacili je u more, našli dvije daske za veslanje i uputili se preko rijeke. Drugi su vikali za nama, zaustavljali nas, ali srce nas je povuklo na drugu, dotad okupiranu obalu. S otprilike 10 cm vode na dnu barke uspjeli smo doveslati do mula ispred ambulante u Staroj Mokošici. Negdje iz pravca Lozice smo čuli rafale (tek kasnije smo saznali da su to bili naši specijalci). S otkočenim puškama i metkom u cijevi krenuli smo prema središtu naselja usput u mrklom mraku pazeći da ne povučemo kakvu žicu potezne mine. Za prevaliti 200 metara trebalo nam je dobrih petnaestak minuta, a po dolasku u samo naselje našli smo jednog starijeg čovjeka koji je zaplakao od sreće kad je nakon osam mjeseci okupacije ugledao trojicu hrvatskih vojnika. Uveo nas je u kuću, odnekud je izvukao demižanu vina i narezao pršuta koji je sakrio od četnika i čuvao za ovaj trenutak. Bio je to Ilija Azinović, čovjek koji je zbog hrvatskog barjaka nađenog u njegovoj kući trpio svakodnevne četničke torture.“
Ovim riječima Braco Elezović, legendarni branitelj Dubrovnika, prisjetio se današnjeg dana 1992. godine i oslobađanja Mokošice u koju je ušao kao pripadnik samostalnog Sustjepanskog voda „Žute loptice“ pri 2. bojni 163. brigade Hrvatske vojske. Mokošica, danas prigradsko dubrovačko naselje, nalazi se na Jadranskoj magistrali. Prije izgradnje Mosta dr. Franje Tuđmana kroz nju, i ostala mjesta Rijeke Dubrovačke, ulazilo se u grad iz pravca Splita. Okupirana je od 20. do 22. studenog 1991. za vrijeme lažnog primirja i pokušaja europske diplomacije da zaustavi stradanja Dubrovnika. Ulaskom JNA u mjesto dio Hrvata napustio je svoje domove, a dio je ondje ostao živjeti. O njima su se brinuli pripadnici Civilne zaštite na čelu s Antunom Bonićem i dr. Zdravkom Bazdanom. Bio je to jedini Stožer Civilne zaštite u Hrvatskoj koji je djelovao na okupiranom teritoriju. Godinu dana nakon oslobođenja Mokošice dr. Bezdan dao je izjavu novinaru Luku Brailu:
„Nismo imali nikakvih naznaka da se oni kane povući, pa ni dan ranije. Njihovi oficiri su govorili da će ovdje ostati trajno. Međutim, dan ranije, 25. svibnja oko 12 sati vidjeli smo egzodus stanovnika Mokošice srpske nacionalnosti koji su navrat-nanos napuštali našu mjesnu zajednicu u pravcu Trebinja. Nosili su sobom što su mogli ponijeti pa je bilo očigledno da se nešto priprema. U takvoj situaciji mi nismo znali što nas očekuje. Pretpostavljao sam ipak da je pitanje dana kada će se okupator povući jer je Hrvatska vojska pod vodstvom generala Bobetka već bila oslobodila Slano i kretala se prema Dubrovniku. No, bio sam uvjeren da će kod povlačenja uslijediti masakriranje nas koji smo ostali, a bilo nas je oko 300. Ovdje bih napomenuo da je za cijelo vrijeme okupacije prema našoj procjeni u naselju i mjestima koja mu gravitiraju bilo oko 1500 ljudi. Međutim, kako je vrijeme prolazilo i kako je zaista bilo teško živjeti pod okupatorskom čizmom, većina nije imala snage sve to izdržati.“
Borna Marinić magistar je povijesti koji se niz godina bavi temom Domovinskog rata. Od 2013. uređuje i vodi Facebook stranicu Dogodilo se na današnji dan – Domovinski rat. Autor je više knjiga i dokumentarnih filmova na temu Domovinskog rata, a kao novinar radio je dvije godine u HRT-ovoj emisiji TV Kalendar. Od ožujka 2019. uređuje i vodi emisiju Domoljubne minute na Hrvatskom katoličkom radiju. Vlasnik je obrta CroHis kojim promiče vrijednosti Domovinskog rata.

Question: when is the next 26 svibnja published

in 2014.

Question: who said croatia helps

in 2014.

Question: what is the full name of 26 svibnja

in 2014.

Question: when was the 26 svibnja concert held

in 2014.

Question: what was the name of the concert held

in 2014.

Question: what caused the release of 26. svibnja

in 2014.

Question: when is the next edition of 26 svibnja coming out

in 2014.

Question: when was 26 svibnja published

in 2014.

– Liberated Mokošica . HKM , Liberated Mokošica , published and accessed on May 26 , 2021 .

– A concert under the title “ Croatia helps ” was held to collect aid to areas destroyed by floods . Tajana Petrović Čemeljić : Croatia helps – a large humanitarian concert in Rijeka , Split and Zagreb , HR – Radio Rijeka , May 24 , 2014 .

– Liberated Mokošica.HKM, Liberated Mokošica, published and accessed on May 26, 2021. in 2014. – A concert under the title “Croatia helps” was held to collect aid to areas destroyed by floods.Tajana Petrović Čemeljić : Croatia helps – a large humanitarian concert in Rijeka, Split and Zagreb, HR – Radio Rijeka, May 24, 2014.

in 1979.

in 1986.

Hrvatska pomaže - veliki humanitarni koncert u Rijeci, Splitu i Zagrebu
24.05.2014 20:58
Tajana Petrović Čemeljić
Pridružite se velikom humanitarnom koncertu „Hrvatska pomaže" uz izravni radijski i televizijski prijenos iz Rijeke, Splita i Zagreba u ponedjeljak 26. svibnja – od 19 sati budite na Korzu!
Za pomoć stradalima u poplavama u tri će hrvatska grada nastupiti najpoznatiji glazbenici. U Rijeci će na Korzu svirati i pjevati Let 3, Gustafi, Damir Urban & 4, Atomsko sklonište, Krešo i kisele kiše, Belfast Food, Blagdan Bend, Šajeta & Šajonsi, Alen Polić i Kaljinke, Duško Jeličić i Bonaca, Koktelsi, En Face, Morso, Gerila, Riverpool, Keops, Putokazi, Fiesta, Nikita, PleteRI, a pridružit će i m se i The Penny Black Remedy iz Londona. Dolazak na koncert najavili su i nogometaši Rijeke i vaterpolisti Primorja.
Na splitsku Rivu svoj su dolazak najavili Gibonni, TBF, Marijan Ban, Jelena Rozga, Meri Cetinić, Doris Dragović, Giuliano, Jole, Libar, klape Rišpet, Sinj, Cambi Split i klapa HRM-a.
Na zagrebačkom Trgu bana Jelačića nastupaju Hladno pivo, Aerodrom, Mejaši, Severina, Vatra, Novi fosili, Silente, Goran Bare i Majke, Aki, Hus i Brk, Neno Belan i Fiumens, Massimo, Elemental, Colonia, Psihomodo Pop i mnogi drugi.
Popisi izvođača stalno se povećavaju. Koncert u Rijeci počinje u 19 sati, u Splitu počinju u 20 sati, a u Zagrebu u 18 sati. Organiziraju ih Hrvatska glazbena unija i Hrvatska radiotelevizija uz pomoć gradova Rijeke, Splita i Zagreba te Hrvatskog društva skladatelja.
Koncert će se prenositi na Prvom programu Hrvatske televizije, Drugom programu Hrvatskog radija, Radio Sljemenu, Radio Osijeku i Radio Splitu. Radio Rijeka će prenositi koncert s Korza, uz povremeno uključivanje u Drugi program HR-a, a Radio Pula će preuzimati prijenos Radio Rijeke.
Budite uz program HRT-a, a pridružite nam se i putem društvenih mreža – na internetu, Facebooku i Twitteru uz #rijekapomaze i #hrvatska pomaze. Zajedno pomažemo stradalima!
Poplavljenim područjima možemo pomoći pozivima na donatorski telefon Crvenog križa 060 90 11 ili uplatom na žiro-račun IBAN: HR 6923400091511555516. Prilikom uplate iz inozemstva koristite SWIFT: PBZGHR2X (Privredna banka Zagreb),
Suorganizatori riječkog koncerta su HGU, HRT centar Rijeka, Sveučilište u Rijeci, Grad Rijeka i Primorsko-goranska županija. Svog su se honorara, uz izvođače i organizatore, u korist stradalih u poplavi, odrekli svi sudionici koncerta: G.I.S. Matulji (ozvučenje i rasvjeta), Securitas (osiguranje), ZAMP (autorska prava), Cyclorama (scenska konstrukcija), tvrtka Promocija, Jamnica d.d., Tapes Rijeka, Zagrebačka pivovara d.d., Dezinsekcija Rijeka, Ghia Staff te vatrogasci Javne vatrogasne postrojbe grada Rijeke i djelatnici Zavoda za hitnu medicinu PGŽ-a.
Poslušajte tko će sve biti na riječkom Korzu:

Question: where was the agreement on the limitation of strategic nuclear weapons signed

in 1979.

in 1986.

Question: when was the limitation of strategic nuclear weapons signed

in 1979.

in 1986.

Question: when did israel return to syria

in 1979.

in 1986.

Question: where has israel returned to egypt

in 1979.

in 1986.

Question: which country has returned to egypt the syrian centre of el aris, occupied

in 1979.

in 1986.

Question: when was el aris occupied by israel

in 1979.

in 1986.

Question: when was the syrian centre of el aris occupied

in 1979.

in 1986.

The agreement between the US and the US on the limitation of strategic nuclear weapons was signed in Moscow .

Israel has returned to Egypt the Syrian centre of El Aris , occupied during the 1967 war .

The agreement between the US and the US on the limitation of strategic nuclear weapons was signed in Moscow. in 1979. Israel has returned to Egypt the Syrian centre of El Aris, occupied during the 1967 war. in 1986.


27. svibnja (27.5.) 147. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (148. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 218 dana.

 Događaji
 927. – Hrvatski kralj Tomislav pobijedio je vojsku bugarskog vojskovođe Alogobotura u planinama istočne Bosne.Studia croatica Dominic Mandić - Croatian King Tomislav Defeated Bulgarian Emperor Symeon The Great on May 27, 927  (preuzeto iz Journal of Croatian Studies)
 1235. – Papa Grgur IX. proglasio Elizabetu Ugarsku svetom.
 1285. – nadbiskup Lovro Periandar posvetio zadarsku katedralu Svete Stošije.
 1703. – Ruski car Petar Veliki osnovao je grad Sankt Peterburg.
 1741. – Trenkovi panduri prodefilirali su kroz Beč uz Türkisch Band, prvu vojnu glazbu u Europi.
 1806. – francuska vojska je ušla u Dubrovnik.
 1864. – Giuseppe Garibaldi započeo je napad na Siciliju u okviru ujedinjenja Italije.
 1895. – Irski književnik Oscar Wilde uhićen i poslan u zatvor pod optužbom sodomije.
 1937. – U San Franciscu otvoren je most Golden Gate.
 1942. – Češki antifašist u Pragu ubio je Reinharda Heydricha, njemačkog protektora Češke i Moravske.

 Rođenja 27. svibnja
 1840. – Lars Fredrik Nilson, švedski kemičar i otkrivač skandija († 1899.)
 1871. – Georges Rouault, francuski slikar i grafičar († 1958.)
 1933. – Branko Sokač, hrvatski geolog i akademik († 2021.)
 1933. – Ivan Šugar, hrvatski botaničar
 1936. – Ivo Brešan, hrvatski književnik i scenarist
 1936. – Zlatko Crnković, hrvatski glumac († 2012.)
 1947. – Brane Oblak, slovenski i hrvatski nogometaš
 1962. – Branko Đurić, bosanskohercegovački glumac
 1967. – Paul Gascoigne, engleski nogometaš i trener
 1983. – Lucenzo, francuski pjevač,tekstopisac i producent portugalskog porijekla Smrti 27. svibnja
 1840. – Niccolo Paganini, talijanski skladatelj (* 1782.)
 1933. – Vjekoslav Spinčić, hrvatski političar (* 1848.)
 1964. – Hinko Würth, sportaš i sportski djelatnik (* 1881.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani

 Izvori

 027

in 1895.

in 1937.

CROATIAN KING TOMISLAV DEFEATED BULGARIAN EMPEROR SYMEON THE GREAT ON MAY 27, 927
Dominic Mandić
- - -
Journal of Croatian Studies, I, 1960, pages 32-43 – Annual Review of the Croatian Academy of America, Inc. New York, N.Y., Electronic edition by Studia Croatica, by permission. All reserved by the Croatian Academy of America.
- - -
Three powerful states flourished in Southeastern Europe at the beginning of the tenth century: Byzantine Empire, Bulgaria, and Croatia. Croatia spread from the Raga River in Istria to the Drin in today's Albania, and from the Adriatic Sea to the Drava and Danube Rivers in the north, and to the Drina River in the east. The country was divided into White Croatia, from the Raga to the Cetina in Dalmatia, and Red Croatia, from the Cetina to the Drin.[1] Bulgaria extended over the territory from the Morava River to the Black Sea, and from the Danube to Adrianople and Salonika. It spanned over what is today Bulgaria, Macedonia, a greater part of Serbia, Albania, except a small coastal strip, and a large part of northern continental Greece. Serbia was then a small country between the central Drina and the Morava. It was called Rascia. Since its origin in the seventh, century, Serbia was either subjected to the Byzantine Empire or dependent on Croatia. In the beginning of the tenth century, it became a dependent at one time of the Byzantine Empire, at another time either of Bulgaria or Croatia.[2]
In the second decade of the tenth century, Croatia and Bulgaria were, at the zenith of their powers. Tomislav, the first Croatian king (c. 910-929), ruled Croatia[3]; Symeon the Great (893-927), duke and later emperor, ruled Bulgaria.[4] During Tomislav's reign, Croatia had an army of 100,000 infantrymen and 60,000 mounted soldiers. Its navy consisted of 80 large and 100 small ships.[5] Tomislav was conscious of his power. He courageously repelled neighboring enemies, particularly Magyars, whom he defeated several times.[6] However, he neither attacked neighbors nor longed for their territories. The Bulgarian ruler, Symeon, was a wise and able man with a restless and insatiable spirit. He spent his entire life fighting battles with neighboring countries. His basic aim was to defeat the Byzantine Empire and conquer Byzantium so that he could rule the Balkans as the "Emperor of the .Bulgarians and Greeks". To achieve his aim, Symeon overran the eastern and central Balkans several times, occupied Serbia and finally attacked Croatia. Constantine Porphyrogenitus recorded the event in his work De administrando Imperio, written between 948 and 952. After describing how the Serbian great župan Zacharias fled to Croatia, when Symeon attacked him for the second time, Porphyrogenitus continues, "Now, at that time these same Bulgarians under Alogobotour entered Croatia to make war, and there they were all slain by the Croats."[7]
Porphyrogenitus did not state the year when that occurred. However, some historians, among them Croatian historians Rački[8], Klaić[9], and others, concluded on the basis of Porphyrogenitus' data about Serbian history that the event had to occur in 925. Zlatarski, the greatest Bulgarian historian, holds the same opinion[10]. Croatian historian Šišić[11]. English historian Runciman[12], Ostrogorsky[13] and others date the event with 926 A.D. on the basis of the same data. It should be observed that the exact time when the Bulgarians attacked the Croats could not be established on the basis of Serbian history. After the description of Symeon's war against Serbia, Porphyrogenitus starts the description of the war with the Croats with the words “κατά τňν καιρňν οΰν…” which do not really mean, "now at that time," or "then, immediately after that," but rather, "at opportune, favorable time"[14]. Such an expression allows a possibility that the Bulgarian attack on Croatia did not immediately follow the second attack on Zacharias, but rather that some time elapsed between them. Our explanation is particularly true for Porphyrogenitus who, in his works, uses the expression "now" (νΰν) and "just now" (άρτι) for the period of ten and one hundred years[15].
Theophanes Continuatus, i.e. the continuer of Theophanes' Chronicle, another Byzantine writer, mentions the war between the Bulgarians and Croats. He writes, "On the twenty-seventh of the month of May, during the fifteenth indiction, Symeon, ruler of the Bulgarians, led the army against the Croats and fighting a battle with them, he was defeated and all under him were slain ... and Symeon died in Bulgaria, ending his life, overpowered by grief and broken-hearted ... And having heard of Symeon's death, the neighboring peoples, Croats, Magyars, and others, decided to attack the Bulgarians ... "[16]
According to this statement, the battle between Symeon and Tomislav, respectively between the Bulgarians and Croats, occurred on May 27, 927, because the fifteenth indiction corresponds to 927 A.D. When Symeon heard of the defeat, he died of a broken heart. That could have happened seven or eight days after the battle, while some of the escaped soldiers returned from Eastern Bosnia to Preslav, capital of Bulgaria. Accordingly, Symeon died about June 3, 927.
Theophanes Continuatus' statement has a first class value. He was a contemporary of the event and besides used copious historical material collected by Emperor Constantine Porphyrogenitus. Our writer wrote his work during the reign of Emperor Nicephorus II, Phocas (963-969)[17], that is less than forty years after the battle.
Georgius Cedrenus, a writer from the end of the eleventh and the beginning of the twelfth centuries, says that the battle between Symeon the Great and the Croats occurred in the month May, during the fifteenth indiction, which corresponds to 927 A. D. He writes, "In the month of May, during the fifteenth indiction, Symeon, ruler of the Bulgarians, attacked the Croats, and, having a fight with them, was defeated in impervious regions and lost all his army ... Symeon died stricken by a heart attack in Bulgaria ... Then, having heard of Symeon's death, neighboring peoples, the Magyars, Serbs, Croats and others decided, to attack the Bulgarians"[18].
Joannes Zonaras, a twelfth-century Byzantine writer, who distinguishes himself in using old reliable sources, mentions Symeon's defeat in Croatia and, a little later, his death caused by a heart attack. He reads, "But the Bulgarian ruler Symeon, a blood-thirsty and restless man, attacked the Croatian people and, being defeated by them in impervious regions, lost his army... Symeon passed away of a broken heart"[19].
Georgius Cedrenus and Joannes Zonaras were exceptional experts in Byzantine sources of earlier data[20]. When they write that the Croats defeated the Bulgarians in May 927 and that Symeon, hearing that, died of a broken, heart, it means that this fact was so stated in the best Byzantine works contemporary to the event. It means that this is a historical fact.
Symeon Magister, a contemporary to the event, wrote his work during the reign of Emperor Nicephorus II, Phocas (963--969)[21]. However, he is not an independent writer but only a copyist who abridged Theophanes Continuatus, his contemporary. He begins his story with Theophanes Continuatus indication of the time, but omits the description of the battle between the Bulgarians and the Croats. In that way he states that Symeon died on May 27, 927.[22] Therefore, we cannot accept that statement. Symeon Magister does not mention new independent sources for his statement but just copies and abridges that of Theophanes Continuatus. However, Theophanes Continuatus expressly writes that the battle between the Bulgarians and Croats occurred on May 27, 927, and that Symeon died a few days later when he heard of the defeat of his army in Croatia. Because Symeon Magister is a copyist of Theophanes Continuatus, his statement does not have its own independent value but it has to be interpreted according to its source.
The continuer of Georgius Monachus, called Hamartolus (the Sinner), copied Symeon Magister's statement in the sixth book of Georgius' work about the lives of emperors, written in the second half of the tenth century, omitting the legend about the astronomer John and Emperor Romanus. Accordingly, he dates the death of Symeon the Great with May 27, during the fifteenth indiction[23], i.e. 927 A.D. However, the statement of the continuer of Georgius Monachus does not have an independent value for he is a copyist. His statement should be valued in the same way as his sources, i.e. Symeon Magister and Theophanes Continuatus.
Some manuscripts of Georgius Monachus Hamartolus, respectively some redactions of his work, disagree with the text printed by E. de Muralto and the Bonn edition. The text of some redactions is similar to the text of Theophanes Continuatus. Namely after the date (May 27, 927) they mention Symeon's defeat in Croatia and afterwards his death of a broken heart. The Munich redaction has the following title of the passage, "About Symeon Bulgarian, his defeat in Croatia, and his death."[24]. The Vatican redaction describes the defeat in Croatia almost with the same words as Theophanes Continuatus so that the date of May 27, 927, refers to the defeat of Symeon's army in Croatia.[25].
In an ancient Slaveno-Russian translation of Georgius Hamar tolus Chronicle, there is stated that the Croats defeated Symeon the Great on May 27, 927. The translation reads, "On the 27th of the month of May, during the fifteenth indiction, Symeon, Bulgarian Duke, conducted a battle against the Croats, and, having fought, was defeated, and all under him were slain. Then attacked by an incurable heart sickness, he perished, being an iniquitous man in all ... He installed Peter, his son, as duke ..."[26].
We do not have a critical edition either of Georgius Hamartolus Chronicle or of the addenda written by his continuers. Several redactions, particularly the Vatican redaction and that one used by the old Russian translator, indicate first the date, May 27, 927, then describe the battle between Symeon's army and the Croats, and Symeon's death at the end. Therefore, there is a possibility that it was thus written in the original manuscript of the first continuer of Georgius Hamartolus, but that later copyists omitted to mention the battle between the Bulgarians and the Croats. By doing so they left an incorrect text according to which Symeon died on May 27, 927. A critical edition of the Chronicle by Georgius Hamartolus and his continuers should solve this question.
The Russian chronicler Nestor, respectively The Russian Primary Chronicle, used a redaction of Georgius Hamartolus which stated first the date, then described Symeon's defeat, and finally his death. As in other cases[27], Nestor incorrectly changed the fifteenth indiction, which he found in Georgius' text, into the year 6450 from the world's creation, namely 942 A. D. According to Georgius' text, Nestor had to change this to the year 6435 from the world's creation, namely 927 A.D. Nestor's text in the English translation reads, "6450 (942). Symeon attacked the Croats and was beaten by them. He, then died, leaving Peter his son as Prince of the Bulgarians"[28].
Thus Nestor, when corrected, is also a source which confirms that the Croats defeated the Bulgarians in 927, i.e. on May 27, 927. Namely Nestor always mentions for all events only years, omitting days and months.
We have an indirect confirmation in a letter of Pope Leon VI, by which the Pope approves the decisions of a church synod, held in Split in 928, as well as in the Minutes of the synod, that the battle between the Bulgarians and the Croats occurred in 927, and not in 925 or 926. Pope Leon VI, who was elected in June 928 and died in December of the same year, writes that a papal mission headed by Cardinal Madalbertus and John, Duke of Chumae[29], returned to Rome during his reign after being absent for two years[30]. It means that Madalbertus left Rome in the summer or fall of 926. His journey across Croatia to Preslav, capital of Bulgaria, took probably two or three month. Accordingly his mission reached Bulgaria at the end of the summer or during the fall of 926. At that time, there was no conflict between the Bulgarians and Croats. Madalbertus did not go to Bulgaria to mediate a peace between them, but rather in a special mission connected with Bulgaria itself. The Pope writes,“... to accomplish the work for which they were authorized, Madalbertus, honorable Bishop, and John, illustrious Duke of Cumae, returned to us after two years"[31].
In the official Minutes of the Split synod in 928, we read, "Arriving then on our frontiers, the above mentioned legates went to Bulgaria as ordered by the apostolic injuction"[32]. The question of peace between the Bulgarians and the Croats arose afterwards and Madalbertus mediated it while he was in Bulgaria[33]. The events developed as follows.
After long wars and great success, capturing a larger part of Byzantine territory in Europe, Symeon the Great proclaimed himself Emperor and took the title "Emperor of the Bulgarians and Greeks" at the beginning of 925.[34]. According to the juridical reasoning of the time, only the Pope and the Byzantine Emperor could bestow royal or imperial titles, and an emperor might be crowned only by a patriarch. Byzantine Emperor Romanus Lecapenus protested bitterly against Symeon's usurpation of the imperial title[35]. Patriarch of Constantinople, Nicolas Mysticus, did the same[36] In such a predicament, Symeon begged Pope John X (914-928) to send him an imperial crown and to recognize the head of the Bulgarian church as a Patriarch. Naturally, Symeon had to promise to recognize the papal primacy in the Church. John X accepted Symeon's request and sent a solemn mission to Bulgaria, headed by Cardinal Madalbertus and John, illustrious Duke of Cumae[37]. The papal mission reached Bulgaria at the end of the summer or during the fall of 926, carrying a crown and a scepter with which they would crown Symeon as Bulgarian Emperor.
When the papal mission arrived in Preslav, Madalbertus started long negotiations with Symeon and the representatives of the Bulgarian church. Probably, Madalbertus convoked a church synod in Bulgaria as he later did in Split, in Croatia, on his way back to Rome in 928. The negotiations regarding ecclesiastical matters were successful, and Archbishop Leontius was created Patriarch in Preslav, still during Symeon's reign[38].
Meanwhile, Symeon undertook imposing preparations for his crowing during the summer of 927. All of a sudden, he decided to wage a war against the Croats. The reason might have been that Tomislav received and protected the Serbs who were expelled by Symeon from Rascia[39]. In all probability, however, the main reason was that Symeon, if crowned by the Papal Legate, feared an attack from the Byzantine Emperor supported by Tomislav. Emperor Romanus Lecapenus won the friendship of Tomislav some years previously, handing over the Byzantine Dalmatia to Tomislav and recognizing him as King of Croatia[40]. During the summer of 926, Tomislav sent his troops to Italy to expel Saracens, from the city of Sipontus[41], which belonged to the Byzantine province of Langobardia. This event could have been a sufficient proof to Symeon that the Croats took the side of the Byzantine Emperor and that they would support him actively in the future. Therefore, when in the next spring, May 927, Symeon sent a strong army under the command of Alogobotour against the Croats[42], Bulgarians were met by Tomislav in the mountainous region of Eastern Bosnia. Tomislav crushed them, May 27, 927, destroying almost the entire Bulgarian army. When Symeon heard of the crush of his army, seven or eight days after the battle, he suffered a stroke and died about June 3, 927, without having been crowned with the imperial crown brought by Madalbertus from Rome. Samuel, Emperor of the second Bulgarian Empire, died, too, of a heart attack after a defeat on. a battlefield. Byzantine writers noted down the exact , date of Samuel's defeat by Emperor Basil II, the Bulgar-slayer (July 29, 1014)[43], omitting to mention the date of his death. The writers proceeded in the same way as the previous writers did in the case of Symeon the Great: Byzantine writers considered the date of Symeon's defeat by the Croats (May 27, 927) more important than the date of his death.
That the Papal Legate Madalbertus came to Bulgaria to crown Symeon the Great, as Bulgarian Emperor, we conclude, firstly, from the statements in the letter of Pope Leon VI and the Minutes of Split church synod in 928, and, secondly, from the fact that Madalbertus crowned Peter, Symeon's son, as Bulgarian Emperor in the summer of 927. Both, the papal letter and the Minutes, speak of important apostolic work which Madalbertus' mission of 926 had in Bulgaria[44]. In 1202 the Bulgarian Emperor, Ivan Kaloyan, expressly stated, on the basis of old Bulgarian chronicles, that Peter was crowned with the crown brought from Rome[45]. And, on the basis of Roman registers, Pope Innocent III replied to Kaloyan that several Bulgarian rulers received crowns from Rome[46]. Peter, however, might have been crowned with a Roman crown by Bishop Madalbertus only during a few early months of his reign. Since at the beginning of the fall of 927, Peter perfected his negotiations with the Byzantine Empire and married a granddaughter of the Byzantine Emperor, Romanus Lecapenus on October 8, 927. In the agreement, Byzantium recognized Peter as Bulgarian Emperor as well as the independence of the Bulgarian church[47]. Byzantium only removed Patriarch Leontius, appointed by Rome, and replaced him by Damnianus, a partisan of Byzantium[48]. During the entire further reign of Peter, there was no possibility that he might be crowned by a crown from Rome. The only logical conclusion is that he was crowned by a crown from Rome at the start of his reign while he was hostile to the Byzantine Empire.
All sources which mention the battle between the Bulgarians and the Croats state that after Symeon's death the Croats, Magyars, and other neighboring peoples took steps to wage a war against the Bulgarians[49]. That means that the Bulgarians did not conclude a peace with the Croats while Symeon was alive as well as that Symeon really died immediately after the defeat in Croatia. The peace was concluded during the reign of Symeon's son and successor, Peter (927-969). It was mediated by the Papal Legate Madalbertus while he was still in Bulgaria as it is written in the Minutes of the Split church synod of 928[50]. That occurred during July or August 927 for Madalbertus was no longer in Bulgaria when the negotiations were perfected between the Bulgarian Emperor, Peter, and Byzantine Emperor, Romanus Lecapenus. As we already mentioned, the negotiations were successful. Peter married the Emperor's granddaughter on October 8, 927, and Bulgaria fell completely under Byzantine influence.
Until recently we had only a single source, the Acts of the Split church synod of 928 [51], about the papal mediation for the conclusion of a peace between the Bulgarians and the Croats. Three years ago, Croatian historian Dr. Vinko Foretić discovered a manuscript on parchment in the treasury of the Chapter of the city of Korčula in Croatia. The manuscript is from the first half of the twelfth century, written about 1130 A.D. Among other things, the discovered codex has a special redaction of Liber Pontificalis. The following is written there about Pope John X, "John X ruled twelve years, two months, and six days. He made a peace between the Bulgarians and Croats through .his legates, Bishop Madalbertus and Duke John..."[52].
From this statement we have to conclude that Pope John X, hearing of the war between the Bulgarians and Croats, ordered his mission in Bulgaria to mediate a peace. The Croatian king Tomislav, probably on the invitation of the Papal Legate Madalbertus, sent his representatives to Bulgaria who perfected negotiations and concluded a peace. After the defeat of the Bulgarians on May 27, 927, and the conclusion of a just and propitious peace, Croatia reached the zenith of her power during the reign of her first king Tomislav. At that time she was a very powerful nation in Southeastern Europe.
[1][1] Regnum Croatorum, Ch. 9, and Presbyteri Diocleatis, Regnum Sclavorum. Ch. 9: F. Šišić, ed.. Letopis Popa Dukljanina (Beograd-Zagreb, 1928), p. 306 and 398; V. Mošin, ed., Ljetopis Popa Dukljanina (Zagreb, 1950), p. 54. Cf. D. Mandić Crvena Hrvatska (Chicago, 1957), p. 1-50.
[2][2] Cf. C. Porphyrogenitus, De administrando imperio, Ch. 32, ed. Gy. Moravesik and R. J. H. Jenkins (Budapest, 1949), p. 152-60; C. Jireček, Geschichte der Serben (Gotha, 1911), vol. I, p. 111-254; D. Mandić "Hrvatski sabor na Duvaniskom polju god. 753," Hrvatska Revija (Buenos Aires), vol. VII (1957), p. 12-19, 38.
[3][3] Cf. F. Šišić, Geschichte der Kroaten (Zagreb, 1917), p. 121-49, F. Šišić, Povijest Hrvata u vrijeme narodnih vladara (Zagreb, 1925), p. 401-30; D. Mandić, Crvena Hrvatska. p. 107-16.
[4][4] Cl. W. N. Slatarski, Geschichte der Bulgaren. (Leipzig, 1918), vol. I; V. N. Zlatarski, Istorija na Balgarskata Država: Parvito Balgarsko Carstvo (Sofia. 1927). vol. I. part 2; S. Runciman, A History of the First Bulgarian Empire (London, 1930). Hereafter Runcinam, History.
[6][6] "Rex autem Thomislavus, fortis iuvenis et robustus bellator, plurima bella cum eo [rege Ungarinorum] commisit et semper eum in fugam convertit," Šišić, ed Letopis Popa Dukljanina, p. 310; Mošin, ed., op. cit., p. 58.
[7][7] C. Porphyrogenitus, op. cit., Ch. 32, p. 1.58., “κατά τňν καιρňν ούν έκείνον είσήλθον οί αύτοί Βούλγαροι είς Χρωβατίαν μετά τού 'Αλογοβότονρ τού πολεμήσαι, και έσφάγησαν πάντες έκείσε παρά τών Xρωβάτων.” - English translation, ibidem, p. 159. We do not agree with the starting phrase of the translation.
[8][8] F. Rački, Documenta historiae Chroaticae periodum antiquant illustrantia. Monumenta Spectantia Historiam Slavorum Meridionalium, vol. VII (Zagreb, 1877), p. 392.
[14][14] Cf. Hen. Stephani. Thesaurus Graecae linguae (Paris, 1829), vol. IV, p. 817; Demetrakon D., Mega lexikon thes Hellenikes glosses (Athens, 1938), vol. IV, p. 3531; The Classic Greek Dictionary (Chicago: Follett, 1954), p. 341.
[15][15] Cf. A. Pertusi, Constantino Porfirogenito, De Thematibus, Studii e Testi vol. 160. (Vatican, 1952), p. 39 ff.
[16][16] J. Bakker, ed., Theophanes Continuatus, Lib. VI. De Romano Lacapemo (Bonn, 1838), Ch. 20 ff., p. 411 ff, “Μαίώ δέ μηνί, είκάδι έβδňóμη, νδικτιώνος ιέ, Σγμεών άρχων Βουγγυλγαρίας κατά Χρωβάτων έκίνησε στράτεγμα, καί συμβαλών μετ' άύτών πόλεμον ηττηθείς τούς γπ' αύτόν άπαντας άρδην άπώλεσεν… ο Σγμεών… άνοία συσχεθεις καί νόσω κατακαρδία άλούς, διφθαρτο…” - S. Runciman, Romanus Lecapenus (London, 1929), p. 96, n. 1, understood our writer so that he, the writer, asserted that Symeon personally led his army against the Croats. However that is not correct. Theophanes Continuatus, as well as other Byzantine chroniclers, attributes Symeon all the deeds performed by his army leaders under his command. That our writer did not think that Symeon personally led his army against the Croats, it is evident from the fact that he, the writer, asserts, on the one hand, that Symeon died in Bulgaria, and, on the other hand, that the battle was fought in Croatia.
[17][17] K. Krumbacher, Geschichte der byzant. Literatur (Munich, 1897), p. 124-26; G. Moravcsik, Byzantinoturcica (Budapest, 1942), vol. I, 340.42.
[18][18] J. Bekker, ed., Georgii Cedreni Compendium Hist. (Bonn, 1839), vol. II, p. 307 ff.. ««Μαϊφ δέ μηνί, ίνδικτιώνος ιε', είσβολην Συμεών ó τής Βουλγαρίας άρχων έποιήσατο κατά Χρωβάτων, καί συμβαλών μετ' αυτών καί ήττηθείς έν ταϊς τών όρών δυσχωρίαις άπαν τό έαυτοϋ άπώλεσε στράτευμα... ó Συμεών έν Βουλγαρία τέbνηκε νόσω κατακαρδία άλούς... τά γοϋν πέριξ ένθη, Τοϋρκοι Σέρβοι Χρωβάτοι καί οί λοιποί, τήν τοϋ Συμεών άναμαθντες τελευτήν έκστρατεύειν κατά Βουλγάρων έβουλεύοντο.» -» - Hereafter Cedrenus.
[19][19] Th. Buttner-Wobst, ed., Joannes Zonaras, Epitomae Hist. (Bonn, 1897), vol. III, lib. XVI, Ch. 18, p. 473, «`Ο μέντοι τών Βουλγάρων άρχων ό Συμεών, άνήρ ών αίμάτων, ήσυχίαν άγειν οϋποτε όλως προήρητο. όθεν κατά τοϋ έθνους τών Χροβάτων έστράτευσεν, άλλ' ήττητο ϋπ' εκείνων, κάν ταϊς τών όρών δυσχωρίαις τό οίκεϊον άπέβαλε στράτευμα... καί τώ Συμεών αύθωρόν έπέλιπε τό βιώσιμού, ληφθέντι καρδιωγώ… ώς δ' έξ άνθρώπων ό Συμεών άπελήλυθεν, ή τών Βουλγάρων αρχή προς Πέτρού...» - Hereafter Zonaras.
[22][22] Symeon Magister, De Const. Porphyr. et Romano Lacapeno, Ch. 33, in J. Bekker, ed., Theophanes Continuatus. op. cit., p. 740.
[23][23] E. de Muralto, ed. Georgii Monachi dicti Hamartoli, Chronicon (Petrograd. 1559), p. 830; Georgii Monachi, Vitae recent. imperatorum, De Const. Porphyr. et Romano Lacapeno. Ch. 28, in J. Bekker, ed., Theophanes Continuatus, op. cit., p. 904.
[25][25] Ibidem. u. r. 10. - The text given by Rački (op. cit., p. 392) is composed artificially and does not correspond with the text given by Muralto.
[26][26] 26) V. M. Istrin', Hronika Georgija Amartola v' drevnem' slavjanorusskom' perevode (Petrograd, 1920), Tom' I, p. 560, "Maia meseca v' 27 indikta 15 Semen', knjaz' Bolgarskij, na Horvaty podvize voinu i sestupu byvšu, pobežden' byv', i suštaja pod nim' vsa issěče. Tem' neiscelnoe bolĕzniju po srce jat', pogybe, bezakonnovav' vsue. Petra, sina svoego, postavi knjazem' ..."
[27][27] Cf. S. H. Cross and 0. P. Sherbowitz-Wetzor, The Russian Primary Chronicle (Cambridge, Mass., 1953), p. 30-33; D. S. Lihačev, Povest' vremennyh let (Moscow-Leningrad, 1950). vol. II. p. 288.
[28][28] D. S. Lihačev, op. cit., vol. I, p. 33, "V leto 6450. Semeon' ide na Hravaty i pobežen' byst' Hravaty, i umre, ostaviv' Petra knjaza, syna svoego, Bol'garoni " English translation S. H. Cross and 0. P. Sherbowitz-Wetzor, op. cit., p. 72.
[29][29] Cumae, an ancient Greek colony in Campania, Italy, between Naples and Gaeta on the coast of the Tyrrhenian Sea. Cumae was an important city during the Middle Ages, being the center of the Cumaean Dukedom (Ducatus Cumae). The city of Cumae (Kűmah) is also mentioned by Arabian geographer Idris in 1154 A.D. (cf. M. Amari and C. Schiaparelli, L'Italia descritta nel "Libro del Re Ruggero" compilato da Idrisi, Rome, 1883, p. 95).
[30][30] Rački, op. cit., p. 194 and F. Šišić, Enchiridion fontium historiae croaticae (Zagreb, 1914), vol. I, p. 221, " ... iniuncti sibi operis causa Bulgariam petentes Romanorum legati, Madalbertus uenerabilis episcopus et Johannes dux illustris, dux Cumas. ad nos post biennium deuenerunt." Hereafter Šišić, Enchiridion. Bishop Madalbertus was papal legate in Byzantium in 933 A.D., cf. , Δελτίον (Athens, 1885), vol. II, p. 395.
[32][32] Rački, op. cit., p. 195 and Šišić, Enchiridion, p. 222, "Perucnientes igitur supra fati legati ad confinia nostra et, sicut illis opus iniunctum apostolica iussione fuit, Bulgariam perexerunt."
[35][35] Romanus Lecapenus, "Epistolae," in Δελτίον (Athens), vol. I (1884), p. 40-45; V. N. Zlatarski, "Pismata na Romana Lecapina do Simeona," Sbornik' za narodni umotvoreniya (Sofia), vol. XII (1896), p. 205-211; vol. XIII (1896), p. 8-11.
[36][36] Nicolaus Mysticus, Epistolae, 30 and 31, Migne, Patrol. Graeca (Paris, 1863), vol. III. col. 18.5 ff.
[39][39] Serbian župan Zacharias fled from Symeon to Croatia in the spring of 925 A.D.: C. Porphyrogenitus, op. cit., Ch. 32, p. 159, "Then Zacharias took fright and fled to Croatia, and the Bulgarians ... entered Serbia and took away with them the entire folk, both old and young, and carried them into Bulgaria, though a few escaped away and entered Croatia; and the country was left deserted."
[41][41] "Hoc anno 19261 comprendit Michael rex Sclavorum civitatem Sipontum, mense Julio, die sanctae Felicitatis, secunda feria, indictione XV," Annales Reneventani (ed. Pertz), MGH SS, vol. III, p. 175; Lupi Protospatharii Chronicon, MGH SS, vol. V, p. 54; Annales Barenses, ad an. 928, MGH SS, vol. III, p. 52; Rački, op. cit., p. 393. - The chronicler, who registered the event immediately after it happened, heard that the army of Croatian king occupied Sipontus. Because the army was led by Michael, duke of Zachumlia, the chronicler thought that he, Michael, was the king of the Slavs ICroatsl.
[42][42] The name of Alogobotour, Bulgarian army leader, means in Bulgaro-Turanian "the head of heroes." Cf. Runciman, History, p. 285.
[45][45] Innocentii III Registrorum, lib. V. an 1202, u. 115. Migne, Patrologia Latina, vol. 214, col. 1112 ff., "in primis petimus ab Ecclesia Romana matre coronam et honorem, tamquam dilectus filius, secundum quod imperatores nostri veteres habuerunt. Unus fait Petrus, alius fuit Samuel et alii qui eos in imperio praecesserunt, sicut in libris nostris invenimus esse. scriptum ...”
[46][46] Ibidem, n. 116, col. 1114, "Petisti vero humiliter ut coronam tibi Ecciesia Romana concederet, sicut illustris memoriae Petro, Samueli et aliis progenitoribus in libris tuis legitur concessiese. Nos igitur . . . regestra nostra perlegi fecimus diligenter; ex quibus evidenter comperimus quod in terra tibi subjecta multi reges fuerunt coronati ... "
[48][48] According to Sinodik carja Borila (ed. Popruženko, Odesa 1899), the first Bulgarian patriarch was Leontius, residing in Preslav. However in the list of Bulgarian Archbishops (V. N. Zlatarski, “Bulgarski Arkhiepiskopi-Patriarsi priez Pervoto Carstvo”, Izviesčiya na Istoricheskoto Druzhestvo v. Sofia, vol. VI), Damnianus from Dristar is listed as the first Bulgarian patriarch. In reality, the first Bulgarian patriarch was Leontius, but Byzantium did not recognize him because he was appointed by Rome. The writer of the list of Bulgarian Archbishops, a Byzantine partisan, did not consider Leontius a lawful Bulgarian patriarch and, therefore, started the list with patriarch Damnianus.
[50][50] The Minutes of Split Church Synod of 928, in Rački, op. cit., p. 195, and Šišić, Enchiridion. p. 222, "Quique peracto negotio pacis inter Bulgaros et Chroatos, repetito itinere ad nos uenerabilis Madalbertus episcopus, in ciuitatem spalatensem adueniens ... " According to the Minutes Madalbertus mediated a peace between the Bulgars and the Croats while he was still in Bulgaria. Afterwards he returned to Split by the same way by which he went to Bulgaria. Cf. n. 32.
[51][51] Letter of Pope Leon VI (Rački, op. cit., p. 196 ff. and Šišić, Enchiridion, p. 223 ff.) and the Minutes of Split Church Synod of 928 (cf. n. 30 and 32).

Question: which irish writer was arrested and sent to prison in 1937 on charges of sodomy

in 1895.

in 1937.

Question: when did garibaldi attack sicily

in 1895.

in 1937.

Question: oscar wilde was sent to prison for what crime

in 1895.

in 1937.

Question: who started the attack on sicily in 1895

in 1895.

in 1937.

Question: on which island did giuseppe garibaldi launch an attack in 1895

in 1895.

in 1937.

Question: when was oscar wilde sent to prison

in 1895.

in 1937.

Question: why did garibaldi attack sicily in 1895

in 1895.

in 1937.

Question: what nationality was oscar wilde

in 1895.

in 1937.

Giuseppe Garibaldi began an attack on Sicily as part of Italy ’s unification .

The Irish writer Oscar Wilde was arrested and sent to prison under the charges of sodomy .

Giuseppe Garibaldi began an attack on Sicily as part of Italy’s unification. in 1895. The Irish writer Oscar Wilde was arrested and sent to prison under the charges of sodomy. in 1937.


30. svibnja (30.5.) 150. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (151. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 215 dana.

 Događaji
 1990. – Konstituiran prvi višestranački Sabor Republike Hrvatske. Za predsjednika Republike izabran je Franjo Tuđman, za predsjednika Vlade Stjepan Mesić, a za predsjednika Sabora Žarko Domljan. Do 2001. godine, taj se dan slavio kao Dan državnosti, ali je ponovno 2020. godine vraćen kao praznik i neradni dan.
 1994. – Hrvatska je uvela kunu kao nacionalnu valutu.
 1995. – Na zagrebačkom Jarunu održan svečani mimohod Hrvatske vojske, što je bio uvod u veličanstvenu akciju Oluja.
 2003. – Film "Potraga za Nemom" počeo se u SAD-u prikazivati 30. svibnja 2003. i u prvom vikendu prikazivanja zaradio 70 milijuna dolara, što je tada bila rekordna zarada za jedan animirani film.

 Rođenja 30. svibnja
 1220. – Aleksandar Nevski, ruski knez († 1263.)
 1799. – Ferdo Livadić, hrvatski skladatelj († 1879.)
 1876. – Vladimir Nazor, hrvatski književnik († 1949.)
 1896. – Howard Hawks, američki filmski redatelj († 1977.)
 1940. – Zdravka Krstulović, hrvatska glumica († 2003.)
 1946. – Dragan Džajić, srpski nogometaš
 1951. – Zdravko Čolić, bosansko hercegovački pjevač
 1951. – Fernando Lugo, paragvajski političar i biskup
 1959. – Blaž Slišković, hrvatski nogometaš
 1986. – Vesna Milanović-Litre, hrvatska rukometašica Smrti 30. svibnja
 727. – Sveti Hubert, katolički svetac (* oko 656. – 658.)
 1431. – Ivana Orleanska, francuska nacionalna junakinja i svetica (* 1412.)
 1548. – Ivan Diego Cuauhtlatoatzin, meksički svetac (* o. 1474.)
 1574. – Karlo IX., francuski kralj (* 1550.)
 1593. – Christopher Marlowe, engleski književnik (* 1564.)
 1640. – Peter Paul Rubens, belgijski slikar (* 1577.)
 1778. – Voltaire, francuski književnik, povjesničar i filozof (* 1694.)
 1897. – Marija Celina od Prikazanja, francuska redovnica (* 1878.)
 1907. – Maxwell Tylden Masters – engleski botaničar i taksonom  (* 1833.)
 1948. – Jožef Klekl političar, pisac i svećenik, koji je htio autonomiiju Slovenskoj krajini (Prekmurju) (* 1874.)
 1960. – Boris Leonidovič Pasternak, ruski književnik (* 1890.)
 1972. – Zdenka Pexidr-Srića, hrvatska akademska slikarica (* 1886.)
 1976. – Miroslav Feldman, hrvatski književnik (* 1899.)
 1995. – Dinko Foretić, hrvatski povjesničar (* 1911.)
 2012. - Pierre Ceyrac, francuski misionar (* 1914.)
 2015. – Zvonimir Zoričić, hrvatski glumac (* 1948.)

 Blagdani i spomendani
Dan državnosti (Hrvatska)
Dan svehrvatske državnosti (Zapadnohercegovačka županija, BiH)

 Imendani

 030

 Izvori

Hrvatski sabor
2212
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O BLAGDANIMA, SPOMENDANIMA I NERADNIM DANIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Proglašavam Zakon o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 14. studenoga 2019.
Klasa: 011-01/19-01/198
Urbroj: 71-06-01/1-19-2
Zagreb, 14. studenoga 2019.
Predsjednica
Republike Hrvatske
Kolinda Grabar-Kitarović, v. r.
ZAKON
O BLAGDANIMA, SPOMENDANIMA I NERADNIM DANIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Članak 1.
(1) Blagdani i neradni dani u Republici Hrvatskoj su:
– 1. siječnja – Nova godina
– 6. siječnja – Bogojavljenje ili Sveta tri kralja
– Uskrs i Uskrsni ponedjeljak
– Tijelovo
– 1. svibnja – Praznik rada
– 30. svibnja – Dan državnosti
– 22. lipnja – Dan antifašističke borbe
– 5. kolovoza – Dan pobjede i domovinske zahvalnosti i Dan hrvatskih branitelja
– 15. kolovoza – Velika Gospa
– 1. studenoga – Svi sveti
– 18. studenoga – Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtvu Vukovara i Škabrnje
– 25. prosinca – Božić
– 26. prosinca, prvi dan po Božiću, Sveti Stjepan.
(2) Nositelj organizacije obilježavanja blagdana iz stavka 1. podstavaka 6., 7., 8. i 11. ovog članka je Vlada Republike Hrvatske u suradnji s Predsjednikom Republike Hrvatske, Hrvatskim saborom i jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Članak 2.
(1) Spomendani u Republici Hrvatskoj su:
– 9. siječnja – Dan sjedinjenja Međimurja s maticom zemljom Hrvatskom
– 15. siječnja – Dan međunarodnoga priznanja Republike Hrvatske i Dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
– 15. ožujka – Dan osnivanja Narodne zaštite
– 30. travnja – Dan pogibije Zrinskog i Frankopana
– 9. svibnja – Dan Europe i Dan pobjede nad fašizmom
– subota ili nedjelja najbliža 15. svibnju – Dan spomena na hrvatske žrtve u borbi za slobodu i nezavisnost
– 25. lipnja – Dan neovisnosti
– 23. kolovoza – Europski dan sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima – nacizma, fašizma i komunizma
– 30. kolovoza – Dan sjećanja na nestale osobe u Domovinskom ratu
– 25. rujna – Dan donošenja Odluke o sjedinjenju Istre, Rijeke, Zadra i otoka s maticom zemljom Hrvatskom
– 8. listopada – Dan Hrvatskoga sabora.
(2) Dan sjedinjenja Međimurja s maticom zemljom Hrvatskom, kao dan spomena značajan za očuvanje jedinstvenosti hrvatskog teritorija, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(3) Dan međunarodnoga priznanja Republike Hrvatske i Dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja predstavlja potvrdu državnosti i ostvarivanje pune afirmacije hrvatske države u okviru međunarodne zajednice te predstavlja spomen na dan kada je završio proces mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja u ustavnopravni poredak Republike Hrvatske, čime su stvoreni uvjeti za mirnodopski život, rad i razvoj na području cijele države te se obilježava primjereno i dostojanstveno.
(4) Dan osnivanja Narodne zaštite u Republici Hrvatskoj, kao spomendan Narodne zaštite, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(5) Dan pogibije Petra Zrinskog i Frana Krste Frankopana primjereno i dostojanstveno obilježava se kao spomendan na Zrinske i Frankopane kao simbole žrtve za slobodu i pravdu hrvatskoga naroda i hrvatske domovine uz geslo – Navik on živi ki zgine pošteno.
(6) Dan Europe i Dan pobjede nad fašizmom primjereno i dostojanstveno obilježava se kao dan europskog zajedništva i identiteta i kao dan pobjede slobodnih naroda i država nad fašizmom.
(7) Dan spomena na hrvatske žrtve u borbi za slobodu i nezavisnost obilježava se primjereno i dostojanstveno odavanjem počasti hrvatskim žrtvama za slobodu i državnu nezavisnost.
(8) Dan neovisnosti, kao dan spomena na donošenje temeljnih odluka vezanih za neovisnost Republike Hrvatske, Ustavne odluke o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske i Deklaracije o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(9) Europski dan sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima – nacizma, fašizma i komunizma, kao dan spomena na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima – nacizma, fašizma i komunizma, obilježava se dostojanstveno i nepristrano.
(10) Dan sjećanja na nestale osobe u Domovinskom ratu, kao dan spomena na sve osobe koje se smatraju nestalima u Domovinskom ratu, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(11) Dan donošenja Odluke o sjedinjenju Istre, Rijeke, Zadra i otoka s maticom zemljom Hrvatskom, kao dan spomena značajan za očuvanje jedinstvenosti hrvatskog teritorija, obilježava se primjereno i dostojanstveno.
(12) Dan Hrvatskoga sabora, kao dan spomena na donošenje povijesne odluke o raskidu svih državnopravnih veza s dotadašnjom državnom tvorevinom te vezano za navedeno na povijesnu ulogu Hrvatskoga sabora u očuvanju hrvatske državnosti tijekom mnogih stoljeća, obilježava se primjereno i dostojanstveno na svečanoj sjednici Hrvatskoga sabora ili na drugi primjeren način, o čemu odluku donosi Predsjedništvo Hrvatskoga sabora.
Članak 3.
U dane vjerskih blagdana pripadnici pojedinih vjeroispovijesti u Republici Hrvatskoj imaju pravo na neradni dan, i to:
– kršćani koji slave blagdan Božića na dan 7. siječnja toga dana
– kršćani koji slave blagdan Uskrsa prema julijanskom kalendaru na dan Uskrsnog ponedjeljka
– pripadnici islamske vjeroispovijesti koji slave blagdane Ramazanski bajram i Kurban-bajram jedan dan prema svom izboru za svaki od tih blagdana
– pripadnici židovske vjeroispovijesti koji slave blagdane Jom kipur i Roš hašanu jedan dan prema svom izboru za svaki od tih blagdana.
Članak 4.
Ako je jedan od dana iz članaka 1. i 3. ovoga Zakona nedjelja, blagdan, odnosno neradni dan, ne prenosi se u idući dan.
Članak 5.
Zaposleni u Republici Hrvatskoj u dane iz članaka 1. i 3. ovoga Zakona imaju pravo na naknadu plaće.
Članak 6.
Vlada Republike Hrvatske može odrediti koja su državna i druga javna tijela te druge pravne i fizičke osobe dužne raditi u dane blagdana u Republici Hrvatskoj.
Članak 7.
Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj (»Narodne novine«, br. 33/96., 96/01., 13/02., 136/02., 112/05., 59/06., 55/08., 74/11. i 130/11.).
Članak 8.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2020.
Klasa: 022-03/19-01/219
Zagreb, 14. studenoga 2019.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Gordan Jandroković, v. r.

Question: who was elected president of croatia in 1990

Question: who is the president of croatia right now

Question: in which country was the first multilateral sabor of the republic of croatia

Question: in which country was the first multilateral sabor formed

Question: what is the name of the first multilateral organization in croatia

Question: what is the name of the first bilateral agreement

Question: what was established in 1990

The first multilateral Sabor of the Republic of Croatia was established .

For the President of the Republic was elected Franjo Tuđman , for the President of the Government Stjepan Mesić , and for the President of Sabora Žarko Domljan .

The first multilateral Sabor of the Republic of Croatia was established. For the President of the Republic was elected Franjo Tuđman, for the President of the Government Stjepan Mesić, and for the President of Sabora Žarko Domljan.