mini|200px|Kip nogometaša, igrača ragbija i igrača kriketa.
ŠportStjepan Babić, Milan Moguš, Hrvatski pravopis usklađen sa zaključcima Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika, Školska knjiga, Zagreb, 2010., str. 396., ISBN 978-953-0-40034-4 ili sport (prema Gustav Šamšalović, Njemačko-hrvatski rječnik, 13. izd., Zagreb, »Colorprint«, 1995., str. 877. – Sport definira sportom. i ), naziv za fizičke aktivnosti koje čovjek izvodi iz natjecateljskih razloga.

Riječ šport nekad je označavala svaku igru i zabavu. Danas se pod pojmom šport podrazumijevaju različite motoričke aktivnosti varijabilnog i dinamičkog karaktera u kojima na specifičan način dolazi do punog izražaja športaševe sposobnosti, osobine i znanja u treningu i natjecanju.

Prema definiciji i razini šport može biti vrhunski odnosno selektivni i masovni tj. neselektivni. U području športa egzistira nekoliko sustava a to su: profesionalni šport, amaterski šport, rekreacijski šport, školski šport i šport osoba s invaliditetom.
Neki od razloga mogu biti razonoda, razvijanje tijela, poboljšanje sposobnosti, natjecateljski duh i tako dalje. Zakonima Republike Hrvatske uređena su i pitanja iz područja športa. Dva najvažnija su:
 Zakon o sportuZakon o sportu (»Narodne novine«, br. , , , , , ,  – ispravak, ,  i  – uredba).
 Zakon o udrugama

 Podjela

Nekim športom se čovjek može baviti: rekreacijski, amaterski i profesionalno.

Športove dijelimo na dvije grupe: grupne i samostalne.

U grupne (zajedničke) športove spadaju svi športovi koji se izvode grupno, gdje najveće mjesto zauzimaju športske igre, kao na primjer nogomet, košarka, hokej na ledu i hokej na travi i tako dalje, ali tu također spadaju i športovi kao sto su splavarenje, potezanje konopa itd.

U samostalne (pojedinačne) športove spadaju športovi gdje se pojedinac sam zalaže za svoje uspjehe.
U pojedinačne športove spadaju tenis, golf, šah, karate, judo te ostali borilački športovi, atletika, triatlon, športska gimnastika, ritmička gimnastika, plivanje, fitnes, pikado, biljar i mnogi drugi...

Napomena: U mnogim pojedinačnim športskim disciplinama na službenim natjecanjima bodovi pojedinačnih sudionika se zbrajaju da bi se dobio ekipni pobjednik, to jest klub koji je imao najbolje natjecatelje.

Neki športovi mogu se izvoditi pojedinačno ili grupno, te u parovima.
Tu spadaju tenis, badminton, umjetničko klizanje, veslanje, kajak, kanu, skokovi u vodu i mnogi drugi.

šport može biti natjecateljskog ili slobodnog karaktera.

Natjecateljski karakter je kada športaši nastupaju na natjecanjima u želji za postizanjem vrhunski rezultata.

Slobodni (amaterski) karakter je kada se športaši bave športom iz njima poznatih razloga, a najčešće su to zdravstveni razlozi!  Npr. planinarenje je odlično za dišni sustav, a također dobro djeluje i na mišićni i krvožilni sustav čovjeka.

 Popis športova
Postoje brojne podjele športova, i teško je napraviti potpuno točno razgraničenje. Često se govori o olimpijskim športovima, tj. onima koji su u programu zimskih ili ljetnih Olimpijskih igara te o ostalim, neolimpijskim športovima. Postoje i športovi kao što su moderni petoboj ili triatlon koju su u stvari spoj nekoliko različitih športova, te dakle spadaju u zasebnu kategoriju. Ipak, evo popisa športova po grupama (neki športovi očito spadaju u više kategorija, ali su navedeni samo u jednoj!):

Atletika
 bacačke discipline (disk, koplje, kugla, kladivo)
 trkačke discipline (sprint, srednje pruge, duge pruge, visoke i niske prepone, štafete)
 skokovi (vis, dalj, troskok, motka)
 višeboj

 Ekipni športovi s loptom

Ekipni športovi s loptom razvili su se iz srednjoameričke igre loptom:
 američki nogomet
 australski nogomet
 fistball
 kanadski nogomet - vrlo sličan američkom nogometu
 keltski nogomet
 košarka
 korfball
 mali nogomet
 netball
 nogomet
 odbojka
 odbojka na pijesku
 ragbi (zajednički naziv za dva športa - ragbijska unija i ragbijska liga, nekad se spominje i kao američki nogomet ali potpuno pogrešno)
 rukomet
 rukomet na pijesku
 vaterpolo
 streetball

 Športovi u kojima se loptica udara reketom
 badminton
 stolni tenis
 skvoš
 tenis

 Športovi u kojima se loptica udara palicom ili batom
 bendi ili bandy
 baseball
 golf
 dvoranski hokej
 hokej na travi
 hokej na koturaljkama
 hurling
 inline hokej
 kriket
 lacrosse
 polo
 skater hokej
 softbol
 ulični hokej

Biciklizam
 cestovni biciklizam
 ciklokros
 biciklizam na pisti
 brdski biciklizam

Gimnastika
 aerobik
 ritmička gimnastika
 opća gimnastika
 športska gimnastika
 športska akrobatika
 trampolin
ples

 Športovi snage
 body building
 dizanje utega

 Športovi preciznosti
 bilijar
 snooker
 boćanje
 golf
 kuglanje
 streličarstvo
 streljaštvo
 pikado

 Vodeni športovi
 jedrenje
 kajak i kanu na mirnim vodama
 kajak i kanu na divljim vodama
 ronjenje na dah
 orijentacijsko ronjenje
 plivanje
 sinkronizirano plivanje
 vaterpolo
 veslanje
 skokovi u vodu
 surfanje

 Športovi na snijegu i ledu

 alpsko skijanje
 bob
 brzo klizanje
 brzo klizanje na kratkim stazama (short track)
 curling
 hokej na ledu
 nordijska kombinacija
 nordijsko skijanje
 sanjkanje
 skeleton
 skijaški skokovi
 snowboarding
 umjetničko klizanje
 biatlon

 Športovi s više športskih disciplina
 biatlon
 moderni petoboj
 triatlon

 Borilački športovi i vještine
 Aikido
 Arnis
 Capoeira
 Boks
 Brazilski Jiu-jitsu
 Hrvanje
 Judo
 Ju-jutsu
 Karate
 Kendo
 Kempo
 Kickboxing
 Krav Maga
 KungFu
 Mačevanje
 Mješovite borilačke vještine (MMA (engl. Mixed Martial Arts), ultimate fighting, free-fight)
 Ninjutsu
 Taekwondo
 Tai Chi Chuan
 Tajlandski boks (Muay Thai)
 Savate boks

 Loptački športovi
 picigin
 zoga falu

 Moto-športovi
 automobilizam
 DTM
 Formula 1
 karting
 motociklizam
 motokros
 NASCAR
 rally

 Konjički športovi
 kasačke utrke
 konjičke utrke
 preponsko jahanje
 polo

 Ekstremni športovi
 alpinizam
 base skokovi
 brdski biciklizam
 bungee skokovi
 ekstremni biciklizam
 ice climbing (penjanje po ledu)
 kitesurfing
 padobranstvo (parachuting)
 paintball
 paragliding
 planinarenje
 pustolovne utrke
 rafting
 ronjenje na dah
 skateboarding
 skijanje na vodi
 slobodno penjanje (free climbing)
 športsko penjanje
 trekking
 zmajarenje

 Misaone igre
 bridž
 šah

 Tradicionalni športovi
 potezanje konopa
 Sinjska alka
 Trka na prstenac
 kamena s ramena
 potezanje klipa

 Uloga športa u društvu
Australska biskupska konferencija objavila je 25. rujna 2014.Bishops put Sport at the forefront of Social Justice Statement, Associated & Catholic Colleges of WA, 25. rujna 2014. izjavu o društvenoj pravdi Kruna za Australiju. Dati maksimum u našoj športskoj nacijiSocial Justice Statement 2014-15. A Crown for Australia. Striving for the best in our sporting nation., Australian Catholic Social Justice Council (sadrži zapise u formatima pdf, video, ppt i doc, te poveznicu na YouTube) u kojem ističu odgojnu ulogu športa, naročito među mladima, te upozoravaju na društvenu opasnost ako se iz vidika izgube istinske športske vrijednosti, povlađujući samo novcu i uspjehu.Šport treba braniti od športskih pretjerivanja , Radio Vatikan na hrvatskom, 20. rujna 2014. U dokumentu stoji da se predlaže potanak ispit savjesti o tomu kako se živi šport, jer događa se da se mentalitet pobjede po svaku cijenu naglo proširio i u neprofesionalnom športu do te mjere "da su i najmlađi izloženi pritisku zbog postizanja rezultata, da igraju i kad su ozlijeđeni, da krše pravila te da ne poštuju duh igre". U dokumentu su australski katolički biskupi izričito osudili svaki doping i pozvali da se popularnim športašima ne tolerira nasilno ponašanje izvan igrališta te da se ne smije nijekati da sustav nema ništa s tim zastranjenjima. Šport je zrcalo društva, odražava ono najbolje što pojedinci i nacija posjeduju, ali isto tako i najtamniju stranu društva, što za posljedicu ima da se zajednica previše navikava na nasilje, zloporabu droga i alkohola, bilo da se radi o športašima ili o promatračima športa, bilo da se radi o natjecanju ili izvan, zatim problem porasta nezakonitih oklada (koje su same po sebi kao kocka grijeh), korupcije i zločina u svezi s time "ozbiljno prijete cjelovitosti športa i njegovoj sposobnosti da izgrađuje zajednicu." Vjernici su pozvani prepoznati istinski šport, jer u njemu je obnoviteljska snaga za sve ljude, osobito za najslabije.

 Citati

 Izvori

The law of associations

REPUBLIKA HRVATSKA
--------------------------------------------------------------------------------------------------------
--------------------------------------------------------------------------------------------------------
ZAKON O UDRUGAMA
--------------------------------------------------------------------------------------------------------
Zakon o udrugama objavljen je u “Narodnim novinama” br. 88 od 11. listopada 2001. godine
I. OPĆE ODREDBE
Područje primjene Zakona
Članak 1.
(1) Ovim se Zakonom uređuje osnivanje, registracija, pravni položaj i prestanak postojanja udruga sa svojstvom pravne osobe, te registracija i prestanak djelovanja stranih udruga u Republici Hrvatskoj, ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.
(2) Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na političke stranke, vjerske zajednice, sindikate i udruge poslodavaca.
Pojam udruge i pravna osobnost
Članak 2.
(1) Udruga u smislu ovoga Zakona je svaki oblik slobodnog i dobrovoljnog udruživnja više fizičkih, odnosno pravnih osoba, koje se, radi zaštite njihovih probitaka ili zauzimanja za zaštitu ljudskih prava i sloboda, te ekološka, humanitarna, informacijska, kulturna, nacionalna, pronatalitetna, prosvjetna, socijalna, strukovna, športska, tehnička, zdravstvena, znanstvena ili druga uvjerenja i ciljeve, a bez namjere stjecanja dobiti, podvrgavaju pravilima koja uređuju ustroj i djelovanje toga oblika udruživanja.
(2) Udruga stječe svojstvo pravne osobe danom upisa u registar udruga.
Udruga bez svojstva pravne osobnosti
Članak 3.
Na udruge koje nemaju svojstvo pravne osobe, na odgovarajući način se primjenjuju propisi koji se odnose na ortakluk.
Članstvo u udruzi
Članak 4.
(1) Svaka poslovno sposobna fizička osoba i pravna osoba može, pod jednakim uvjetima utvrđenim ovim Zakonom i statutom udruge, postati članom udruge.
(2) Osobe bez poslovne sposobnosti ili s ograničenom poslovnom sposobnošću mogu biti članovi udruge, ali bez prava odlučivanja u tijelima udruge. Način njihova sudjelovanja u radu tijela udruge uređuje se statutom udruge.
(3) Udruga vodi popis svojih članova.
Djelatnost udruge
Članak 5.
(1) Udruga može od osnutka obavljati djelatnosti kojima se ostvaruju njeni ciljevi utvrđeni statutom.
(2) Uz djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka, udruga može obavljati djelatnost kojom se stječe prihod, sukladno zakonu.
(3) Udruga je samostalna u ostvarivanju svojih ciljeva utvrđenih statutom.
(4) Djelatnosti iz stavka 1. i 2. ovoga članka udruga ne smije obavljati radi stjecanja dobiti za svoje članove ili treće osobe. Ako u obavljanju djelatnosti udruga ostvari dobit, ona se mora sukladno statutu udruge koristiti isključivo za obavljanje i unapređenje djelatnosti udruge, kojima se ostvaruju njeni ciljevi utvrđeni statutom.
Upravljanje udrugom i tijela udruge
Članak 6.
(1) Članovi upravljaju udrugom neposredno ili putem svojih izabranih predstavnika u tijelima udruge, na način propisan statutom.
(2) Predstavnika pravne osobe članice udruge imenuje osoba ovlaštena za zastupanje pravne osobe.
(3) Unutarnji ustroj udruge mora biti zasnovan na načelima demokratskog zastupanja i demokratskog očitovanja volje članova.
(4) Skupština je najviše tijelo udruge. Statutom se može utvrditi drukčiji naziv skupštine kao najvišeg tijela udruge.
(5) Statutom udruge se, pored skupštine, mogu utvrditi i druga tijela udruge.
(6) Udruga imenuje jednu ili više fizičkih osoba za zastupanje udruge.
Udruživanje udruga i ustrojstveni oblici udruga
Članak 7.
(1) Dvije ili više udruga mogu se udruživati i slobodno utvrđivati naziv toga oblika udruživanja. Takav oblik udruživanja može imati svojstvo pravne osobe i na njega se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovoga Zakona.
(2) Udruge se mogu učlaniti u međunarodne udruge.
(3) Udruga može imati svoje ustrojstvene oblike (podružnice, ogranci, klubovi i slično), u skladu sa statutom. Ustrojstveni oblici mogu imati svojstvo pravne osobe ako je to određeno statutom udruge i na njih se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovoga Zakona.
Strana udruga
Članak 8.
(1) Strana udruga u smislu ovoga Zakona je udruga ili drugi oblik udruživanja osnovan bez namjere stjecanja dobiti koji ispunjava uvjete iz ovoga Zakona, a valjano je osnovan na temelju pravnog poretka strane države.
(2) Strana udruga može obavljati svoju djelatnost na području Republike Hrvatske nakon upisa u registar stranih udruga što ga vodi ministarstvo nadležno za poslove opće uprave.
(3) U Republici Hrvatskoj strana udruga djeluje sukladno ovom Zakonu.
Javnost rada udruge
Članak 9.
(1) Javnost rada udruge uređuje se statutom udruge.
(2) Udruga osigurava obaviještenost svojih članova o radu udruge u skladu s općim aktima udruge.
II. OSNIVANJE UDRUGA
Osnivanje udruge
Članak 10.
(1) Udrugu mogu osnovati najmanje tri osnivača.
(2) Osnivač udruge, u smislu ovoga Zakona, može biti poslovno sposobna fizička osoba te pravna osoba.
Statut udruge
Članak 11.
(1) Udruga ima statut.
(2) Statut je temeljni opći akt udruge koji donosi skupština udruge. Ostali opći akti, ako ih udruga donosi, moraju biti u skladu sa statutom. Umjesto naziva statut, udruga može rabiti i drugi naziv.
(3) Statut udruge sadrži odredbe o:
– nazivu i sjedištu,
– zastupanju,
– ciljevima,
– djelatnostima kojima se ostvaruju ciljevi,
– članstvu te pravima i obvezama članova,
– tijelima udruge, njihovom sastavu, izboru, opozivu, ovlastima, načinu odlučivanja i trajanju mandata,
– prestanku postojanja udruge.
(4) Statut udruge može sadržavati odredbe o:
– području na kojem udruga djeluje,
– imovini, načinu stjecanja imovine i korištenju ostvarene dobiti,
– rješavanju sporova i sukoba interesa unutar udruge,
– stegovnoj odgovornosti članova,
– postupku s imovinom u slučaju prestanka udruge,
– znaku udruge i njegovom izgledu,
– drugim pitanjima od značaja za udrugu.
Naziv udruge
Članak 12.
(1) Naziv udruge mora biti na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu.
(2) Naziv udruge može sadržavati pojedine strane riječi ako one čine ime međunarodne organizacije čija je udruga članica, ako su te riječi uobičajene u hrvatskom jeziku, ako za njih nema odgovarajuće riječi u hrvatskom jeziku, ili ako se radi o riječima na mrtvom jeziku.
(3) Udruga koja ima za cilj zaštitu i promicanje interesa pripadnika nacionalne manjine može, uz naziv na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu, imati i naziv na jeziku i pismu nacionalne manjine.
(4) Naziv udruge može se, ako je to predviđeno statutom, upisati u registar udruga i u prijevodu na jedan ili više stranih jezika. Naziv na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu mora se upisati na prvom mjestu.
(5) Uz svoj puni naziv udruga može rabiti i skraćeni naziv, koji mora sadržavati karakteristični dio naziva udruge. Skraćeni naziv upisuje se u registar udruga.
(6) Naziv i skraćeni naziv udruga je dužna rabiti u obliku i sadržaju u kojem su upisani u registar udruga.
(7) Ako je uz naziv ili skraćeni naziv u registru udruga upisan i naziv ili skraćeni naziv u prijevodu na strani jezik, naziv ili skraćeni naziv na stranom jeziku udruga može rabiti samo zajedno s nazivom na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu.
(8) Odbit će se zahtjev za upis u registar ako se naziv udruge jasno ne razlikuje od naziva udruge upisane u registar udruga.
(9) Ako se tijelu državne uprave koje vodi registar udruga podnesu dva ili više zahtjeva za upis u registar udruga s istim nazivom, odobrit će se upis one udruge koja je prva podnijela zahtjev.
Uporaba naziva i znamenja Republike Hrvatske
Članak 13.
(1) Riječ »Hrvatska« na bilo kojem jeziku i njene izvedenice, te dijelovi grba i zastave Republike Hrvatske, kao i nazivi drugih država te nazivi jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, dijelovi njihova grba i zastave te imena međunarodnih organizacija i imena fizičkih osoba, mogu biti sadržani u nazivu i znaku udruge na način kojim se ističe njihov ugled i dostojanstvo.
(2) Udruga koja ima za cilj zaštitu i promicanje interesa pripadnika nacionalne manjine može u nazivu navesti i naziv nacionalne manjine te njegove izvedenice.
III. REGISTRACIJA UDRUGE
Upis udruge i vođenje registra udruga
Članak 14.
(1) Upis u registar udruga je dobrovoljan i obavlja se na zahtjev osnivača udruge.
(2) Udruge se upisuju u Registar udruga Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: registar udruga).
(3) Udruge se upisuju u registar udruga pri nadležnom tijelu državne uprave, prema sjedištu udruge.
(4) Registar udruga vode uredi državne uprave u jedinicama područne (regionalne) samouprave (u daljnjem tekstu: ured državne uprave).
(5) Registar udruga vodi se u elektroničkom obliku jedinstveno za sve udruge u Republici Hrvatskoj.
(6) Registar udruga i registar stranih udruga su javni.
(7) Ministar nadležan za poslove opće uprave propisat će pravilnikom sadržaj registra udruga i registra stranih udruga te njihov način vođenja, kao i obrasce zahtjeva za upis u registar udruga i registar stranih udruga te zahtjeva za upis promjena u rečene registre.
Upis u registar udruga
Članak 15.
(1) Zahtjevu za upis u registar udruga prilažu se:
– zapisnik o radu i odlukama osnivačke skupštine,
– odluka o pokretanju postupka za upis u registar udruga,
– statut,
– popis osnivača,
– osobna imena osoba ovlaštenih za zastupanje,
– izvod iz sudskog ili drugog registra za pravnu osobu – osnivača udruge,
– suglasnost ili odobrenje nadležnog tijela državne uprave za obavljanje određene djelatnosti, kada je to propisano posebnim zakonom kao uvjet za upis udruge,
– preslika osobne iskaznice osnivača i osoba ovlaštenih za zastupanje.
(2) Zahtjev za upis u registar udruga ne može se podnijeti nakon isteka roka od tri mjeseca od dana donošenja odluke o pokretanju postupka za upis udruge u registar. Zahtjev podnesen nakon toga roka odbacit će se zaključkom protiv kojeg je dopuštena žalba.
(3) Zahtjev za upis u registar, u ime osnivača, podnosi osoba ovlaštena za zastupanje udruge.
Postupak u povodu zahtjeva za upis
Članak 16.
(1) Ured državne uprave dužan je donijeti rješenje o zahtjevu za upis u roku od 30 dana od dana predaje urednog zahtjeva za upis.
(2) Ako ured državne uprave utvrdi da statut udruge nije u skladu sa zakonom, ili ako zahtjevu nisu priloženi odgovarajući dokazi navedeni u članku 15. stavku 1. ovoga Zakona, zaključkom će podnositelju zahtjeva za upis u registar udruga odrediti rok za usklađivanje statuta, odnosno dostavu dokaza, koji ne može biti kraći od 15 dana niti dulji od 30 dana. Protiv navedenog zaključka nije dopuštena žalba.
(3) Rješenje o upisu u registar udruga mora sadržavati: naziv, sjedište, datum upisa udruge, registarski broj upisa, osnovni sadržaj djelatnosti udruge, utvrđenje da udruga upisom u registar stječe svojstvo pravne osobe, te imena osoba ovlaštenih za zastupanje udruge.
(4) Žalba protiv rješenja o upisu u registar udruga ne odgađa izvršenje rješenja.
(5) Ured državne uprave dužan je rješenje o upisu u registar udruga dostaviti udruzi, nadležnom tijelu državne uprave u čiji djelokrug s obzirom na ciljeve osnivanja spada djelatnost udruge, ministarstvu nadležnom za poslove opće uprave i tijelu državne uprave nadležnom za nadzor javnih prihoda.
(6) Statut udruge ured državne uprave ovjerava i dostavlja udruzi.
Predmnjeva o upisu
Članak 17.
(1) Ako ured državne uprave ne donese rješenje o upisu u registar udruga u roku od 30 dana od dana predaje urednog zahtjeva, smatrat će se da je udruga upisana u registar idućeg dana nakon proteka toga roka.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se u slučaju iz članka 16. stavka 2. ovoga Zakona.
(3) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, ured državne uprave dužan je, na zahtjev udruge, u roku od osam dana od dana ponovljenog zahtjeva, donijeti rješenje o upisu u registar udruga iz članka 16. stavka 3. ovoga Zakona.
Odbijanje upisa
Članak 18.
Zahtjev za upis u registar udruga odbit će se ako su statutom utvrđeni ciljevi i djelatnosti udruge u suprotnosti s Ustavom ili zakonom, ili podnositelj u roku ne postupi po zaključku iz članka 16. stavka 2. ovoga Zakona.
Promjene podataka
Članak 19.
(1) Osoba ovlaštena za zastupanje udruge podnosi uredu državne uprave zahtjev za upis promjena u registar udruga koje se odnose na:
– statut,
– naziv,
– adresu sjedišta (ulica i kućni broj),
– izbor osoba ovlaštenih za zastupanje,
– prestanak udruge.
(2) Zahtjevu se prilažu zapisnik o radu tijela udruge koje je po statutu nadležno za donošenje odluke zbog koje se traži upis promjene u registar udruga, odluka o promjeni, novi statut ili njegove izmjene i dopune te preslika osobne iskaznice osoba ovlaštenih za zastupanje.
(3) O upisu promjena u registar udruga donosi se rješenje, na koje se na odgovarajući način primjenjuju odredbe članka 16. stavka 3. i 4. ovoga Zakona.
(4) Uz rješenje iz stavka 3. ovoga članka, udruzi će se dostaviti i primjerak ovjerenoga novog statuta ili izmjena i dopuna statuta, ako je predmet upisa bila promjena statuta.
(5) Udruga ne smije u pravnom prometu postupati po promjenama niti rabiti podatke o promjenama iz stavka 1. ovoga članka prije nego što su upisani u registar udruga.
Upis u registar stranih udruga
Članak 20.
(1) Zahtjevu za upis u registar stranih udruga prilažu se:
– izvadak iz registra u kojem je u zemlji sjedišta strana udruga upisana, ne stariji od šest mjeseci, iz kojega je vidljivo tko je ovlašten zastupati stranu udrugu, te za obavljanje kojih djelatnosti je ona registrirana,
– odluka o osnivanju strane udruge ovjerena od javnog bilježnika, ako prema zakonu zemlje po kojem je osnovana nije propisan upis u registar,
– odluka o imenovanju osobe ovlaštene za zastupanje strane udruge u Republici Hrvatskoj,
– ovjereni prijevod na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu statuta ili drugog akta iz kojeg je vidljivo koje djelatnosti strana udruga obavlja,
– ovjereni prijevod na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu dokumenata iz podstavka 1., 2. i 3. ovoga stavka,
– preslika isprave o identitetu osobe ovlaštene za zastupanje strane udruge u Republici Hrvatskoj,
– drugi dokazi ako su posebnim zakonom propisani posebni uvjeti za upis u registar stranih udruga u Republici Hrvatskoj.
(2) Zahtjev za upis u registar stranih udruga podnosi osoba ovlaštena za zastupanje strane udruge u Republici Hrvatskoj.
(3) Na strane udruge se na odgovarajući način primjenjuju odredbe članka 16. stavka 1. i 2., članka 17., članka 18. i članka 19. ovoga Zakona.
(4) Rješenje o upisu u registar stranih udruga mora sadržavati: naziv, sjedište strane udruge, datum upisa u registar stranih udruga, registarski broj upisa, osnovni sadržaj djelatnosti strane udruge, te imena osoba ovlaštenih za zastupanje u Republici Hrvatskoj.
Pravni lijekovi
Članak 21.
(1) O žalbi protiv rješenja ureda državne uprave odlučuje ministarstvo nadležno za poslove opće uprave.
(2) Protiv rješenja ministarstva iz stavka 1. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.
IV. IMOVINA I ODGOVORNOST UDRUGE ZA OBVEZE
Imovina udruge
Članak 22.
Imovinu udruge čine novčana sredstva koja je udruga stekla uplatom članarina, dobrovoljnim prilozima i darovima, obavljanjem njenih djelatnosti, dotacijama iz državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te fondova, kao i druga novčana sredstva stečena u skladu sa zakonom, njene nepokretne i pokretne stvari, kao i druga imovinska prava.
Proračunske dotacije
Članak 23.
(1) Vlada Republike Hrvatske, na osnovi provedenog natječaja, dodjeljuje dotaciju iz državnog proračuna udrugama za projekt ili program koji je od osobitog interesa za opće/javno dobro u Republici Hrvatskoj.
(2) Visina sredstava za dotaciju iz državnog proračuna određuje se udrugama svake godine u državnom proračunu. Sukladno usvojenom Programu suradnje Vlade Republike Hrvatske i nevladinog, neprofitnog sektora u Republici Hrvatskoj, Hrvatski sabor donijet će na prijedlog Vlade Republike Hrvatske Kodeks pozitivne prakse, standarda i mjerila za ostvarivanje financijske potpore programima i projektima udruga.
(3) Za dodjelu dotacije iz državnog proračuna mogu se natjecati samo udruge upisane u registar udruga.
(4) Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na dodjelu dotacije iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Odgovornost za obveze
Članak 24.
(1) Za svoje obveze udruga odgovara svojom cjelokupnom imovinom.
(2) Nad udrugom se može provesti stečaj.
Financijsko poslovanje udruge
Članak 25.
Udruge su dužne voditi poslovne knjige i sastavljati financijska izvješća prema propisima kojima se uređuje način vođenja računovodstva neprofitnih organizacija.
V. NADZOR
Nadležnost za obavljanje nadzora
Članak 26.
(1) Članovi udruge nadziru rad udruge. Ako član udruge utvrdi nepravilnosti u provedbi statuta, ovlašten je na to upozoriti statutom određeno tijelo udruge, odnosno skupštinu ako statutom nije određeno nadležno tijelo. Ako se upozorenje ne razmotri na sjednici statutom određenog tijela udruge, odnosno skupštine u roku od 30 dana od dostavljenoga pisanog upozorenja i nepravilnosti ne otklone, član ima pravo podnijeti tužbu županijskom sudu nadležnom prema sjedištu udruge radi zaštite svojih prava propisanih statutom udruge.
(2) Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona provodi ministarstvo nadležno za poslove opće uprave.
(3) Inspekcijski nadzor nad radom udruge, u smislu ovoga Zakona, obavlja ured državne uprave.
Postupak provođenja inspekcijskog nadzora
Članak 27.
(1) Ako državni službenik ovlašten za provedbu inspekcijskog nadzora nad radom udruge utvrdi da je povrijeđen ovaj Zakon ovlašten je poduzeti sljedeće mjere:
1. narediti otklanjanje utvrđenih nedostataka i nepravilnosti u određenom roku,
2. podnijeti prijavu za pokretanje prekršajnog postupka.
(2) O mjerama iz stavka 1. ovoga članka, državni službenik ureda državne uprave, dužan je odmah obavijestiti tijelo državne uprave u čiji djelokrug, s obzirom na ciljeve osnivanja, spada djelatnost udruge. Ako službenik tijela državne uprave, u čiji djelokrug s obzirom na ciljeve osnivanja spada djelatnost udruge, poduzme mjere iz djelokruga toga tijela, odnosno podnese prekršajnu prijavu, dužan je o tome odmah obavijestiti ured državne uprave.
VI. PRESTANAK POSTOJANJA UDRUGE
Razlozi za prestanak postojanja udruge
Članak 28.
(1) Razlozi za prestanak postojanja udruge su:
1. odluka nadležnog tijela udruge o prestanku postojanja udruge,
2. prestanak djelovanja udruge,
3. pravomoćna odluka suda kojom je zabranjeno djelovanje udruge,
4. stečaj.
(2) Smatra se da je udruga prestala djelovati ako se broj članova udruge smanji ispod broja određenog za osnivanje udruge ili ako je proteklo dvostruko više vremena od vremena predviđenog statutom za održavanje sjednice skupštine, a ona nije održana.
(3) Činjenice iz stavka 1. točke 1. i 2. ovoga članka, na prijedlog nadležnog tijela udruge, članova udruge ili drugih zainteresiranih fizičkih i pravnih osoba ili na vlastiti poticaj, utvrđuje rješenjem ured državne uprave, u postupku po službenoj dužnosti.
(4) Ured državne uprave donosi rješenje o prestanku udruge zbog razloga navedenih u stavku 1. točki 1. i 2. ovoga članka i dostavlja to rješenje nadležnom sudu, radi provedbe stečaja.
(5) Na temelju pravomoćne presude suda kojom je zabranjeno djelovanje udruge i rješenja ureda državne uprave iz stavka 4. ovoga članka, nadležni sud otvorit će stečajni postupak po službenoj dužnosti, bez provedbe prethodnog postupka.
Likvidacija udruge
Članak 29.
(1) Odlukom nadležnog tijela udruge o prestanku postojanja udruge određuje se:
– način provođenja likvidacijskog postupka,
– osoba ovlaštena za provedbu postupka likvidacije (likvidator),
– visina naknade za likvidatora,
– način izvješćivanja nadležnog tijela udruge o provođenju postupka likvidacije.
(2) Likvidator je dužan o svom radu podnositi polugodišnje izvješće nadležnom tijelu udruge i uredu državne uprave nadležnom po mjestu sjedišta udruge.
(3) Po provedbi postupka likvidacije likvidator podnosi završni račun nadležnom tijelu udruge i uredu državne uprave nadležnom po mjestu sjedišta udruge te daje prijedlog o raspodjeli preostale imovine u skladu s odredbom članka 34. stavka 1., 2. i 3. ovoga Zakona.
(4) Nakon raspodjele preostale imovine u skladu sa stavkom 3. ovoga članka ured državne uprave nadležan po mjestu sjedišta udruge donosi rješenje o prestanku udruge i briše je iz registra udruga.
Članak 30.
Do donošenja završnog računa iz članka 29. stavka 3. ovoga Zakona nadležno tijelo udruge može donijeti odluku o prestanku provođenja likvidacijskog postupka. U tom slučaju ured državne uprave nadležan po mjestu sjedišta udruge donosi rješenje o obustavi likvidacijskog postupka.
Članak 31.
(1) Ured državne uprave nadležan po mjestu sjedišta udruge u rješenju o pokretanju likvidacijskog postupka iz razloga navedenog u članku 28. stavak 1. točka 2. ovoga Zakona uređuje:
– način provođenja likvidacijskog postupka,
– osobu ovlaštenu za provedbu postupka likvidacije (likvidator),
– visinu naknade za likvidatora,
– način izvješćivanja ureda državne uprave o provođenju postupka likvidacije.
(2) Likvidator provodi postupak i podnosi završni račun uredu državne uprave nadležnom po mjestu sjedišta udruge u skladu s odredbom članka 29. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.
(3) Po provedbi postupka likvidacije likvidator podnosi završni račun uredu državne uprave nadležnom po mjestu sjedišta udruge te daje prijedlog o raspodjeli preostale imovine u skladu s odredbom članka 34. stavka 1., 2. i 3. ovoga Zakona.
(4) Nakon raspodjele preostale imovine u skladu sa stavkom 3. ovoga članka ured državne uprave nadležan po mjestu sjedišta udruge donosi rješenje o prestanku udruge i briše je iz registra udruga.
Članak 32.
(1) Ured državne uprave nadležan po mjestu sjedišta udruge odmah po primitku pravomoćne presude o zabrani djelovanja udruge iz članka 37. ovoga Zakona donosi rješenje o pokretanju likvidacijskog postupka.
(2) U rješenju iz stavka 1. ovoga članka ured državne uprave nadležan po mjestu sjedišta udruge određuje:
– način provedbe likvidacijskog postupka,
– osobu ovlaštenu za provedbu likvidacijskog postupka,
– visinu naknade za rad likvidatora.
(3) Likvidator je dužan o svom radu podnijeti polugodišnje izvješće uredu državne uprave nadležnom po mjestu sjedišta udruge.
(4) Po provedbenom postupku likvidator podnosi završni račun uredu državne uprave nadležnom po mjestu sjedišta udruge.
(5) Likvidator je vezan odlukom suda o raspodjeli preostale imovine.
(6) Nakon raspodjele preostale imovine ured državne uprave donosi rješenje o prestanku udruge i briše je iz registra udruga.
Brisanje iz registra
Članak 33.
(1) Ured državne uprave brisat će udrugu iz registra na temelju pravomoćnog rješenja o zaključenju stečajnog postupka.
(2) Brisanjem iz registra udruga prestaje postojati.
Raspolaganje s imovinom udruge u slučaju prestanka postojanja udruge
Članak 34.
(1) U slučaju prestanka postojanja udruge imovina se, nakon namirenja vjerovnika i troškova sudskog i drugih postupaka, predaje pravnoj ili fizičkoj osobi određenoj statutom udruge.
(2) Udruga koja je primila dotaciju u smislu odredbi članka 23. stavka 1. i 4. ovoga Zakona, u slučaju prestanka postojanja ostatak sredstava dotacije vratit će u proračun iz kojega je dotacija dana.
(3) Ako udruga statutom ne odredi postupak s imovinom udruge u slučaju prestanka postojanja udruge, preostalu imovinu stječe jedinica lokalne samouprave na čijem je području sjedište udruge.
(4) Ako je djelovanje udruge zabranjeno sud može, ako za to postoje opravdani razlozi s obzirom na okolnosti slučaja, odrediti da se imovina udruge preda određenoj ustanovi, zakladi, fundaciji ili udruzi koja ima iste ili slične djelatnosti i ciljeve kao i udruga čiji je rad zabranjen.
VII. ZABRANA DJELOVANJA UDRUGE
Razlozi za zabranu
Članak 35.
Djelovanje udruge zabranit će se:
1. ako udruga svojim djelovanjem nasilno ugrožava demokratski ustavni poredak, te neovisnost, jedinstvenost i teritorijalnu cjelovitost Republike Hrvatske,
2. ako je usmjereno na druge aktivnosti koje su zabranjene Ustavom ili zakonom,
3. ako udruga obavlja djelatnosti koje nisu u skladu s ciljevima utvrđenim statutom (članak 5. stavak 1.),
4. ako je to potrebno radi zaštite sloboda i prava drugih osoba,
5. ako je to potrebno radi zaštite zdravlja i javnog morala.
Pokretanje postupka pred sudom
Članak 36.
(1) Svatko može podnijeti prijavu o postojanju razloga za zabranu djelovanja udruge županijskom državnom odvjetniku nadležnom prema sjedištu udruge.
(2) Ako nadležni županijski državni odvjetnik na temelju podnesene prijave ili po službenoj dužnosti ocijeni da postoje razlozi iz članka 35. ovoga Zakona, podnijet će prijedlog za zabranu djelovanja udruge županijskom sudu nadležnom prema sjedištu udruge.
(3) Postupak zabrane djelovanja udruge vodi se, ako to ovim Zakonom nije drukčije određeno, prema odredbama Zakona o parničnom postupku. Postupak za zabranu djelovanja je hitan.
Postupak pred sudom prvog stupnja
Članak 37.
(1) Sud će bez odgode prijedlog za zabranu djelovanja iz članka 36. stavka 2. ovoga Zakona, dostaviti osobi koja je u vrijeme podnošenja prijedloga za zabranu djelovanja udruge bila ovlaštena zastupati udrugu, odnosno, ako se toj osobi dostava ne može izvršiti ili je ona spriječena uredno zastupati udrugu sud će postaviti privremenog zastupnika između odvjetnika na području toga suda.
(2) Raspravu o prijedlogu za zabranu djelovanja udruge sud je dužan održati u roku od 15 dana od dana dostave prijedloga zastupniku udruge u skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka. Vrijeme i mjesto održavanja ročišta sud je dužan objaviti putem dnevnog tiska najmanje tri dana prije održavanja ročišta.
(3) Svaki član udruge ovlašten je umiješati se u postupak na strani udruge. Ako sudjelovanje u postupku prijavi više od dva člana udruge, ti su članovi dužni odrediti svog zajedničkog zastupnika u roku koji će im odrediti sud. Ako se u tome ne slože, predsjednik vijeća odredit će im zajedničkog zastupnika između odvjetnika na području toga suda, na njihov trošak.
(4) Sud može održati raspravu te donijeti odluku i ako uredno pozvane osobe ne dođu na ročište, na što će se one u pozivu za raspravu izričito upozoriti.
(5) Na temelju održane rasprave sud presudom izriče zabranu djelovanja ili odbija prijedlog.
(6) Sud izriče i javno objavljuje presudu na raspravi.
(7) U obrazloženju presude o zabrani djelovanja udruge moraju se navesti razlozi zbog kojih je djelovanje udruge zabranjeno.
(8) Presudom kojom zabranjuje djelovanje udruge sud mora odlučiti i o imovini udruge.
(9) Presuda se mora izraditi u pisanom obliku i njezin ovjereni prijepis otpremiti strankama i nadležnom sudu radi provedbe stečaja u roku od tri dana od dana objave.
(10) Izreka pravomoćne presude o zabrani djelovanja udruge objavit će se u »Narodnim novinama«.
(11) Troškovi postupka predujmljuju se iz sredstava proračuna suda i naplatit će se po službenoj dužnosti u stečajnom postupku iz imovine udruge ako bude zabranjen njen rad.
Žalba
Članak 38.
(1) Protiv presude suda kojom je odlučeno o prijedlogu za zabranu rada udruge, državni odvjetnik, osoba ovlaštena za zastupanje udruge, odnosno osoba koja je zamjenjuje, te svaki član udruge koji je prijavio svoje sudjelovanje u prvostupanjskom postupku do zaključenja rasprave, mogu podnijeti žalbu Vrhovnom sudu Republike Hrvatske, u roku od osam dana od dana dostave presude.
(2) Žalba protiv presude o zabrani djelovanja udruge ne zadržava njeno izvršenje.
(3) Žalba se dostavlja na odgovor. Rok za odgovor na žalbu je osam dana.
(4) Pravovremenu i dopuštenu žalbu sud će dostaviti Vrhovnom sudu Republike Hrvatske zajedno sa svim spisima u roku od tri dana od dana primitka odgovara na žalbu, odnosno isteka roka za njegovo podnošenje.
(5) Vrhovni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku o žalbi u roku od osam dana od dana primitka žalbe sa spisima.
VIII. KAZNENE ODREDBE
Prekršaji
Članak 39.
(1) Novčanom kaznom od 1.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj udruga koja:
1. ne vodi popis članova udruge (članak 4. stavak 3.),
2. obavlja djelatnosti koje nisu u skladu s ciljevima utvrđenim statutom (članak 5. stavak 1.),
3. ne rabi naziv i skraćeni naziv udruge u obliku i sadržaju u kojem su upisani u registar udruga (članak 12. stavak 6. i 7.),
4. rabi u pravom prometu podatke o promjenama ili postupa po promjenama prije nego što su upisane u registar udruga (članak 19. stavak 5.),
(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od 500,00 do 5.000,00 kuna i odgovorna osoba udruge.
IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Usklađivanje s odredbama ovoga Zakona
Članak 40.
(1) Danom primjene ovoga Zakona udruge nastavljaju djelovati pod uvjetima utvrđenim svojim statutom i ovim Zakonom.
(2) Ministarstvo nadležno za poslove opće uprave dostavit će zbirke isprava udruga koje su upisane u Registar udruga Republike Hrvatske, u roku od 30 dana od dana primjene ovoga Zakona, nadležnim uredima državne uprave.
(3) Ured državne uprave u roku od 90 dana od preuzimanja zbirke isprava udruga, po službenoj dužnosti će izvršiti upis preuzetih udruga u registar udruga.
(4) Danom primjene ovoga zakona ministarstvo nadležno za poslove opće uprave prestaje voditi Registar udruga Republike Hrvatske prema odredbi članka 15. stavka 1. podstavka 2. Zakona o udrugama (»Narodne novine«, br. 70/97., 106/97. i 20/00.).
Pravilnik o registru udruga
Članak 41.
Ministar nadležan za poslove opće uprave donijet će pravilnik iz članka 14. stavka 7. ovoga Zakona u roku od 30 dana od dana primjene ovoga Zakona.
Postupci koji nisu okončani
Članak 42.
(1) Zahtjevi za upis u registar udruga, odnosno postupci pokrenuti na temelju Zakona o udrugama (»Narodne novine«, br. 70/97., 106/97. i 20/00.), koji nisu okončani do dana primjene ovoga Zakona, bit će okončani po odredbama ovoga Zakona.
(2) Udruge i udruženja građana koja nisu uskladila svoje statute sa Zakonom o udrugama (»Narodne novine«, br. 70/97., 106/97. i 20/00.) do dana primjene ovoga Zakona, smatrat će se brisanima iz registra s tim datumom.
(3) Strane udruge koje se nisu uskladile sa Zakonom o udrugama (»Narodne novine«, br. 70/97., 106/97. i 20/00.) do dana primjene ovoga Zakona, smatrat će se brisanima iz registra s tim datumom.
Članak 43.
(1) Imovina na kojoj je udruga imala pravo raspolaganja ili pravo korištenja do donošenja Zakona o udrugama (»Narodne novine« br. 70/97., 106/97. i 20/00.), osim imovine sindikalnih udruga na koje se primjenjuju odredbe članka 38. stavka 3. i 4. Zakona o udrugama (»Narodne novine«, br. 70/97., 106/97. i 20/00.), danom primjene ovoga Zakona postaje vlasništvo udruge koja je njezin pravni sljednik.
(2) Imovina udruga koje su prestale postojati, a koje nemaju udrugu koja je njihov pravni sljednik, danom primjene ovoga Zakona postaju vlasništvo jedinice lokalne samouprave na čijem je području bilo sjedište udruge.
(3) Na zahtjev zainteresiranih jedinica lokalne samouprave o pravu na imovinu udruge iz stavka 2. ovoga članka odlučuje Ured državne uprave za imovinsko pravne poslove koji svoju odluku dostavlja nadležnom državnom odvjetniku radi podnošenja zahtjeva za prijenos te imovine u vlasništvo jedinica lokalne samouprave.
Propisi koji prestaju važiti
Članak 44.
(1) Danom primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o udrugama (»Narodne novine«, br. 70/97., 106/97. i 20/00.).
(2) Propisi doneseni na temelju Zakona o udrugama (»Narodne novine«, br. 70/97., 106/97. i 20/00.) ostaju na snazi do donošenja propisa iz članka 14. stavka 8. ovoga Zakona.
Stupanje na snagu Zakona
Članak 45.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. siječnja 2002.
Klasa: 230-01/01-01/01
Zagreb, 28. rujna 2001.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Zlatko Tomčić, v. r.

The laws of the Republic of Croatia also regulate matters in the field of sports. Two of the most important are: the Law on SportThe Law on Sport (‘Narodne novine’, pp. , , , , , – correction, , and – regulation). The law of associations

Question: what did the australian bishops conference say in regards to sport

Question: when was the australian bishops conference published

Question: what did the australian bishops conference publish on 25 september 2014

"Uloga športa u društvu Australska biskupska konferencija objavila je 25 . rujna 2014.Bishops put Sport at the forefront of Social Justice Statement , Associated & Catholic Colleges of WA , 25 . rujna 2014 . izjavu

Question: who published the role of sport in society

who published the role of sport in society

Question: what was the focus of the australian bishops conference 2014-15

Question: what was the focus of the australian bishops conference

Dati maksimum u našoj športskoj nacijiSocial Justice Statement 2014 - 15

Question: what is at the forefront of social justice statement

The role of sport in society the Australian Bishops Conference published on 25 September 2014.Bishops path Sport at the forefront of Social Justice Statement , Associated & Catholic Colleges of WA , on 25 September 2014 .

Give the maximum in our sports nationSocial Justice Statement 2014 - 15 .

The role of sport in society the Australian Bishops Conference published on 25 September 2014.Bishops path Sport at the forefront of Social Justice Statement, Associated & Catholic Colleges of WA, on 25 September 2014. Give the maximum in our sports nationSocial Justice Statement 2014-15.

A Crown for Australia.

A Crown for Australia: Striving for the Best in Our Sporting Nation
The Australian Catholic Bishops’ Social Justice Statement 2014–2015 challenges us to look at the place of sport in our lives. Where are its strengths and how can we ensure that sport can thrive and in return can nourish our society? Equally, what are the influences that are undermining and distorting sport’s ideals? Most importantly, how can we work to realise sport’s potential to unite communities, overcome differences and be a force for social justice and reconciliation? The Statement’s title refers to St Paul’s First Letter to the Corinthians (1 Corinthians 9:24–27), where Paul compares the athletes of the time competing for a ‘wreath that will wither’ with our aspiration for an imperishable crown as followers of Christ. Australians are passionate about their sport. The nation seems to stop for a grand final or a crucial cricket test. Local sporting clubs are a nucleus around which a true community can grow up and flourish. Lifelong friendships are forged; young people learn skills and resilience; volunteers devote time and energy to their organisations. Sport brings together people who otherwise might never come in contact. As our lifestyles become more and more sedentary, sport makes an essential contribution to our health and wellbeing, both physical and mental. But there is another side to sport, one that can bring us disillusionment instead of delight. Too often, we see violence on the field, on the sidelines or in the street; we see abuse of drugs and alcohol; we see racism and abuse or exploitation of women; and we see a growing potential for crime and corruption. This Social Justice Sunday Statement invites us to explore how sport can help us celebrate sport’s gifts and use them to bring about God’s kingdom on Earth.

Question: what should australia strive to do in sports

A Crown for Australia.

what should australia strive to do in sports

Question: who has won the most sports crown in the world

A Crown for Australia.

who has won the most sports crown in the world

Question: what is the name of australia's sports team

A Crown for Australia.

what is the name of australia's sports team

Question: what is the goal of australia in sports

A Crown for Australia.

Question: what is the social justice statement of australia

A Crown for Australia.

Question: what is australia's highest award for sports

A Crown for Australia.

what is australia's highest award for sports

Question: when was the social justice statement written

A Crown for Australia.

when was the social justice statement written

Give the maximum in our sports nationSocial Justice Statement 2014-15. A Crown for Australia.

U dokumentu objavljenom prošlih dana, Australska biskupska konferencija izražava zabrinutost
zbog širenja – u neprofesionalnom športu – dopinga, okladâ te postizanja pobjede po
svaku cijenu. Pobjednička kruna? U pretjerivanju koje je zahvatilo šport pobjednička
bi se kruna moglo pretvoriti u trnovu krunu – pišu australski biskupi podsjećajući
na riječi pape Sv. Ivana Pavla II., upućene športašima tijekom Velikoga jubileja.
U dokumentu „Kruna za Australiju. Dati maksimum u našoj športskoj naciji“, biskupi
govore o zemlji gdje se mnogi bave športom, a što svjedoče i medalje osvojene na svakoj
Olimpijadi. Nije prvi put da neka biskupska konferencija dokument posvećuje športu,
ali je važan kontekst u kojem je dokument objavljen: Socijalni dan koji se svake godine
posljednje nedjelje u mjesecu rujnu obilježava u svim australijskim župama, s ciljem
da se istakne odgojna uloga športa, naročito među mladima, te da se upozori na društvenu
opasnost ako se iz vidika izgube istinske športske vrijednosti, povlađujući samo novcu
i uspjehu. Šport je ogledalo našega društva – objasnio je biskup Christopher Saunders,
predsjednik Biskupskoga vijeća za socijalnu pravdu. Šport odražava ono najbolje što
kao pojedinci i kao nacija posjedujemo, ali može odražavati i našu najcrnju stranu.
Previše se navikavamo na nasilje; na zloporabu droga i alkohola, kod igrača i kod
gledatelja; u igri i izvan igre. Nezakonite oklade i korupcija ozbiljno prijete cjelovitosti
športa i njegovoj sposobnosti da izgrađuje zajednicu. Diskriminacija i isključivanje
narušavaju njegovu temeljnu dimenziju, odnosno sposobnost izgradnje kao i istinsku
pozornost prema isključenima – objasnio je biskup. Biskupi predlažu podroban ispit
savjesti o tomu kako se živi šport. Izgleda da se mentalitet pobjede po svaku cijenu
– stoji u dokumentu – naglo širi i u neprofesionalnom športu, da su i najmlađi izloženi
pritisku zbog postizanja rezultata, da igraju i kad su ozlijeđeni, da krše pravila
te da ne poštuju duh igre. Biskupi izričito osuđuju svaku vrstu dopinga, a Crkva u
Australiji poziva da se ne gleda kroz prste popularnim športašima ako su nasilni izvan
igrališta: ne može se nijekati da sustav nema ništa s tim zastranjenjima – pišu biskupi. Današnji
je sustav moćan stroj za novac: među zabrinjavajućim podatcima jest i to da je u posljednjem
desetljeću dohodak od športskih oklada porastao za 278%, ne računajući kriminalne
aktivnosti koje su i u Australiji potaknule istraživanja o korupciji u športu. Ako
je glavna svrha športa novac – vele biskupi – onda nema više mjesta za njegovu najljepšu
stranu, uklanjanje svake razlike između bogatih i siromašnih, pružanja stvarne prigode
onomu koji je u tisuću drugih životnih okvira bio bačen na rub društva. Danas i šport
može biti stroj za isključivanje – stoji u dokumentu Biskupi pozivaju na bavljenje
istinskim športom. Pozvani smo da kao vjernici prepoznamo obnoviteljsku snagu športa
za sve, posebice za najslabije. Upravo zbog toga šport moramo štiti na svim razinama
i promicati najbolju stranu naše športske nacije – zaključili su australski biskupi.

Question: what is the mirror of society

Question: what threatens the integrity of the sport

i zločina u svezi s time "" ozbiljno prijete cjelovitosti športa i njegovoj sposobnosti da izgrađuje zajednicu .

what threatens the integrity of the sport

Question: what is considered a game of sin

Question: who is invited to recognize the true sport

who is invited to recognize the true sport

Question: who is invited to recognize true sport

Question: what is the darkest side of society

Question: what is a game of sin

Question: what is sport

Sport is the mirror of society , reflects the best that individuals and nations possess , but also the darkest side of society , which results in that the community is too accustomed to violence , drug abuse and alcohol , whether it ’s sports or sports observers , whether it ’s competition or outside , then the problem of increasing illegal deposits ( which are in themselves as a game of sin ) , corruption and crime in connection with this “ seriously threatens the integrity of the sport and its ability to build a community . ”

The faithful are invited to recognize the true sport , because it has a renewable power for all people , especially for the weakest .

Sport is the mirror of society, reflects the best that individuals and nations possess, but also the darkest side of society, which results in that the community is too accustomed to violence, drug abuse and alcohol, whether it’s sports or sports observers, whether it’s competition or outside, then the problem of increasing illegal deposits (which are in themselves as a game of sin), corruption and crime in connection with this “seriously threatens the integrity of the sport and its ability to build a community.” The faithful are invited to recognize the true sport, because it has a renewable power for all people, especially for the weakest.


mini|desno|250px|Gravitacijske leće (slika sa Svemirskog teleskopa Hubble).

mini|desno|250px|Maglica Rakovica je ostatak supernove (slika sa Svemirskog teleskopa Hubble).

mini|desno|250px|Amisadukina Venerina tablica iz Babilnskog carstva (7. stoljeće pr. Kr.)

mini|desno|250px|Dva ogromna balona rendgenskog i gama zračenja u samom središtu Mliječnog puta (2010.).

mini|desno|250px|Nebeski ekvator i ekliptika.

mini|desno|250px|Pulsirajuće gama zrake koje dolaze s pulsara Vela.

Astronomija ili zvjezdoznanstvo (grč. ἀστρονομία: zvjezdoznanstvo) je znanost o nebeskim tijelima i pojavama u svemiru te o njegovu ustroju; jedna od najstarijih ljudskih djelatnosti. Astronomija se razvila iz praktičnih potreba i zadržala je i dalje taj svoj praktični značaj (izradba kalendara, određivanje točnog vremena, točnog položaja, orijentacija pri putovanju, osobito na moru i u zraku). Izvanredno dug razvoj astronomije kao egzaktne prirodne znanosti, niz otkrića i uspjesi što ih je postizala u ispravnom tumačenju prirodnih pojava omogućili su da se pravilno ocijeni njezina uloga pri upoznavanju svijeta koji nas okružuje. Zato se rezultati njezinih istraživanja mogu upotrijebiti kao oslonac znanstvenom, naprednomu nazoru o svijetu u borbi protiv neznanstvenih shvaćanja. astronomija,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2014.

Astronomija se bavi opažanjem i objašnjavanjem pojava izvan Zemlje i njezine atmosfere. Astronomija proučava porijeklo, razvoj, fizička i kemijska svojstva nebeskih tijela: zvijezda, zvjezdanih sustava, planeta, crnih rupa i drugih objekata u svemiru, kao i procesa koji se događaju u njima. Osobe koje se bave astronomijom zovu se astronomima ili zvjezdoznancima. Astronomija je jedna od znanosti u kojima amateri još uvijek imaju posebnu ulogu u otkrivanju i promatranju tranzicijskih pojava.
Riječ astronomija potječe iz starogrčkog i u slobodnom prijevodu znači „zakon(i) zvijezda”. Astronomiju treba razlikovati od astrologije koja je pseudoznanost o predviđanju ljudske sudbine promatranjem putanja zvijezda i planeta.

 Povijest astronomije

Astronomijom su se bavili stari Kinezi, Indijci, Babilonci, Egipćani i Grci. U Kineza su astronomi bili državni činovnici koji su, po službenoj dužnosti, morali pratiti kretanje nebeskih tijela i nebeske pojave. Kod drevnih Indijaca, Babilonaca i Egipćana astronomijom su se bavili svećenici. Svi ti narodi vrlo su rano upoznali dnevno i godišnje kretanje nebeskih tijela i uočili zakonitosti kod nebeskih pojava, napose kod pomrčina, pa su se te pojave pretkazivale. Kineski godišnjaci već 2857. pr. Kr. bilježe pomrčine i pojave kometa, ali je spaljivanjem znanstvenih spisa na zapovijed cara Qin Shi Huangdi 221. pr. Kr. spriječeno da se spoznaju druge potankosti o kineskoj astronomiji. Grci su astronomiju digli na stupanj egzaktne znanosti. Oni su se vjerojatno mnogo koristili opažanjima i otkrićima Babilonaca (Metonov ciklus, Saros i podjela zodijaka u znakove), ali su nadmašili svoje prethodnike i suvremenike izgrađujući čvrstu znanstvenu zgradu astronomije, počevši od Talesa i Hiparha, koji je otkrio pojavu precesije, a ujedno je primijenio matematičke metode kako bi odredio važne pojave u kretanju Sunca, Mjeseca i planeta. Aristarh sa Samosa je prvi dao točnu metodu za mjerenje daljine Sunca i Mjeseca, a kretanje na nebu protumačio kao posljedicu stvarnoga kretanja Zemlje oko vlastite osi i oko Sunca. To je njegovo naučavanje bilo silom sprječavano, pa i ugušivano, sve dok ga nije ponovno iznio Nikola Kopernik. Grčko proučavanje nastavljeno je u Aleksandrijskoj školi: Eratosten je izmjerio opseg Zemlje, a Klaudije Ptolemej skupio sve dotadašnje astronomsko znanje u čuvenom Velikom sustavu (grč. Μεγάλη σύνταξıς); odatle naslov ne arapskom jeziku Almagest. S propašću Rimskoga Carstva smanjilo se zanimanje za astronomiju.

U srednjem vijeku rad na astronomiji nastavili su Arapi. Kopernikovo djelo O gibanjima nebeskih tijela (lat. De revolutionibus orbium coelestium, 1543.) značilo je početak nove ere u astronomiji i napuštanje Ptolemejeva geocentričkog sustava. Značenje Kopernikova nauka za raskid s religijskim predrasudama isticao je osobito Giordano Bruno, kojega je rimska inkvizicija zbog toga živa spalila (1601.). Razvoj astronomije povezan je nadalje uz Johannesa Keplera i Galilea Galileja. Oni su utemeljili nebesku mehaniku, na kojoj je onda Isaac Newton zasnovao svoj zakon nebeske mehanike (Newtonov zakon gravitacije), i konačno rješio pitanje o kretanju planeta i drugih nebeskih tijela. Svoje naučavanje izložio je Newton u djelu Matematička načela naravne filozofije (lat. Philosophiae naturalis principia mathematica, 1687.). Galilei, Kepler i Newton važni su ne samo zbog svojega rada na proučavanju kretanja nebeskih tijela nego i zbog svojeg priloga u razvoju astronomskih instrumenata. Galilei je primijenio dalekozor, a Kepler pronašao tip dalekozora koji se do danas upotrebljava u astronomiji. Newton je uveo dalekozor sa zrcalom (reflektorski teleskop) za proučavanje nebeskih tijela i otkrio rastavljanje bijele svjetlosti u spektar, na čemu se temelji astrofizika.

Primjenjujući Newtonov zakon gravitacije, francuski matematičari i astronomi naglo su razvili nebesku mehaniku. Uporaba dalekozora omogućila je nova saznanja o planetima, otkrivena su i nova, dotad nepoznata nebeska tijela. U 18. stoljeću Edmond Halley je otkrio vlastito gibanje zvijezda, a James Bradley pojavu aberacija svjetlosti i nutacije. Istraživanja Williama Herschela dala su prve znanstvene slike o ustroju zvjezdanog sustava. Friedrich Wilhelm Bessel je 1838. prvi izmjerio daljinu zvijezde (broj 61 u Labudu), što je proširilo granice dotadašnjega "svijeta". Oko polovice 19. stoljeća počeo je razvoj spektralne analize i fotometrije, to jest astrofizike. S pomoću Dopplerova učinka mjere se brzine kretanja zvijezda i galaktika, njihove rotacije, a položaji i jačine spektralnih linija govore ne samo o kemijskom sastavu svemirskih tijela nego i o temperaturama, veličini, tlaku, ionizaciji i električnim poljima na zvijezdama i u međuzvjezdanim prostorima. Fotometrija zajedno sa statistikom otkriva tamnu tvar među zvijezdama i dolazi do spoznaja o spiralnoj strukturi našega sustava Mliječnog puta.

U 20. stoljeću opet se proširio doseg "svijeta" mjerenjem udaljenih galaktika i njihovih brzina. Najudaljeniji poznati kozmički objekti su danas od nas daleko više od 10 milijardi godina svjetlosti. Sva ta otkrića temelje se na astrofizičkim instrumentima: spektrometrima, fotometrima, interferometrima, fotografskim aparatima i fotoelektričnim uređajima, zajedno s refraktorima i reflektorima velikih modernih zvjezdarnica. Na kraju je došla i primjena radarske tehnike i radiotehnike, koje stvaraju novo područje radio astronomije.

 Grane astronomije

 Podjela prema predmetu promatranja

Astrobiologija proučava nastanak i evoluciju bioloških sustava u svemiru.

Astrognozija je grana astronomije koja se bavi vještinom prepoznavanjem zviježđa i nebeskih objekata na nebu.

 Astrofizika s kozmologijom se bavi proučavanjem fizike svemira, uključujući luminozitet, gustoću, temperaturu i kemijski sastav zvijezda, nastanak i evoluciju galaksija, svojstva međuzvjezdanog prostora, svojstva crnih rupa i drugih pojava na nebu.

Astrometrija i sferna astronomija se bavi proučavanjem putanja nebeskih tijela u svemiru i njihovim promjenama, određuje koordinatne sustave i proučava kinematiku nebeskih tijela.

 Kozmologija proučava porijeklo i razvoj svemira kao cjeline;

 Galaktička astronomija bavi se proučavanjem strukture i dijelova naše galaktike - Mliječne staze;

 Galaktička formacija i evolucija proučava formiranje zvjezdanih sustava (galaksija) i njihov razvoj;

 Izvangalaktička astronomija bavi se proučavanjem tijela izvan Mliječne staze;

 Nebeska mehanika proučava gibanje nebeskih tijela pod djelovanjem sile, te stanje ravnoteže samih tijela;

 Planetarne znanosti proučavaju planete Sunčevog sustava;

 Stelarna astronomija proučava zvijezde;

 Stelarna evolucija proučava razvoj zvijezde od njezina stvaranja do svršetka;

 Stelarna statistika istražuje statističkim metodama prostorne i vremenske raspodjele svemirskih tijela i njihovih gibanja, bilo da je riječ o zvijezdama ili nekim drugim objektima u galaktikama, ili pak o bilo kojim drugim objektima u nekom dijelu svemira. Polazište je statistike velik broj tijela; u jednoj galaktici ima oko 1011 zvijezda, a galaktikâ u svemiru ima i više od 1011. Potanko su ispitivani samo malobrojni primjerci; na temelju tipičnih uzoraka izvode se općenitiji zaključci. Izvori statistike pretežno su katalozi zvijezda, galaktika, odnosno odabranih objekata s obzirom na neka njihova svojstva. Statistički rezultat daje predodžbu o građi i obliku neke vrste tijela te o njihovu okupljanju.

 Teorijska astronomija koristi se podatcima astrometrije i nebeske mehanike te povezuje položaj tijelâ na nebeskoj sferi s njihovim mehaničkim svojstvima, da bi se iz opažanja odredile prave staze tijela, ili obratno, iz pravih staza proračunali prividni položaji tijela (efemeride).

 Zvjezdana formacija proučava uvjete i sile koje djeluju u unutrašnjosti oblaka plina i dovode do stvaranja zvijezde.

 Podjela prema načinu istraživanja
mini|desno|250px|Najveći teleskop na svijetu je europski Vrlo veliki teleskop (VLT) u Čileu. Čine ga četiri 8,2 m teleskopa.

mini|desno|250px|Teleskop MAGIC za maglovitog dana. Vide se laserske referentne zrake, koje mjere geometriju aktivne površine reflektora.

mini|desno|250px|Very Large Array, puno malih teleskopa se povezuje radio interferometrijom u veliki teleskop.

Danas se astronomski podaci najvećim dijelom dobivaju analizom elektromagnetskih valova ali i subatomskih čestica (elektrona, protona, neutrina). U bliskoj budućnosti očekuje se i proučavanje gravitacijskih valova.
Astronomiju tradicionalno dijelimo prema promatranom dijelu elektromagnetskog spektra:

Optička astronomija: astronomija u dijelu elektromagnetskog spektra vidljivog ljudskim okom (valne duljine 400 nm - 800 nm).

Infracrvena astronomija: astronomija u infracrvenom dijelu elektromagnetskog spektra (valne duljine 700 nm - 1 mm) .

Radio astronomija: astronomija koja koristi instrumente slične radio/televizijskim antenama za istraživanje u području elektromagnetskih valova centimetarske i milimetarske duljine (valne duljine 30 cm - 1 mm).

 Astronomija u području visokih energija ili astronomija u rendgenskom (X), ultraljubičastom i gama elektromagnetskom spektru:
Rendgenska astronomija - (valne duljine 5 pm - 10 nm)
Ultraljubičasta astronomija - (valne duljine 380 nm - 10 nm}
Gama astronomija

 Astronomija u području zračenja drugih subatomskih čestica:
 Neutrino astronomija
 Astronomija gravitacijskih valova je u začetku.

 Izvanzemaljska ili ekstraterestrička astronomija provodi istraživanja svemirskim letjelicama izvan atmosfere; neka se zračenja inače ne bi mogla primijetiti. Teleskopi za rendgensko i gama zračenje šalju se izvan atmosfere, a infracrveno ili toplinsko zračenje opaža se barem s visokih planina. Ono pristiže iz međuzvjezdanog prostora (od zrnaca praha i molekularnih oblaka), iz bliske okoline zvijezda, te posebno od zvijezda u nastajanju. Rendgensko zračenje pristiže s cijeloga neba i iz posebnih izvora, kao što su dvojne zvijezde, ostatci supernovih zvijezda, središta skupova galaktika te aktivnih galaktika i oslikava procese u kojima se oslobađaju velike energije. Najslabije su upoznati izvori gama zračenja koje pristiže iz površina oko središta ravnine galaktike, te iz pojedinačnih izvora. Vjerojatno se, kao i kod rendgenskog zračenja, radi o vrlo velikim energetskim pretvorbama, pa i o pojavama crnih rupa.

Relativistička astrofizika dio je astronomije koja obrađuje svemirsku tvar vrlo velikih energija, brzina i gustoća, a što se javlja primjerice u bijelih patuljaka, neutronskih zvijezda, crnih rupa, vrlo aktivnih galaktika (kvazari; radiogalaktike), a također i u ranim stadijima svemira.

 Planetologija obuhvaća složena fizička, kemijska, geološka i druga istraživanja planeta, interdisciplinarna je i postupno se oblikuje kao posebna prirodoznanstvena grana.

Dok se u optičkoj i radio astronomiji opažanja mogu vršiti s površine Zemlje, astronomija u području visokih energija je primjenjiva jedino iz svemira ili visokih slojeva atmosfere korištenjem zrakoplova ili balona. Razlog tome je nepropusnost atmosfere za elektromagnetske valove kratkih valnih duljina. Slično tome, infracrveno zračenje koji dolazi iz svemira apsorbira vodena para u atmosferi pa se opažanja provode sa suhih mjesta, visokih planinskih vrhova ili iz svemira.
mini|desno|250px|Sjevernjača se pronalazi na nebu tako da se prvo pronađe Veliki medvjed, koji ima oblik velikih kola (7 zvijezda) i zatim se od stražnjih dviju zvijezda produži linija (otprilike 5 dužina) u smjeru koji vodi k Sjevernjači u Malom medvjedu.

 Astrognozija

Astrognozija (od starogrč. ἀστήρ: zvijezda i γνῶσις: znanje), grana astronomije koja se bavi prepoznavanjem zvijezda i zviježđa te drugih nebeskih tijela na nebu, orijentacijom s pomoću zvijezda, a i vještina u uočavanju odabranih tijela (dvojnih zvijezda, maglica, zvjezdanih skupina i drugog). Bez prepoznavanja geometrijskog rasporeda zvijezda i jačine njihove svjetlosti nemoguće je orijentirati se i otkriti išta novo na nebu, primjerice komet ili novu zvijezdu.Vladis Vujnović : "Astronomija", Školska knjiga, 1989.

 Zemljina putanja

mini|desno|250px|Prikaz položaja Zemlje i Sunca za 4 godišnja doba.
Zemljina putanja u astronomiji prestavlja planetarnu putanju (orbitu) Zemlje kojom obilazi Sunce, na udaljenosti od jedne astronomske jedinice (AJ) ili 149 597 870 691 ± 30 metara, što prestavlja približno 150 milijuna kilometara. Perihel Zemlje je najbliža točka Zemljine putanje do Sunčeva središta, smještena na kraju velike osi elipse kojom se Zemlja giba relativno prema Suncu, a Zemlja prolazi kroz perihel svake godine početkom siječnja (u zadnje vrijeme 3. siječnja) i iznosi 147 098 291 km. Afel Zemlje je najudaljenija točka putanje Zemlje do Sunčeva središta, a Zemlja prolazi kroz afel početkom srpnja (u zadnje vrijeme 4. srpnja) i iznosi 152 098 233 km. Orbitalna brzina Zemlje je 30 km/s (108 000 km/h) što znači da pređe udaljenost Zemljinog promjera (oko 12 700 km) za 7 minuta ili udaljenost do Mjeseca (oko 384 000 km) za 4 sata.

Godina je vrijeme potrebno da Zemlja obiđe oko Sunca. Prema referentnoj točki u odnosu na koju se određuje puni obilazak Zemlje oko Sunca određeno je nekoliko godina ponešto različite duljine trajanja:
 zvjezdana ili siderička godina (365 d 6 h 9 min 9,76 s = 365,256363 d) je vrijeme obilaska Zemlje oko Sunca s obzirom na sustav dalekih zvijezda;
 tropska ili Sunčeva godina (365 d 5 h 48 min 46 s = 365,242189 d) je vrijeme između dvaju uzastopnih prolazaka Sunca proljetnom točkom;
 anomalistička godina (365 d 6 h 13 min 52,6 s = 365,259636 d) je vrijeme potrebno da Zemlja ponovno prođe kroz istu točku na svojoj putanji (kroz perihel);
 eklipsna ili drakonistička godina (346 d 14 h 52 min 54 s = 346,620075 d) je vrijeme između dvaju uzastopnih prolazaka Sunca istim uzlaznim čvorom Mjesečeve putanje. godina,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2014.
Zvjezdana godina važna je u mehanici gibanja planeta, dok je tropska godina razdoblje u kojem se godišnja doba izmijene i zato je važna za svakodnevni život; njihova razlika uzrokovana je precesijom Zemlje.

 Nebeska mehanika

250px|mini|desno|Newtonov zakon gravitacije: dva tijela se privlače uzajamno silom koja je proporcionalna (u skladu) umnošku njihovih masa, a obrnuto proporcionalna kvadratu njihove međusobne udaljenosti.
Nebeska mehanika je grana astronomije koja proučava gibanje nebeskih tijela pod djelovanjem sile, te stanje ravnoteže samih tijela. U užem smislu, to je primjena klasične mehanike, a osim gravitacijske sile uključuje tlak elektromagnetskog zračenja, elektromagnetske sile i otpor atmosfere u kojoj se gibaju umjetni sateliti. Izraz astrodinamika označuje primjenu nebeske mehanike na umjetne satelite i međuplanetarne letjelice, a dinamička astronomija primjenu na sva gledišta nebeske mehanike i na sva tijela u svemiru. Stelarna dinamika primjena je nebeske mehanike na gibanje zvijezda u galaktici. nebeska mehanika,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2014.

Nebeska mehanika proučava gravitacijske sile, koje su sveprisutne i djeluju na svim svemirskim prostranstvima. Newtonov zakon gravitacije tumači gibanje planeta oko Sunca, gibanje složenih sustava u svemiru do najvećih daljina, stvaranje i oblik nebeskih tijela. Pritom treba zapaziti jedno vrlo važno pravilo: znanje o osobinama drugih i dalekih nebeskih tijela stječe se jednako točnim, jednako valjanim metodama kao što su metode kojima se koristimo kad istražujemo najbliža nebeska tijela i tijela u laboratoriju.

 Mjesec

mini|250px|desno|Bliža strana Mjeseca koju stalno vidimo sa Zemlje.
Mjesec (lat. Luna) je Zemljin prirodni satelit i ujedno najbliže nebesko tijelo, udaljeno u prosjeku 384 401 km, tako da svjetlost s Mjeseca na Zemlju stiže za 1,25 sekundi. Mjesec obilazi Zemlju po eliptičnoj stazi srednjom brzinom od 1,02 km/s, i prelazi dnevni luk od 13° 10".  Mjesec je čvrsto nebesko tijelo promjera 3 647 km, te je po površini 14 puta, po obujmu 50 puta, a po masi 81 puta manje od Zemlje. Ubrzanje sile teže je na Mjesecu 6 puta manje nego na Zemlji. Mjesec se oko Zemlje obrne za 27 dana 7 sati 43 minute i 11.6 sekundi (siderički mjesec).

Mjesec je najsjajnije nebesko tijelo nakon Sunca, svjetlost kojega odražava (ne stvara vlastitu svjetlost poput zvijezda). Puni Mjesec prividne je zvjezdane veličine –12,74, albedo mu je 0,07, a kutni promjer se vidi pod kutom od približno 0,5°. Zemlji okreće stalno istu stranu, jer se obilazak i vrtnja odvijaju u istome smjeru, a vremena obilaska i okreta jednaka su, što je posljedica Zemljina plimnog utjecaja. Staza mu je nagnuta prema ravnini ekliptike za 5° 9'. Više od polovice površine Mjeseca vidi se zbog libracije (59%). Mjesečeve mijene promjene su Mjesečeve osvijetljenosti tijekom sinodičkoga mjeseca (mladi Mjesec ili mlađak, prva četvrt, puni Mjesec ili uštap i posljednja ili zadnja četvrt), a nastaju zbog stalne promjene Mjesečeva položaja prema Zemlji i Suncu. Kada Mjesec uđe u Zemljinu sjenu, nastaje pomrčina Mjeseca, a kada dođe u spojnicu (Mjesečevi čvorovi) između Zemlje i Sunca, nastaje pomrčina Sunca. Privlačne sile Mjeseca i Sunca uzrokuju na Zemlji morske mijene (plimu i oseku). Svojom privlačnošću Mjesec utječe na Zemljinu stazu oko Sunca (nutacija). mjesec,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2014.

 Terestrički planeti
mini|250px|desno|Zemlja.
Terestrički planeti su planeti s čvrstom površinom, za razliku od plinovitih divova. Naziv "terestrički" je nastao od latinske riječi "terra" što znači "Zemlja", pa bi se atribut "terestrički" mogao prevesti kao "Zemljoliki". Često ih se još naziva "unutarnjim planetima". Najvećim dijelom se sastoje od stijena, malog su promjera, prosječno oko 5 puta veće gustoće od vode i imaju rijetku atmosferu. Od plinovitih divova su odijeljeni pojasom asteroida za koji postoji pretpostavka da predstavlja ostatke neuspjelog, neformiranog petog terestričkog planeta (pojas se nalazi između Marsa i Jupitera).

Terestrički planeti su tijekom svog stvaranja bili pod utjecajem više temperature i jače gravitacije, te su zato manji i bogati tvrđim materijalima poput silicija i željeza. Struktura sva četiri terestrička planeta našeg Sunčevog sustava je slična: u njima se nalazi metalna jezgra, oko koje se nalazi silikatni omotač. Od otkrivenih egzoplaneta, manji dio čine egzoplaneti terestričkog tipa. Mnogo veći broj otkrivenih egzoplaneta čine plinoviti divovi. Terestrički planeti našeg Sunčevog sustava su:
 Merkur
 Venera
 Zemlja
 Mars

 Asteroidi ili planetoidi

mini|250px|desno|Usporedba veličina planetoida: 4 Vesta, 21 Lutetia, 253 Mathilde, 243 Ida i njen prirodni satelit Dactyl, 433 Eros, 951 Gaspra, 2867 Šteins, 25143 Itokawa.
Asteroidi ili planetoidi su kamena ili metalna nebeska tijela promjera većeg od 1 metar, koji samostalno ili u skupini sličnih tijela obilaze oko Sunca. Većina planetoida obilazi Sunce u glavnom planetoidnom pojasu (asteroidni pojas) između Marsa i Jupitera, dio prilazi Suncu bliže od Marsa (Amori) i Zemlje (Apoloni) i nazivaju se Zemlji bliski asteroidi, dio se giba u putanji Jupitera ili drugih planeta (Trojanci). U usporedbi s planetima mnogo su manji i najčešće nepravilnog oblika. Nastali su od ostataka protoplanetarne tvari koja se nije pripojila planetima za vrijeme stvaranja sustava iz protoplanetarnog diska. Najčešće kruže oko matične zvijezde vlastitom putanjom ili kao prirodni sateliti (mjeseci) većih planeta. Neke od njih nalazimo vezane gravitacijskim silama uz planete, u grupama koje orbitiraju u putanji planeta, ispred ili iza. Iako se donedavno mislilo drukčije, otkriveno je da asteroidi mogu imati vlastite mjesece kada je u orbiti oko asteroida 243 Ida pronađen satelit nazvan Dactyl. Do sada ih je otkriveno blizu 80 000, a oko 11 000 ih je dobilo službena imena - redni broj i ime. Procjenjuje se da bi ih u našem sustavu moglo biti nekoliko milijuna.

Prema spektralnoj analizi odrazne svjetlosti planetoidi se mogu podijeliti na ugljikove (C), kojih je oko 75% i sadrže tamne ugljikove spojeve, metalne (M), kojih je oko 8%, i silikatne (S), kojih je oko 17%. U Hrvatskoj, u Zvjezdarnici Višnjan, otkriveno je nekoliko tisuća planetoida. Teleskopom se ni najvećemu planetoidu ne vidi tijelo, pa im se promjeri mjere posredno, prilikom okultacija zvijezda ili iz sjaja uz procijenjeni albedo. S pomoću svemirskih letjelica snimljeni su 433 Eros, 951 Gaspra, 243 Ida, 25143 Itokawa, 253 Mathilde i drugi. Trans-neptunski objekti ili nebeska tijela koja su dalja od Neptuna obično se ne smatraju planetoidima. planetoid,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2014.

 Jovijanski planeti
mini|desno|250px|Jovijanski planeti. Od vrha prema dolje: Neptun, Uran, Saturn i Jupiter.
U Sunčevom sustavu se nalaze 4 plinovita diva koji se zajednički nazivaju jovijanskim planetima. To su Jupiter, Saturn, Uran i Neptun. Ova se 4 planeta često nazivaju i Jovijanski planeti. Znanstvenici često planete Uran i Neptun svrstavaju u posebnu podklasu planeta - ledene divove ili uranske planete, zbog činjenice da su sastavljeni uglavnom od leda i stijenja te plina, za razliku od "klasičnih" plinovitih divova kao što su Jupiter i Saturn. Uran i Neptun imaju mnogo manji udio vodika i helija zbog njihove veće udaljenosti od Sunca.

 Astronomska pomagala

Teleskop
Računalo
Zvjezdane karte
Astrofotografija
Opservatorij
Radio teleskop
Interferometar
Spektroskop

 Poznati astronomi
mini|250px|desno|Isaac Newton (1642. – 1728.)
 Tycho Brache
 Ruđer Bošković
 Gabrijel Divjanović
 al-Farghani
 Galileo Galilei
 Edmond Halley
 Wilhelm Herschel
 Edwin Hubble
 Johannes Kepler
 Carl Sagan
 Nikola Kopernik
 Korado Korlević
 Oton Kučera
 Pierre-Simon Laplace
 Milutin Milanković
 Isaac Newton
 Klaudije Ptolemej
 Vladis Vujnović

Izvori

 Vanjske poveznice
 Zvjezdarnica - astronomski portal
 Web courseware Povijest fizike

Kategorija:Prirodne znanosti

Kategorija:Grecizmi

Question: the long development of astronomy as what has allowed scientists to properly evaluate its role in the

Question: what is the science of astronomy called

Question: what is one of astronomy's practical aspects

what is one of astronomy's practical aspects

Question: astronomy is an accurate what

Question: what was astronomy developed from

Question: where can astronomy be used to determine time

where can astronomy be used to determine time

Question: what did astronomy develop from practical needs

what did astronomy develop from practical needs

Astronomy developed from the practical needs and continued to retain that its practical character ( construction of calendars , determination of the exact time , the exact position , orientation when traveling , especially in the sea and in the air ) .

The extremely long development of astronomy as accurate natural sciences , the number of discoveries and successes it has achieved in the correct interpretation of natural phenomena have enabled to properly evaluate its role in the knowledge of the world that surrounds us .

Astronomy developed from the practical needs and continued to retain that its practical character (construction of calendars, determination of the exact time, the exact position, orientation when traveling, especially in the sea and in the air). The extremely long development of astronomy as accurate natural sciences, the number of discoveries and successes it has achieved in the correct interpretation of natural phenomena have enabled to properly evaluate its role in the knowledge of the world that surrounds us.

It is the time it takes for the Earth to circle around the Sun.

Question: what is the time of the earth around the sun

It is the time it takes for the Earth to circle around the Sun.

what is the time of the earth around the sun

Question: what is the time between the earth passing around the sun

what is the time between the earth passing around the sun

Question: what is the time between two consecutive passes of the sun

what is the time between two consecutive passes of the sun

Question: what is the time between two consecutive passes of the sun around the sun

what is the time between two consecutive passes of the sun around the sun

Question: how long does it take for the earth to circle around the sun

how long does it take for the earth to circle around the sun

Question: what is the tropical year

the time between the two consecutive passes of the Sun to the spring point

vrijeme između dvaju uzastopnih prolazaka Sunca proljetnom točkom

the time between the two consecutive passes of the Sun to the spring point

It is the time it takes for the Earth to circle around the Sun .

According to the reference point in relation to which the full orbit of the Earth around the Sun is determined for several years of quite different length of duration : the star or siderian year ( 365 d 6 h 9 min 9,76 s = 365,256363 d ) is the time of the orbit of the Earth around the Sun in relation to the system of distant stars ; the tropical or solar year ( 365 d 5 h 48 min 46 s = 365,242189 d ) is the time between the two consecutive passes of the Sun to the spring point ; the anomaly year ( 365 d 6 h 13 min 52,6 s = 365,2596 d ) is the time required for the Earth to re - pass the same point on its journey ( percourse ) ; the ecliptical or ecliptical year ( 365 d 5 h 48 min 46 s = 365,242189 d ) is the

Godina je vrijeme potrebno da Zemlja obiđe oko Sunca.

It is the time it takes for the Earth to circle around the Sun. According to the reference point in relation to which the full orbit of the Earth around the Sun is determined for several years of quite different length of duration: the star or siderian year (365 d 6 h 9 min 9,76 s = 365,256363 d) is the time of the orbit of the Earth around the Sun in relation to the system of distant stars; the tropical or solar year (365 d 5 h 48 min 46 s = 365,242189 d) is the time between the two consecutive passes of the Sun to the spring point; the anomaly year (365 d 6 h 13 min 52,6 s = 365,2596 d) is the time required for the Earth to re-pass the same point on its journey (percourse); the ecliptical or ecliptical year (365 d 5 h 48 min 46 s = 365,242189 d) is the

It is the time it takes for the Earth to circle around the Sun.

Question: what is the application of in the narrow sense

what is the application of in the narrow sense

Question: the application of heavenly mechanics on artificial satellites and interplanetary aircraft is called

Question: the pressure of electromagnetic radiation, electromagnetic forces and the atmosphere resistance in which artificial satellites move

Question: what applies to all points of view of heavenly mechanics and to all bodies in space

Question: what does the term astrodynamics refer to

artificial satellites and interplanetary aircraft

umjetne satelite i međuplanetarne letjelice , a dinamička astronomija primjenu na sva gledišta nebeske

artificial satellites and interplanetary aircraft

what does the term astrodynamics refer to

Question: in addition to gravitational force, electromagnetic force and electromagnetic forces, what else is included in

Question: the term astrodynamics refers to the application of what on artificial satellites and inter

Question: what are the three forces in which artificial satellites move

zračenja , elektromagnetske sile i otpor atmosfere u kojoj se gibaju umjetni sateliti .

what are the three forces in which artificial satellites move

In the narrow sense , it is the application of classical mechanics , and in addition to gravitational force it includes the pressure of electromagnetic radiation , electromagnetic forces and the atmosphere resistance in which artificial satellites move .

The term astrodynamics refers to the application of heavenly mechanics on artificial satellites and interplanetary aircraft , and the dynamic astronomy applies to all points of view of heavenly mechanics and to all bodies in space .

In the narrow sense, it is the application of classical mechanics, and in addition to gravitational force it includes the pressure of electromagnetic radiation, electromagnetic forces and the atmosphere resistance in which artificial satellites move. The term astrodynamics refers to the application of heavenly mechanics on artificial satellites and interplanetary aircraft, and the dynamic astronomy applies to all points of view of heavenly mechanics and to all bodies in space.

More than half of the surface of the moon is seen due to libracy (59%).

Question: how much of the surface of the moon is libracy

More than half of the surface of the moon is seen due to libracy (59%).

how much of the surface of the moon is libracy

Question: what is the cause of the moon lighting changes

what is the cause of the moon lighting changes

Question: during which month do moon lighting changes occur

during which month do moon lighting changes occur

Question: what percentage of the moon is libracy

Question: how much of the moon is seen due to libracy

how much of the moon is seen due to libracy

Question: the moon's position in the synodic month depends on the alignment of which two celestial

Question: how much of the moon is visible to the naked eye

how much of the moon is visible to the naked eye

Question: why do moon lighting changes occur during the synodic month

constant change of the moon position towards the Earth and the Sun

nastaju zbog stalne promjene Mjesečeva položaja prema Zemlji i Suncu .

constant change of the moon position towards the Earth and the Sun

why do moon lighting changes occur during the synodic month

More than half of the surface of the moon is seen due to libracy ( 59 % ) .

The moon changes are the moon lighting changes during the synodic month ( young or younger , first quarter , full or rising and last or last quarter ) , and occur due to the constant change of the moon position towards the Earth and the Sun .

Više od polovice površine Mjeseca vidi se zbog libracije (59%).

More than half of the surface of the moon is seen due to libracy (59%). The moon changes are the moon lighting changes during the synodic month (young or younger, first quarter, full or rising and last or last quarter), and occur due to the constant change of the moon position towards the Earth and the Sun.

More than half of the surface of the moon is seen due to libracy (59%).

According to the spectral analysis of reflective light, the planetoids can be divided into carbon (C), which is about 75% and contains dark carbon compounds, metal (M), which is about 8%, and silicate (S), which is about 17%.

Question: what is the percentage of carbon in c

Question: what percentage of the planetoids are silicate

what percentage of the planetoids are silicate

Question: what are the two types of planetoids

Question: what is the name of the dark carbon compounds found on planetoids

what is the name of the dark carbon compounds found on planetoids

Question: what percentage of the planetoids are metal

what percentage of the planetoids are metal

Question: what is the name of the dark carbon compounds on planetoids

what is the name of the dark carbon compounds on planetoids

According to the spectral analysis of reflective light , the planetoids can be divided into carbon ( C ) , which is about 75 % and contains dark carbon compounds , metal ( M ) , which is about 8 % , and silicate ( S ) , which is about 17 % .


minijatura|Aztečki kalendar ili Sunčev kamen
Kalendar (kasnolat. calendarium: knjiga rokova, knjiga dospijevanja, od lat. Kalendae: prvi dan u mjesecu, na koji su se morale plaćati dažbine) je skup pravila kojima se određuje odnos između raznih vremenskih intervala: dana, tjedana, mjeseca i godine; popis dana, tjedana i mjeseci u pojedinoj godini, odnosno tablica rasporeda dana u godini.

 Kalendarski sustavi

Osnovni vremenski razmak u svih naroda bio je uvijek dan, tj. razdoblje jedne promjene svjetlosti ("dana" u užem smislu) i tame (noći), ali početak dana nije bio svagdje jednak. Tjedan (sedmica, nedjelja), tj. razdoblje od 7 dana, poznaju Babilonci, koji su dane u tjednu nazivali po svojim bogovima (nebeskim tijelima). Egipatski je tjedan imao 10, a rimski 8 dana.

Za duža razdoblja služio je i u najstarije doba slijed Mjesečevih mijena. Potpuna izmjena Mjesečevih faza (traje prosječno 29 dana 12 sati 44 minuta 2,98 sekundi) je sinodički mjesec od 29,53059 dana. Kako je ravnanje po danima bilo uvijek osnovno u praktičnoj vremenskoj orijentaciji, a sinodički mjesec ima preko pola dana više od 29 čitavih dana, trebalo je uskladiti te dvije veličine, i to je osnova mjesečeva ili lunarna kalendara. Usklađivanje se postizalo mijenjanjem broja dana u mjesecu.

Za praktičnu vremensku orijentaciju važna je i izmjena godišnjih doba, koja su u vezi s položajem Sunca. Sunce prividno obiđe ekliptiku za jedne tzv. tropske godine, koja traje 365 dana 5 sati 48 minuta 46,98 sekundi. Kako ni tropska godina ne iznosi cijeli broj dana, morala se građanska godina s cijelim brojem dana što bolje prilagoditi dužini tropske (sunčani ili solarni kalendar). To se postiglo mijenjanjem cijelog broja dana u građanskoj godini prema različitim pravilima; otuda razni kalendari. kalendar,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2015.

Godine su se brojile od raznih početaka-epoha, obično od nekoga značajnijeg događaja, pa se prema tome razlikuju razne ere; npr. bizantinska era "od početka svijeta" počinje 1. rujna 5508. pr. Kr., hebrejska era (također od "stvaranja svijeta") 1. listopada 3761. pr. Kr., olimpijska era (u kojoj su se po 4 godine brojile kao jedna olimpijada) od dana prve zabilježene olimpijade, tj. 1. srpnja 776. pr. Kr., rimska era "od osnutka Rima" počinje 24. travnja 753. pr. Kr., muhamedanska (od Muhamedova bijega iz Meke u Medinu, tzv. hidžre) 16. srpnja 622., a revolucionarna francuska era (od dana osnutka Republike) 22. rujna 1792. Brojenje po našoj eri (od Kristova rođenja) uveo je Dionizije Exiguus oko 533.

Na Zemlji se osim lunarnog i solarnog koriste lunisolarni i arbitrarni kalendari. Lunisolarni kalendar je usklađen i s gibanjem Mjeseca i s prividnim kretanjem Sunca. Primjer takvog kalendara je hebrejski ili židovski kalendar. Arbitrarni kalendar nije usklađen ni s Mjesecom ni sa Suncem, već je stvoren proizvoljno prema dogovoru. Primjer takvog kalendara su tjedan i julijanski dan koje koriste astronomi.

 Solarni kalendari

 Dani koje koristi solarni kalendar
Solarni kalendari svaki datum pripisuju svakom solarnu ili sunčevu danu. Dan se može sastojati od perioda između izlaska i zalaska sunca sa sljedećim periodom noći, ili može biti period između dva uzastopna događaja poput dva sunčeva zalaska. Dužina intervala između dva takva uzastopna događaja može blago varirati tijekom godine ili može biti prosječna kao srednji sunčani dan. Ostale vrste kalendara mogu također koristiti sunčev dan.

 Buduće reforme
Do sada je predloženo nekoliko reformi kalendara poput svjetskog kalendara ili međunarodnog fiksiranog kalendara. Ujedinjeni narodi su razmatrali prihvaćanje takvog reformiranog kalendara tijekom 1950-ih, ali su ti prijedlozi izgubili u svojoj popularnosti. Holocenski kalendar je još jedna vrsta kalendara za brojenje godina.

 Lunarni kalendari

Ne koriste svi kalendari sunčevu godinu kao vlastitu jedinicu. U lunarnom kalendaru dani se broje unutar svakog ciklusa mjesečevih mijena ili faza. Budući da dužina lunarnog mjeseca nije jednaka odsjeku dužine tropske godine, čisti lunarni kalendar ubrzo prelazi godišnja doba. On ipak ostaje konstantan u odnosu na druge pojave, posebice morskih mijena. Lunisolarni kalendar je lunarni kalendar koji se nadomješta dodavanjem viška mjeseca radi usklađivanja mjeseci s godišnjim dobima. Primjer je židovski kalendar koji koristi 19-godišnji ciklus.

Smatra se da su lunarni kalendari najstarija vrsta kalendara koji su ljudi izmislili. Kromanjonci su izmislili jedan lunarni kalendar oko 32,000. pr. Kr.

 Fiskalni kalendari

Fiskalni kalendar (poput 5/4/4 kalendara) fiksira svaki mjesec na određeni broj tjedana radi olakšavanja usporedbi od mjeseca do mjeseca i od godine do godine. Siječanj uvijek ima točno 5 tjedana (nedjelja kroz subotu), veljača ima 4 tjedana, ožujak ima 4 tjedana, itd. Ova vrsta kalendara normalno će dodavati 53. tjedan svake 5. ili 6. godine, koji se može dodati prosincu ili nekom drugom mjesecu ovisno o načinu na koji organizacija koristi takve datume. Postoji međunarodni standardni način da se to napravi (ISO tjedan). ISO tjedan traje od ponedjeljka do nedjelje, a prvi tjedan je uvijek tjedan koji sadrži 4. siječnja u gregorijanskom kalendaru.

 Kalendarske podjele
Gotovo svi kalendarski sustavi grupiraju uzastopne dane u "mjesece", te također u "godine". U solarnom kalendaru godina približno traje jednu tropsku godinu (to jest, vrijeme koje treba da se dovrši ciklus godišnjih doba), a tradicionalno se koristi za olakšavanje planiranja poljoprivrednih djelatnosti. U lunarnom kalendaru, mjesec približno traje kao jedan ciklus mjesečevih mijena. Uzastopni dani mogu se grupirati u ostale periode poput tjedna.

Budući da broj dana u tropskoj godini nije cijeli broj, solarni kalendar mora imati različit broj dana u različitim godinama. To se može napraviti, primjerice, dodavanjem viška dana (29. veljače) u prijestupnim godinama. Isto se primijenjuje na mjesece u lunarnom kalendaru, a također i u broju mjeseci u godini u lunarnom kalendaru. To se općenito naziva interkalacijom. Čak i kad je kalendar solarni, a ne lunarni, godina se ne može u potpunosti podijeliti na mjesece koji neće nikada varirati u dužini.

Kulture mogu odrediti različite jedinice vremena, poput tjedna, u svrhu raspoređivanja regularnih aktivnosti koje se ne mogu jednostavno podudarati s mjesecima ili godinama.

 Ostale vrste kalendara

 Potpuni i nepotpuni kalendari
Kalendari mogu biti potpuni ili nepotpuni. Potpuni kalendari omogućuju način imenovanja svakog uzastopnog dana, dok nepotpuni kalendari to ne čine. Rani rimski kalendar, koji nije poznavao način označavanja dana zimskih mjeseci pa ih je zajedno objedinio pod nazivom "zima", primjer je nepotpunog kalendara, dok je gregorijanski kalendar primjer potpunog kalendara.

 Pragmatični, teoretski i miješani kalendari
Kalendari mogu biti pragmatični, teoretski ili miješani.

Pragmatični kalendar se bazira na promatranju. Primjeri takvog kalendara su religijski muslimanski kalendar i staroreligijski židovski kalendar za vrijeme Drugog Hrama. Pragmatični kalendar se još naziva promatrački ili astronomski kalendar. Prednost takvog kalendara je njegova savršena i vječna pouzdanost. Nedostatak je otežano pronalaženje pojavljivanja određenog dana.

Teoretski kalendar se temelji na strogom skupu pravila. Primjer takvog kalendara je židovski kalendar. Teoretski kalendar se još naziva pravilni ili aritmetički kalendar. Prednost takvog kalendara je lakoća u pronalaženju pojavljivanja određenog dana. Nedostatak je nesavršena pouzdanost. Štoviše, ako je kalendar jako pouzdan, njegova pouzdanost iščezava polagano tijekom vremena zbog promjena Zemljine rotacije. To ograničava životni vijek pouzdanog teoretskog kalendara na nekoliko tisuća godina. Nakon toga potrebna su pravila kako bi se izmijenio prema promatranjima koja su napravljena od izuma kalendara. Posljedica toga je miješani kalendar.

Miješani kalendar kombinira obilježja pragmatičnog i teoretskog kalendara. Miješani kalendar obično započinje kao teoretski kalendar, ali se pragmatično prilagođava kada neka vrsta nesklada postaje očigledna. Primjer toga je promjena iz julijanskog na gregorijanski kalendar.

Gregorijanski kalendar, kao završni primjer, jest potpuni, solarni i miješani.

 Uporabe
Prvenstvena praktična uporaba kalendara je označavanje dana radi informiranja i/ili dogovoranja o budućim događajima i zapisivanja događaja koji su se dogodili. Dani mogu biti značajni zbog građanskih, religijskih ili društvenih razloga. Na primjer, kalendar pruža način određivanja koji su dani religijski ili građanski praznici, koji dani označavaju početak i kraj poslovnih razdoblja, te koji dani imaju legalno značenje poput poreznih dana koji odgovaraju istjecanju sporazuma. Kalendar također može identificiranjem dana pružati ostale korisne informacije o danu poput pripadnosti određenom godišnjem dobu.

Kalendar se koristi i kao dio potpunog vremenskog sustava: datum i vrijeme dana zajedno određuju trenutak u vremenu. U modernom svijetu pisani kalendari nisu više bitan dio takvih kalendara, jer je dolazak pouzdanih satova učinio mogućim zabilježavanje vremena neovisno o astronomskim događajima.

 Trenutno korišteni kalendari
Kalendari u raširenoj uporabi danas uključuju gregorijanski kalendar, koji je de facto međunarodni standard, te se koristi gotovo svagdje u svijetu u građanske svrhe, uključujući Kinu i Indiju (uz indijski nacionalni kalendar). Hebrejski ili židovski kalendar je službeni kalendar izraelske vlade, ali se gregorijanski kalendar široko koristi u izraelskim poslovima i svakodnevnim stvarima. Perzijski kalendar se koristi u Iranu i Afganistanu. Hidžretski ili islamski kalendar koriste muslimani diljem svijeta. Hinduski, julijanski, kineski i židovski kalendar imaju raširenu uporabu u religijskim i/ili društvenim svrhama.

Čak i ondje gdje se obično koristi kalendar poput gregorijanskog, mogu se koristiti različiti kalendari poput fiskalnog kalendara.

 Kalendar kao tablični prikaz
Kalendar je tablični prikaz jedne kalendarske godine, njene podjele na mjesece, tjedne i dane. Takvi se jednostavni kalendari često izrađuju u obliku papirnih, plastičnih ili metalnih listića. Detaljnije kalendarske tabele donose i važnije astronomske podatke: početke godišnjih doba, Mjesečeve mijene, vrijeme izlaska i zalaska Sunca, zodijakalne znakove u vezi sa Sunčevim položajem na ekliptici itd.

Uobičajeni su kalendari koji donose po pojedinim danima nacionalne ili religiozne blagdane, važne datume nacionalne, političke i kulturne povijesti, narodna imena ili imena lica iz vjerskog kulta ("svetaca").

Kalendari izrađeni na osnovu liturgijske godine donose i njenu podjelu (advent, epifanija, četrdesetnica, kvatre); postoje i usporedni prikazi kalendara raznih vjerskih zajednica (katoličkog, pravoslavnog, hebrejskog, muslimanskog).

Različiti su oblici kalendara: zidni i stolni s tabličnim prikazom čitave godine, s listovima za kvartale, pojedine mjesece, tjedne, dane. Na tzv. "pomičnim kalendarima" ističe se dan u tjednu i njegov datum premetanjem kartona ili navijanjem valjaka na kojima su označene brojke dana u mjesecu, imena mjeseci i imena dana u tjednu.

Kalendari kao godišnje publikacije, uz podatke o tekućoj kalendarskoj godini, sadržavaju najrazličitiju građu informativnog, poučnog, i zabavnog karaktera, a namijenjeni su pripadnicima različitih zvanja i zanimanja (poljoprivredni, šumarski, vrtlarski, pčelarski, sportski kalendari).

Katkada je naziv kalendar samo sinonim naziva godišnjak te označuje periodičku godišnju publikaciju stručnog, literarnog, umjetničkog karaktera koja uopće i ne donosi podatke o kalendarskoj godini. Među najstarije naše tiskane kalendare idu: Kalendarium iliti Misečnik Horvatski P. Rittera Vitezovića (Zagreb 1695), Horvatski stoletni kalendar A. Rožića (Zagreb 1818).

Izvori

 Poveznice
Popis kalendara
Gregorijanski kalendar
Iranski kalendar
Židovski kalendar
Julijanski kalendar
Liturgijska godina
Kalendar svetaca
Katolički kalendar
Islamski kalendar
Kršćanska era
Kalendar istočne ortodoksne crkve
Računanje dana u tjednu
Proučavanja ciklusa
Runski kalendar
Kalendar Francuske Republike
Zidni kalendar
Zoroastrijski kalendar
iCalendar
hCalendar
Reforma kalendara
Nazivi za mjesece u raznim jezicima
Vučedolski kalendar
 Povijest kalendara

 Vanjske poveznice

Često postavljana pitanja o kalendarima
Različiti kalendari opisani kao dio online izložbe Kalendari kroz povijesna doba
Vječni kalendar 1800 - 2400
Vječni kalendar
Trenutni kalendar.
Školski kalendar s praznicima.

*

Question: how many days are there in a kalendar year

Question: how long is a tropical year in the kalendar

Question: when does the sun visit the ecliptic for 365 days

Question: where does the sun visit in the kalendar

Question: what does the civil year of kalendar not count

Question: what is the name of the kalendar year

The sun visits the ecliptic for a so - called tropical year , which lasts 365 days , 5 hours , 48 minutes , 46,98 seconds .

Since even the tropical year does not count the whole number of days , the civil year with the whole number of days had to be as well adjusted to the length of the tropical ( solar or solar calendar ) .

The sun visits the ecliptic for a so-called tropical year, which lasts 365 days, 5 hours, 48 minutes, 46,98 seconds. Since even the tropical year does not count the whole number of days, the civil year with the whole number of days had to be as well adjusted to the length of the tropical (solar or solar calendar).