11. srpnja (11.7.) 192. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (193. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 173 dana.

 Događaji
 1740. – Pogrom: Židovi su protjerani iz Male Rusije
 1811. – Talijanski znanstvenik Amedeo Avogadro objavio je teoriju o molekularnom sastavu plinova (Avogadrov zakon)
 1987. – UN je proglasio da se u Zagrebu rodio petmilijarditi stanovnik Zemlje, po imenu Matej Gašpar
 1991. –  U policijskoj akciji koja je trajala 10 sati, osječka policija uhitila grupu srpskih terorista.Hrvatski spomenar - Dogodilo se 11. srpnja, HIC
 1995. – Nakon osvajanja grada, Vojska Republike Srpske je započela genocid u Srebrenici: u nekoliko je dana pobila preko 8.000 Bošnjaka
 1998. – Hrvatska nogometna reprezentacija osvojila treće mjesto na Svjetskom nogometnom prvenstvu u Francuskoj pobijedivši Nizozemsku rezultatom 2:1.
 2018. – Hrvatska nogometna reprezentacija ušla u svoje prvo povijesno finale na svjetskom prvenstvu u Rusiji senzacionalno pobijedivši favoriziranu Englesku s 2:1 u trećim produžetcima (Perišić 68.', Mandžukić 109.').

 Rođenja 11. srpnja
 1274. – Robert Bruce, škotski kralj († 1329.)
 1561. – Luis de Góngora y Argote, španjolski barokni pjesnik († 1627.)
 1722. – Jean-François Marmontel, francuski pisac († 1799.)
 1767. – John Quincy Adams, američki predsjednik († 1848.)
 1811. – William Robert Grove, velški sudac i fizičar († 1896.)
 1834. – James McNeill Whistler, američki slikar i grafičar († 1903.)
 1843. – Milan Makanec, hrvatski političar, odvjetnik i publicist († 1883.)
 1849. – Nicholas Edward Brown, engleski taksonom († 1934.)
 1875. – Fran Binički, hrvatski svećenik, pisac († 1945.)
 1916. – Aleksandar Mihajlovič Prohorov,  sovjetsko-ruski fizičar i nobelovac († 2002.)
 1920. – Yul Brynner, američki filmski glumac († 1985.)
 1920. – Zaharija Sitčin, američki pisac († 2010.)
 1931. – Anđelko Klobučar, hrvatski skladatelj i orguljaš
 1940. – Vinko Cuzzi, hrvatski nogometaš († 2011)
 1943. – Rolf Stommelen, njemački vozač automobilističkih utrka († 1983.)
 1953. – Patricia Reyes Spíndola, meksička glumica, redateljica i producentica
 1956. – Sela Ward, američka glumica
 1958. – Hugo Sánchez, meksički nogometaš i trener
 1959. – Richie Sambora, američki gitarist
 1959. – Suzanne Vega, američka kantautorica
 1970. – Justin Chambers, američki glumac
 1974. – André Ooijer, nizozemski nogometaš
 1975. – Rubén Baraja, španjolski nogometni trener
 1976. – Ivan Glowatzky, hrvatski glumac
 1986. – Yoann Gourcuff, francuski nogometaš
 1990. – Mona Barthel, njemačka tenisačica
  Smrti 11. srpnja
 472. – Antemije, zapadnorimski car
 969. – Olga Kijevska, svetica (* o. 890.)
 1382. – Nicolaus Oresmius, francuski znanstvenik i katolički biskup (* prije 1330.)
 1451. – Barbara Celjska, supruga njemačko-rimskog cara i ugarsko-hrvatskog kralja Žigmunda Luksemburškog, u narodu poznatija kao "Crna kraljica" (* 1392.)
 1484. – Mino da Fiesole, talijanski kipar (* 1429.)
 1593. – Giuseppe Arcimboldo, talijanski slikar (* 1527.)
 1905. – Muhamed Abduh, egipatski intelektualac (* 1849.)
 1990. – Simon Newcomb, američki astronom (* 1835.)
 1937. – George Gershwin, američki skladatelj (* 1898.)
 1970. – Većeslav Holjevac, zagrebački gradonačelnik (* 1917.)
 1971. – Pedro Rodríguez de la Vega, meksički vozač automobilističkih utrka (* 1940.)
 1974. – Pär Lagerkvist, švedski književnik (* 1891.)
 1989. – Laurence Olivier, američki filmaš (* 1907.)
 1996. – Ružica Meglaj Rimac, hrvatska košarkaška reprezentativka (* 1941.)
 2004. – Laurance Rockefeller, američki filantrop (* 1910.)
 2007. – Lady Bird Johnson, supruga američkog predsjednika Lyndona B. Johnsona (* 1912.)
 2009. – Žan Marolt, bosanskohercegovački glumac (* 1964.)
 2014. – Tommy Ramone, američki glazbenik (* 1949.)
 2015. – Giacomo Biffi, talijanski kardinal (* 1928.)
2021. – Nenad Šegvić, hrvatski kazališni glumac (* 1936.)

 Blagdani i spomendani
 Dan sjećanja na genocid u Srebrenici u Hrvatskoj
 Dan državnosti u Mongoliji

 Imendani
 Olga
 Oliver

 Izvori

 011

11.SRPNJA-- 20. SRPNJA
Dogodilo se 11.
srpnja
1990.
- Na Kosovu traju mirne i nijeme demonstracije Albanaca protiv
srpske okupacije.
1991.
- Srpske neregularne jedinice napale policijsku patrolu blizu
Zadra. Pri tom su ubili policajca Ivicu Juricu, a trojicu
ranili.
- u policijskoj akciji koja je trajala 10 sati, osječka policija
uhitila grupu srpskih terorista.
- Mirovna misija Europske zajednice doputovala u Zagreb.
- Pod zaštitom JNA, srpski teroristi u Borovu Selu pokraj
Vukovara dobili pojačanje.
- Parlament Bosne i Hercegovine prihvatio Brijunski sporazum.
1992.
- Odlučno tvrdim da ne postoji bilo kakvo prisilno katehiziranje
srpsko-pravoslavne djece, izjavio kardinal dr. Franjo Kuharić
u povodu takve tvrdnje mitropolita Pravoslavne zagrebačko-ljubljanske
arhiepiskopije Jovana Pavlovića.
- Autobusi s "arkanovcima" i "šešeljevcima"
i dalje stižu na Pale.
- Ministar inozemnih poslova BiH Haris Silajdžić, zbog napada
na Goražde, uputio apel za pomoć Bushu, Ghaliju, Majoru, Zapadnoeuropskoj
uniji, i KESS-u.
1993.
- Puna tri sata četnici su minobacačima napadali Dubravice
i Skradin - Hrvatski grad spomenik, pa je Hrvatska vojska
morala uzvratiti.
- Zbog žestokih napada muslimanske vojske, u dolini Neretve
i središnjoj Bosni pravi pakao za oko 200.000 Hrvata, a najgore
stanje u Kiseljaku, Busovači i Novom Travniku.
- Hrvati iz sela u dolini Neretvice uspjeli se probiti iz
dvomjesečne muslimanske blokade.
- U Veleposlanstvu BiH u Zagrebu nastavljena sjednica Predsjedništva
BiH o budućem uređenju te države, na kojoj se Predsjedništvo
složilo da BiH bude federacija.
1994.
- Sadašnji mandat UNPROFOR0a Hrvatskoj ništa nije donio i
ako se nešto ne promijeni do 1. rujna, Hrvatska neće pristati
na produljenje mandata, rekao je potpredsjednik Vlade na tribini
HDZ-a u Primoštenu.
- Posebna radna skupina UN zadužena za traženje nestalih osoba
na području bivše Jugoslavije ima popis od 2764 osobe nestale
u Hrvatskoj od 13000 prijavljenih slučajeva, dok je u BiH
broj mogućih nestalih veći od 20000, a dokumentirano je 3600
slučajeva, rekao na konferenciji za novinare u Zagrebu član
radne skupine Manfred Nowak.
- Na području cijele Hrvatske akcija blokade UNPROFOR-a i
dalje traje, a zahtjevi prognanika uskoro bi se mogli naći
i pred hrvatskim Saborom, priopćila Zajednica prognanika Hrvatske
u Osijeku.
- Upravitelj Europske unije u Mostaru Hans Koshnik boravio
u privatnom posjet tom gradu, a predsjednik federacije BiH
Krešimir Zubak najavio njegov službeni dolazak između 23.
i 30. srpnja.
- Nakon cjelodnevnog obilaska područja sela Čukle kod Travnika,
koje je pod nadzorom muslimanske vojske, uz prisutnost časnika
britanskog bataljuna smještenog u Vitezu, otkriveno 14 leševa
Hrvata ubijenih početkom lipnja 1993. godine prilikom muslimanskog
napada na ovo hrvatsko selo.
- Potpredsjednik vlade BiH Ejup Ganić prihvatio produljenje
jednomjesečnog primirja koje je isteklo prije dva dana.
1995.
- Prkoseći prijetnjama zračnim napadom NATO-a, bosanski Srbi
sukobili se s nizozemskim "plavim kacigama", koje
nastoje spriječiti njihov ulazak u Srebrenicu.
Jake srpske snage počele ulaziti u Srebrenicu, stanovništvo
tog "zaštićenog" grada pokušava pod granatama pobjeći
u šume i pronaći spas u sjevernom dijelu zone.
Ujedinjeni narodi zatražili potporu zrakoplova NATO-a protiv
snaga bosanskih Srba.
Francuski predsjednik Jacgues Chirac upozorio SAD da će UN-PROFOR
morati odmah povući svoje snage iz BiH ako Washington ukine
embargo na oružje.
1996.
- Američki tajnik za trgovinu Mickey Kantor doputovao u Dubrovnik
kako bi nastavio misiju dobre volje tragično poginulog Ronalda
Browna.
- Međunarodni sud pravde u Haagu proglasio svoju pravnu ovlast
i prihvatio tužbu za genocid koju je BiH podnijela protiv
Srbije.
Dogodilo se 12. srpnja
1989.
- Predsjedništvo SR Hrvatske energično osudilo nacionalističke
ispade na proslavi kosovske bitke u Kninskoj krajini i insistira
na brzom i efikasnom djelovanju organa gonjenja i pravosudnih
organa u Republici i cijeloj zemlji.
- U Kninu sudac za prekršaje Đura Bilbija osudio Jovu Opačića
iz Plavna na 40 dana zatvora zbog održavanja javnog skupa
osnivačke skupštine Srpskog kulturnog društva "Zora"
u Kistanjama bez prijavljivanja i drskog ponašanja na javnom
mjestu.
1990.
U CENTRU Skenderija u Sarajevu, pred 3.000 pristalica, odr_ana
osniva_ka skup?tina Srpske demokratske strane, kojoj je prisustvovao
i Alija Izetbegovi_.
1991.
- Američki Senat odobrio rezoluciju o Jugoslaviji koja podržava
demokratske procese u Sloveniji i Hrvatskoj.
- Srpske neregularne jedinice u Borovom Selu zaštićene Jugoslavenskom
narodnom armijom opljačkale stočnu farmu "Lovas".
- Federalno ministarstvo obrane protivi se odluci federalne
jugoslavenske vlade i ne dopušta otvaranje slovenskih aerodroma.
1992.
- Usprkos svim naporima međunarodne zajednice, situacija u
Hrvatskoj i BiH se drastično pogoršava, stoji u pismu ministra
vanjskih poslova Hrvatske dr. Zdenka Škrabala glavnom tajniku
UN Boutrosu Ghaliju, u kome traži hitno sazivanje Vijeća sigurnosti.
- Nismo nasjeli zamkama srpskih generala da krenemo u totalni
rat protiv jugoarmije kad je ona napala Sloveniju, rekao dr.
Franjo Tuđman, na skupu HDZ-a u Đurđevcu.
- Više od 60 posto Modriče je porušeno, izjavili modrički
novinari koji su među posljednjima napuštali grad, prije nego
što je okupran od jugovojske.
- Jugoslavija pravno ne postoji, stoji u objavljenom Mišljenju
br. 8 Arbitražne komisije Mirovne konferencije.
1993.
- General Philippe Morillon u Sarajevu predao dužnost glavnog
zapovjednika UNPROFOR-a za BiH Belgijanjcu Francisu Brequemontu.
- Završena sjednica Predsjedništva BiH u Zagrebu, na kojoj
je prevladalo mišljenje da se BiH organizira kao savezna država.
- Napadi Muslimana na hrvatske postrojbe u središnjoj Bosni
i dolini Neretve nastavljaju se nesmanjenom žestinom.
- Glavni stožer UNPROFOR-a u Sarajevu potvrdio da su Srbi
zauzeli Trnovo i na taj način presjekli komunikaciju Sarajeva
sa Hercegovinom.
- Učestali srpski napadi na bihaćkom području.
- Slovenija nije spremna potpisati sporazum o prijateljstvu
i suradnji s Republikom Hrvatskom - takav prijedlog slovenske
vlade podržao Odbor Državnog doma za međunarodne odnose.
- Dva zrakoplova MiG-21 "jugoslavenske" vojske narušila
mađarski zračni prostor uletjevši 10 km u unutrašnjost zemlje.
- Odjel Foreign Officea za područje "istočnog Jadrana"
objavio da britanska vlada "potvrđuje svoju dosljednost
i priznaje suverenost Hrvatske nad "krajinom".
1994.
- Predsjednik Tuđman, na redovitoj mjesečnoj konferenciji
za novinare u Zagrebu, istaknuo da je njegov susret s Miloševićem
moguć tek kad on prizna Hrvatsku u njenim međunarodno priznatim
granicama, te najavio posjet Svetog oca pape u Hrvatsku kao
potpuno izvjestan.
- Zajednica prognanika Zagreba odlučila da se prosvjedi protiv
UNPROFOR-a organiziraju i u glavnom gradu Hrvatske i to pred
njegovim sjedištem na Selkoj cesti.
- Posebni izaslanik glavnog tajnika UN-a Yasushi Akashi rekao
novinarima u Zagrebu da se mandat UNPROFOR-a nikako ne može
nametnuti Hrvatskoj protiv njezine volje.
1995.
- Predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman na Brijunima
primio glavnog tajnika Vijeća Europe Daniela Tarschysa i tom
prigodom istaknuo kako je Hrvatska uspjela ostvariti poznate
europske težnje neutraliziranja ekstremne desnice i ljevice.
- Zbog pristranosti ruskih postrojbi, Zajednica prognanika
Hrvatske uputila otvoreno pismo u kojemu traži njihovo isključenje
iz operacija UNCRO-a, kao i isključenje T. Stoltenberga i
Y. Akashija iz svih budućih mirovnih operacija na ovom području.
- Nakon što je srpski agresor zauzeo Srebrenicu, srpski general
Mladić zaprijetio da će civili i pripadnici UNPROFOR-a biti
napadnuti ako se ponove zračni udari NATO-a.
- Bosanski Srbi zauzeli još dvije promatračke postaje u blizini
Srebrenice i tom prilikom zarobili desetak nizozemskih vojnika,
tako da ih sada drže oko 40, a smatraju ih ratnim zarobljenicima
- rekao nizozemski zapovjednik UNPROFOR-a.
- Vijeće sigurnosti UN-a zatražilo ponovnu uspostavu zaštićene
zone Sreberenica.
- Glavni tajnik UN-a Boutros Ghali ocijenio da pad Srebrenice
ne znači poraz UN-a, te odbacio svaku mogućnost povlačenja
"plavih kaciga" iz BiH.
- Daleko od očiju javnosti i medijske pozornosti stanovnici
Žepe već treći dan proživljavaju najteže trenutke od početka
srpske agresije, to drugo demilitarizirano područje u istočnoj
Bosni pod jakom je topničkom vatrom četnika koji su na svim
uzvisinama poviše grada.
- Dok tisak Velike Britanije šuti o padu Srebrenice, njemački
tisak naglašava da je to signal za nova srpska osvajanja,
a Francuzi smatraju da će pravi rat u BiH tek započeti.
1996.
- Međunarodni kazneni sud (ICTY) izdao uhidbeni nalog za Karadžićem
i Mladićem, koji obvezuje sve zemlje da ih uhite, ako se nađu
na njihovu teritoriju.
- Britanci se protive da IFOR u Bosni poduzima vojne i policijske
akcije za uhićenje ratnih zločinaca, jer bi to bilo "rizično
za mirovni proces".
Dogodilo se 13. srpnja
1989.
- U Šibeniku podignuta optužnica protiv Šime Dubajića iz Kistanja
zbog krivičnog djela izazivanja nacionalne mržnje i razdora.
1991.
- Ubijen hrvatski policajac Zvonko Mikolčević, a sedmorica
drugih ranjeno prilikom napada srpskih terorista na policijske
postaje u Dragotincima i Kraljevčanima.
- Jugoslavenski borbeni zrakoplovi tri puta raketirali položaje
Hrvatske vojske u Dergaju pokraj Vukovara.
- Srpski teroristi oteli i ubili hrvatskog civila Đuru Pavičića,
a njegovo tijelo bacili pokraj ceste. - Srpski teroristi iz
sela Maja oteli pet Hrvata kao taoce.
- Jugoslavensko Predsjedništvo prihvatilo Brijunski sporazum.
- Stranka demokratske akcije sa Sandžaka objavila da će se
u toj regiji održati referendum.
- Predstavnici Europske zajednice, federalne jugoslavenske
vlade, Slovenije i Hrvatske potpisali Sporazum razumijevanja
glede djelatnosti Promatračke misije Europske zajednice u
Jugoslaviji.
1992.
- Hrvatska dosad zbrinula više od 360.000 izbjeglica iz BiH
(uz svojih 270.000 prognanika), priopćila hrvatska Vlada.
- Nekoliko tisuća stanovnika derventske, odžačke i bosanskobrodske
općine prešlo Savu i pred ofenzivom srpske vojske potražilo
spas u Hrvatskoj.
1993.
- Pobunjeni hrvatski Srbi granatama ometaju otvaranje zadarskog
aerodroma i pontonskog mosta u Maslenici.
- Pred Velikim vijećem Okružnog suda u Šibeniku počelo suđenje
Milanu Martiću i Milenku Zelembabi.
- Bivši medijator Europske zajednice lord Carington ozbiljno
sumnja da će se srpskom predsjedniku Miloševiću suditi za
ratne zločine.
- Mirovni pregovarači lord David Owen i Thorvald Stoltenberg
upozoravaju Vijeće sigurnosti UN da će se Ujedinjeni narodi
morati povući iz BiH, ako hitno ne spriječi rasulo cjelokupne
operacije UN.
1994.
- Predsjednik Tuđman primio jučer u Predsjedničkim dvorima
britanskog ministra Hurda, francuskog ministra Juppea i američkog
izaslanika Redmana, te im iznio svoju punu podršku kontaktnoj
skupini i grupi najrazvijenijih zemalja (G7) iz Napulja.
- Potpisani sporazum o prekidu vatre od 29. ožujka gotovo
je u potpunosti poštovan, ali od 17, lipnja, kada se na Plitvicama
trebalo pregovarati o ekonomskim pitanjima, nema napretka
u zbližavanju sukobljenih strana u Hrvatskoj, rekao Jacques
Grinberg, dužnosnik UNPROFOR-a za civilna pitanja, na konferenciji
za novinare u Zagrebu.
- "Hrvatska i Srbija faktično su u ratu, koji nikad nije
objavljen", piše njemački dnevnik "Die Welt".
1995.
- U Beogradu vlast i oporba jednodušno odobravaju Karadžiću
zauzimanje Srebrenice.
- Nakon okupacije Srebrenice i progona stanovništva, Srbi
napadaju topničkim projektilima središte Žepe, a napali su
i bazu ukrajinskih "plavih kaciga".
- Potpredsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova RH dr.
Mate Granić poslao pismo izvjestitelju UN-a Tadeuszu Mazowieckom
u povodu njegova izvješća od 5. srpnja o stanju u Hrvatskoj,
skrenuvši pažnju na "dvostruka mjerila" kao i o
pravno neprihvatljivoj terminologiji kao "RSK" ili
"područja RSK".
- U Hrvatskoj potkraj lipnja 230.772 osobe nezaposlene, što
je 1,6 posto manje u odnosu na mjesec dana ranije.
- Sigurnosno stanje na području općina Pakrac i Lipik mirno
je i stabilno, a reintegracija područja oslobođenih u akciji
"Bljesak" zadovoljavajuća je izjavio novinarima
zapovjednik pakračke Policijske po-staje Nikola Ivkanec.
- Nastavlja se egzodus pučanstva iz Srebrenice koji su spas
potražili u Tuzli, gdje ih se očekuje više od 20.000.
- Vođa bosanskih Srba Radovan Karadžić na paljanskoj televiziji
izjavio da Srebrenica "više nikada neće imati status
sigurnosne zone".
- Kongresmeni pozivaju Clintona da zaustavi ofenzivu bosanskih
Srba.
- Vijeće sigurnosti donijelo Rezoluciju br. 1.004, kojom zahtijeva
povlačenje bosanskih Srba iz zaštićenih zona UN-a, a glavni
tajnik će slobodno izabrati sredstva kojima će to provesti.
- Kada su pripadnici Arkanove paravojne srpske dobrovoljačke
garde iz Mirkovaca prekjučer istjerali "predsjednika"
Martića, a on otrčao u Beograd da se požali, bilo je više
nego jasno da od tzv. RSK nema ništa, jer Martić još uvijek
ne shvaća da Arkan radi samo ono što mu naredi Milošević.
1996.
- Ministra trgovine SAD-a primio predsjednik Tuđman, a na
prigodnoj svečanosti u Predsjedničkim dvorima potpisan ugovor
između vlada RH i SAD-a o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja.
Dogodilo se 14. srpnja
1990.
- Počeli Dani srpske kulture u Kninskoj krajini, a najavljeno
je sudjelovanje najgrlatijih pobornika srpske autnomije iz
Društva književnika Srbije.
1991.
- Većina Hrvata izbjegla iz svojih kuća na Baniji kako bi
umakli napadima srpskih terorista.
1992.
- Mitropolit Jovan Pavlović, jedan od najžešćih "jastrebova"
u Srpskoj pravoslavnoj crkvi, razaslao u svijet klevetničko
pismo protiv Hrvatske, hrvatskog naroda i Katoličke crkve.
- Dramatičan apel slavonskobrodske općinske vlade predsjedniku
hrvatske Vlade dr. Greguriću: "Grad je pred kolapsom,
zbog izbjeglica iz Bosne".
- Vojno tužiteljstvo u Splitu podiglo optužnicu protiv predsjednika
SDS-a dr. Jovana Raškovića.
- Trebinjski četnici i srbocrnogorska vojska granatirali užu
gradsku jezgru Dubrovnika, te Gruž i Lapad.
- Poklano 40.000 Muslimana a srpski patrijarh šuti - izjavio
vrhovni poglavar Rijaseta Islamske zajednice, reis-ul ulema
hadži ef. Jakub Selimoski.
- Amerikanac srpskog porijekla Milan Panić izbran za novog
premijera tzv. SR Jugoslavije.
- Austrija zahtijeva od UN vojnu intervenciju u BiH, ako glavni
tajnik do 16. srpnja ne izvijesti da su borbe prestale.
1993.
- Srpski zlikovci uporni u nastojanju da spriječe otvaranje
aerodroma Zadar i pontonskog mosta u Maslenici, sa šest tenkovskih
projektila gađali Zadar, a iz VBR-a Biograd.
- Pobunjeni hrvatski Srbi topovima, haubicama i raketama "orkan"
napali Šibenik, Raslinu, Bilicu, Skradin i Unešić.
- U Đakovačko-srijemskoj biskupiji tijekom rata srušeno 14
a oštećeno 50 crkava.
- Nakon žestoke ofenzive muslimanskih snaga u mostarskoj kotlini,
u kontraudaru HVO uspio povratiti položaje.
- SAD oštro odbacile ideju o podjeli BiH.
- Odbor Državnog doma Slovenije za međunarodne odnose većinom
glasova potvrdio Nacrt sporazuma o platnom prometu između
Republike Hrvatske i Slovenije.
- Britanski izvjestitelji iz Viteza javljaju da su muslimanske
snage počele upotrebljavati i kemijsko oružje u napadima na
položaje HVO-a.
- U talijansku vojnu bazu Aviano pristalo 12 američkih borbenih
zrakoplova, koji bi mogli biti upotrebljeni u akcijama u BiH.
1994.
- UNPROFOR-u treba omogućiti da obavlja funkciju u skladu
s preuzetim obvezama, a konačnu odluku o njegovu mandatu donijet
će Sabor u rujnu, stav je hrvatske Vlade, koja je zamolila
prognanike, da, štiteći vlastita prava, ne ugroze interese
države.
- Na prosvjednom skupu prognanika ispred sjedišta UNPROFOR-a
na Selskoj cesti u Zagrebu zatraženo da "plave kacige"
stanu na granice Hrvatske, a UNPA-zone uđe hrvatska policija.
- Bosanski Srbi na Palama ocijenili plan kontaktne skupine
"nepotpunim" te zatražili prekid daljnjih razgovora
dok se plan ne dopuni, jer je propustio odrediti status Sarajeva
i ustavni položaj samoproglašene srpske države u BiH, a i
predloženi zemljovid BiH je nepotpun, kaže se u priopćenju
Karadžićeva SDS-a.
1995.
- Thorvald Stoltenberg imenovan posebnim izaslanikom Ujedinjenih
naroda za bivšu Jugoslaviju, a Vasushi Akashi ostaje i dalje
specijalnim izaslanikom glavnog tajnika UN-a za bivšu Jugoslaviju.
- Pobunjeni hrvatski Srbi oteli na području nekadašnjeg južnog
sektora dio opreme češkog bataljuna UNCRO-a, izjavio glasnogovornik
UN-a u Zagrebu Christopher Gunness.
- Nastavljen egzodus muslimanskog pučanstva iz Srebrenice,
u zračnu luku u Tuzli stiglo 19.707 izbjeglica.
1996.
- Predizbornu kampanju, koja je trebala započeti sutra za
rujanske izbore u BiH, OESS odgodio za četiri dana, jer SDS
još nije donio nikakvu odluku o odlasku Karadžića s čelne
funkcije stranke.
Dogodilo se 15. srpnja
1991.
- Hrvatska Vlada predložila plan za rješavanje jugoslavenske
krize od pet točaka.
- Srpski teroristi pod zaštitom JNA napali policijske postaje
MUP-a RH u Kozibrodu, Glini i Topuskom - dvije su osobe ubijene,
a šesnaest ih je ranjeno.
- Tajno snimljen razgovor koji otkriva suradnju JNA i srpskih
terorista.
- Srpski teroristi iz Silaša koriste minobacače za napad na
selo Korog, nastanjeno pretežno Mađarima.
- Prethodnici Promatračke misije EZ stigli u Zagreb.
1992.
- Započelo premještanje bosanskih izbjeglica iz Slavonskog
Broda u inozemstvo.
- Srpski zrakoplovi bacili 12 kasetnih bombi na Donju Mahalu
i Tolisu kod Orašja.
- Milan Panić, premijer tzv. SR Jugoslavije, ostaje Amerikanac,
objavio State Department.
- Srpski seljaci iz tzv. krajine, Slavonije, Baranje i zapadnog
Srijema, ne žele prodavati pšenicu za bezvrijedne jugodinare
u Srbiji, a ne smiju je prodavati u Hrvatskoj, gdje im se
nudi znatno povoljnija cijena.
- U odvojenim sobama u Londonu lord Carrington razgovarao
sa čelnicima triju strana u BiH, ali bez uspjeha.
1993.
- 705. dana rata srpsko topništvo zasulo granatama i raketama
Gospić, Stari Lički Osik, Vukšić i Perušić.
- Pobunjeni hrvatski Srbi sa 150 projektila napali Karlovac,
Dugu Resu i Ogulin.
- Prema izvješću brodskoposavske Policijske uprave, četnici
susjednog Bosanskog Broda posljednjih dana sve češće izazivaju
pucajući iz pješačkog oružja prema stambenim zgradama Slavonskog
Broda.
- U Mostarskoj tvornici "Soko" muslimanske su snage
(Armija BiH) ubile 15 osoba.
- Britanska ideja o sankcijama protiv Hrvatske nije još naišla
na francusku potporu.
1994.
- U službeni državni posjet Hrvatskoj stigao predsjednik Republike
Turske Suleyman Demirel, kojeg je na platou Predsjedničkih
dvora u Zagrebu, uza sve državničke i vojne počasti, dočekao
predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman.
1995.
- Odlukom predsjednika Republike Hrvatske dr. Franje Tuđmana
stožerni general Janko Bobetko razriješen dužnosti načelnika
Glavnog stožera Hrvatske vojske, zbog odlaska u mirovinu,
a na njegovo mjesto imenovan general zbora Zvonimir Červenko.
- Združene snage HVO-a i Armije BiH, nakon uspješne zajedničke
akcije, oslobodile dio Bosanske Krupe, tako da na lijevoj
strani rijeke Une, od Lohova do Ivanjske, nema više ni jednog
neprijateljskog vojnika.
- Od početka 1992. u Hrvatskoj, a u posljednjih 10 mjeseci
i u BiH, Srbi znaju samo za vojne poraze, ako se isključe
uspjesi u napadima na zaštićene zone i civile.
1996.
- EU potvrdio odlazak mostarskog upravitelja Casada i imenovao
novog - britanskog generala sir Martina Garroda.
- IFOR privremeno suspendirao sve letove za potrebe Armije
BiH, nakon što je otkriveno da se helikopterom bosanske vojske
u Goražde umjesto putnika prebacuje oružje.
Dogodilo se 16. srpnja
1991.
- Srpski blok u Predsjedništvu SFRJ spriječio brijunsku sjednicu.
- Srpski teroristi ranili američkog TV novinara Ivana Stankovića
blizu Hrvatske Kostajnice.
- U Lipiku napadnuti hrvatski policajci.
1992.
- Uskoro Veleposlanstvo BiH u Zagrebu.
- Predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman razgovarao
u Zagrebu s ministrom vanjskih poslova Velike Britanije i
predsjedateljem ministarskog vijeća EZ Douglasom Hurdom.
- Bosanski Srbi ispalili granatu na izbjeglički centar u Slavonskom
Brodu, 12 osoba poginulo a šezdesetak ranjeno.
- U selu Gornjem Svilaju nedaleko Odžaka u Bosanskoj Posavini
Srbi su ubili 7 Hrvata.
- S položaja na Guči, u susjednoj državi Srbiji, srbijanska
vojska tukla po oslobođenom dijelu Zvornika zapaljivim i granatama
s bojnim otrovima, rekao Željko Knez, načelnik Oružanih snaga
BiH u Tuzli.
- Novinar zagrebačkog "Večernjeg lista" Shefki Ukaj
uhićen i fizički maltretiran na graničnom prijelazu "General
Janković" između Makedonije i Kosova od srpske policije
zato što je imao zagrebačke novine.
- Flotni sastavi NATO i WEU nadziru Jadran da bi se poštovao
embargo protiv Srbije i Crne Gore.
- Hrvatska uskoro član Srednjoeuropske inicijative.
1993.
- U Ženevi se sastali hrvatski predsjednik dr. Franjo Tuđman
i srpski predsjednik Slobodan Milošević, te razgovarali o
BiH kao mogućoj konfederaciji.
- Sasvim je jasno da je uništenje Vukovara ratni zločin najvišeg
stupnja, ideja da će neka vojska sustavno uništavati neki
grad naprosto je nepojmljiva i ono što se događalo u Vukovaru
čista je kriminalna djelatnost - izjavio američki ambasador
Peter W. Galbraith nakon posjeta Vukovaru.
- Više od 2.000 muslimanskih projektila palo na Fojnicu -
22 osobe, uglavnom Hrvati su ubijene, a veliki broj ih je
ranjen.
- Vijeće sigurnosti podnijelo zahtjev Republici Hrvatskoj
da odustane od puštanja u promet Masleničkog mosta.
- Šef njemačke diplomacije Klaus Kinkel priznao da UN nisu
u UNPA zonama provele u djelo ono što su Hrvatskoj obećale,
ali, ipak, drži da Hrvatska nema pravo na "jednostrane
akcije".
- Radovan Karadžić protivi se povlačenju UNPROFOR-a iz BiH,
ali i eventualnom dolasku snaga NATO-a koje bi štitile UNPROFOR.
1994.
- Na izvanrednom zasjedanju hrvatskoga Sabora dr. Mate Granić
govorio o ostvarivanju mandata UNPROFOR-a u Hrvatskoj, te
naglasio da će, ako Hrvatska zatraži, UNPROFOR otići i pozvao
prognanike da omoguće nesmetan rad UNPROFOR-u, jer bi produženje
blokade moglo dovesti do onoga što je okupator i želio - konzerviranja
stanja.
- Na zajedničkoj svečanoj sjednici Sabora u čast predsjednika
Turske Suleymana Demirela, turski predsjednik, obraćajući
se zastupnicima, istaknuo da turski narod duboko cijeni i
s velikim priznanjem i zahvalnošću prati demokratsku i časnu
borbu Hrvata i jamči prijateljstvo i podrški.
- U Predsjedničkim dvorima, predsjednici dr. Franjo Tuđman
i Suleyman Demirel potpisali sporazum o prijateljstvu i suradnji
Hrvatske i Turske, a predsjednik Tuđman uručio turskom predsjedniku
najviše hrvatsko državno odličje, Orden kralja Tomislava.
- Predsjednik Sabora dr. Nedjelko Mihanović posebno naglasio
kako su predsjednici Demirel i Tuđman požrtvovno djelovali
da se zaustavi ratni sukob u BiH između muslimanskog i hrvatskog
naroda u BiH.
- Predsjednici vlada država Srednjoeuropske inicijative na
zasjedanju u Trstu dali punu potporu prijedlogu Hrvatske da
se stanje na okupiranim područjima Hrvatske razmatra kao posebna
tema na predstojećem zasjedanju Opće skupštine UN.
1995.
- Bosanski Srbi počeli novi topnički napad na zaštićenu zonu
Žepu, priopćeno u sarajevskom sjedištu UNPROFOR-a.
- Arapska liga priopćila da neučinkovitost međunarodne zajednice
u sprečavanju srpskih zločina koji se vrše u BiH vodi k rasizmu.
- Vođa bosanskih Srba Radovan Karadžić izjavio kako su sigurnosne
zone u BiH neodržive i da zato moraju biti uklonjene.
1996.
- Spojen luk novog Masleničkog mosta, koji se počeo graditi
početkom 1993., poslije akcije "Maslenica", dok
su četnici bili na okolnim brdima i iz osvete danomice tukli
gradilište.
- Posebni američki izaslanik Richard Holbrooke doputovao u
Sarajevo u novu misiju, jer je Amerika nezadovoljna primjenom
Daytonskog sporazuma u BiH.
Dogodilo se 17. srpnja
1990.
- Savez komunista Srbije promijenio ime u Socijalistička partije
Srbije, a za prvog predsjednika stranke na osnivačkom kongresu
u Beogradu izabran Slobodan Milošević.
- Na susretu delegacija Bosne i Hercegovine i Hrvatske u Zagrebu,
hrvatski predsjednik dr. Franjo Tuđman istaknu da Hrvatska
poštuje suverenitet BiH.
1991.
- Predsjednik Tuđman donio odluku o osnivanju i imenovanju
članova Kriznog štaba.
- Članovi jugoslavenskog Predsjedništva iz Hrvatske, Slovenije,
Bosne i Hercegovine, te Makedonije sastali se na Brijunima,
dok se ostatak Predsjedništva sastao u Beogradu.
- Dr. Franjo Gregurić postao hrvatski premijer.
- Hrvatski policajac Josip Žulj i fratar Mile Mamić ubijeni
prilikom terorističkog granatiranja okolice Zadra.
- Srpski teroristi oteli petoricu mještana banijskog sela
Dragotinci.
- Ubijen seljak Ilija Petrović iz sela Maja pokraj Gline.
1992.
- Slomite agresora - stoji u apelu predsjednika Hrvatske akademije
znanosti i umjetnosti (HAZU) Ivana Supeka Vijeću sigurnosti,
svim organizacijama UN, te svim akademijama s kojima HAZU
surađuje i svjetskoj javnosti.
- U povodu beogradskih suđenja hrvatskim braniteljima, u Ministarstvu
informiranja Hrvatske ističu da se sudi borcima suverene države,
članice UN i drugih međunarodnih organizacija, pred sudovima
nepriznate države i to za "zločin" učinjen protiv
države koja više ne postoji.
- U Cazinskoj Krajini, prema informaciji bihaćkog Crvenog
križa, od gladi umrlo 150 ljudi.
- Britanski ministar za prekomorsku pomoć Lynda Chalker osudila
Srbe u BiH, nazvavši ih javno ratnim zločincima.
- Lord Carrington prebacuje trećeg dana londonskih pregovora
o BiH odgovornost za neuspjeh na Muslimane.
- Italija spremna podržati program "jugoslavenskog"
premijera Panića pod uvjetom da traži putove mira i osudi
nasilje, izjavio talijanski ministar vanjskih poslova Enzo
Scotti.
1993.
- U Erdutu između hrvatske Vlade i lokalnih srpskih vlasti
iz Knina potpisan ugovor kojim se omogućuje neometan nastavak
postavljanja pontonskog mosta na Maslenici.
- I treću noć zaredom Karlovčani morali u skloništa pred četničkim
projektilima.
- Muslimani žestoko topnički i pješački napadaju na područja
novotravničke općine, te Žepča i Busovače.
- "Otvaranje Masleničkog mosta zapisano je u diplomatskim
dnevnicima kao jedna od najopasnijih svečanosti", javlja
britanskoj javnosti Adrian Brown iz Zagreba.
1994.
- Na Brijunima održan trojni sastanak predsjednika Hrvatske,
Turske i BiH - Tuđmana, Demirela i Izetbegovića - potpisana
trostrana brijunska izjava u kojoj je dana puna potpora uspostavi
konfederacije između Federacije BiH i Republike Hrvatske,
te puna podrška planu kontaktne skupine, uz poziv srpskoj
strani da bez uvjeta i odgađanja prihvati plan.
- Na zasjedanju Zastupničkog doma o zaštitnim snagama UN-a
u Hrvatskoj burna reagiranja zastupnika na izlaganje Milana
Đukića iz Srpske narodne stranke, koji je tražio za Srbe u
Hrvatskoj, kao uvjet reintegracije okupiranih područja, posebne
koncesije.
- U Saboru Republike Hrvatske usvojena Rezolucija o mandatu
mirovnih snaga Ujedinjenih naroda (UNPROFOR) na području Republike
Hrvatske, u kojoj se utvrđuje da mirovne snage nisu ispunile
gotovo nijedan od ciljeva zbog kojih su u Hrvatskoj, te se
od njih zahtijeva da stanu na hrvatske granice.
1995.
- Predstavnici glavnog tajnika UN-a za bivšu Jugoslaviju Yasushi
Akashi i Thorvald Stoltenberg razgovarali u Beogradu sa Slobodanom
Miloševićem o "humanitarnim posljedicama" srpskog
osvajanja Srebrenice, te o stanju u Žepi, Goraždu i Sarajevu.
- Ministar vanjskih poslova RH Granić u posjetu Iranu, koji
očekuje od susreta Tuđman-Izetbegović jačanje Federacije BiH
i njezino snažno vezivanje uz Hrvatsku.
- Za "pad" zapadne Slavonije "državna komisija
RSK" krivcem proglasila vođu pobunjenih Srba u Hrvatskoj
Milana Martića.
- Nakon tri godine, četnici topništvom napali Osijek i tom
prilikom ubili troje ljudi, a osam ranili.
- Jedan od potpredsjednika Draškovićeva SPO-a B. Pejčić pozvao
za vrijeme zasjedanja srbijanskog parlamenta poslanike da
minutom šutnje odaju počast u povodu 50-godišnjice strijeljanje
četničkog generala Dragoljuba Mihailovića, što su svi zastupnici
i učinili.
1996.
- Hrvatska primljena u članstvo Europske organizacije za sigurnost
zračne plovidbe - Eurocontrola.
- Holbrooke u Beogradu zatražio od Miloševića da ispuni obveze
preuzete u Daytonu, te da ukloni s vlasti Karadžića i Mladića.
- OESS objavio posjed i ograničenja oružja u Hrvatskoj, BiH
i "SRJ".
- Istražitelji ICTY-ja iskopali iz masovne grobnice u Cerskoj
86 tijela Bošnjaka.
Dogodilo se 18. srpnja
1989.
- Protiv 14 osoba, za koje je kninski sudac za prekršaje obustavio
postupak zbog ispada na proslavi 600. godišnjice kosovske
bitke na tlu SR Hrvatske zbog nedostatka dokaza, vodit će
se novi postupak najavio predsjednik Republičkog vijeća za
prekršaje Ivica Martinek.
1990.
- Predsjedništvo Republike Hrvatske donijelo odluku kojom
predlaže Saboru RH da se pristupi izradi i donošenju Ustava
Republike Hrvatske.
1991.
- Jugoslavensko Predsjedništvo glasovalo za povlačenje federalne
armije iz Slovenije.
- Hrvatski predsjednik Tuđman posjetio Njemačku, te se sastao
s kancelarom Kholom i ministrom vanjskih poslova Genscherom.
1992.
- Hrvatska, Slovenija i BiH primljene u punopravno članstvo
Srednjoeuropske inicijative.
- "Plave Kacige" umjesto intervencije. Vijeće sigurnosti
dočekalo londonski sporazum o prekidu vatre u BiH kao spasonosno
rješenje.
- Bez pomoći Europe Hrvatska ne može više osigurati izbjeglicama
osnovne životne potrebe, izjavio predsjednik Vlade Republike
Hrvatske dr. Franjo Gregurić na zasjedanju Srednjoeuropske
inicijative.
- Mađarska zaoštrila kriterije ulaska izbjeglica i prognanika.
- Na Goražde od 4. svibnja do danas palo više od 30.000 granata
- izjavio predsjednik općine Goražde Hadžo Efendić.
1993.
- Dr. Tuđman svečano otvorio most preko Novskog ždrila i zrakoplovnu
luku u Zemuniku nedaleko Zadra.
- Sve što je prethodilo dogovoru o Masleničkom mostu i zračnoj
luci u Zemuniku u pariškim se krugovima uspoređuje s pokerom
u kojem je bank držao predsjednik Tuđman.
1994.
- Hrvatski prognanici i dalje nastavljaju prosvjede protiv
UNPROFOR-a i blokadu njihovih kontrolnih punktova.
- Govoreći na sjednici bošnjačkog Sabora, Alija Izetbegović
istaknuo da se plan kontaktne skupine ne može odbiti jer bi
konzekvence negativnog odgovora bile pogubne po Bošnjake.
- Na prostoru bivše Jugoslavije ima ukupno 4,6 milijuna izbjeglica,
od kojih je 630.000 u svijetu, stoji u najnovijem izvještaju
Visokog povjereništva UN za izbjeglice.
1995.
- Dvoje civila teško ranjeno u Drenovu Boku, selu jasenovačke
Posavine, koje ponovno sve češće napadaju pobunjeni Srbi s
desne obale Save.
- Pripadnici Armije BiH potpuno razoružali ukrajinske vojnike
u Goraždu, a potom su im, osim osobnog naoružanja, uzeli protutenkovsko
oružje i oklopne transportere.
- Predstavnici UNPROF.QR.-a u Sarajevu potvrdili da je predsjednik
Predsjedništva BiH Alija Izetbegović od generala Ruperta Smitha
zahtijevao uspostavu komunikacije sa Srbima kako bi se osigurala
evakuacija civilnog pučanstva iz zaštićene zone Žepe.
- Nakon kraćeg zatišja, Srbi ponovno započeli napadati zaštićenu
zonu Žepu.
- "The New York Times" piše kako se već tri godine
Britanija, Francuska i SAD uz pomoć UN-a pretvaraju da nema
razlike između agresora i žrtve.
- Francuska vlada smatra da vlasti BiH "sabotiraju"
Snage za brzo djelovanje, izjavio jedan visoki francuski vladin
službenik.
- Izvješće UNHCR-a iz Srebrenice govori kako postoji bojazan
da su nestali ljudi ubijeni.
1996.
- U Mostaru u požaru izgorio Hrvatski dom Hercega Stjepana
Kosača.
Dogodilo se 19. srpnja
1989.
- Predsjedništvo Republičke konferencije SSRNH istaklo da
je "sve bilo učinjeno da se proslava 600. godišnjice
kosovske bitke u Kninskoj krajini dostojno obilježi kao povijesni
i kulturni događaj, ali su pojedine militantne grupe, uglavnom
iz drugih krajeva zemlje, došle na proslavu očito iz drugih
namjera i nasilničkim ponašanjem je omeli".
1991.
- Srpski teroristi iz Mirkovaca napali Vinkovce i tom prilikom
ranili pet osoba, među njima i devetogodišnju Patriciju Perić.
- Dva hrvatska policajca ubijena, a petorica ranjena prilikom
na-pada srpskih terorista na Sirač kraj Daruvara.
- Policajac Slavko Cetinjanin ubijen na cesti Otočac - Senj.
- Hrvatska Vlada smijenila općinske vlasti u Petrinje
1992.
- Pri slijetanju u Sarajevo pogođena dva francuska zrakoplova.
- U Hrvatskoj i BiH za sada angažirano 2.311 francuskih vojnika
i oficira, a do kraja mjeseca za Sarajevo će otputovati još
700 francuskih "plavaca", izjavio francuski general
Phillipe Morillon.
- Predsjednik i potpredsjednik Skupštine općine Vojnić Rade
Gaćeša i Nikola Trbojević od Vojnog suda u Karlovcu osuđeni
na po 12 godina zatvora zbog organiziranja oružane pobune
protiv Republike Hrvatske.
1993.
- Nakon duljeg primirje neprijatelj ponovno oružjem izazvao
na novogradiškom području.
- Četnički napadi na dugoreškom području.
- Muslimanska ofenziva na hrvatskim prostorima poprima sve
šire razmjere - na udaru se našli Bugojno i Vitez. U bugojanskim
selima je počinjen veći broj ratnih zločina nad tamošnjim
Hrvatima: u selu Jablanje ubijeno je 5 Hrvata, u selu Odžak
je ubijeno 7 Hrvata, a u selu Gračanica ubijeno je 17 Hrvata.
- Nakon dvodenevnih pokušaja, promatračka ekipa UN-a uspjela
je ući u Fojnicu, a kako su rekli na konferenciji za novinare
u sarajevskom sjedištu UNPROFOR-a, Fojnica je potpuno opustošena
i pripadnici mirovnih snaga u njoj nisu našli nikoga osim
230 mentalno bolesnih osoba.
- Otvaranje zadarske zračne luke i masleničkog mosta britanski
novinari opisali kao čin "hrvatske hrabrosti", dok
su francuski mediji istakli da se "Hrvatska snalazi sama".
- Organizacije kriminalaca iz Beograda nude u Britaniji i
Americi video-snimke sadističkog iživljavanja nad Bosankama.
1994.
- Predsjednik Tuđman primio na Brijunima posebnog izaslanika
glavnog tajnika UN Yasushija Akashija i zapovjednika UNPROFOR-a
za područje bivše Jugoslavije generala Bertranda de Lapreslea,
a raspravljalo se o mandatu UNPROFOR-a u Hrvatskoj.
- Istekao posljednji rok za izjašnjavanje o planu za BiH kontaktne
skupine: čelništvo Federacije BiH odlazi u Ženevu s pozitivnim
odgovorom, a bosanski Srbi "kuvertirali" odluku,
koja će, kako je izjavio Aleksa Buha po završetku zasjedanja
"parlamenta na Palama", biti priopćena u Ženevi.
1995.
- Predsjednik Federacije BiH Krešimir Zubak naglasio u Mostaru
da neće dopustiti postrojbama za brzo djelovanje da se razmjeste
na Dinaru.
- Srpska vojska započela opću ofenzivu na Bihać u tri sata
ujutro s naređenjem da ovaj grad zauzmu najkasnije do 15.
kolovoza.
- Županijski odbor HDZ-a Soli uputio pismo predsjedniku HDZ-a
BiH Dariju Kordiću, u kojem upozorava da će odluka vlade Tuzlansko-podrinjske
veležupe o ustupanju stanova Hrvata na korištenje prognanicima
iz Srebrenice promijeniti etničku i vjersku sliku tih prostora.
- Vođa bosanskih Srba Radovan Karadžić zaprijetio da će njegove
snage napasti zapadne vojnike ili zrakoplove koji bi bili
poslani radi zaštite Goražda.
- Pred Kohlovom obiteljskom kućom u Oggersheimu demonstriralo
nekoliko stotina Bošnjaka, nezadovoljni bonskom politikom
prema BiH.
1996.
- Započela službena predizborna kampanja za rujanske izbore
u BiH.
- Uspio pritisak Holbrookea na Miloševića u Beogradu, Karadžić
na Palama potpisao izjavu o povlačenju sa svih političkih
aktivnosti odmah i definitivno.
Dogodilo
se 20. srpnja
1991.
- Američki State Department i Europska zajednica složili se
s odlukom o povlačenju federalne armije iz Slovenije.
- Velika grupa srpskih terorista napala selo Majur pokraj
Hrvatske Kostajnice.
- Prilikom napada na Vinkovce, dva pripadnika hrvatskih obrambenih
snaga ranjena snajperskim mecima.
- Granata ubila civila Mariju Matajić iz Lovinaca u njenoj
vlastitoj kući.
- Srpski civili tiho napustili Vukovar pod budnim okom jedinica
federalne armije grupirane na hrvatsko-srpskoj granici.
1992.
- U Zagrebu potpisan protokol o diplomatskim odnosima Hrvatske
i Grčke.
- Unatoč UNPROFOR-u, nastavljen teror u okupiranoj obrovačkoj
općini.
- Oko 200 Hrvata zatražilo od UNPROFOR-a da ih zaštiti odnosno
izbavi iz okupirane Baranje.
- U Kljajićevu, selu kraj Sombora, premlaćivanjem ubijen čuvar
župnog ureda Johann Raab. Vojvodinu napustilo 17.000 Hrvata.
- Srpski lobby u Americi tiskao kartu gdje se velika Srbija
prostire od Ohrida, a obuhvaća BiH i tzv. SAO krajinu.
- Nastave li Srbi ovako u BiH, Europa će dobiti dva milijuna
gnjevnih, prognanih europskih Palestinaca, izjavio je Tilman
Zulch, predsjednik Društva za ugrožene narode iz Goetingena.
1993.
- U Beču nastavljeni pregovori hrvatskog izaslanstva i pobunjenih
Srba o konkretizaciji ženevskih pregovora, a nakon što su
obje strane naglasile svoju spremnost za mirno rješenje sukoba,
pregovarat će se i o novom primirju, koje bi trebao nadzirati
UNPROFOR.
- Muslimanska ofenziva na hrvatske prostore nastavlja se nesmanjenom
žestinom, u plamenu je i bugojanska bolnica, koja se nalazi
između dvije vatre pa je ranjenicima nemoguće pružiti bilo
kakvu pomoć.
- UNPROFOR prevozio granate muslimanskim snagama koje su ih
iskoristile za napade na hrvatske položaje oko Žepča.
- U muslimanskoj ofenzivi na branitelje Viteza poginulo 9
(devet) hrvatskih vojnika.
- Njemački ministar vanjskih poslova Klaus Kinkel, nakon sastanka
Vijeća ministara EZ u Bruxellesu, ogradio se od dojma da je
Njemačka jedina zemlja koja se protivi uvođenju sankcija Hrvatskoj,
navodeće da se takvoj ideji protive još barem tri članice
Zajednice.
1994.
- Hrvatski premijer Nikica Valentić razgovarao u Zagrebu s
Yasushijem Akashijem i Bertrandom de Lapresleom, te im kategorički
prenio da Vlada ne stoji iza blokada prijelaznih točaka UNPROFOR-a.
- Na Palama se Srpska pravoslavna crkva otvoreno opredijelila
na stranu onih koji zagovaraju "veliku Srbiju" i
odbijanje plana kontaktne skupine.
1995.
- Ministar Granić u Zagrebu razgovarao s posrednikom njemačke
vlade za uspostavu i jačanje Federacije BiH Schwarz-Schillingom.
- Vođa bosanskih Srba Radovana Karadžić predložio muslimanskoj
strani razmjenu Goražda za neke dijelove Sarajeva.
- Američki ministar obrane William Perry i zapovjednik združenog
stožera oružanih snaga SAD general John Shalikashvili ocijenili
da bi bosanske Srbe trebalo jakim zračnim napadima kazniti
zbog napadanja zaštićenih zona.
- Glavni tajnik UN-a Boutros Ghali sa suradnicima otputovao
u London na sastanak, zapravo svojevrsnu minikonferenciju
o BiH. U njegovoj su pratnji Stoltenberg, Goolding, Annan,
Ogata, te generali Janvier i Smlth, no nema Akashija, što
dodatno govori o njegovu skorom odlasku.
1996.
- Na ostavci Karadžića nema potpisa Holbrookea, jer SAD nisu
zadovoljne onim što su dobile: naš cilj je da svi optuženi
za ratne zločine moraju u Haag, istaknuo američki izaslanik.

Question: what name is given to the 1811 expulsion of jews from little russia

Question: who published the theory of the molecular composition of gases in 1987

Question: when were jews expelled from little russia

Question: when was avogadro's theory published

Question: who was expelled from little russia in 1811

Question: what is the name of the theory of the molecular composition of gases

Question: avogadro published what in 1987

Question: what nationality was amedeo avogadro

– Pogrom : Jews were expelled from the Little Russia in 1811 .

The Italian scientist Amedeo Avogadro published the theory of the molecular composition of gases ( Avogadrov law ) in 1987 .

– Pogrom: Jews were expelled from the Little Russia in 1811. The Italian scientist Amedeo Avogadro published the theory of the molecular composition of gases (Avogadrov law) in 1987.


12. srpnja (12.7.) 193. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (194. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 172 dana.

 Događaji
 1191. – Tijekom Trećeg križarskog rata, križari osvojili grad Akon
 1580. – Objavljena je Ostroška Biblija, prva Biblija tiskana na nekom slavenskom jeziku.
 1806. – U Zadru izlazi prvi broj tjednika "Il Regio Dalmata - Kraglski Dalmatin" - prvih novina na hrvatskome jeziku.
 1806. – 16 njemačkih saveznih država izašlo iz Svetog Rimskog Carstva i osnovalo Rajnsku Konfederaciju
 1946. – U Glyndebourneu je praizvedena komorna opera Nasilje nad Lukrecijom engleskog skladatelja Benjamina Brittena.
 1962. – Rolling Stonesi održavi svoj prvi koncert u londonskom Marquee Clubu
 1975. – Sveti Toma i Princip proglasili neovisnost od Portugala
 1979. – Kiribati proglasili neovisnost od Ujedinjenog Kraljevstva
 1981. – Pomorska nesreća u Genovi. Netom što je japanski tanker Hakuyoh Maru iskrcao 83.700 tona sirove nafte, grom je udario u tanker, izazvao brojne eksplozije. Goreće krhotine pale su na obližnje brodove Industrial Property i Antu Baninu. Bilanca: 6 mrtvih i brojni ozlijeđeni.
 2006. – Započeo izraelsko-libanonski rat

 Rođenja 12. srpnja
 990. – Konrad II., njemačko-rimski car († 1039.)
 1730. – Josiah Wedgwood, engleski poduzetnik († 1795.)
 1803. – Petar Chanel,  francuski svećenik, mučenik i svetac (* 1841.)
 1813. –  Claude Bernard, francuski fiziolog (* 1878.)
 1868. – Stefan George, njemački književnik († 1933.)
 1884. – Amedeo Modigliani, talijanski slikar i kipar († 1920.)
 1892. – Bruno Schulz, poljski pisac i slikar († 1942.)
 1904. – Pablo Neruda, čileanski pjesnik († 1973.)
 1916. – Ljudmila Pavličenko, sovjetska snajperistica († 1974.)
 1935. - Hans Tilkowski, njemački vratar i meneđer († 2020.)
 1938. - Jagoda Antunac, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica († 1987.)
 1948. – Dušan Kovačević, srpski književnik i scenarist
 1950. – Eric Carr, američki glazbenik
 1985. – Emil Hegle Svendsen, norveški biatlonac
 1997. – Malala Yousafzai, pakistanska aktivistica Smrti 12. srpnja
 1069. – Ivan Komnen, biantski plemić (* o. 1015.)
 1536. – Erazmo Roterdamski, nizozemski humanist, književnik, filolog i filozof (* 1465.)
 1712. – Richard Cromwell, lord zaštitnik Commenwealtha Engleske, Škotske i Irske (* 1626.)
 1804. – Alexander Hamilton, američki ekonomist i politički teoretičar (* 1755. ili 1757.)
 1910. – Charles Rolls, pionir automobilizma i zrakoplovstva (* 1877.)
 1932. – Tomáš Baťa, češki industrijalac (* 1876.)
 1935. – Alfred Dreyfus, francuski časnik židovskog porijekla (* 1859.)
 1943. – Ivan Goran Kovačić, hrvatski pjesnik, pripovjedač, esejist i kritik (* 1913.)
 1993. – Antun Šoljan, hrvatski književnik (* 1932.)
 1997. – Vinko Nikolić, hrvatski emigrantski pisac i novinar (* 1912.)
 2003. – Benny Carter, američki jazz glazbenik (* 1907.)
 2009. – Darko Glavan, hrvatski povjesničar umjetnosti i glazbeni kritičar (* 1951.)
 2016. – Goran Hadžić, hrvatski političar srpskog porijekla i ratni zločinac (* 1958.)

 Blagdani i spomendani
 Dan državnosti u Kiribatiju i Svetom Tomi i Principu

 Imendani

 Izvori

 012

The former national goalkeeper died at the age of 84 after a long illness. This reports the “Westdeutsche Allgemeine Zeitung”.
The goalkeeper legend Hans Tilkowski is dead. The “Westdeutsche Allgemeine Zeitung” reports. The former goalkeeper of Borussia Dortmund died at the age of 84.
Tilkowski won the cup in 1965 with BVB and won the European Cup Winners’ Cup in 1966. He also scored 39 times for the German national team – Among other things at the legendary World Cup final in 1966 in London’s Wembley Stadium against England, which he and his teammates lost after a controversial goal with 2: 4 after extra time. He became the first goalkeeper in 1965 “soccer player of the year“ awarded. (Tsp)

Question: which french priest, martyr and saint died in 1841

Question: when did peter chanel die

Question: when was the first 12 srpnja published

Question: who was the inventor of 12 srpnja

Question: when was josiah wedgwood founded

Question: what nationality was josiah wedgwood

– Josiah Wedgwood , English entrepreneur ( † 1795 ) 1803 .

Peter Chanel , French priest , martyr and saint ( 1841 ) 1813 .

– Josiah Wedgwood, English entrepreneur († 1795) 1803. Peter Chanel, French priest, martyr and saint (1841) 1813.


13. srpnja (13.7.) 194. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (195. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 171 dan.

 Događaji

 982. – Saraceni u savezu s Bizantom pobjeđuju cara Otona II. kod Crotonea
 1579. – osnovan je Karlovac
 1643. – Engleski građanski rat: rojalističke snage pobjeđuju parlamentarce Williama Wallera
 1878. – Završio je Berlinski kongres, na kojem su europske velesile priznale samostalnost Crne Gore, Rumunjske i Srbije od Osmanskog Carstva.
 1930. – U Urugvaju počelo prvo svjetsko nogometno prvenstvo.
 1977. – Velegrad New York 25 je sati bio bez električne energije, pa su izbili neredi, pljačke i palež.
 1985. – U Londonu i Philadelphiji održani su humanitarni Live Aid koncerti, na kojima su nastupile gotovo sve najveće glazbene zvijezde toga vremena.

 Rođenja 13. srpnja
 100. prije Krista – Gaj Julije Cezar, rimski vojskovođa, pisac i diktator († 44. prije Krista)
 40. – Gnej Julije Agrikola, rimski guverner Britanije
 1527. – John Dee, engleski znanstvenik
 1579. – Arthur Dee, engleski fizičar i alkemičar
 1590. – Klement X., papa
 1607. – Václav Hollar, češki glumac
 1608. – Ferdinand III., njemačko-rimski car, ugarsko-hrvatski kralj († 1657.)
 1770. – Aleksandar Balashov, ruski general i državnik
 1821. – Nathan Bedford Forrest, konfederacijski general i originalni vođa Ku Klux Klana
 1862. – Samuel David Aleksander, hrvatski industrijalac, nestor hrvatskih industrijalaca, političar († 1943.)
 1878. – Jakob Ukmar, slovenski svećenik († 1971.)
 1901. – Mate Ujević, hrvatski pjesnik i enciklopedist († 1967.)
 1907. – Bonaventura Ćuk, hrvatski katolički svećenik, franjevac, hrvatski pjesnik, polihistor, filozof, zoolog, nastavnik († 1940.)
 1940. – Mirko Marjanović, pripovjedač, romanopisac, književni i likovni kritičar
 1942. – Harrison Ford, američki glumac
 1971. – Ivana Boban, hrvatska glumica
 1997. – Andrea Šimara, hrvatska rukometašica Smrti 13. srpnja
 1024. – Henrik II. Sveti, njemačko-rimski car (* 973. ili 978.)
 1491. – Alfons V., portugalski princ ( * 1475.)

 1645. – Mihajlo I., prvi ruski car iz dinastije Romanov (* 1596.)

 1793. – Jean-Paul Marat, francuski revolucionar (* 1743.)

 1821. – Pedro Juan Caballero, paragvajski političar (* 1786.)
 1877. – Wilhelm Emmanuel Freiherr von Ketteler, njemački biskup († 1811.)

 1906. – Josip Eugen Tomić, hrvatski književnik (* 1843.)
 1921. – Pero Čingrija, hrvatski političar (* 1837.)
 1951. – Arnold Schönberg, austrijski skladatelj (* 1874.)
 1964. – Joel Brand, mađarski politički aktivist (* 1906.)
 1979. – Juraj Neidhardt, hrvatski arhitekt (* 1901.)
 2011. – Đuro Brodarac, hrvatski general i političar (* 1944.)
 2014. – Lorin Maazel, američki dirigent, violinist i skladatelj (* 1930.)
 2017. – Charles Bachman, američki informatičar (* 1924.)

 Blagdani i spomendani
 Dan državnosti u Crnoj Gori (1878., 1941.)
 Dan grada Bakra
 Dan grada Karlovca
 Dan grada Otoka
 Majka Božja Bistrička

 Imendani
 Izvori

 013

Kip Majke Božje Bistričke na glavnom oltaru zagrebačke katedrale
FOTO: Tiskovni ured Zagrebačke nadbiskupije // Kip Majke Božje Bistričke na glavnom oltaru zagrebačke katedrale
Ususret proslavi svetkovine Majke Božje Bistričke, koja se u župi i svetištu u Mariji Bistrici slavi 13. srpnja, Tiskovni ured Zagrebačke nadbiskupije objavio je tekst o kipu Majke Božje Bistričke koji se nalazi na glavnom oltaru u zagrebačkoj katedrali.
Zagrebačka katedrala ima dugu povijesnu tradiciju, od davnine čvrsto povezanu sa životom hrvatskoga naroda. A hrvatski narod kroz cijelu svoju povijest tijesno je povezan s Blaženom Djevicom Marijom. Štovanje BDM u zagrebačkoj katedrali može se pratiti od samoga osnutka Zagrebačke biskupije oko 1094. godine, kao i u činjenici da je od druge polovice 13. stoljeća u apsidi južne lađe katedrale smješten oltar posvećen BDM. U današnje vrijeme tu se nalazi oltar posvećen BDM Kraljici, izrađen po nacrtu Hermana Bolléa u Obrtnoj školi 1887. godine, a kamenu menzu oltara iz 13. stoljeća je Bollé samo obnovio. Isto tako i najstariji pečat zagrebačkoga Kaptola iz 1297. potvrđuje ljubav prema Presvetoj Bogorodici.
Biskup Martin Borković, bl. Alojzije Stepinac, sluga Božji kardinal Franjo Kuharić, mnogi drugi poznati svećenici, redovnici, biskupi, kardinali, pa i sam papa Ivan Pavao II. zaslužni su što je štovanje Presvete Djevice raslo sve do naših dana.
Potaknut Mariološkim kongresom u Zagrebu, koji je održan 6. srpnja 1971. godine, te XIII. međunarodnim marijanskim kongresom u svetištu u Mariji Bistrici, održanim 15. kolovoza 1971. godine, kada su biskupi u studenom iste godine Svetište proglasili Hrvatskim nacionalnim svetištem Majke Božje Bistričke, kardinal Franjo Kuharić odlučio je pokrenuti i obnovu zagrebačke katedrale. Proglašenjem Marije Bistrice Hrvatskim nacionalnim svetištem proglašen je i blagdan Majke Božje Bistričke koji se slavi 13. srpnja.
Obnovu unutrašnjosti, zajedno s liturgijskim novim zahtjevima, povjerio je kanoniku kustosu Antunu Ivandiji. Koncilska obnova u zagrebačkoj prvostolnici započela je s prvom adventskom nedjeljom 1969. godine, s obredima na hrvatskom jeziku i postavljanjem oltarnog (drvenog) stola. Uz stoljetno štovanje BDM i blizinu Nacionalnog svetišta kanonik Ivandija je 1979. godine pod baldahinom glavnog oltara postavio odljev kipa Majke Božje Bistričke na mramornom ukrasnom postolju visine 85 cm.
Sam kip je visok 130 cm, veličine baze 66 x 25 x 32 cm, s klečećim anđelima visine 32 cm. Dvaput godišnje, posljednje nedjelje u travnju i posljednje nedjelje u listopadu, povodom klanjanja pred Presvetim kip se privremeno miče s oltara i pohranjuje u sakristiji katedrale. Na glavnom oltaru do 1979. godine stajalo je oltarno raspelo, koje je po nacrtu H. Bolléa izradilo u Beču društvo Bronze-Arbeiten 1884./85.
Privremeni oltarski drveni stol 1983. godine zamijenjen je oltarom na kojemu se nalaze tri umjetnička srebrna antependija s početka 18. stoljeća. Nadodana nova srebrna ploča koja gleda na svetište katedrale, s likom Majke Božje Kraljice Hrvata okružene hrvatskim svecima, blaženicima, mučenicima i drugim zaslužnim ljudima, tematski je uređena s odljevom kipa Majke Božje Bistričke.
(tajnik Ureda za kulturna dobra Tomica Plukavec)

Question: which city is the island mother of god

Question: which city is known as island mother of god bistrička

Question: bistrička is the capital of which european country

Question: what is the day of the city of karlovca

Question: when was the day of state celebrated in montenegro

Question: the city of karlovca is known as what

Blessed and commemorated Day of State in Montenegro ( 1878 , 1941 )

Blessed and commemorated Day of State in Montenegro (1878, 1941) Day of the city of Bakra Day of the city of Karlovca Day of the city of Island Mother of God Bistrička


17. srpnja (17.7.) 198. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (199. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 167 dana.

 Događaji
 1084. – Za papu je izabran Damaz II.
 1203. – Četvrti križarski rat: križari osvojili Konstantinopol
 1429. – Karlo VII. okrunjen za francuskog kralja
 1453. – Francuzi su potukli Engleze u bitki kod Castillona, zadnjoj bitki Stogodišnjeg rata i prvom europskom sukobu u kojem su presudili topovi
 1762. – Nakon umorstva Petra III., njegova je supruga Katarina Velika postala ruskom caricom.
 1794. – U mračnoj francuskoj revoluciji podivljali revolucionari pogubili u Parizu giljotinom šesnaest karmelićanki iz Compiègnea.Bitno.net Josip Antolović: Blažene karmelićanke iz Compiègnea – mučenice iz vremena Francuske revolucije ubijene zbog ‘vjerskog fanatizma’, 17. srpnja 2017.Narod.hr rž:17. srpnja 1794. francuski revolucionari ‘giljotinirali’ 16 moliteljica – časnih sestara karmelićanki, 17. srpnja 2015.Verbum  Georges Bernanos  (pristupljeno 29. ožujka 2018.)
 1866. – ratna mornarica Kraljevine Italije je isplovila put hrvatskog otočja u pohodu za zauzimanje istočne jadranske obale
 1902. – Willis Carrier u New Yorku predstavio crteže koji su kasnije priznati kao prvi moderni sustav za klimatizaciju
 1917. – Engleski kralj Đuro V. promijenio kraljevsko prezime u Winsdor
 1918. – Boljševici smaknuli rusku carsku obitelj Romanov
 1927. – Prvi radio prijenos nogometne utakmice u Hrvatskoj
 1936. – Vojna pobuna protiv vlade Narodnog fronta izazvala je Španjolski građanski rat
 1945. – U Potsdamu održana konferencija gdje je, među ostalima, je odlučeno: da se provede raspuštanje svih nacističkih organizacija te suđenje ratnim zločincima
 1976. – Indonezija anektirala Istočni Timor
 1976. – U Montrealu otvorene XXI. Olimpijske igre

 Rođenja 17. srpnja
 1487. – Ismail I., iranski šah († 1524.)
 1714. – Alexander Gottlieb Baumgarten, njemački filozof († 1762.)
 1763. – John Jacob Astor, njemačko-američki poslovni magnat, trgovac i investitor († 1848.)
 1800. – Ivan Padovec, hrvatski skladatelj i gitarist († 1873.)
 1870. – Ludvík Čelanský, češki dirigent i skladatelj († 1931.)
 1871. – Lyonel Feininger, američki slikar njemačkog podrijetla († 1956.)
 1888. – Šmuel Josef Agnon, hebrejski pisac i nobelovac
 1894. – Georges Lemaître, belgijski svećenik i znanstvenik († 1966.)
 1899. – James Cagney, američki glumac († 1986.)
 1917. – Kenan Evren, turski general i predsjednik († 2015.)
 1920. – Juan Antonio Samaranch, španjolski športski djelatnik († 2010.)
 1935. – Donald Sutherland, kanadski glumac
 1939. – Ali Hamenei, vrhovni vođa Irana
 1941. – Achim Warmbold, njemački reli-vozač
 1945. – Aleksandar Karađorđević, srbijanski princ prijestolonasljednik
 1947. – Camilla,, druga supruga britanskog princa Charlesa
 1949. – Geezer Butler, engleski basist
 1952. – David Hasselhoff, američki glumac
 1954. – Angela Merkel, njemačka političarka i kancelarka
 1954. – J. Michael Straczynski, američki pisac i producent
 1960. – Robin Shou, honkonški glumac
 1963. – Matti Ensio Nykänen, finski skakač na skijama, četverostruki olimpijski pobjednik
 1972. – Jaap Stam, nizozemski nogometaš
 1974. – Claudio López, argentinski nogometaš
 1975. - Terence Tao, australsko-američki matematičar i osvajač Fieldsove medalje
 1975. – Darude, finski DJ i glazbeni producent
 1976. – Miraj Grbić, bosanskohercegovački glumac
 1976. – Marcos Senna, španjolski nogometaš
 1976. – Anders Svensson, švedski nogometaš

 Smrti 17. srpnja
 855. – Lav IV., papa (* 790.)
 924. – Eduard I. Stariji, drugi engleski kralj (* između 874. i 877.)
 1085. – Robert Guiscard, normanski vojvoda (* 1020.)
 1399. – Jadviga Anžuvinska, poljsko-litavska kraljica i svetica (* između 1373. i 1734.)
 1453. – Dimitrije II., mskovski knez (* 1420.)
 1588. – Mimar Sinan, osmanski arhitekt (* 1489.)
 1762. – Petar III., ruski car (* 1728.)
 1779. – Jožef Marko Dravec, slovenski katolički svećenik i pisac u Ugarskoj (* 1697.)
 1790. – Adam Smith – škotski ekonomist i etičar (* 1727.)
 1793. – Charlotte Corday, francuska revolucionarka (* 1768.)
 1821. – Fulgencio Yegros, paragvajski predsjednik (* 1780.)
 1894. – Leconte de Lisle, francuski pjesnik (* 1818.)
 1914. – Henri Poincaré, francuski matematičar i teorijski fizičar (* 1834.)
 1917. – Auguste Rodin, francuski kipar (* 1840.)
 1918. – Anastasija Nikolajevna Romanova, ruska kneginja (* 1901.)
 1918. – Nikola II., posljednji ruski car (* 1868.)
 1918. – Aleksandra Fjodorovna, njemačka plemkinja i ruska princeza (* 1872.)
 1918. – Aleksej Nikolajevič Romanov, ruski prijestolonaslijednik (* 1904.)
 1925. – Lovis Corinth, njemački slikar i grafičar (* 1858.)
 1928. – Giovanni Giolitti, talijanski političar (* 1842.)
 1928. – Álvaro Obregón, meksički političar i jedan od vođa meksičke revolucije (* 1880.)
 1935. – George William Russell,  pristaša Nacionalističkog pokreta u Irskoj, kritičar, pjesnik i slikar (* 1867.)
 1941. – August Cesarec, hrvatski književnik (* 1893.)
 1946. – Dragoljub Mihailović, jugoslavenski vojvoda (* 1893.)
 1959. – Billie Holiday, jazz pjevačica (* 1875.)
 1967. – John Coltrane, američki jazz glazbenik (* 1926.)
 1995. – Juan Manuel Fangio,  argentinski vozač Formule 1 (* 1911.)
 1996. – Chas Chandler, engleski basist (* 1938.)
 2002. – Feliks Hladnik, kolekcionar, planinar (* 1915.)
 2009. – Walter Cronkite, američki novinar (* 1916.)

 Blagdani i spomendani

 Imendani
 Dunja

 Izvori

 017

17. SRPNJA
Blažene karmelićanke iz Compiègnea – mučenice iz vremena Francuske revolucije ubijene zbog ‘vjerskog fanatizma’
Kad je buknula revolucija, sestre su odlučno odbile zahtjev da svuku svoje redovničko odijelo. Znale su dobro da nije u pitanju toliko uniforma koliko njihovo zvanje
Jednog lijepog rujanskog dana 1977. ukrcao sam se u Parizu na Gare du Nord u brzovlak za Amsterdam. Vlak je po ustaljenoj europskoj praksi točno na sekundu krenuo put sjeveroistoka prema Belgiji. Na dugoj relaciji do Hertogenboscha u Nizozemskoj za mene je bio najzanimljiviji Compiègne, grad na rijeci Oise, koji broji samo tridesetak tisuća stanovnika. Nisam sišao s vlaka niti sam se prošetao njegovim ulicama; nije bilo vremena za to, pa ipak sam na dugom putovanju mislima boravio baš u tome gradu. Razlog tome nije lijepi kraljevski dvorac iz XVIII. stoljeća, nije bogati muzej, nisu tvornice, nisu ni povijesni događaji iz novije europske povijesti.
Poznato je da je u željezničkom vagonu u Compiègneskoj šumi 11. studenoga 1918. pred maršalom Fochom, vatrenim katolikom, potpisana kapitulacija Njemačke. U istom je vagonu 22. lipnja 1940. Hitler primio kapitulaciju poražene Francuske. Za mene je Compiègne zanimljiv zbog 16 karmelićanki, koje su za vrijeme Francuske revolucije poginule kao mučenice. Njihovo je mučeništvo prava epopeja koja je ušla u najljepše stranice svjetske književnosti, koju je uglazbio Francis Poulenc, koju je režirao poznati filmski režiser Philippe Agostini, stvorivši vrhunski film Razgovor karmelićanki.
Otkako je g. 1931. Gerdtruda von Le Fort objavila o karmelićankama iz Compiègnea svoj roman Posljednja na stratištu, u svijetu umjetnosti djelo neosporne umjetničke vrijednosti, zanimanje za njih raste. P. R. Bruckberger, nadahnut tim djelom, želio je snimiti film, a redakciju teksta za film povjerio je g. 1937. Georgesu Bernanosu. Njemu je tek deset godina kasnije uspjelo izraditi tekst, ali ga je smrt spriječila da ga još bolje dotjera. God. 1949. Bernanosov je tekst objavljen kao zasebno djelo Razgovor karmelićanki, doživjevši posvuda izvanredan uspjeh. A. Beguin ga je brzo priredio za pozornicu, a uspjeh je drame posvuda bio neočekivan. Tko su, dakle, te junakinje koje svojim junaštvom zatraviše i naše suvremenike, koje su pružile umjetničko nadahnuće tolikim umjetnicima? – Upoznajmo ih prema sigurnim povijesnim izvorima, no ne zadovoljimo se samo time, već nastojmo ući u sve ono tako lijepo i privlačno u njihovu životu i mučeništvu.
To je u prvom redu njihov poziv. I one su kao i Abraham, praotac naše vjere, jednog dana čule glas: “Idi iz zemlje svoje, iz zavičaja i doma očinskog, u krajeve koje ću ti pokazati” (Post 12,1)! Čule su taj glas i zaputile se kamo ih je Gospodin zvao. Bilo ih je 16, a glavarica im je bila majka Terezija od sv. Augustina, u svijetu Marija Magdalena Klaudija Lidoine, rođena 22. rujna 1752. u Parizu, u skromnoj obitelji, tako da joj je potreban miraz za samostan morala pribaviti kraljica Marija Antoinetta. Iz skromnih su obitelji potjecale i sve ostale sestre, osim gospođice de Croissy, Colbertove nećakinje, u redu sestre Henrikete od Isusa. Sve su one čule Božji zov te pošle u Karmel u Compiègne.
Taj je samostan osnovan g. 1641., a prve su sestre došle u nj iz Amiensa. Uz samostansku zgradu nalazi se i crkva Navještenja, tajna puna sadržaja i poticaja za svaku karmelićanku. Iako se samostan nalazio u blizini kraljevskoga dvorca, gdje je kraljeva obitelj sa svom svojom svitom svake godine provela po nekoliko tjedana, iako je bio pod naročitom zaštitom kraljice Ane Austrijske, Marije Terezije Austrijske i Marije Leczinske, u njemu je uvijek cvao pravi redovnički duh, hvale vrijedna revnost, opsluživanje pravila, ideali sv. Terezije Velike. Zbog svih tih je vrlina uživao velik ugled ne samo u Compiègnu, već i drugdje. Čak mu je uspjelo održati se po strani žučljivih janzenističkih prepirki, koje su zahvatile i zatrovale mnoge francuske samostane i redovničke zajednice. Zato je Francusku revoluciju sa svim njezinim strahotama dočekao spreman i dorastao.
Kad je buknula revolucija, sestre su odlučno odbile zahtjev da svuku svoje redovničko odijelo. Znale su dobro da nije u pitanju toliko uniforma koliko njihovo zvanje. Videći tmaste oblake što se nadviše na Francusku, sestre su se g. 1792. slijedeći nadahnuće svoje majke glavarice Terezije od sv. Augustina, ponudile Bogu kao žrtve paljenice “da bi ublažile njegov gnjev te izmolile Crkvi i domovini onaj božanski mir što ga je na svijet donio Božji Sin”. Svoj su čin predanja Bogu svaki dan kroz dvije godine obnavljale, dok ga nisu mučeničkom smrću pod giljotinom i zapečatile.
Strašni su događaji revolucije munjevitom brzinom slijedili jedni druge. I karmelićanke iz Compiègnea 14. rujna 1792. bile su iz samostana istjerane. No one su i dalje nastavile svoj život molitve i žrtve, podijeljene u četiri skupine u gradu pod mudrim vodstvom majke priorice Terezije od sv. Augustina. Ona, prema sebi uvijek veoma stroga, prema sestrama je pokazivala začudnu dobrotu i blagost.
Revolucionarni je komitet otkrio sestre te ih 24. lipnja 1794. sve zatvorio u samostan sestara od Pohođenja koji je, po nalogu “naroda”, bio pretvoren u zatvor. Odatle su bile prevezene u Pariz, kamo stigoše 13. srpnja i biše zatvorene u strašni zatvor Conciergerie. Tu je bilo mnoštvo svećenika, redovnika, redovnica, koji su čekali smrt. Karmelićanke su iz Compiègna pružale svima primjer izvanredne smirenosti, vedrog pouzdanja u Boga, nepokolebljive vjernosti Kristu i privrženosti Crkvi. Njihova je prisutnost zračila pravu radost. Na blagdan Karmelske Gospe, kao izraz svoje duhovne radosti, a predviđajući skoro mučeništvo, jedna je karmelićanka na melodiju Marseljeze ugljenom napisala pjesmu, koja je i himan i molitva.
Sutradan, tj. 17. srpnja, sestre su po kratkom postupku osuđene na smrt zbog svoje vjernosti redovničkom zvanju i zbog svoga “fanatizma”, koji se odnosio na njihovu pobožnost prema Srcu Isusovu i Marijinu. Istog su dana odvedene na stratište Barriere-du-Throne. Dok su ih kraj mnoštva, koje je u šutnji sve promatralo, vozili u smrt, sestre su na glas pjevale psalam “Miserere” te himan “Zdravo Kraljice” i “Tebe Boga hvalimo”. Došavši do podnožja giljotine, sestre su zapjevale himan “O dođi Stvorče Duše Svet”! Zatim je jedna za drugom pred majkom prioricom obnovila redovničke zavjete. To je bilo sve što su još na ovome svijetu mogle učiniti. Okrutna ih je sjekira sve poubijala. Posljednja je pošla pod giljotinu majka priorica, koja je za tu svečanost sestre tako divno pripremila. Bila je to divna duša koja običavaše govoriti: “Ljubav će uvijek pobijediti. Kad se ljubi, onda se sve može.”
Te slavne mučenice, tako vjerne svome pozivu, tako neustrašive u progonstvu, tako žarke u ljubavi i pobožnosti, tako poučljive prema Gospodinovu vodstvu, blaženima je proglasio 13. svibnja 1906. papa Pio X. Tko ih želi još dublje upoznati neka čita Bernanosov Dijalog karmelićanki. Imamo ga, hvala Bogu, u hrvatskom prijevodu. To je pjesma u prozi i mora biti pjesma kad je najdivnija pjesma bio sam život i mučeništvo blaženih karmelićanki iz Compiègnea. Tko se ne bi svega toga, vozeći se kraj Compiègnea, sjetio? Po njima je taj grad postao slavan slavom koja je poput neuvelog vijenca neprolazna.
Na smrt karmelićanki iz Compiègna možemo primijeniti Pavlove riječi: “Krist uništi smrt i obznani život i besmrtnost Radosne vijesti” (2 Tim 1,10). One su u to vjerovale i zato su s pjesmom na usnama pošle u smrt znajući da idu u život i besmrtnost, u pravu radost. Njihova se Golgota pretvorila u Tabor, smrt u preobraženje.
Josip Antolović, SJ | Bitno.net

Question: when did the french judge the bullets in the hundred years war

Question: who was the king of france in 1453

Question: when did charles vii become king of france

Question: what was the last battle of the hundred years war

Question: who was charles vii rooted as in 1453

Question: who pushed the english to the battle of castillon

Charles VII was rooted as the King of France in 1453 .

The French pushed the English to the Battle of Castillon , the last Battle of the Hundred Years War and the first European struggle in which they judged the bullets in 1762 .

Charles VII was rooted as the King of France in 1453. The French pushed the English to the Battle of Castillon, the last Battle of the Hundred Years War and the first European struggle in which they judged the bullets in 1762.


19. srpnja (19.7.) 200. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (201. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 165 dana.

 Događaji
 1566. – kod Osijeka su Turci dovršili Sulejmanov most
 1870. – Francuska je objavila rat Pruskoj, koja će je u Francusko-pruskom ratu potući do nogu
 1877. – održan je prvi teniski turnir u Wimbledonu
 1900. – otvorena je pariška podzemna željeznica

 1918. – Britanci su izveli prvi napad s nosača aviona
 1941. – Churchill počeo je kampanju pod sloganom "V for victory"
 1947. – Aung San, borac za slobodu Burme, ubijen je par mjeseci prije ostamostaljenja zemlje
 1956. – potpisana je Brijunska deklaracija
 1992. – pokrenut prvi internetski server za backgammon u realnom vremenu, FIBS

 2001. – britanski političar i pisac Geoffrey Archer osuđen je na četiri godine zatvora za krivokletstvo i zloupotrebu pravde
 2002. – masovne protuameričke demonstracije u Iranu u kojima je sudjelovalo nekoliko stotina tisuća ljudi
 2004. – potpisana je Mostarska deklaracija. (): Kulturna kronika: 19. srpnja - Donesena Mostarska deklaracija  Vijenac br. 271 - 22. srpnja 2004. Pristupljeno 26. travnja 2020.
 2005. – Libanon je dobio prvu vladu nakon povlačenja sirijskih trupa iz te zemlje, poslije 25 godina

 Rođenja 19. srpnja
 1700. – Ivan Ranger, najveći slikar hrvatskih pavlina († 1753.)
 1759. – Serafim Sarovski, ruski svetac († 1833.)
 1814. – Samuel Colt, američki izumitelj
 1819. – Gottfried Keller, švicarski književnik († 1890.)
 1834. – Edgar Degas, francuski slikar, grafičar i kipar († 1917.)
 1846. – Edward Charles Pickering, američki fizičar i astronom († 1919.)
 1868. – Florence Foster Jenkins, američka pjevačica († 1944.)
 1883. – Max Fleischer, američki animator, redatelj i producent († 1972.)
 1890. – Đuro II., grčki kralj (* 1947.)
 1893. – Vladimir Majakovski, ruski književnik († 1930.)
 1898. – Herbert Marcuse,  njemački filozof, sociolog i politički teoretičar († 1979.)
 1921. – Harold Camping, američki propovjednik († 2013.)
 1946. – Ilie Năstase, rumunjski tenisač
 1947. – Brian May, britanski glazbenik
 1952. – Krešimir Pavelić, hrvatski znanstvenik
 1957. – Darko Janeš, hrvatski glumac
 1971. – Vitalij Kličko, ukrajinski boksač
 1976. – Gonzalo de los Santos, urugvajski nogometaš
 1977. – Tomislav Jelinčić, hrvatski TV-voditelj i novinar
 1984. – Adam Morrison, američki košarkaš
 1985. – LaMarcus Aldridge, američki košarkaš Smrti 19. srpnja
 514. – Simah, papa
 1374. – Francesco Petrarca, talijanski književnik (* 1304.)
 1415. – Filipa Lankasterska, portugalska kraljica (* 1360.)
 1427. – Stefan Lazarević, srpski knez, sin kneza Lazara i kneginje Milice, vazal turskog sultana Bajazita I. (* 1377.)
 1500. – Miguel da Paz, asturijski princ (* 1498.)
 1824. – Agustín de Iturbide, meksički general i političar (* 1783.)
 1838. – Pierre Louis Dulong, francuski kemičar i fizičar (* 1785.)
 1850. – Margaret Fuller,  američka novinarka, kritičarka i zagovornica ženskih prava (* 1810.)
 1855. – Konstantin Batjuškov, ruski pjesnik i prevoditelj (* 1787.)
 1914. – Janez Puh, slovenski izumitelj (* 1862.)
 1936. – Jovan Zujović, srpski geolog i političar, osnivač geološke znanosti u Srbiji
 1947. – Aung San, borac za slobodu Burme
 1955. – Helen Crlenkovich, američka skakačica u vodu (* 1921.)
 1965. – Singman Rhee, korejski političar i prvi predsjednik Južne Koreje (* 1875.)
 1982. – Hugh Everett, američki fizičar (* 1930.)
 1992. – Allen Newell, američki znanstvenik, jedan od osnivača područja umjetne inteligencije (* 1927.)
 2010. – Lorenzen Wright, američki košarkaš (* 1975.)
 2015. – Galina Prozumenščikova, sovjetska plivačica (* 1948.)
 2019. – Rutger Hauer, nizozemski glumac (* 1944.)
2021. – Ranko Stojić, hrvatski glumac (* 1952.)

 Blagdani i spomendani
 Dan državnosti u Laosu

 Imendani

 Izvori

 019

2001 – British politician and writer Geoffrey Archer was sentenced to four years in prison for misconduct and abuse of justice in 2002 – a mass anti-American demonstration in Iran in which several hundred thousand people participated in 2004 – the Mostar Declaration was signed.

Zagreb, 7. srpnja Leksikografski zavod Miroslav Krleža predstavio je u Zagrebu najnoviji, šesti svezak Hrvatske opće enciklopedije, čime je nastavio pratiti jednogodišnji ritam u objavljivanju pojedinačnih svezaka velikog enciklopedijskog projekta. Šesti svezak obuhvaća enciklopedijske natuknice od Kn do Mak, a njime je Hrvatska enciklopedija prešla polovicu puta, jer je ukupno planirano objavljivanje jedanaest knjiga. I ovaj svezak rezultat je kolektivnoga rada, u kojemu je sudjelovalo više od tristo suradnika. Projekt određuju dva važna elementa - dezideologizacija svih segmenata građe i objektivno vrednovanje, odnosno pouzdanost informacije i njezine obrade. Šesti svezak na 860 stranica donosi 6273 članka, 40 stranica priloga u boji - fotografija i karata te 20 stranica uvodnih obavijesti i pojašnjenja.
Brešanu nagrada Phillip Morris
Karlovy Vary, 8. srpnja Film Vinka Brešana Svjedoci nastavlja svoj pozlaćeni put. Nakon pet Zlatnih arena u Puli 2003. godine, kao i nagrade kritike Oktavijan za najbolji film, te Nagrade za mir i Specijalnog priznanja Ekumenskog žirija na Berlinskom festivalu, Svjedoci su na 39. međunarodnom filmskom festivalu u Karlovim Varima osvojili nagradu Phillip Morris, za najbolji film u programu East of the West. Nagrada uključuje i novčani dio od devet tisuća dolara. Program East of the West sastavljen je od izabranih istočnoeuropskih filmova koji su već prethodno prikazivani na festivalima kao što su Cannes, Venecija, Berlin, Montreal, Locarno i dr. Ove godine u konkurenciji za nagradu Phillip Morris bilo je šesnaest filmova iz Hrvatske, Rusije, Mađarske, Estonije, Kazahstana, Makedonije, Srbije i Crne Gore, Rumunjske i Češke. Više o iznimnu uspjehu koji je na istom festivalu polučio film Tu pročitajte u razgovoru s njegovim redateljem Zrinkom Ogrestom u ovom broju »Vijenca«.
Relja Bašić UNESCO-ov umjetnik za mir
Zagreb, 9. srpnja Hrvatski filmski i kazališni glumac i redatelj Relja Bašić imenovan je UNESCO-ovim umjetnikom za mir. Svečani čin imenovanja obavit će se 6. listopada u sjedištu UNESCO-a u Parizu, a u povodu otvaranja izložbe Hrvatski lokaliteti svjetske baštine, posvećene 25. obljetnici upisa Dubrovnika, Splita i Plitvica u Popis svjetske baštine UNESCO-a. Za imenovanje Relje Bašića UNESCO-ovim umjetnikom za mir zauzeo se i ministar kulture Božo Biškupić tijekom razgovora s ravnateljem UNESCO-a Koichirom Matsuurom u travnju ove godine.
Obnovljena Festivalska palača
Dubrovnik, 9. srpnja Dubrovačke ljetne igre uoči otvaranja svoga 55. izdanja vratile su se u staro sjedište, Festivalsku palaču na Stradunu, čija je obnova, ponajviše zahvaljujući novcu Ministarstva kulture te produkcijskim sredstvima festivala, gotovo završena. Baroknu Festivalsku palaču, koju je 1962. Festivalu darovala njezina vlasnica Adela Negrini Vlacić, podigao je 1667. arhitekt Giulio Cerruti. Palača je bila potpuno uništena tijekom Domovinskoga rata, a s njom i većina dokumentacije Dubrovačkih ljetnih igara. Festivalska je palača tipična mala barokna palača izgrađena kao dvojna kuća, koja zahvaljujući eleganciji ostavlja dojam monumentalnosti na vrlo skučenu prostoru, a poslužila je i kao uzor izgradnje ostalih objekata na Stradunu, koja je uslijedilo odlukom Senata Dubrovačke Republike 1668. godine.
Grand-prix Teatru &TD
Umag, 11. srpnja Odlukom žirija petog jubilarnog Međunarodnog festivala komornoga teatra Zlatni lav, koji je održan od 2. do 11. srpnja u Umagu, Grand prix za najbolji kazališni događaj dodijeljen je ansamblu predstave Bez glume molim Teatra &TD iz Zagreba.
Predsjednica žirija Željka Udovičić i njegovi članovi Mladen Vasary i Jelena Miholjević dodijelili su i tri jednakopravno nagrade. Nagrađena je predstava Slovenskoga mladinskog gledališča iz Ljubljane Učna ura Eugena Ionesca u režiji Vita Taufera, Matjaž Tribuson za ulogu Nicka u predstavi Nekaj eksplicitnih fotk Marka Ravenhilla u režiji Eduarda Milera, u produkciji Prešernova gledališča iz Kranja. Nagrada je pripala i Csilli Barath-Bastaić za ulogu u predstavi Groznica zagrebačkoga Gradskog dramskog kazališta Gavella u režiji Joška Ševe. Nagradu publike dobila je predstava ljubljanskog Mestnog gledališča Dom Bernarde Alba.
Preminuo Janko Kichl
Zagreb, 12. srpnja U Zagrebu je iznenada preminuo Janko Kichl (Zagreb, 1942), akademski glazbenik i bivši ravnatelj Opere HNK u Zagrebu. Bio je najbolji student na Muzičkoj akademiji u Zagrebu, gdje mu je profesor violončela bio Milan Nagy. Djelovao je kao istaknuti solist-čelist u HNK u Zagrebu i surađivao s istaknutim glazbenim ansamblima Hrvatske i Italije. Od 1988. do 1992. bio je ravnatelj Opere HNK okupivši najbolje umjetničke snage toga vremena. Za vrijeme njegova mandata postavljene su opere Aida, Cosi fan tutte, Figarov pir, Rajnino zlato, Prazor, La Boheme, Božićna priča i mnoge druge. Godine 1992. imenovan je voditeljem Propagande HNK, a od 2003. obnašao je funkciju savjetnika ravnatelja Opere HNK.
Čileansko priznanje Jerku Ljubetiću
Zagreb, 12. srpnja Na stotu godišnjicu rođenja nobelovca Pabla Nerude (1904-1973) podijeljeno je u svijetu stotinu počasnih predsjedničkih medalja predsjednika Republike Čile Ricarda Lagosa Escobara. U Hrvatskoj je takvo priznanje pripalo Splićaninu prof. Jerku Ljubetiću.
Obrazlažući dodjeljivanje predsjedničke medalje Jerku Ljubetiću, čileanski veleposlanik u Hrvatskoj Jorge Dupouy Grez spomenuo je da je prof. Ljubetić rođen u Dalmaciji, »dijelu Hrvatske koji je Čileu najdraži«. Ljubetić je sredinom šezdesetih godina živio u Čileu i djeci u Punta Arenasu predavao hrvatski jezik, a po povratku u Split angažirao se na prevođenju suvremene čileanske književnosti na hrvatski jezik. Ljubetić je pisao reportaže o Čileu i njegovim građanima, a autor je i pedesetak priča, tri drame, dva romana, tridesetak lirskih djela te više književnih eseja.
Ministar Biškupić imenovao savjetnike za film
Zagreb, 13. srpnja Na temelju Pravilnika o kriterijima za utvrđivanje programa javnih potreba u području filma i njihovu financiranju, ministar kulture Božo Biškupić na prijedlog Vijeća za film i kinematografiju imenovao je umjetničke savjetnike čija je uloga vrednovanje scenarija za pojedine vrste filmova. Akademik Pavao Pavličić i Dejan Šorak imenovani su savjetnicima za dugometražni i dokumentarni film. Zrinko Ogresta imenovan je savjetnikom za kratkometražni i dokumentarni film, savjetnik za animirani film je Darko Kreč, dok je savjetnikom za alternativni film imenovan Željko Sarić. Umjetnički savjetnici imenuju se na godinu dana, a njihova je zadaća da izdvajaju scenarije i knjige snimanja preporučljive za realizaciju.
Na tragovima vremena
Zagreb, 14. srpnja U zagrebačkom Arheološkom muzeju otvorena je izložba Na tragovima vremena, koja predstavlja izbor od 577 predmeta razvrstanih u 293 kataloške jedinice, koji na najbolji način reprezentiraju cjelokupnu zbirku, ali i skupljačke afinitete njezina tvorca Mateja Pavletića.
Zagrebačkom Arheološkome muzeju uspjelo je u 2001. otkupiti vrijednu arheološku zbirku, koju je tijekom mnogih godina kolekcionarske aktivnosti upornošću i entuzijazmom strpljivo prikupljao Matej Pavletić. Zbirka je Muzeju na otkup ponudila Pavletićeva kći Iva Bačić želeći da i u budućnosti ostane onakvom kakvu je i naslijedila. Zbirka nije usko sadržajno profilirana. Čak 1269 predmeta, koliko ih ukupno sadrži, vrlo je šarolika sastava i podrijetla, a od 1016 artefakata kojima je utvrđeno antičko podrijetlo manji je broj grčkih, dok su u znatnoj većini zastupljeni raznovrsni spomenici rimske provenijencije. Zastupljeni su i pretpovijesni, egipatski i srednjovjekovni predmeti.
Da je riječ o doista bogatoj i raznovrsnoj donaciji, svjedoči i podatak da je na njoj punih godinu dana radilo čak sedam arheologa, a kako je najavljeno, velik dio eksponata naći će svoje mjesto i u stalnom postavu Muzeja.
Najbolji na svijetu
Bremen, 18. srpnja Splitski zbor Brodosplita osvojio je srebrnu medalju na Trećoj olimpijadi zborova u Bremenu u kategoriji muških zborova. Budući da ni jedan od sedam zborova u konkurenciji nije osvojio dovoljno bodova za zlatnu medalju i da je Brodosplit prikupio ukupno najviše bodova, njihova srebrna medalja zlatna je sjaja, odnosno Brodosplit je i dalje najbolji muški zbor i aktualni olimpijski pobjednik. Olimpijada zborova u Bremenu smotra je najboljih svjetskih zborova (mješovitih, dječjih, ženskih, muških i komornih) i okupila je dvadeset tisuća pjevača amatera u 364 zbora iz 83 zemlje.
Donesena Mostarska deklaracija
Mostar, 19. srpnja Ministri kulture osam zemalja jugoistočne Europe - BiH, Hrvatske, Crne Gore i Srbije, Makedonije, Rumunjske, Bugarske i Albanije - potpisali su Mostarsku deklaraciju, kojom se zagovara veća regionalna suradnja u očuvanju kulturne baštine.
Potpisivanjem deklaracije završila je Međunarodna konferencija ministara kulture zemalja jugoistočne Europe, koja je pod naslovom Kulturna baština - most prema zajedničkoj budućnosti održana u organizaciji Talijanske vlade i Vijeća ministara BiH, a u suradnji sa Svjetskom bankom i UNESCO-om.
Talijanski ministar kulture Giuliano Urbani izjavio je, uz ostalo, da se u Deklaraciji naglašava potreba unapređenja kulturnoga turizma zemalja potpisnica te je utemeljen posebni fond s iznosom od 800.000 eura radi poticanja razvijanja kulturnoga turizma u zemljama jugoistočne Europe.
Hrvatski ministar kulture Božo Biškupić rekao je da Hrvatska u cijelosti podupire ciljeve Mostarske deklaracije, jer će ona potaknuti jačanje suradnje između naroda i država jugoistočne Europe. Službeno je rečeno kako će se ubuduće na Venecijanskom bijenalu dodjeljivati posebna nagrada mladom umjetniku s područja jugoistočne Europe.
Kamen temeljac za muzej u Vidu
Vid, 19. srpnja U nazočnosti ministra kulture Republike Hrvatske Bože Biškupića u Vidu je položen kamen temeljac za izgradnju Arheološkoga muzeja na lokalitetima antičke Narone.
Zdanje muzeja izdizat će se nad Augusteumom, pa će tako rimski hram s kipovima cara Augusta, carice Livije i drugih pripadnika carske obitelji biti glavni izložbeni postav muzeja
Muzej i arheološki park bit će po završetku izgradnje jedna od atraktivnijih kulturnih i turističkih postaja u Hrvatskoj. Ukupna površina Muzeja bit će oko tisuću četvornih metara, a kompletna investicija procijenjena je na oko petnaest milijuna kuna. Ako se prigodom arheoloških istraživanja u budućnosti ukaže potreba za proširenjem prostora, postojeće će se muzejsko zdanje nadograditi.
Fadilu Hadžiću nagrada Marijan Rotar
Pula, 19. srpnja Odajući počast prošle godine preminulu Marijanu Rotaru, osnivaču i idejnom ocu Pulskoga filmskog festivala, njegovu djelu i vizijama, Grad Pula uveo je nagradu koja nosi njegovo ime i dodjeljuje je pojedincima ili institucijama koji su idejama, djelima, radom i pomoći, nastojanjima i potporom spojili dvije osnovne tendencije - Pulu i film. Prvi je dobitnik nagrade Fadil Hadžić, filmski redatelj i scenarist, dramski pisac i komediograf, putopisac, novinar i feljtonist, doajen hrvatske kinematografije i posebno Pulskoga festivala, čiji je jedan od osnivača.
Dinosauri na Hvaru
Hvar Međunarodna skupina istraživača predvođena jednim od najboljih svjetskih stručnjaka za proučavanje fosilnih gmazova, Michaelom Caldwellom s kanadskoga Sveučilišta Alberte iz Edmontona, došla je tijekom prošlog mjeseca na otoku Hvaru do senzacionalna otkrića - na sjevernoj strani otoka Hvara nađeni su tragovi dinosaura koji su živjeli prije otprilike devedeset milijuna godina. Na tom području kretala su se najmanje tri dinosaura, visoka od šest do sedam metara i teška oko petnaest tona. Prema dosadašnjim analizama, riječ je o dugovratim dinosaurima, zvanim sauropodima, točnije o predstavnicima divovskih sauropoda, veličanstvenim titanosaurima, koji su bili biljožderi i četvoronošci. Istraživački projekt pokrenuo je Michael Caldwell, koji je za hvarsko paleontološko blago saznao zahvaljujući zapisima putopisca Alberta Fortisa iz 18. stoljeća te prethodnim znanstvenim istraživanjima, koja su prije stotinjak godina proveli Dragutin Gorjanović Kramberger i Austrijanac Kornhuber. Projekt je financirao Odbor za istraživanja National Geographic Society iz Washingtona, koji će na stranicama svojega magazina uskoro objaviti reportažu o hvarskim otkrićima, a najavljeno je i snimanje dokumentarnoga filma.
Klikni za povratak

Question: which british politician was sentenced to four years in prison for misconduct and abuse of

Geoffrey Archer osuđen je na četiri godine zatvora za krivokletstvo i zloupotrebu pravde 2002 . – masovne protuameričke demonstracije u Iranu u kojima je sudjelovalo

Question: when was geoffrey archer sentenced to four years in prison

Question: when was the mostar declaration signed

Question: how long was geoffrey archer in prison

Question: in which country was the mostar declaration signed in 2004

Question: what was the name of the anti-american demonstration in iran in 2004

Question: why was geoffrey archer sentenced to four years in prison

Question: how many people participated in the mostar declaration

2001 – British politician and writer Geoffrey Archer was sentenced to four years in prison for misconduct and abuse of justice in 2002 – a mass anti - American demonstration in Iran in which several hundred thousand people participated in 2004 – the Mostar Declaration was signed .