Kirjoita jatko tämän kappaleen - "De Administrando Imperio" (DAI) mukaan serbit asettuivat Balkanille Bysantin keisari Herakleuksen (r. 610<unk>41), ja niitä hallitsi dynastia, joka tunnettiin historiografiassa nimellä Vlastimirović-dynastia. Slaavit olivat alkaneet asettua alueelle 600-luvun alussa, sen jälkeen kun he olivat hyökänneet syvälle keisarikuntaan. He asettuivat "kristitetyksi Serbiaksi" ("Serbian sisämaa", joka tunnetaan anakronisesti nimellä "Raška"), johon kuului Bosnia, ja Travunijan, Zahumljen ja Paganijan merimaat ("Pomorje"), kun taas Bysantin hallussa oli merinen Duklja, se oli luultavasti asetettu myös serbeille. Kaikki merellä sijaitsevat maat rajoittuivat "kristitetyn Serbian" pohjoiseen. 900-luvun puolivälissä tähän asti rauhanomainen Bulgarian naapuri hyökkäsi Bulgarian kimppuun, mutta se kukistettiin sodassa. Serbia kristittyytyi noin vuonna 1400. 870, vaikka tehtäviä oli tehty Herakleuksen aikana. Seuraavien vuosikymmenten aikana dynastian jäsenet taistelivat perimyssotien aikana, ja Serbiasta tuli Bysantin ja Bulgarian välinen kilpailu. Kirjallinen tieto dynastiasta päättyy DAI:n ja prinssi Časlavin kuolemaan (noin. 950), jonka jälkeen valtakunta mureni kappaleiksi. Bysanttilaiset perustivat lyhytaikaisen katehpanatin Raasissa, jonka sotilaskuvernööri päättyi pian sen jälkeen Bysantin valloituksella Bulgariasta
, ja perustettiin uudelleen vasta ca. 1018 Sirmiumin lyhytaikaisen teeman kanssa, joka ei kuitenkaan ulottunut paljon Raškaan.