Kirjoita jatko-osa tähän kappaleeseen - Vuoden 1966 Nigerian vallankaappauksen jälkeen
ja sen jälkeinen vuoden 1966 Nigerian vastavallankaappaus, vihan ja vihamielisyyden aalto igboja vastaan heidän osallisuutensa edelliseen vallankaappaukseen, huipentui vuoden 1966 igbojen vastaiseen pogromiin, jossa arviolta 30 000 igboja ja itämaalaista on tapettu. Tappojen aiheuttaman sotilaallisen kurin ja luottamuksen heikentymisen jälkeen muodostui uusi alueellinen sotilaallinen rakenne, jossa oli sotilaallisia alueita maan neljässä alueella (Pohjoisessa, Lännessä, Keski-Lännessä ja Itäosassa). Tämä aiheutti kuitenkin ongelmia, koska Keskilännen armeijan etninen rakenne oli voimakkaasti epätasainen keskilännen igboja kohtaan, jotka eivät ainoastaan muodostaneet huomattavan osan joukkoja, vaan yli 75% 42 keskilännen upseereista oli igboja. Yrittäessään estää vallan väärinkäyttöä Ejoor kieltäytyi sallimasta Yon DaKolon ja everstiluutnantti Mike Okwechimen muodostaman ryhmän tuoda aseita, vaan valitsi sen sijaan pyytää aseita suoraan liittovaltion hallitukselta, josta he lähettivät pienen määrän Mark V -kivääreitä 300:lle alueella olevalle sotilaalle. Tämä, yhdessä sen kanssa, että ei pyritty hankkimaan uusia joukkoja, jätti Keskilännen alueen toimintakyvyttömään tilaan siihen mennessä, kun biafrasilaiset hyökkäsivät vuonna 1967.