Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Siirtymävaihe: Yleensä päänsärky on yksipuolista, sykkivää ja voimakkuudeltaan kohtalaista tai voimakasta. Se ilmenee yleensä vähitellen ja pahenee liikunnan myötä. Yli 40 prosentilla tapauksista kipu voi kuitenkin olla molemminpuolinen, ja siihen liittyy yleisesti niskakipu. Kahden puolen kipu on erityisen yleistä niillä, joilla on migreeniä ilman auraa. Harvemmin kipua voi esiintyä pääasiassa selässä tai pään yläosassa. Kipu kestää yleensä 4 - 72 tuntia aikuisilla, mutta pienillä lapsilla se kestää usein alle 1 tunnin. Hyökkäysten esiintymistiheys vaihtelee muutaman kerran elämässä useampaan kerran viikossa ja keskimäärin noin kerran kuukaudessa. Kipuun liittyy usein pahoinvointia, oksentelua, valoherkkyyttä, ääniherkkyyttä, hajuherkkyyttä, väsymystä ja ärtyneisyyttä. Basilaarisen migreenin, jonka neurologiset oireet liittyvät aivorunkoon tai jotka aiheuttavat neurologisia oireita molemmin puolin kehoa, yleisiä oireita ovat maailman pyörivän tunne, huimaus ja hämmennys. Pahoinvointi esiintyy lähes 90 prosentilla ihmisistä ja oksentelu noin kolmanneksella. Monet etsivät siksi pimeää ja hiljaista huonetta. Muita oireita voivat olla näkymättömyys, nenän tukkeutuminen, ripuli, usein virtsaaminen, kalpeus tai hikoilu. Päänahan turvotusta tai herkkyyttä voi esiintyä, samoin kuin kaulan jäykkyyttä. Samaan liittyviä oireita esiintyy harvemmin iäkkäillä. Aura esiintyy harvoin ilman myöhempiä päänsärkyjä. Tätä kutsutaan asefalgiseksi migreenksi tai hiljaiseksi migreenksi; tällaisten tapausten esiintymistiheyttä on kuitenkin vaikea arvioida, koska ihmiset, joilla ei ole riittävän vakavia oireita etsimään hoitoa, eivät ehkä huomaa, että heille tapahtuu jotain epätavallista, ja he voivat antaa sen itselleen ilmoittamatta ongelmista.  Kysymys: Millaisia valoolosuhteita basilaarisen migreenin sairastavat ihmiset mieluiten käyttävät?
tumma