Kirjoita tämän kappaleen jatko - Kun Suomi julisti itsenäisyytensä Venäjältä, useat suomalaiset kansallismieliset tukivat Suuren Suomen ideaa, joka saavutettiin Venäjän Itä-Karjalan liittämisen kautta. Tätä pidettiin pyrkimyksenä muodostaa yhdistynyt maa Balto-finni-heimoille, joita nämä aktivistit pitivät sukulaisina. Suomalaisten vapaaehtoisten Venäjälle tekemät kaksi hyökkäystä, joita kutsuttiin Viena- ja Aunus-retkeksi
Suomen historiografiassa ei pidetä sotia Venäjää vastaan. Venäjällä tätä konfliktia, samoin kuin suomalaisia retkiä Itä-Karjalaan ja Petsamoon 1918-1920 pidetään sotilaallisena interventiona ja sitä kutsutaan "ensimmäiseksi Neuvostoliiton suomalaiseksi sodaksi". Tämä erimielisyyden ja rajojen epävarmuuden kausi päättyi Tartu-sopimukseen, jossa Suomi ja Baltian maat tunnustivat ensimmäisenä Venäjän Neuvostoliiton Sosialistisen Liittotasavallan suvereeninä valtiona ja asetti Suomen ja RSFSR:n välisen rajan.