Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Kvasari () (tunnetaan myös nimellä kvasi-tähtiläinen esine, lyhennetty QSO) on äärimmäisen kirkas aktiivinen galaksin ydin (AGN). On oletettu, että useimmissa suurissa galakseissa on supermassiivinen musta aukko, jonka massa vaihtelee miljoonista miljardeihin Aurinkoamme verrattuna. Kvasareissa ja muissa AGN-tyyppeissä mustaa aukkoa ympäröi kaasumainen akreation kiekko. Kun kaasu putoaa kohti mustaa aukkoa, energia vapautuu sähkömagneettisen säteilyn muodossa, jota voidaan havaita koko sähkömagneettisessa spektrissä. Kvasarien säteilyvoima on valtava: voimakkaimmilla kvasareilla on valoisuus tuhansia kertoja suurempi kuin Linnunrata-galaksilla. Termi "kvasari" on peräisin kvasi-tähden [tähden kaltaisen] radioalähteen supistumisesta, koska kvasarit tunnistettiin ensimmäisen kerran 1950-luvulla tuntemattoman fyysisen alkuperän radioaaltojen lähteinä, ja kun ne tunnistettiin valokuvissa näkyvissä aallonpituuksissa, ne muistuttivat himmeitä tähden kaltaisia valoa. Korkean resoluution kuvat kvasareista, erityisesti Hubble-avaruusteleskoopista, ovat osoittaneet, että kvasareita esiintyy galaksien keskuksissa ja että jotkut isäntägalaksit ovat voimakkaasti vuorovaikutuksessa tai sulautuvat galakseihin. Kuten muidenkin AGN-luokkien kohdalla, kvasarin havaitut ominaisuudet riippuvat monista tekijöistä, kuten mustan aukon massasta, kaasun akreerausnopeudesta, akreerauslevyn suuntauksesta suhteessa tarkkailijaan, suihkun läsnäolosta tai puuttumisesta ja kaasun ja pölyn peittämisen asteesta isäntägalaksissa.  Kysymys: Kuinka suuria mustia aukkoja on suurissa galakseissa?
Massan vaihtelu miljoonista miljardeihin kertoihin Auringon massasta