Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Läpäys: Farao oli maan absoluuttinen hallitsija, ja ainakin teoriassa hän hallitsi täysin maata ja sen luonnonvaroja. Kuningas oli korkein sotilaallinen komentaja ja hallituksen pää, joka luotti virkamiesten byrokratian hallintaan. Hallintoa hoiti hänen ylemmänsä, visiri, joka toimi kuninkaan edustajana ja koordinoi maanmittauksia, valtiovarainhallintoa, rakennushankkeita, oikeusjärjestelmää ja arkistoja. Alueellisella tasolla maa oli jaettu jopa 42 hallinnolliseen alueeseen, joita kutsuttiin nimiksi, ja jokaista hallitsi nomarkki, joka oli vastuuvelvollinen visirille. Temppelit olivat talouden selkäranka. Ne eivät olleet ainoastaan palvontatiloja, vaan ne olivat myös vastuussa valtakunnan varallisuuden keräämisestä ja varastoinnista viljan ja tavaroiden uudelleenjakelevien valvojien hallinnoimissa jyvien ja aarteiden järjestelmässä. Suuri osa taloudesta oli keskitetysti järjestetty ja tiukasti valvottu. Vaikka muinaiset egyptiläiset eivät käyttäneet kolikoita ennen myöhäistä aikaa, he käyttivät eräänlaista rahanvaihtojärjestelmää, jossa oli vakioaskuja viljaa ja deben, joka painoi noin 91 grammaa (3 unssia) kuparia tai hopeaa, muodostaen yhteisen nimittäjän. Työntekijöille maksettiin viljaa; tavallinen työläinen saattoi ansaita 5 1⁄2 säkkiä (200 kg tai 400 lb) viljaa kuukaudessa, kun taas työnjohtaja saattoi ansaita 7 1⁄2 säkkiä (250 kg tai 550 lb). Hinnat vahvistettiin koko maassa ja ne kirjattiin luetteloihin kaupankäynnin helpottamiseksi. Esimerkiksi paita maksoi viisi kupari-debenaa, kun taas lehmä maksoi 140-debenaa. Viljaa voitiin vaihtaa muihin tavaroihin kiinteän hinnaston mukaisesti. Egyptissä alettiin käyttää kolikoita viidennellä vuosisadalla eKr. Aluksi kolikoita käytettiin oikean rahan sijasta vakioituina jalometallien kappaleina, mutta seuraavien vuosisatojen aikana kansainväliset kauppiaat alkoivat luottaa kolikoihin.  Kysymys: Kuka antoi Nomen?
valvojat