Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  1920-luvun lopulla Pauling alkoi julkaista tutkimuksia kemiallisen sidoksen luonteesta. Vuosina 1937-1938 hän toimi George Fischer Bakerin kemian professorina Cornellin yliopistossa. Cornellissa hän piti sarjan yhdeksäntoista luennosta ja valmisti suurimman osan kuuluisasta oppikirjastaan The Nature of the Chemical Bond. Hän sai Nobel-palkinnon kemian tieteestä vuonna 1954 "kemiallisen sidoksen luonteen tutkimuksestaan ja sen soveltamisesta monimutkaisten aineiden rakenteen selventämiseen". Paulingin kirjaa on pidetty "tämän vuosisadan vaikutusvaltaisimpana kemian kirjana ja sen tehokkaana raamatuna". Ensimmäisen painoksensa julkaisemisesta vuonna 1939 seuraavien 30 vuoden aikana kirjaan viitattiin yli 16000 kertaa. Jopa nykyään monet nykyaikaiset tieteelliset tutkimukset ja artikkelit tärkeissä lehdissä viittaavat tähän työhön, yli seitsemänkymmentä vuotta ensimmäisen julkaisun jälkeen. Osa Paulingin työstä kemiallisen sidoksen luonteesta johti hänen käyttöönottoonsa käsite kiertoradan hybridisoinnista. Vaikka on normaalia ajatella, että atomin elektroneja kuvaavat s- ja p-tyyppiset orbitaalit, osoittautuu, että molekyylien sidon kuvaamisessa on parempi rakentaa funktioita, jotka käyttävät joitakin kunkin ominaisuuksia. Näin ollen yksi 2s- ja kolme 2p-orbitaali hiiliatomiin voidaan (matemaattisesti) "sekoittaa" tai yhdistää muodostamaan neljä vastaavaa orbitaalia (nimeltään sp3-hybridiorbitaalit), jotka olisivat sopivia orbitaaleja kuvaamaan hiiliyhdisteitä, kuten metaania, tai 2s-orbitaali voidaan yhdistää kahteen 2p-orbitaalista muodostamaan kolme vastaavaa orbitaalia (nimeltään sp2-hybridiorbitaaleja), ja jäljellä oleva 2p-orbitaali ei-hybridoitu, mikä olisi sopivia orbitaaleja kuvaamaan tiettyjä tyydyttymättömiä hiiliyhdisteitä, kuten etyleeniä. Myös muissa molekyylityypeissä esiintyy muita hybridisaatiojärjestelmiä.  Kysymys: Mistä aiheesta Pauling julkaisi kirjoituksia 1920-luvun lopulla?
kemiallisen siteen luonne