Bytom oli yksi tärkeimmistä puolalaisten vastarinnan keskuksista Saksalaisistumista vastaan Ylä-Sileesiassa 1800-luvulla, aina 1900-luvun puoliväliin asti. Puolan sosiaaliset, poliittiset ja kulttuuriset järjestöt perustettiin ja toimivat täällä. Vuodesta 1848 lähtien täällä julkaistiin sanomalehteä "". Puolalaiset salakuljettivat suuria määriä ruutia kaupungin kautta Puolan Venäjän jakoon tammikuun kapinan aikana vuonna 1863. Preussin vuoden 1905 väestönlaskennan mukaan Beuthenin kaupungissa oli 60 273 asukasta, joista 59% puhui saksaa, 38% puolaa ja 3% oli kaksikielisiä. Vuonna 1895 perustettiin "Sokół" Puolan voimisteluseura, ja Silesian kansannousujen aikana vuonna 1919-1920 perustettiin Puolan jalkapallojoukkueet Poniatowski Szombierki ja Polonia Bytom, jotka myöhemmin toisen maailmansodan jälkeisessä Puolassa molemmat voittivat kansallisen mestaruuden. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1921 pidetyssä Ylä-Silesian kansanäänestyksessä 74,7% äänistä Beuthenin kaupungissa oli Saksan puolella ja 25,3% Puolan puolella, minkä vuoksi se pysyi Saksassa osana Ylä-Silesian maakuntaa. Sotien välisenä aikana Bytom oli yksi kahdesta kaupungista (Kwidzynin rinnalla) Saksassa, joissa puolalainen kuntosali sallittiin toimimaan. Vuonna 1923 perustettiin Saksan puolalaisten liiton haara Bytomissa. Siellä oli myös puolalainen esikoulu, kaksi partiolaista ja puolalainen pankki. Salaisessa "Sicherheitsdienst" -raportissa vuodelta 1934 Bytom nimettiin yhdeksi puolalaisen liikkeen tärkeimmistä keskuksista läntisessä Ylä-Sileesiassa. Puolalaisia aktivisteja on vainottu vuodesta 1937. SS- ja SA-joukot polttivat Bytomin synagogan Kristallnachtin aikana.
9. ja 10. marraskuuta 1938. Ennen vuotta 1939 se sijaitsi Gleiwitzin (nykyisin Gliwice) kanssa Saksan Sileesian kaakkoislähiössä.