Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Käsikirjoitus: Käännöstutkimus on historiallisesti ollut pitkään ohjeistusta (kääntäjille on kerrottu, miten kääntää), niin paljon, että käännöstyötä koskevia keskusteluja, jotka eivät olleet ohjeistusta, ei yleensä pidetty käännöksestä ollenkaan. Esimerkiksi kun käännöstieteiden historiantutkijat jäljittävät alkuaan länsimaisen käännöstyön ajatuksia, he aloittavat useimmiten Ciceron huomautuksista siitä, miten hän käytti käännöstä kreikasta latinaan parantaakseen puheellista kykyään - varhainen kuvaus siitä, mitä Jerome lopulta kutsui "mielestä-mielestä" käännöksi. Herodotuksen useita vuosisatoja aikaisemmin Egyptissä antamaa tulkkien kuvailevaa historiaa ei yleensä pidetä käännöstutkimuksena - luultavasti siksi, että se ei kerro kääntäjille, miten kääntää. Kiinassa keskustelu siitä, miten kääntää, sai alkunsa buddhalaisten sutrojen käännöksestä Han-dynastian aikana.  Kysymys: Kuka loi teoksen, jossa kuvataan tulkkien historiaa maassa, jossa on Gizan suuri Sfinksi?
Herodotuksen