Hän järjesti vallankaappauksen marraskuussa 1799 ja hänestä tuli "Tasavallan ensimmäinen konsuli". Englantilaisten ja ranskalaisten väliset erimielisyydet tekivät ranskalaisten joutuvan kolmannen koalition sotaan vuonna 1805. Napoleon murskasi tämän liiton ratkaisevilla voittoilla Ulmin taistelussa ja historiallisella voitolla Austerlitzin taistelussa, joka johti Pyhän Rooman valtakunnan hajoamiseen. Vuonna 1806 Neljäs koalitio
Ryhmä ryhtyi aseisiin häntä vastaan, koska Preussin huolestutti Ranskan vaikutusvalta mantereella. Napoleon tyrmäsi nopeasti Preussin Jenan ja Auerstedtin taisteluissa, sitten marssitti Grande Armée syvälle Itä-Eurooppaan, hävittäen venäläiset kesäkuussa 1807 Friedlandissä ja pakottaen neljännen koalition voitettuja kansoja hyväksymään Tilsitin sopimukset. Kaksi vuotta myöhemmin itävaltalaiset haasttivat ranskalaiset uudelleen viidennen koalition sodassa, mutta Napoleon vahvisti valtaansa Euroopassa voiton jälkeen Wagramin taistelussa.