Kirjoita jatko tähän kappaleeseen - Idrisidit käänsivät Ibn Saudin puoleen etsiessään hänen suojelustaan Yahyahilta. Vuonna 1932 Idrisidit kuitenkin rikkoivat sopimuksensa Ibn Saudin kanssa ja palasivat Imam Yahyaan etsimään apua itse Ibn Saudia vastaan, joka oli alkanut purkaa heidän valtaansa ja ilmaissut halunsa liittää nämä alueet omaan Saudi-alueeseensa. Imam Yahya vaati koko Idrisin valtakunnan palauttamista. Samana vuonna ryhmä Hejazin liberaaleja pakeni Jemenille ja juonitteli Ibn Saudin karkottamista entisestä Hašimiittien Hejazin kuningaskunnasta, jonka saudit valloittivat.
Seitsemän vuotta aiemmin. Ibn Saud pyysi apua Britannialta. Britannian hallitus lähetti aseita ja lentokoneita. Britit pelkäsivät, että Ibn Saudin taloudelliset vaikeudet saattaisivat rohkaista Italian valtakuntaa pelastamaan hänet. Ibn Saud tukahdutti Asiri-kapinan vuonna 1933, jonka jälkeen Idrisidit pakenivat Sana'aan. Imam Jahjan ja Ibn Saudin neuvottelut osoittautuivat tuloksettomiksi. Sotilaallisen vastakkainasettelun jälkeen Ibn Saud julisti tulitauon toukokuussa 1934. Imam Yahya suostui vapauttamaan Saudi-Arabian panttivangit ja luovuttamaan Idrisit Saudi-Arabian huostaan. Imam Yahya luovutti Najranin, Asirin ja Jazanin kolme maakuntaa 20 vuodeksi ja allekirjoitti toisen sopimuksen brittiläisen hallituksen kanssa vuonna 1934. Imam tunnusti brittiläisen suvereniteetin Adenin protektoraatissa 40 vuoden ajan. Yahya alistui Saudi-Arabian ja Britannian vaatimuksiin Al Hudaydan pelosta. Bernard Reichin, George Washingtonin yliopiston poliittisten tieteiden ja kansainvälisten asioiden professorin mukaan Yahya olisi voinut tehdä paremmin järjestämällä pohjoisten vuoristoalueiden zaidi-heimot uudelleen, kuten hänen esi-isänsä tekivät turkkilaisia ja brittiläisiä tunkeilijoita vastaan ja kääntämällä valloitetut maat toiseksi hautausmaaksi.