Ruotsi on historiallisesti tukenut vapaata kauppaa (paitsi maataloutta) ja suhteellisen vahvaa ja vakaata omaisuutta (sekä yksityistä että julkista), vaikkakin jotkut taloustieteilijät ovat ennustaneet, että Ruotsi oli toiseksi korkein julkinen sosiaalimenoja suhteessa BKT:hen Ranskan jälkeen (27,3% ja 28,4%) ja kolmanneksi korkein (julkinen ja yksityinen) sosiaalimenoja BKT:stä 30,2% Ranskan ja Belgian jälkeen (31,3% ja 31,0%). Ruotsi on käyttänyt 6,3% BKT:stä, 9. korkein 34 OECD-maan joukossa, tarjoamaan tasa-arvoista pääsyä koulutukseen. Terveydenhuoltoon maa on käyttänyt 10,0% BKT:stä, 12. Historiallisesti Ruotsi on tukenut vapaata kauppaa (paitsi maataloutta) ja suhteellisen vahvaa ja vakaata omaisuutta (sekä yksityistä että julkista), vaikkakin jotkut taloustieteilijät ovat ennustaneet, että Ruotsi oli toiseksi korkein julkinen sosiaalimenoja BKT:stä Ranskan jälkeen (27,3% ja 28,4%) ja kolmanneksi
Ruotsi