Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Passage: Proteiinin tertiaarisen rakenteen tai sen kompleksien kvartaarisen rakenteen löytäminen voi antaa tärkeitä vihjeitä siitä, miten proteiini suorittaa tehtävänsä ja miten siihen voidaan vaikuttaa, esimerkiksi lääkesuunnittelussa. Koska proteiinit ovat liian pieniä nähdäkseen valomikroskoopilla, niiden rakenteen määrittämiseksi on käytettävä muita menetelmiä. Yleisiä kokeellisia menetelmiä ovat röntgenristallografia ja NMR-spektroskopia, jotka molemmat voivat tuottaa rakenteellista tietoa atomaarilla resoluutiolla. NMR-kokemukset voivat kuitenkin antaa tietoa, josta voidaan arvioida atomiparin välisten etäisyyksien osajoukko ja proteiinin lopulliset mahdolliset muodonmuodostukset määritellään ratkaisemalla etäisyysgeometrian ongelma. Kaksinkertaisen polarisaation interferometria on kvantitatiivinen analyysimenetelmä, jolla mitataan proteiinien yleistä muodonmuutosta ja muodonmuutoksia, jotka johtuvat vuorovaikutuksista tai muista ärsykkeistä. Pyöreä dikroismi on toinen laboratoriotekniikka proteiinien sisäisen β-levy-/α-helisyn koostumuksen määrittämiseksi. Kryoelektromikroskopialla tuotetaan alhaisemman resoluution rakenteellisia tietoja hyvin suurista proteiiniyhdistelmistä, mukaan lukien kokoontuneet virukset; elektronikristallografia-nimellä tunnettu muunnelma voi myös tuottaa korkean resoluution tietoja joissakin tapauksissa, erityisesti kalvoproteiinien kaksiulotteisten kiteiden osalta. Ratkaistut rakenteet säilytetään yleensä Protein Data Bankissa (PDB), vapaasti saatavilla olevassa resurssissa, josta voidaan saada tuhansia proteiineja koskevia rakenteellisia tietoja proteiinin kunkin atomin kartesialaisten koordinaattien muodossa. Proteiinien rakenteista tiedetään paljon enemmän geenijärjestelmiä. Lisäksi ratkaistujen rakenteiden joukko on suunnattu proteiineihin, joita voidaan helposti altistaa röntgenkristallografiassa vaadittaville olosuhteille, joka on yksi tärkeimmistä rakenteen määrittämismenetelmistä. Erityisesti pallomaisia proteiineja on verrattain helppo kiteytää röntgenkristallografian valmistelussa. Membraaniproteiineja ja suuria proteiinikomplekseja on sen sijaan vaikea kiteyttää.  Kysymys: Mikä variantti nimeltään tat tuottaa korkean resoluution tietoa kryoelektromikroskopiassa?
elektronikristallografia