Täytä seuraava lause: Saksan ja Neuvostoliiton hyökkäyksen jälkeen Puolaan, joka aloitti toisen maailmansodan syyskuussa 1939, kaupunki oli
Saksan miehittämä vuoteen 1945. Syyskuussa 1939 saksalainen "Einsatzgruppe I" tuli kaupunkiin tekemään erilaisia julmuuksia väestöä vastaan. Lähes koko Czeladzin juutalainen yhteisö murhattiin miehityksen aikana. Juutalaisia oli sodan alussa noin 1 000, noin 5% väestöstä. Saksalaisten hyökkäys johti välittömästi juutalaisten asukkaiden pahoinpitelyyn, ryöstöön ja murhaan. Venäläiset murhasivat 22 puolalaista poliisia ja 15 puolalaista sotilasupseeria Tšeladzhasta suuressa Katynin verilöylyssä huhti-toukokuussa 1940. Kesäkuussa 1940 sekä puolalaiset että puolalaiset juutalaiset pakotettiin menemään kaupungin aukiolle, jossa heitä hakattiin ja kidutettiin kostoksi saksalaisen murhasta. Poliisit ja Gestapo hakkasivat vangit väkivaltaisessa orgiassa, joka kesti koko päivän, ja verta virtasi vapaasti. Sen jälkeen 20 juutalaista pidätettiin ja murhattiin. Puolalaiset panttivangit olivat niiden 20 puolalaisen joukossa, jotka saksalaiset surmasivat 16. heinäkuuta 1940 Olkuszissa. Vuonna 1941 saksalaiset pakottivat juutalaiset ghettoon. Toisinaan jotkut lähetettiin pakkotyöleireihin. Toukokuussa 1942 200 gheton asukasta lähetettiin Auschwitzille. Suurin osa Auschwitziin lähetetyistä murhattiin välittömästi tai kuoli myöhemmin nälkään, sairauksiin ja julmuuteen. Toukokuussa 1943 ghetto "likvidoitiin", ja viimeiset juutalaiset lähetettiin Będziniin ja sitten Auschwitziin. Ainoastaan 40 Czeladzin juutalaisen uskotaan selvinneen Auschwitzin työleireistä tai piiloutumalla alueelle. Saksalaiset perustivat ja käyttivät myös kolme pakkotyöleiriä (E580, E587, E754) Stalag VIII-B/344 sotavankien leiristä kaupungissa. Vuonna 1944 saksalaiset lähettivät siepatut puolalaiset lapset Tscheladzista Potulicen keskitysleiriin.