Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Liettuan hallitukseen oli saapunut huhuja siitä, että Saksalla oli erityisiä suunnitelmia Klaipėdan valtaamisesta. Ulkoministeri Urbšys edusti 12. maaliskuuta Liettuaa paavi Pius XII:n kruunajaisissa Roomassa. Palattuaan Liettuaan hän pysähtyi Berliiniin toivoen selvittää kasvavia huhuja. 20. maaliskuuta Ribbentrop suostui tapaamaan Urbšysia, mutta ei Kazys Škirpaa, jota pyydettiin odottamaan toisessa huoneessa. Keskustelu kesti noin 40 minuuttia. Ribbentrop vaati Klaipėdan palauttamista Saksalle ja uhkasi sotilaallisella toiminnalla. Urbšys välitti suullisen ultimatumin Liettuan hallitukselle. Koska ultimatumia ei koskaan asetettu kirjallisesti eikä siihen sisältynyt virallista määräaikaa, jotkut historioitsijat ovat vähätelleet sen merkitystä ja kuvailleet sitä pikemminkin "vaatimusten joukoksi" kuin ultimatumin. Kuitenkin selvitettiin, että voimaa käytettäisiin, jos Liettua vastustaisi, ja se varoitettiin pyytämästä apua muilta kansoilta. Vaikka selkeää määräaikaa ei annettu, Liettualle kerrottiin, että se oli tehtävä pikainen päätös ja että kaikki yhteenotot tai saksalaisten tappiot aiheuttaisivat väistämättä Saksan armeijan vastauksen. Liettua ilmoitti salaa Klaipėdan yleissopimuksen allekirjoittaneille osapuolille näistä vaatimuksista, koska Liettuaa ei teknisesti voitu siirtää Klaipėda ilman allekirjoittajien hyväksyntää. Italia ja Japani tukivat Saksaa asiassa, kun taas Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska ilmaisivat myötätuntoa Liettuaa kohtaan, mutta päättivät olla tarjoamatta mitään aineellista apua. He noudattivat hyvin julkistettua politiikkaa, jonka tarkoituksena oli rauhoittaa Hitleriä. Yhdistynyt kuningaskunta käsitteli asiaa samalla tavalla kuin se oli käsitellyt Sudetin kriisiä eikä suunnitellut avustavansa Liettuaa tai muita Baltian maita, jos Saksa hyökkäisi niihin. Neuvostoliitto tuki periaatteessa Liettuaa, mutta ei halunnut häiritä suhteitaan Saksaan, koska se harkitsi liittoutumista natsien kanssa. Ilman minkäänlaista merkittävää kansainvälistä tukea Liettualla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin hyväksyä uhkavaatimus. Liettuan diplomatia...  Kysymys: Mitä Ribbentrop uhkasi saada takaisin menettäneensä?
sotilaallinen toiminta