Bihalji-Merin julkaisi sodan jälkeisinä vuosikymmeninä useita kirjoja, jotka edistivät Jugoslavian kulttuuriperintöä, etenkin naiivien kotimaisten taiteilijoiden, kuten Ivan Generalićin, keskiaikaisten bosnialaisten pihvihautojen hautakivien sekä abstraktien taiteilijoiden, kuten Vangel Naumoskin, aiheista. Hän oli kansainvälisen asiantuntijakomitean jäsen, joka järjesti modernin taiteen viisikymmentä vuotta -näyttelyn, ja hänen ansiostaan Jugoslavian taide sai ennennäkemättömän altistuksen vuoden 1958 maailmannäyttelyssä.
Brysselissä.