Kirjoita jatko-osa tälle kappaleelle - Tšekkoslovakian perustuslaillisuuden historia alkaa itsenäisen Tšekkoslovakian muodostumisesta Itävalta-Unkarin raunioista. Vuonna 1918 Tšekkoslovakian väliaikainen perustuslaki on hyväksytty kiireesti ja perustettu tasavalta, jolla on presidentti ja väliaikainen parlamentti. Sen jälkeen tuli Tšekkoslovakian perustuslaki vuonna 1920, joka oli saanut inspiraationsa länsimaisista demokraattisista perustuslakiin ja joka kiistanalaisesti ehdotti Tšekkoslovakian kansakuntaa. Se kesti ensimmäisen tasavallan ja toisen maailmansodan ajan. Vuonna 1948 hyväksyttiin kommunistisen vallankaappauksen jälkeen ns. toukokuun yhdeksännen perustuslaki, jossa säilytettiin joitakin demokraattisia instituutioita (ihmisoikeudet, kolmen vallan osittainen jakautuminen, riippumaton oikeuslaitos), vaikka maan poliittinen todellisuus poikkesi siitä radikaalisti. Tšekkoslovakian vuoden 1960 perustuslakia, johon on vaikuttanut Neuvostoliiton perustuslaki, kutsutaan usein "sosialistiseksi perustuslakiksi". Se muutti maan nimen Tšekkoslovakian "sosialistiseksi" tasavallaksi ja määritteli valtion sosialistisen, ei demokraattisen luonteen ja esitteli Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen johtavan roolin. Vuoden 1960 perustuslaki oli voimassa vuoteen 1992 asti, mutta vuonna 1968 sitä muutettiin merkittävästi Tšekkoslovakian liittovaltion perustuslakia koskevalla lailla, joka muutti yhtenäisvaltion Tšekin sosialistiseksi tasavallaksi ja Slovakian sosialistiseksi tasavallaksi. Vuoden 1989 hallituksenvaihdon jälkeen tehtiin uusia radikaaleja muutoksia.
, mutta ne osoittautuivat lyhytaikaisiksi, sillä Tšekin tasavallan perustuslaki julkaistiin vuonna 1992 Tšekkoslovakian jakautumisen jälkeen ja se tuli voimaan vuonna 1993.