Marraskuussa 1830 perustettiin kansalliskongressi luomaan Belgian perustuslaki. Ranskan vallankumouksen 1789 jälkeen republikaanismiin liittyvä väkijoukon hallinnon pelko sekä viimeaikaisen heinäkuun vallankumouksen esimerkki
Ranskassa, johti kongressin päätökseen, että Belgia olisi kansanvaltaisempi perustuslaillinen monarkia. Kongressissa lähestyttiin useita ehdokkaita, mutta valittiin Leopold Sachsen-Coburg-Gotha, alempi mutta hyvin sidoksissa oleva saksalainen aatelinen, ensimmäiseksi belgialaisten kuninkaaksi. Hän otettiin virallisesti virkaansa 21. heinäkuuta 1831 vannonut valan perustuslain noudattamisesta. Tämä kuningas, Leopold I, oli yleensä tyytymätön monarkille myönnetyn vallan määrään ja pyrki laajentamaan sitä kaikkialla, missä perustuslaki oli epäselvä tai epäselvä, välttäen yleensä osallistumista rutiinipolitiikkaan.