Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Siirtymä: Mikroskopian edistysaskeleilla oli myös syvä vaikutus biologiseen ajatteluun. 1800-luvun alussa useat biologit osoittivat solun keskeisen tärkeyden. Vuonna 1838 ja 1839 Schleiden ja Schwann alkoivat edistää ajatuksia siitä, että (1) organismien perusyksikkö on solu ja (2) että yksittäisillä soluilla on kaikki elämän ominaisuudet, vaikka he vastustivat ajatusta, että (3) kaikki solut tulevat muiden solujen jakautumisesta. Robert Remakin ja Rudolf Virchow'n työn ansiosta useimmat biologit kuitenkin hyväksyivät 1860-luvulla kaikki kolme periaatetta, jotka myöhemmin tunnettiin soluteoriana. Soluteoria johti biologit näkemään yksittäiset organismit uudelleen yksittäisten solujen keskinäisesti riippuvaisina kokoonpanoina. Kasvavaan sytologian alaan kuuluvilla tutkijoilla, joilla oli yhä tehokkaammat mikroskoopit ja uudet väritysmenetelmät, oli pian selvää, että yksittäisetkin solut olivat paljon monimutkaisempia kuin aiemmat mikroskoopistit kuvailleet homogeeniset nestemäisesti täytetyt kammiot. Robert Brown oli kuvaillut ytimen vuonna 1831, ja 1800-luvun lopulla sytologit olivat tunnistaneet monet solun keskeisistä osista: kromosomit, sentrosomit, mitokondriat, kloroplastit ja muut värjäytyksen avulla näkyvät rakenteet. Vuosina 1874-1884 Walther Flemming kuvaili mitoosin erillisiä vaiheita osoittaen, etteivät ne ole värjäytyksen esineitä vaan esiintyvät elävissä soluissa, ja lisäksi, että kromosomien määrä kaksinkertaistui juuri ennen solun jakautumista ja tytärsolujen syntymistä. Suuri osa solun lisääntymistä koskevasta tutkimuksesta tuli August Weismannin perinnöllisyysteoriassa: hän tunnisti ytimen (erityisesti kromosomit) perinnölliseksi materiaaliksi, ehdotti somattisten solujen ja sukusolujen välistä eroa (väittelemällä, että kromosomien lukumäärä on puolitettava sukusoluille, mikä on meiosis-käsitteen edeltäjä) ja omaksui Hugo de Vriesin pangeneiden teorian. Weismannismi oli äärimmäisen vaikutusvaltainen, varsinkin kokeellisen embryologian uudella alalla.  Kysymys: Mikä on ollut yksi myönteinen vaikutus mikroskopian edistymiseen?
syvällinen vaikutus biologiseen ajatteluun