Vaikka kielen tieteellistä tutkimusta kutsutaan kielitieteeksi ja sitä pidetään yleensä yhteiskuntatieteenä, luonnontieteenä tai kognitiivisena tieteenä, kielten tutkimus on edelleen keskeinen humanististen tieteiden kannalta. Suuri osa 1900-luvun ja 2000-luvun filosofiasta on omistettu kielen analysointiin ja kysymykseen siitä, johtuuko monet filosofiset sekaannuksemme, kuten Wittgenstein väitti, käyttämämme sanastosta; kirjallisuusteoria on tutkinut kielen retorisia, assosiatiivisia ja järjestäytyneitä ominaisuuksia; ja historialliset kielitieteilijät ovat tutkineet kielten kehitystä ajan myötä.
kirjallisuutta ja itse kieltä