Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Passage: 1900 merkitsi niin sanotun Mendelin uudelleenlöytön: Hugo de Vries, Carl Correns ja Erich von Tschermak tulivat itsenäisesti Mendelin lakeihin (jotka eivät olleet Mendelin työssä). Pian sen jälkeen sytologit (solubiologit) ehdottivat, että kromosomit olisivat perinnöllistä materiaalia. Vuosina 1910-1915 Thomas Hunt Morgan ja "rosofilistit" hänen kärpäslaboratoriossaan muovasivat nämä molemmat kiistanalaiset ajatukset "Mendelian kromosomi-teoriaksi" perinnöllisyydestä. He määrittelivät geneettisen yhteyden ilmiön ja olettivat, että geenit sijaitsevat kromosomeissa kuin helmet säikeessä. He olettivat risteytyksen selittävän yhteyden ja rakensivat hedelmäsuvun Drosophila melanogasterin geneettiset kartat, josta tuli laajalti käytetty malliorganismi. Hugo de Vries yritti yhdistää uuden genetiikan evoluutioon. Perinnöllisyyteen ja hybridoitumiseen perustuen hän ehdotti mutaationismin teoriaa, joka hyväksyttiin laajalti 1900-luvun alussa. Lamarckismilla eli hankittujen ominaisuuksien perinnöllisyyden teorialla oli myös monia kannattajia. Darwinismia pidettiin yhteensopimattomana biometriikan tutkijoiden jatkuvasti vaihtelevien piirteiden kanssa, jotka näyttivät vain osittain perinnöllisiltä. 1920- ja 1930-luvuilla - Mendelin kromosomi-teorian hyväksymisen jälkeen - populaatiogenetiikan tieteenalo nousi esiin R.A. Fisherin, J.B.S. Haldanen ja Sewall Wrightin työn avulla, joka yhdisti evoluution idean luonnonvalinnalla Mendelin genetiikan kanssa ja tuotti nykyaikaisen synteesin. Saatujen ominaisuuksien periminen hylättiin, kun taas mutaationismi antoi tilaa geneettisten teorioiden kypsymisen myötä. Vuosisadan toisella puoliskolla populaatiogenetiikan ajatuksia alettiin soveltaa käyttäytymisen genetiikan, sosiobiologian ja erityisesti ihmisten evolutiivisen psykologian uudessa tieteenalalla. 1960-luvulla W.D. Hamilton ja muut kehittivät peliteorian lähestymistapoja selittääkseen altruismia evoluution näkökulmasta sukulaisuusvalinnan kautta. Korkeampien organismien mahdollinen alkuperä endosymbioosin kautta ja kontrasti...  Kysymys: Mistä näkökulmasta Hamilton selittää altruismin?
evoluutio