Kirjoita jatko tähän kappaleeseen - Näiden vuosien aikana lehden osallistumalla Neuvostoliiton tiedeakatemian historian instituutissa käytiin keskusteluja maailmanhistorian periodisoinnista, Kievan Ruksen yhteiskuntajärjestelmän olemuksesta, Venäjän valtion syntymisestä, ja käsiteltiin myös valko-veneen ja ukrainalaisten kansallisuuksien taittumisen ongelmaa. Keskustelussa käsiteltiin absoluuttisuutta ja itsemääräämisoikeutta, ja esiteltiin myös ehdotuksia slaavofilismin kiistojen ratkaisemiseksi. Opetuskirjojen ja moniosaisten julkaisujen valmistelun ohella kirjoitettiin monografioita monista eri aiheista: lokakuun vallankumouksen historia, vallankumoukselliset liikkeet Venäjällä 1800-luvulla, Ranskan vallankumous, Länsi-Euroopan vallankumoukset 1800-luvulla. Lehdessä julkaistiin ensimmäistä kertaa lukuja ja kappaleita historioitsijoiden monografioista. Osip Pyatnitsky lokakuun 1917 vallankumouksesta Moskovassa, Alexander Molok heinäkuun 1830 vallankumouksesta
Ja Evgeny Tarle vuoden 1795 Prairien kapinaan. Yevgeny Kosminskien teoksia 1300-luvun englantilaisesta kylästä, Fyodor Potemkinin Lyonin kapinoista ja Boris Grekovin teoksia Kiovan Venäjästä tarkasteltiin. Lehdessä julkaistiin jatkuvasti arvosteluja Neuvostoliiton tiedeakatemian historian instituutin julkaisemista "Sovjetin kansojen historian aineistoista" ja yksittäisistä historiallisista lähteistä. Instituutin henkilökunta julkaisi lehdessä arvosteluja Neuvostoliiton historiallisista julkaisuista. Niinpä keskiajan historian osaston henkilökunnan ehdotuksesta lehdessä julkaistiin Karl Marxin "Kronologiset otokset" -arvosteluja.