Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Neuvostoliiton aikana Ukrainan talous oli Neuvostoliiton toiseksi suurin, ja se oli maan suunnitellun talouden tärkeä teollisuus- ja maatalousosa. Neuvostojärjestelmän hajoamisen myötä maa siirtyi suunnitelmataloudesta markkinatalouteen. Siirtyminen oli vaikeaa suurimmalle osalle väestöstä, joka syöksyi köyhyyteen. Ukrainan talous supistui voimakkaasti Neuvostoliiton hajoamisen jälkeisinä vuosina. Ukrainan keskivertoihmiselle päivittäinen elämä oli kamppailua. Merkittävä osa Ukrainan maaseutualueiden asukkaista selviytyi kasvattamalla omaa ruokaa, työskentelemällä usein kahdessa tai useammassa työpaikassa ja ostamalla perustarpeita vaihtokauppa-alalla. Vuonna 1991 hallitus vapautti useimmat hinnat laajalle levinneen tuotteiden puutteen torjumiseksi ja onnistui ratkaisemaan ongelman. Samaan aikaan hallitus jatkoi valtion teollisuuden ja maatalouden tukemista kattamattomien rahan liikkeeseenlaskujen avulla. 1990-luvun alussa käyttöön otetut lievät rahapolitiikat nostivat inflaatiota hyperinflaatiotasolle. Vuonna 1993 Ukrainan inflaatio oli maailmanennätys. Eniten kärsivät ne, jotka elivät kiinteillä tuloilla. Hinnat vakautuivat vasta uuden valuutan, hryvnan, käyttöönoton jälkeen vuonna 1996. Maassa toteutettiin myös hitaasti rakenneuudistuksia. Riippumattomuuden jälkeen hallitus muodosti yksityistämistä koskevan oikeudellisen kehyksen. Kuitenkin hallituksen sisällä ja merkittävässä osassa väestöä vallitseva vastustus uudistuksille pysäytti pian uudistuspyrkimykset. Suuri määrä valtion omistamia yrityksiä vapautettiin yksityistämisestä.  Kysymys: Miten Ukrainan kansalaiset selviytyivät Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen?
kasvattavat omaa ruokaa ja työskentelevät usein kahdessa tai useammassa työssä