Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Harriet Elisabeth Beecher syntyi Litchfieldissä Connecticutissa 14. kesäkuuta 1811. Hän oli seitsemäs kalvinistisen saarnaajan Lyman Beecherin 13 lapsesta. Hänen äitinsä oli hänen ensimmäinen vaimonsa Roxana (Foote), syvästi uskonnollinen nainen, joka kuoli, kun Stowe oli vain viisivuotias. Roxanan isoisä oli kenraali Andrew Ward. Hänen huomattaviin sisaruksiinsa kuului sisar, Catharine Beecher, josta tuli kasvattaja ja kirjailija, sekä veljekset, joista tuli pappeja: mukaan lukien Henry Ward Beecher, josta tuli kuuluisa saarnaaja ja abolitionisti, Charles Beecher ja Edward Beecher. Harriet ilmoittautui Hartford Female Seminary -seminaariin, jota hänen vanhempi sisarensa Catharine johti. Siellä hän sai perinteisen akateemisen koulutuksen, joka oli tuolloin yleensä varattu vain miehille, keskittyen klassikoihin, mukaan lukien kielten ja matematiikan tutkimukset. Hänen luokkatoverinsa joukossa oli Sarah P. Willis, joka myöhemmin kirjoitti lempinimellä Fanny Fern. Vuonna 1832, 21-vuotiaana, Harriet Beecher muutti Cincinnatiin, Ohiossa, liittymään isäänsä, josta oli tullut Lane Theological Seminary -seminaarin presidentti. Siellä hän liittyi myös Semi-Colon Clubiin, kirjallisuussaloniin ja sosiaaliseen kerhoon, jonka jäseninä olivat Beecherin sisaret, Caroline Lee Hentz, Salmon P. Chase (tuleva osavaltion kuvernööri ja presidentti Lincolnin aikana valtiovarainministeri), Emily Blackwell ja muut. Cincinnatin kauppa- ja merenkulkuliiketoiminta Ohio-joella kukoisti, vetäen lukuisia maahanmuuttajia eri puolilta maata, mukaan lukien monet vapaat mustat sekä irlantilaiset maahanmuuttajat, jotka työskentelivät osavaltion kanavilla ja rautateillä. Kaupungin alueet oli tuhottu Cincinnatin mellakoissa vuonna 1829, jolloin irlantilaiset hyökkäsivät mustien kimppuun yrittäen ajaa kilpailijoita kaupungista. Beecher tapasi useita afroamerikkalaisia, jotka olivat kärsineet noista hyökkäyksistä, ja heidän kokemuksensa auttoi häntä myöhemmin kirjoittamaan orjuudesta. 1836 ja 1841 tapahtui jälleen mellakoita, joita myös paikalliset synnynnäiset vastustajat ajoivat. Kirjallisuuskerhossa hän tapasi...  Kysymys: montako lasta Stoweilla oli?
seitsemän