Kirjoita jatko-osa tälle kappaleelle - Liettua menetti itsenäisyytensä ja muuttui vähitellen sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Samaan aikaan Liettuan armeija muuttui vähitellen Punaisen armeijan yksiköiksi. Työ sotilasakatemiassa lopetettiin, kun miehet kutsuttiin takaisin yksiköihinsä, mutta Raštikista ei sallittu eroamaan. Hänet määrättiin 29. kiväärijoukkoon ja nimitettiin Liettuan armeijan likvidaatiosta vastaavan komission varapuheenjohtajaksi. Hänet vapautettiin aktiivisesta palveluksesta vasta 20. joulukuuta. 13. helmikuuta 1941 peläten NKVD:n pidätystä "kansan vihollisena" Raštikis jätti vaimonsa ja kolmea nuorta tytärtään Kaunasiin ja lähti kohti Saksaa. Se oli viimeinen kerta, kun hän näki tyttärensä, jotka karkotettiin Siperiaan.
Kesäkuussa. Hän ylitti rajan maaliskuun 19. päivän yöllä ja saksalaiset ottivat hänet hyvin vastaan. Useiden liettualaisten avulla hän asettui Berliiniin. Siellä hän liittyi Kazys Škirpaan Liettuan aktivistien rintaman (LAF) organisoinnissa. Erityisesti hän muokasi LAF: n perussääntöä ja laati suunnitelmia Liettuan vapauttamiseksi.