Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Läpäys: Lähimmät analogeet Linnunradan galaksissa, jotka tuottavat pitkiä gammasäteilypurkauksia, ovat todennäköisesti Wolf <unk>Rayet-tähdet, erittäin kuumat ja massiiviset tähdet, jotka ovat vuotanut suurimman osan tai koko vetyynsä säteilyn paineeseen. Eta Carinae ja WR 104 on mainittu mahdollisiksi tulevaisuuden gammasäteilypurkausten esivanhempina. On epäselvää, onko Linnunradan kenelläkään tähdellä asianmukaiset ominaisuudet gammasäteilypurkauksen tuottamiseksi. Massiivisen tähden malli ei todennäköisesti selitä kaikkia gammasäteilypurkausten tyyppejä. On olemassa vahvaa näyttöä siitä, että joitakin lyhytaikaisia gammasäteilypurkauksia esiintyy järjestelmissä, joissa ei ole tähtienmuodostusta eikä massiivisia tähtiä, kuten elliptiset galaksit ja galaksien halo. Useimpien lyhyiden gammasäteilypurkausten alkuperän suosituin teoria on kahden neutronitähden muodostaman kaksoisjärjestelmän fuusio. Tämän mallin mukaan kaksi tähteä kiertävät hitaasti kohti toisiaan, koska gravitaatiosäteily vapauttaa energiaa, kunnes vuorovesivoimat repäisevät neutronitähdet yhtäkkiä erilleen ja ne romahtavat yhdeksi mustaksi aukoksi. Uuden mustan aukon sisään putoava aine luo akreettilevyä ja vapauttaa energiapurkauksen, joka on analogia romahdusmallille. Myös lukuisia muita malleja on ehdotettu lyhyiden gammasäteilypurkausten selitykseksi, mukaan lukien neutronitähden ja mustan aukon sulautuminen, neutronitähden akreation aiheuttama romahdus tai alkukantaisten mustien aukkojen haihtuminen. Friedwardt Winterbergin ehdottama vaihtoehtoinen selitys on, että painovoiman romahduksen aikana ja saavuttaessaan mustan aukon tapahtumahorisontin, kaikki aine hajoaa gammasäteilypurkaukseen.  Kysymys: Missä muodostuu tähtien ympärillä oleva kiekko sen jälkeen, kun aine putoaa sisään?
musta aukko