Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Käsikirja: Babylonian matematiikka kirjoitettiin seksagesimaalin (pohja-60) avulla. Tästä johtuu nykyajan käyttö 60 sekuntia minuutissa, 60 minuuttia tunnissa ja 360 (60 x 6) astetta ympyrässä sekä sekuntien ja kaariminuuttien käyttö merkitsemään asteen murto-osia. On todennäköistä, että kuudenkymmenen lukujärjestelmä valittiin, koska 60 voidaan jakaa tasaisesti 2, 3, 4, 5, 6, 10, 12, 15, 20 ja 30:lla. Babylonialaisilla oli myös egyptiläisistä, kreikkalaisista ja roomalaisista poiketen todellinen paikkatietojärjestelmä, jossa vasemmassa sarakkeessa kirjoitetut numerot edustivat suurempia arvoja, aivan kuten kymmenyksikköjärjestelmässä. Babylonialaisen merkintäjärjestelmän vahvuus oli siinä, että sitä voitiin käyttää rappeutuksiin yhtä helposti kuin kokonaislukuihin; näin ollen kahden numeron, joissa oli rappeutuksia, kertominen ei ollut erilaista kuin kokonaislukujen kertominen, mikä muistuttaa nykyaikaista merkintää. Babylonialaisten merkintäjärjestelmä oli renessanssiin asti kaikkien sivilisaatioiden paras, ja sen voima antoi sille mahdollisuuden saavuttaa huomattavan laskennallisen tarkkuuden ja tehokkuuden; esimerkiksi babylonialainen taulu YBC 7289 antaa √2: n lähestymistavan, joka on tarkka viiteen desimaalipaikkaan. Babylonialaisilla ei kuitenkaan ollut vastaavaa desimaalipisteeseen, ja siksi symbolien paikkamäärä oli usein pääteltävä asiayhteydestä. Seleukidien aikaan babylonialaiset olivat kehittäneet nollasymbolin tyhjien asemien paikkanäyttäjänä; sitä käytettiin kuitenkin vain väliasemiin. Tämä nollatunnus ei esiinny terminaalipaikoissa, joten babylonialaiset tulivat lähelle, mutta eivät kehittäneet todellista paikkatarvojärjestelmää. Muita babylonialaisen matematiikan käsittelemiä aiheita ovat murto-osat, algebra, neliö- ja kuutio-yhtälöt sekä säännöllisten vastavuoroisten pareiden laskenta. Levyt sisältävät myös kertomataulukkoja ja menetelmiä lineaaristen, neliöyhtälöiden ja kuutioyhtälöiden ratkaisemiseen, mikä oli huomattava saavutus tuohon aikaan. Vanhan Babylonian ajan tabletit sisältävät myös varhaisimman tunnetun Pythagorean lauseen. Kuitenkin, kuten egyptiläisessä matematiikassa...  Kysymys: Kuka aloitti tunnin jaottamisen 60 minuuttiin ja minuutin jaottamisen 60 sekuntiin?
Babylonialaiset