Täytä seuraava lause: Ludvig XIV käytti Bastillia vankilaksi ranskalaisen yhteiskunnan ylemmän luokan jäseniä varten, jotka olivat vastustaneet tai suututtaneet häntä, mukaan lukien ranskalaiset protestantit Nantesin ediktin kumoamisen jälkeen. Vuodesta 1659 lähtien Bastille toimi pääasiassa valtion rangaistuslaitoksena. Vuoteen 1789 mennessä 5 279 vankia oli kulkenut sen porttien läpi. Ludvig XV:n ja Ludvig XVI:n aikana Bastillia käytettiin erilaisten taustojen vankien vangitsemiseen ja Pariisin poliisin toiminnan tukemiseen, erityisesti painettujen tiedotusvälineiden hallituksen sensuurin täytäntöönpanossa. Vaikka vankeja pidettiin suhteellisen hyvissä olosuhteissa, Bastillia arvosteltiin yhä enemmän 1700-luvulla entisten vankien kirjoittamien omaelämäkertojen myötä. Uudistuksia toteutettiin, ja vankien määrä väheni huomattavasti. Vuonna 1789 kuninkaallisen hallituksen taloudellinen kriisi ja Kansalliskokouksen muodostuminen aiheuttivat tasavaltalaisten tunteiden lisääntymisen kaupungin asukkaiden keskuudessa. Heinäkuun 14. päivänä vallankumouksellinen väkijoukko, pääasiassa Saint-Antoinen faubourg'n asukkaat, hyökkäsi Bastilleen kimppuun ja yritti ottaa haltuunsa linnakkeessa pidetyn arvokkaan ruudin. Seitsemän jäljellä olevaa vankia löydettiin ja vapautettiin, ja Bastillen kuvernööri Bernard-René de Launay tapettiin väkijoukon toimesta. Bastille purettiin Hôtel de Ville -komitean määräyksestä. Linnoituksen muistomerkkejä kuljetettiin ympäri Ranskaa ja esitettiin despotismin kukistamisen ikoneina. Seuraavan vuosisadan aikana Bastillen sijainti ja historiallinen perintö esiintyi merkittävästi ranskalaisissa
Se oli tärkeä symboli Ranskan tasavaltalaisliikkeelle.