Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Läpäisy: GDM aiheuttaa riskin äidille ja lapselle. Tämä riski liittyy suurelta osin veren glukoositasojen hallitsemattomuuteen ja sen seurauksiin. Riskit lisääntyvät, kun verensokeriarvo nousee. Hoito, joka johtaa näiden pitoisuuksien parempaan valvontaan, voi vähentää huomattavasti joitakin GDM: n riskejä. Kaksi pääasiallista riskiä, joita GDM aiheuttaa vauvalle, ovat kasvuhäiriöt ja synnytyksen jälkeiset kemialliset epätasapainot, jotka saattavat vaatia vastaanottoa vastasyntyneiden teho-osastolle. Äideiltä, joilla on GDM, syntyvät vauvat ovat sekä raskausikästä suuria (makrosomisia) hoidettavassa GDM: ssä että raskausikästä ja kohdun sisäisestä kasvun hidastumisesta pienempiä hoidettavassa GDM: ssä. Makrosomia puolestaan lisää instrumentaalien synnytysten (esim. pinnoitteiden, suihkulähteiden ja keisarileikkauksen) tai emätin kautta tapahtuvien synnytysten (esim. olkapäädystokiaa) riskiä. Makrosomia voi vaikuttaa 12 prosenttiin normaaleista naisista verrattuna 20 prosenttiin naisista, joilla on GDM. Näiden komplikaatioiden todisteet eivät kuitenkaan ole yhtä vahvat; esimerkiksi Hyperglykemian ja raskauden epäsuotuisan lopputuloksen (HAPO) tutkimuksessa oli lisääntynyt riski, että raskausikäisen vauvan pituus oli suuri, mutta ei pieni, naisilla, joilla ei ollut kontrolloitua GDM: ää. GDM: n komplikaatioiden tutkiminen on vaikeaa, koska siinä on monia sekavia tekijöitä (kuten liikalihavuus). Naisen merkitseminen GDM- tautiin voi itsessään lisätä tarpeettoman keisarileikkauksen riskiä. Uusille vauvoille, jotka ovat syntyneet naisilta, joiden verensokeri on jatkuvasti korkea, on myös suurentunut riski saada alhaista verensokeria (hypoglykemia), keltaisuutta, korkeaa punasolujen massaa (polyytemia) ja alhaista verekalsiumia (hypokalsemia) ja magnesiumia (hypomagnesemia). Hoitamaton GDM häiritsee myös aikuistumista, mikä aiheuttaa epäkypsille vauvoille alttiita hengitysvaikeuksiin keuhkojen epätäydellisen kypsymisen ja epätasapainoisen pinta-aktiivisen aineen synteesin vuoksi. Toisin kuin raskauden edeltävässä diabeteksessa, raskausdiabetes ei ole selvästi osoitettu olevan itsenäinen syntymävirheiden riskitekijä. Synnynnäiset vikoja esiintyy yleensä joskus ensimmäisen raskauskolmanneksen aikana (ennen 13. viikkoa)...  Kysymys: Kuinka paljon diabetesta sairastavan naisen on painettava, jotta hänellä olisi suurempi riski saada synnynnäisiä vikoja?
≥ 25 kg/m2