Kievan Venäjän kulta-aika alkoi Vladimir Suuren (980<unk>1015) hallitessa, joka kääntyi Venäjän kohti bysanttilaista kristinuskoa. Hänen poikansa, Viisaus-Varaslavin (1019<unk>1054) hallitessa Kievan Venäjä saavutti kulttuurisen kehityksensä ja sotilaallisen voimansa huipentuman. Valtio nousi pian alueellisten valtojen suhteelliseksi tärkeydeksi uudelleen. Viimeisen Vladimir II:n (1113<unk>1125) ja hänen poikansa Mstislavin (1125) hallituksen jälkeen Kievan Venäjä koostui useista ruhtinaskunnisista, joita hallitsivat toisiinsa liittyneet Rurikidit ("prinssit"), jotka usein taistelivat toisiaan vastaan Kiovan hallitsemiseksi. Kievan Venäjän kulta-aika alkoi Vladimir Suuren (980<unk>1015), joka kääntyi Venäjän kohti bysanttilaista kristinuskoa. Hänen poikansa, Viisaus-Varaslavin (1019<unk>1054) hallitessa Kievan Venäjä saavutti kulttuurisen kehityksensä ja sotilaallisen voimansa huipentuman.
Slaaviväestö