Kirjoita jatko tähän kappaleeseen - Muhammadin kuoltua vuonna 632 hänen seuraajansa (kalifat) jatkoivat muslimiyhteisön johtamista hänen opetustensa ja Koraanin ohjeidensa perusteella. Suurin osa muslimeista pitää ensimmäisiä neljää seuraajaa 'oikeasti opastetuina' tai Rashidunina. Rashidun-kalifaatin valloitukset auttoivat levittämään islamia Arabian niemimaan ulkopuolelle, joka ulottui Luoteis-Intiasta Keski-Aasian, Lähi-idän, Pohjois-Afrikan, Etelä-Italian ja Iberian niemimaan yli Pyreneihin. Arabit eivät kuitenkaan kyenneet valloittamaan koko kristittyjä Bysantin valtakuntaa Pienessä Aasiassa arab-byzanttilaisten sodan aikana. Seuraava Umayyad-kalifaatti yritti kaksi epäonnistunutta piiritystä Konstantinopoliin vuosina 674-678 ja 717-718. Samaan aikaan muslimiyhteisö repäisi itsensä toisistaan kilpaileviin sunni- ja shia-sekteihin kalifi Uthmanin tappamisen jälkeen vuonna 656, mikä johti perimyskriisiin, jota ei ole koskaan ratkaistu. Seuraava Ensimmäinen
Toisen ja kolmannen Fitnan ja lopulta Abbasidien vallankumouksen (746-750) myötä muslimien poliittinen ykseys tuhoutui lopullisesti. Ghaznavidin hallintoa seurasi Ghorin Muhammadin ja Ghiyath al-Din Muhammadin Ghuridien valtakunta, jonka hallitus Muhammad bin Bakhtiyar Khaljin johdolla ulottui Bengalin saakka, jossa intialaiset islamilaiset lähetyssaarnaajat saavuttivat suurimman menestyksensä dawahin ja käännynnäisten määrän suhteen. Qutb-ud-din Aybak valloitti Delhin vuonna 1206 ja aloitti Delhin sultanatin hallitsijan, joka synteesi Intian sivilisaation Afrikan ja Euraasian laajempien kaupallisten ja kulttuuristen verkostojen kanssa, lisäsi suuresti väestörakenteen ja taloudellisen kasvun Intiassa ja esti mongolien hyökkäyksen vauraaseen Indo-Gangesin tasangolle ja valtaistuimelle yhden harvoista naispuolisista muslimihallitsijoista, Razia Sultana.