Maaliskuun alussa 1831 hän jopa aloitti kirjeenvaihdon venäläisen kenttämarsallikon Hans Karl von Diebitschin kanssa, joka sairastui pahasti sekä Pariisissa että Lontoossa. Kun Skrzyneckin oli lopulta pakko hyökätä, - hänen tilaisuutensa oli mennyt, ja hän teki useamman kuin yhden taktisen virheen. Ostrołękan taistelussa
26. toukokuuta 1831 hän osoitti tavanomaista urhoollisuuttaan ja huomattavaa kykyään, mutta verisen kilpailun jälkeen Diebitsch voitti ja Skrzynecki palasi Varsovaan, jossa hän vaati hallituksen uudelleenrakentamista ja omaa nimittämistä diktaattoriin. Talousarvio ei suostunut tähän, vaikka se antoi Skrzyneckille luottamuksen. Mutta yleinen mielipide oli nyt voimakkaasti häntä vastaan, ja hänet pakotettiin 10. elokuuta Bolimówin leirillä antamaan eroanomuksensa seuraajansa Henryk Dembińskille. Skrzynecki liittyi sen jälkeen sissijoukkoihin ja 22. syyskuuta hän pakeni Itävallan alueelle. Myöhemmin hän asui Prahassa, mutta muutti Brysseliin, jossa hänet nimitettiin Belgian armeijan ylipäälliköksi. Hän joutui eroon nimityksestä Venäjän, Itävallan ja Preussin yhdistetyn ja voimakkaan protestien vuoksi vuonna 1839. Hän kuitenkin pysyi siellä aktiivisessa palveluksessa vuoteen 1848 saakka. Itävallan hallituksen luvalla hän asettui lopulta asumaan Krakovaan, jossa hän kuoli vuonna 1860.