Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Passage: Heksanissa esiintyvän pyridiinin optinen absorptiospektri sisältää kolme kaistaa aallonpituuksilla 195 nm (π → π* siirtymäaika, moolaarinen absorptiivisuus ε = 7500 L·mol−1·cm−1), 251 nm (π → π* siirtymäaika, ε = 2000 L·mol−1·cm−1) ja 270 nm (n → π* siirtymäaika, ε = 450 L·mol−1·cm−1). Pyridiinin 1H-magneettisen resonanssin (NMR) spektrissä on kolme signaalia, joiden integraaliintensiteetti on 2: 1: 2, jotka vastaavat molekyylin kolmea kemiallisesti erilaista protonia. Nämä signaalit ovat peräisin α-protoneista (asemat 2 ja 6, kemiallinen siirtymä 8,5 ppm), γ-protoneista (asento 4, 7,5 ppm) ja β-protoneista (asemat 3 ja 5, 7,1 ppm). Pyridiinin hiilianalogaalibenseeni on vain yksi protoni 7,27 ppm:ssä. Benseniin verrattuna α- ja γ-protonien suurempi kemiallinen siirtyminen johtuu alhaisemmasta elektronipitoisuudesta α- ja γ-asennossa, joka voidaan johtaa resonanssikonstruktureista. Pyridiinin ja bentseenin 13C NMR-spektreissä tilanne on melko samankaltainen: pyridiinilla on tripletti δ(α-C) = 150 ppm, δ(β-C) = 124 ppm ja δ(γ-C) = 136 ppm, kun taas bentseenillä on yksi rivi 129 ppm. Kaikki vuorot on esitetty liuotinta vapaiden aineiden osalta. Pyridiini havaitaan tavanomaisesti kaasukromatografian ja massaspektrometrian avulla.  Kysymys: Montako kaistaa on heksanin sisällä olevassa pyridiinispektriin?
kolme