Kirjoita tämän kappaleen jatkossa - Poliittisen vasemman ja oikean siiven välinen ero johtuu istumapaikoista, jotka alkoivat "Assemblee Nationale" -kokouksessa vuonna 1789 (radikaalimmat "jakobiniset" edustajat istuivat penkkeillä salin vasemmalla puolella). Koko 1800-luvun ajan Ranskassa vasemmisto ja oikeisto jakautuivat tasavallan ja monarkian kannattajien välille. Oikeistolaisilla oli vastavallankumoukselliset näkemykset ja he hylkäsivät kaikki sovittelut nykyaikaisten ideologioiden kanssa, kun taas orleanilaiset toivoivat luovansa perustuslaillisen monarkian kuninkaallisen perheen suosituimman haaran alaisuudessa, joka oli lyhyt todellisuus vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksen jälkeen. Itse tasavalta tai, kuten radikaalit republikaanit sanoivat, demokraattinen ja sosiaalinen tasavalta ("la République démocratique et sociale") oli Ranskan työväenliikkeen tavoite ja Ranskan vasemmistoliikkeen pienin yhteinen nimittäjä. Toisen tasavallan kesäpäivän kansannousu oli vasemmiston yritys vahvistaa itseään vuoden 1848 vallankumouksen jälkeen.
, jonka perustaja oli sen oma jakautunut radikaalisuus, jota liian harvat (vieläkin pääosin maaseudun) asukkaista jakautuivat.