Ruotsin hyökkäys Puolan-Liettuan yhteisvaltaan seuraavana vuonna aloitti toisen Pohjoissotaa. Fredrik Vilhelm tarjosi suojaa Preussin kuninkaallisille kaupungeille Rinskin sopimuksessa, mutta joutui luopumaan Ruotsin sotilaallisesta ylivallasta ja vetäytymään Preussin herttuakuntaansa. Ruotsin joukot ajoivat Fredrik Vilhelmin perässä Preussin pääkaupunkiin, mutta Fredrik solmi rauhan ja liittoutui Ruotsin kanssa ja otti Preussin herttuakunnan ja Ermlandin (Ermeland, Warmia) ruotsalaiselta Kaarle X Gustavilta feudeiksi Königsbergin sopimuksessa tammikuussa 1656. Liittouma voitti Varsovan taistelun.
Euroopan parlamentti hyväksyi 23. kesäkuuta ehdotuksen, jolla korotetaan vaalipiirin kansainvälistä mainetta. Jatkuva paine Karlia X Gustavia kohtaan johti siihen, että hän myönsi täydellisen suvereniteetin Herttuakunnan Preussin ja Ermlandin Frederik Vilhelmille Labiau-sopimuksella marraskuussa liiton ylläpitämiseksi. Ruotsin ja sen liittolaisten joulukuussa solmimalla Radnotin sopimuksella Suuri-Puola myönnettiin Brandenburg-Preussialle voiton sattuessa.