Nähdessään mahdollisuuden repiä Brømsebron rauhan, Tanskan kuningas Fredrik III julisti vuonna 1657 sodan Ruotsiin, joka oli syvästi mukana toisessa Pohjoissota (1655-1660) ja marssi Bremen-Verdenille. Tämä johti massiiviseen Tanskan tappioon, kun Ruotsin kuningas Kaarle X Gustavin armeijat valloittivat Jutlandian ja Ruotsin marssi jäätyneiden Tanskan salmien yli, miehittivät Funenin ja suuren osan Seelannista ennen kuin he allekirjoittivat Roskilden rauhan helmikuussa 1658, joka antoi Ruotsille vallan Skanian, Blekingen, Bohuslänin, Trøndelagin ja Bornholmin saarella. Kaarle X Gustav katui nopeasti, ettei ollut tuhonnut Tanskaa, ja elokuussa 1658 hän aloitti toisen hyökkäyksen Tanskaan, valloitti suurimman osan Tanskan saarista ja aloitti Kööpenhaminan kahden vuoden mittaisen piirityksen. Kuningas Fredrik III johti aktiivisesti kaupungin puolustusta, keräsi kansalaisia aseisiin ja torjui ruotsalaisten hyökkäykset
- Mitä? Piirto päättyi Kaarle X Gustavin kuoleman jälkeen vuonna 1660. Seuraavasta rauhansopimuksesta Tanska onnistui säilyttämään itsenäisyytensä ja saamaan takaisin Trøndelagin ja Bornholmin hallinnan. Kun sodan jälkeen saavutti suuren suosion, Fredrik III käytti tätä hajottaakseen vaalimonarkian ehdottoman monarkian hyväksi, joka kesti Tanskassa vuoteen 1848 saakka.