Maalauksen huono vastaanotto selittyy toisen Ranskan tasavallan myöhäisessä sosiaalisessa ja historiallisessa kontekstissa. Maaseudun äänestäjät auttoivat tuomaan Louis-Napoléon Bonapartea valtaan keisariksi ja pitämään hänet vallassa, mutta maalaus näytti Franche-Comtéa, voimakkaasti republikaanista aluetta, joka pakotti rikkaat pariisilaiset kohtaamaan maaseudun ankarat realiteetit. Sen sijaan, että maalaus näyttäisi ihanteellisen, rauhallisen ja rauhoitetun maaseudun, se näytti keskiluokan kaupunkilaisten potentiaalisen vihollisen, joka rikastui teollisen vallankumouksen myötä ja oli valmis osallistumaan vuoden 1848 vallankumoukseen.
- Mitä? Joidenkin mielestä maalaus oli Courbetin poliittisen sitoutumisen alku, joka juurtui sekä hänen kotikaupungissaan että hänen luokkataistelun maalauksessaan, joka ilmeni jännittyneessä silmäkontaktissa naisten sylikoiran (joka edusti ylimielistä keskiluokkaa) ja nuorten vasikoiden (symbolikoi maanviljelijämaailmaa, joka oli purkautumassa kapinaan). Toiset näkevät sen yksinkertaisesti vanhan filosofisen arkkityypin uudelleenkäytön, joka antaa avokätisesti hyväntekeväisyyttä köyhille, vaikkakin tasapainoisella ja etäisellä tavalla kaukana roomalaiskatolisista esteettisistä säännöistä, jotka ovat muiden maalarin työn eturintamassa, hylkäämällä niiden korkea viimeistelyaste ja korostaen muotoa ja linjaa.