Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Passage: Euroopan renessanssi toi laajentuneen kiinnostuksen sekä empiiriseen luonnonhistoriaan että fysiologiaan. Vuonna 1543 Andreas Vesalius aloitti länsimaisen lääketieteen modernin aikakauden julkaisullaan De humani corporis fabrica, joka perustui ruumiiden leikkaamiseen. Vesalius oli ensimmäinen joukossa anatomeja, jotka asteittain korvasivat skolastismin empirismin fysiologiassa ja lääketieteessä, luottaen ennakkokokemukseen auktoriteetin ja abstraktin päättelyn sijaan. Lääketiede oli myös epäsuorasti uusiutuneen empirismin lähde kasvien tutkimuksessa. Otto Brunfels, Hieronymus Bock ja Leonhart Fuchs kirjoittivat laajasti luonnonvaraisista kasveista, mikä oli alku luonnonmukaiselle lähestymistavalle kasvien koko valikoimaan. Bestiaria - lajike, joka yhdistää sekä eläinten luonnollisen että kuvaannollisen tiedon - kehittyi myös entistä hienostuneemmaksi, erityisesti William Turnerin, Pierre Belonin, Guillaume Rondeletin, Conrad Gessnerin ja Ulisse Aldrovandin työn myötä. Albrecht Dürerin ja Leonardo da Vincin kaltaiset taiteilijat, jotka työskentelivät usein luonnontieteilijöiden kanssa, olivat myös kiinnostuneita eläinten ja ihmisten kehoista, tutkivat fysiologiaa yksityiskohtaisesti ja edistävät anatomisen tiedon kasvua. Myös alkemian ja luonnonmaagisen traditiot, erityisesti Paracelsuksen teokset, väittivät tietävänsä elävästä maailmasta. Alkemistit analysoivat orgaanista ainetta kemiallisesti ja kokeilivat vapaasti sekä biologista että mineraalifarmakologiaa. Tämä oli osa laajempaa muutosta maailmankatsomuksissa (mekanismin filosofian nousu), joka jatkui 1700-luvulle saakka, kun perinteinen luonnon metafora eliönä korvattiin luonnossa koneen metaforana.  Kysymys: Mikä oli Leonhart Fuchsin tutkimuksen pääaihe?
luonnonvaraiset kasvit