Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Siirtymä: Kasviviruksia on monia, mutta usein ne aiheuttavat vain sadonmenetyksen, eikä niiden torjuminen ole taloudellisesti kannattavaa. Kasvien virukset leviävät usein kasvista kasviin vektorina tunnettujen organismien avulla. Nämä ovat yleensä hyönteisiä, mutta joidenkin sienien, nematode-matkojen ja yksisoluisten organismien on osoitettu olevan vektoreita. Kun kasvien virusinfektioiden torjuntaa pidetään taloudellisena, esimerkiksi monivuotisten hedelmien kohdalla pyritään tappamaan vektorit ja poistamaan vaihtoehtoiset isäntäeläimet, kuten rikkaruoho. Kasvien virukset eivät voi tartuttaa ihmisiä ja muita eläimiä, koska ne voivat lisääntyä vain elävissä kasvisoluissa. Kasveilla on monimutkaisia ja tehokkaita puolustusmekanismeja viruksia vastaan. Yksi tehokkaimmista on niin sanottujen resistenssi (R) geenien esiintyminen. Jokainen R- geeni antaa vastustuskykyä tiettyyn virukseen aktivoimalla paikallisia solukuoleman alueita tartunnan saaneen solun ympärillä, joita voidaan usein nähdä paljaalla silmällä suurina pisteinä. Tämä estää tartunnan leviämisen. RNA-interferenssi on myös tehokas puolustuskeino kasveissa. Kun kasvit ovat saastuneet, ne tuottavat usein luonnollisia desinfiointiaineita, jotka tappavat virukset, kuten salisyylihappoa, typpioksidia ja reaktiivisia happimolekyylejä. Kasvien virushiukkasilla tai viruksen kaltaisilla hiukkasilla (VLP) on sovelluksia sekä biotekniikassa että nanotekniikassa. Useimpien kasvivirusten kapsiidit ovat yksinkertaisia ja vankkoja rakenteita, ja niitä voidaan tuottaa suurissa määrin joko tartuttamalla kasveja tai ilmaisemalla niitä erilaisissa heterologisissa järjestelmissä. Kasvien virushiukkasia voidaan muokata geneettisesti ja kemiallisesti muokkaamaan vieraita aineita, ja niitä voidaan sisällyttää ylimolekyylisiin rakenteisiin, joita voidaan käyttää biotekniikassa.  Kysymys: Millaiset madot ovat vektorit?
kierteet