Kirjoita jatkoa tähän kappaleeseen - Pestin vallankumouksellisten valistuneiden julistusten rohkaisemina
Unkarin kaikkien orjien vapauttamisesta ja feodalismin lakkauttamisesta sekä Romanian kansalliskokousten 30. huhtikuuta ja 15. toukokuuta Transylvanian Balázsfalvan kaupungissa (nyky Blaj) antamien julistusten mukaan Transylvanian eteläosassa sijaitsevat Mihálcfalva (nyky Mihalț) kyläläiset miehittivät laittomasti Esterházy-perheen omistaman tontin. 1. kesäkuuta 1848 nimitettiin keisarillinen komitea Gyulafehérvárissa (nykyinen Alba Iulia) ja lähetettiin Mihálcfalvaan (nykyinen Mihalț) tutkimaan toukokuussa tapahtuneita laittomuuksia. Kuitenkin tuhannet Obrázsan (nykyinen Obreja), Oláhcsesztven (nykyinen Cistei) ja Alsókarácsonfalvan (nykyinen Crăciunelu de Jos) aseistetut talonpojat kokoontuivat heitä vastaan ja kielsivät heidän tuloaan kylään. Seuraavana päivänä, 2. kesäkuuta 1848, itävaltalaisten joukkojen päällikkö Anton von Puchner lähetti Gyulafehérvárista virallisen rykmentin aseistamaan aseistetut talonpojat ja takaamaan keisarillisen komitean turvallisuuden heidän tutkintansa aikana. Maalaiset kuitenkin vastustivat, ja siitä johtuneessa aseellisessa yhteenotossa kuoli 12 romanialaista talonpoikaa ja 1 unkarilainen sotilas. Muiden lähteiden mukaan 14 rumanilaista maalaista ammuttiin kuoliaaksi ja 50 haavoittui, joista monet kuolivat myöhemmin. Tämä oli ensimmäinen Transsylvanian aseellinen selkkaus vuonna 1848.