Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Fysikot ovat tutkineet auringon spektriä siitä lähtien, kun Isaac Newton käytti ensimmäistä kertaa yksinkertaista prismaa valon refraktiivisten ominaisuuksien havaitsemiseen. 1800-luvun alussa Joseph von Fraunhofer käytti lasinvalmistajan taitojaan luodakseen erittäin puhtaita prismejä, joiden avulla hän pystyi havaitsemaan 574 tummaa linjaa näennäisesti jatkuvassa spektrissä. Pian tämän jälkeen hän yhdisti teleskoopin ja prisman tarkkaillakseen Venuksen, Kuun, Marsin ja erilaisten tähtien, kuten Betelgeusen, spektrin. Hänen yhtiönsä jatkoi laadukkaiden, hänen alkuperäisiin suunnitelmiinsa perustuvien poistoteleskooppien valmistamista ja myyntiä sen sulkemiseen asti vuonna 1884. Prisman resoluutio rajoittuu sen kokoon; suurempi prisma tarjoaa yksityiskohtaisemman spektrin, mutta massan kasvu tekee siitä sopimattoman erittäin yksityiskohtaiseen työhön. Tämä ongelma ratkaistiin 1900-luvun alussa, kun J.S. Plaskett kehitti korkealaatuisia heijastusverkkoja Dominion-observatoriossa Ottawassa Kanadassa. Peiliin iskevä valo heijastuu samassa kulmassa, mutta pieni osa valosta hajoaa eri kulmassa; tämä riippuu materiaalien hajoamisindekseistä ja valon aallonpituudesta. Luomalla "polttu" ruudukko, jossa on suuri määrä rinnakkaisia peilejä, pieni osa valosta voidaan keskittää ja visualisoida. Nämä uudet spektroskoopit olivat yksityiskohtaisempia kuin prisma, vaativat vähemmän valoa ja voitiin keskittyä spektrin tiettyyn alueeseen kallistamalla ruutua. Ristin rajoitus on peilien leveys, joita voidaan hioa vain rajallinen määrä ennen fokuksen menetystä; enimmäismäärä on noin 1000 linjaa / mm. Tämän rajoituksen voittamiseksi kehitettiin holograafiset ruudut. Volyymifaasin holograafiset ruudut käyttävät ohutkalvoista dikromattua gelatiinia lasin pinnalla, joka altistetaan myöhemmin interferometrin luomaan aaltomalleelle. Tämä aalto muodostaa heijastusmuodon, - joka on samanlainen kuin poltettujen ruutujen, - mutta käyttää Braggin difraktiota, prosessia, jossa heijastuskulma on riippuvainen...  Kysymys: Kuka loi puhtaat prismat lasista?
Joseph von Fraunhofer