Saksan asevalmistajat alkoivat etsiä kaupallisia yhteyksiä Kiinaan, jotta he voisivat hyödyntää sen valtavan aseiden ja sotilaallisen avun markkinat. Kuomintangin hallitus etsi myös Saksan apua, ja saksan koulutetut Chu Chia-hua (朱家<unk>; Zhūāhuá) järjesti lähes kaikki saksalaiset yhteydet vuodesta 1926 vuoteen 1944. Oli useita muita syitä kuin Saksan teknologinen asiantuntemus, joka teki siitä tärkeimmän ehdokkaan Kiinan ulkosuhteissa. Ensinnäkin Saksa ei ollut enää imperialistinen kiinnostus Kiinaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Toiseksi, toisin kuin Neuvostoliitto, joka auttoi Kuomintangin uudelleenjärjestelyä ja avasi puolueen jäsenyyden Saksaan, Saksa ei ollut kiinnostunut poliittisista mahdollisuuksista, jotka voisivat johtaa Kiinan vastustamaan keskushallintoa aseista ja sotilaallisesta avusta.
Saksalla ei ollut enää imperialistisia etuja Kiinaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen.