Yhteenveto artikkelista:  Hyödykkeitä ja sosiaaliturvajärjestelmiä syytetään usein siitä, että ihmiset haluavat vähemmän työskennellä. Mutta erään tutkimuksen mukaan tilanne saattaa olla päinvastainen. Euroopan laajuinen 19000 ihmistä koskeva tutkimus paljasti, että mitä enemmän maa maksoi työttömille tai sairaille ja panosti työllisyysjärjestelmiin, sitä todennäköisemmin sen asukkaat halusivat työpaikkaa. Euroopan laajuinen 19 000 henkilön kysely paljasti, että mitä enemmän maa maksoi työttömille tai sairaille, sitä todennäköisemmin sen asukkaat halusivat työtä. Virossa, joka on yksi vähiten anteliaista, vain noin 40 prosenttia osallistui. Erityisesti Norjassa, joka maksaa Euroopan korkeimmat etuudet, lähes 80 prosenttia ihmisistä halusi työpaikan. Toisaalta Virossa, joka on yksi vähiten anteliaita maita, vastaava luku oli vain noin 40 prosenttia. Tutkimuksen tekivät sosiologit Kjetil van der Wel ja Knut Halvorsen Oslossa ja Akershusin yliopistossa. He tutkivat vastauksia lausuntoon: "Olisin tyytyväinen palkkatyöhön, vaikka en tarvitsisi rahaa", joka esitettiin Euroopan sosiaalitutkimuksen haastateltuille vuonna 2010. Nälkäiset ihmiset ovat taipuvaisempia tukemaan hyvinvointivaltion politiikkaa, joka auttaa köyhiä. Aarhusin yliopiston äskettäisen tutkimuksen poikkeukselliset tulokset osoittivat, että kehomme tila vaikuttaa merkittävästi asenteeseemme tietyissä poliittisissa kysymyksissä. Tutkijat sanoivat, että ihmisten tuki näennäisesti epäitsekkäälle rikkauksien uudelleenjakelupolitiikalle ei ole niinkään osoitus siitä, että he ovat huolissaan köyhistä, vaan "pikemminkin strategia, jolla he varmistavat itselleen lisää resursseja". Heidän havaintonsa voisivat mullistaa käsityksen siitä, miten ihmiset tulevat ottamaan poliittisen kannan, sillä ideologiset näkemyksemme ovat ilmeisesti biologisen perusperiaatteen vaikutteita. Näitä vastauksia verrattiin sitten hyvinvointietuuksiin ja työllisyysjärjestelmiin käytettyihin summiin ottaen samalla huomioon jäsenvaltioiden väestöerot. Yhdistynyt kuningaskunta oli keskimääräinen etuuksien anteliaisuuden suhteen.
Euroopan laajuinen 19 000 ihmisen tutkimus paljasti, että mitä enemmän maa maksoi työttömille, sitä todennäköisemmin sen asukkaat halusivat työpaikkaa. Norjassa maksetaan eniten etuuksia ja lähes 80% ihmisistä halusi työpaikan. Toisaalta Virossa, joka on yksi vähiten anteliaista maista, vastaava luku oli vain noin 40 prosenttia.