Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Passage: Vuonna 1610 italialainen polymath Galileo Galilei löysi neljä suurinta Jupiterin kuuta (nykyään tunnettuja Galilean kuina) käyttämällä kaukoputkea; sen uskotaan olevan ensimmäinen teleskooppiset havainnot muista kuin Maan kuista. Päivää Galileon jälkeen Simon Marius löysi itsenäisesti Jupiterin ympärillä olevia kuita, mutta julkaisi löytönsä kirjassa vasta vuonna 1614. Mariuksen nimet neljästä suuresta kuusta - olivat kuitenkin jääneet jäljelle: Io, Europa, Ganymedes ja Callisto. Nämä havainnot olivat myös ensimmäiset taivaallisen liikkeen havainnot, jotka eivät ilmeisesti keskittyneet Maahan. 1660-luvulla Giovanni Cassini käytti uutta kaukoputkea Jupiterin pisteiden ja värikkäiden vyöhykkeiden löytämiseksi ja havaitsi, että planeetta näytti levittäytyneeltä; toisin sanoen se oli tasoitettu pylväsillä. Hän pystyi myös arvioimaan planeetan pyörimisjakson. Vuonna 1690 Cassini huomasi, että ilmakehässä tapahtuu erillispyöriä. Suuri punainen piste, Jupiterin eteläpuoliskolla sijaitseva merkittävä ovaalimuotoinen piirre, saattoi olla havaittu jo vuonna 1664 Robert Hooken ja vuonna 1665 Cassinin toimesta, vaikkakin tämä on kiistanalaista. Apteekari Heinrich Schwabe teki vuoden 1831 varhaisimman tunnetun piirroksen, joka osoitti yksityiskohtia suuresta punaisesta pisteestä. Punaisen pisteen kerrotaan kadonneen näkyvistä useissa tapauksissa vuosien 1665 ja 1708 välillä ennen kuin se tuli melko näkyväksi vuonna 1878. Sekä Giovanni Borelli että Cassini tekivät huolellisia taulukoita Jupiterin kuiden liikkeistä, jolloin oli mahdollista ennustaa, milloin kuut kulkivat planeetan edeltä tai taakse. 1670-luvulla havaittiin, että kun Jupiter oli Auringon vastakkaisella puolella Maasta, nämä tapahtumat tapahtuivat noin 17 minuuttia odotettua myöhemmin. Ole Rømer päätteli, että valo ei kulje hetkessä.  Kenen hypoteesi Cassini oli hylännyt aiemmin?
Ole Rømer