Viitataan alla olevaan kohtaan ja vastataan kysymykseen sen jälkeen samalla kielellä kuin kohtaa:  Ensimmäiset Atom-prosessorit perustuivat Bonnell-mikroarkkitehtuuriin. Nämä Atom-prosessorit pystyvät suorittamaan jopa kaksi käskyä sykliä kohden. Kuten monet muutkin x86-mikroprosessorit, ne kääntävät x86-ohjeet (CISC-ohjeet) yksinkertaisemmiksi sisäisiin toimintoihin (joskus kutsutaan mikro-operaatioksi, eli tehokkaasti RISC-tyylisiin ohjeisiin) ennen suoritusta. Suurin osa ohjeista tuottaa yhden mikro-operaation käännettäessä, ja noin 4% tyypillisissä ohjelmissa käytetyistä ohjeista tuottaa useita mikro-operaatioita. Useampia mikrooperaatioita tuottavien ohjeiden määrä on huomattavasti pienempi kuin P6- ja NetBurst-mikroarkkitehtuureissa. Bonnell-mikroarkkitehtuurissa sisäiset mikrooperaatiot voivat sisältää sekä muistin kuormituksen että muistin tallennuksen ALU-operaation yhteydessä, joten ne ovat enemmän x86-tason kaltaisia ja tehokkaampia kuin aiemmissa malleissa käytetyt mikrooperaatiot. Tämä mahdollistaa suhteellisen hyvän suorituskyvyn vain kahdella kokonaislukuisella ALU: llä ja ilman ohjeiden uudelleenjärjestelyä, spekulatiivista täytäntöönpanoa tai rekisterin uudelleennimitystä. Bonnelin mikroarkkitehtuuri edustaa siis osittaista elpymistä Intelin aiemmissa projekteissa, kuten P5: ssä ja i486: ssä, käytettävissä olevista periaatteista, joiden ainoana tarkoituksena on parantaa suorituskykyä wattia kohden. Hyper-Threading on kuitenkin toteutettu helpolla (eli pienellä energiankulutuksella) tavalla koko putkilinjan käytön tehostamiseksi välttämällä tyypillisiä yksittäisen langan riippuvuuksia. Atom-brändin prosessoreilla on historiallisesti ollut seuraavat mikroarkkitehtuurit:  Kysymys: Mikä on Bonnelin mikroarkkitehtuurin tarkoitus?
suorituskyvyn parantaminen wattia kohden