Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: El període inicial de dominació francesa va durar fins a 1409, quan la república va ser governada pel Marquès de Montferrat fins a 1413. El duc de Milà Filippo Maria Visconti va prendre el poder de la debilitada república entre 1421 i 1435. Durant les dècades de 1450 i 1460, la república es va convertir en un peó en la lluita entre França i Aragó pel poder i la influència a Itàlia. Cristòfor Colom va néixer a Gènova c. 1451, però va buscar una carrera en un altre lloc. Amenaçat per Alfons V d'Aragó, el Doge de Gènova el 1458 va lliurar la República als francesos, convertint-la en el Ducat de Gènova sota el control de Joan d'Anjou, un governador reial francès. No obstant això, amb el suport de Milà, Gènova es va revoltar i la República va ser restaurada el 1461. Els milanesos van canviar de costat, conquerint Gènova el 1464 i mantenint-la com a feud de la corona francesa. Entre 1463 i 1478 i 1488 i 1499, Gènova va estar en mans de la casa milanesa dels Sforza. De 1499 a 1528, la República va arribar al seu nadir, estant sota ocupació francesa gairebé contínua. Els espanyols, amb els seus aliats intramural, la "vella noblesa" atrinxada en les fortaleses de la muntanya darrere de Gènova, van capturar la ciutat el 30 de maig de 1522 i van sotmetre la ciutat a un saqueig despietat. Quan el gran almirall Andrea Doria de la poderosa família Doria es va aliar amb l'emperador Carles V per expulsar els francesos i restaurar la independència de Gènova, es va obrir una perspectiva renovada: el 1528 marca el primer préstec dels bancs genovesos a Carles. Després, Gènova va experimentar una mena de renaixement com a associat junior de l'Imperi espanyol, amb banquers genovesos, en particular, finançant molts dels esforços estrangers de la corona espanyola des de les seves cases de comptar a Sevilla. Fernand Braudel fins i tot ha anomenat el període 1557 a 1627 l'"era dels genovesos", "d'una regla que era tan discreta i sofisticada que els historiadors durant molt de temps no ho van notar" (Braudel 1984 p. 157), tot i que el visitant modern que passa per les façanes brillants dels palaus manieristes i barrocs al llarg de la Strada Nova de Gènova (avui Via Garibaldi) o via Balbi no pot deixar de notar que...  Pregunta: On eren aquestes anomenades cases mercants?
Gènova