Resumeix l'article:  Juli Cèsar va caure en la famosa batalla de Tàpsus el 46 aC i va haver de ser portat a un lloc segur. Els historiadors han cregut durant molt de temps que això era el resultat d'un atac epilèptic, destacant altres símptomes com vertigo, mareig i debilitat en les seves extremitats. Però noves investigacions suggereixen que el general romà podria haver patit de fet una sèrie de mini-accidents cerebrovasculars que van afectar tant el seu estat mental com físic. Juli Cèsar va caure en la famosa batalla de Tàpsus el 46 aC i va haver de ser portat a un lloc segur. Els historiadors han cregut durant molt de temps que això va ser el resultat d'un atac epilèptic, però les noves investigacions suggereixen el contrari. Els metges de l'Imperial College de Londres van arribar a la conclusió després de donar una nova mirada als símptomes de Cèsar descrits en documents grecs i romans, segons un informe d'Ian Sample al Guardian. 'Les possibles explicacions cardiovasculars sempre han estat descartades amb el motiu que fins a la seva mort es suposava que d'altra manera estava físicament bé tant en assumptes privats com nobiliars', van escriure els investigadors en el seu estudi. Francesco Galassi, un metge de l'Imperial que va dur a terme l'anàlisi amb Hutan Ashrafian, un cirurgià de la universitat, diu que hi ha una sèrie de símptomes que els mini-accidents cerebrovasculars poden explicar millor que l'epilèpsia. Els metges de l'Imperial College de Londres van arribar a la conclusió després d'examinar de nou els símptomes de Cèsar descrits en documents grecs i romans. Per exemple, es sabia que Cèsar patia de depressió cap al final de la seva vida, que pot haver estat el resultat del dany al seu cervell dels accidents cerebrovasculars. Podria haver-hi raons socials per les quals el líder militar, i el seu hereu escollit, Octavià, creien que patia d'epilèpsia. En l'antiguitat, l'epilèpsia era anomenada la'malaltia sagrada' entre els grecs. Generalment era percebuda per aquells sense educació mèdica o...
El general romà patia de vertigo, mareig i debilitat en les extremitats. Els historiadors han cregut durant molt de temps que això era causat per l' aparició tardana de l' epilepsia. L'epilèpsia era sovint referida com la'malaltia sagrada' a l'antiga Roma. Una nova mirada als símptomes revela que tenen més en comú amb els accidents cerebrals.