El 9 de desembre de 1899, De Wet va rebre un telegrama del president de l'estat, M.T. Steyn, informant-lo que havia estat nomenat general de combat i havia de seguir cap a la frontera occidental. Va trobar el general Piet Cronjé al comandament de les forces bóers en Magersfontein, al sud de Kimberley, mentre que els anglesos estaven al riu Modder. De Wet havia de ser el segon al comandament de Cronje. L'avanç britànic va començar l'11 de febrer de 1900, amb el general francès flanquejant Cronje a Magersfontein i dirigint-se cap a Kimberley. La incursió de De Wet al comboi de carros de buix a Watervals Drift, capturant 1600 buixos, no va aturar la marea. El setge de Kimberley va ser alleujat el 15 de febrer, i Cronje es va rendir amb 4000 homes a Paardeberg
el 27 de febrer. Poc després, de Wet va ser nomenat Comandant en Cap de les forces de l'Estat Lliure. No van poder contenir l'avanç britànic cap a la capital de l'Estat Lliure, Bloemfontein, que va ser presa sense oposició el 13 de març de 1900.