Després de guanyar la reelecció derrotant a l'oponent republicà Mitt Romney, Obama va fer el jurament per a un segon mandat
el 2013. Durant aquest mandat, va promoure la inclusió per als nord-americans LGBT. La seva administració va presentar informes que exhortaven el Tribunal Suprem a anul·lar les prohibicions de matrimoni entre persones del mateix sexe com a inconstitucionals ("Estats Units contra Windsor" i "Obergefell contra Hodges"); el matrimoni entre persones del mateix sexe va ser legalitzat a tot el país el 2015 després que el Tribunal ho dictaminés en "Obergefell". Va defensar el control d'armes en resposta al tiroteig a l'escola primària de Sandy Hook, indicant el seu suport a la prohibició d'armes d'assalt, i va emetre accions executives d'ampli abast sobre l'escalfament global i la immigració. En política exterior, va ordenar intervencions militars a l'Iraq i Síria en resposta als guanys obtinguts per l'ISIL després de la retirada de l'Iraq el 2011, va promoure discussions que van conduir a l'Acord de París del 2015 sobre el canvi climàtic global, va supervisar i finalment es va disculpar pel mortal atac aeri de l'hospital de Kunduz, va continuar el procés de finalització de les operacions de combat dels Estats Units a l'Afganistan el 2016, va iniciar sancions contra Rússia després de la invasió a Ucraïna i de nou després de la interferència en les eleccions dels Estats Units del 2016, va intervenir en el Pla d'Acció Integral Conjunt de l'acord nuclear amb l'Iran i va normalitzar les relacions dels Estats Units amb Cuba. Obama va nomenar tres jutges a la Cort Suprema: Sonia Sotomayor i Elena Kagan van ser confirmats com a jutges, mentre que Merrick Garland va fer front a l'obstrucció partidista del Senat de majoria republicana dirigit per Mitch McConnell, que mai va celebrar audiències o una votació sobre la nominació. Obama va deixar l'oficina el gener de 2017 i continua residint a Washington, D.C.