Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: La massa invariant d'un electró és d'aproximadament 9.109×10−31 quilograms, o 5.489×10−4 unitats de massa atòmica. Sobre la base del principi d'Einstein d'equivalència massa-energia, aquesta massa correspon a una energia de repòs de 0,511 MeV. La relació entre la massa d'un protó i la d'un electró és d'aproximadament 1836. Les mesures astronòmiques mostren que la relació de massa entre protons i electrons ha mantingut el mateix valor, com prediu el Model estàndard, durant almenys la meitat de l'edat de l'univers. Els electrons tenen una càrrega elèctrica de -1.602×10−19 coulombs, que s'utilitza com a unitat estàndard de càrrega per a partícules subatòmiques, i també s'anomena càrrega elemental. Aquesta càrrega elemental té una incertesa estàndard relativa de 2,2×10−8. Dins dels límits de precisió experimental, la càrrega de l'electró és idèntica a la càrrega d'un protó, però amb el signe oposat. Com que el símbol e s'utilitza per a la càrrega elemental, l'electró és normalment simbolitzat per e−, on el signe menys indica la càrrega negativa. El positró és simbolitzat per e+ perquè té les mateixes propietats que l'electró però amb una càrrega positiva en lloc de negativa. L'electró té un moment angular intrínsec o espín de 1/2. Aquesta propietat sol ser declarada referint-se a l'electró com a partícula de spin 1/2. Per a aquestes partícules la magnitud de l'espín és √3/2 ħ. mentre que el resultat de la mesura d'una projecció de l'espín en qualsevol eix només pot ser ±ħ/2. A més del gir, l'electró té un moment magnètic intrínsec al llarg del seu eix de gir. És aproximadament igual a un magnetó de Bohr, que és una constant física igual a 9.27400915(23) × 10−24 joules per tesla. L'orientació de l'espín respecte al moment de l'electró defineix la propietat de les partícules elementals conegudes com a helicitat. L'electró no té subestructura coneguda i es suposa que és una partícula puntual amb una càrrega puntual i cap extensió espacial. La qüestió del radi de l'electró és un problema desafiador de la física teòrica moderna. L'admissió de la hipòtesi d'un radi finit...  Pregunta: Quina és la diferència entre una càrrega d'electró i un protó?
signe oposat