En novembre de 1989, Txecoslovàquia va tornar a una democràcia liberal a través de la pacífica "Revolució de vellut" (liderada per Václav Havel i el seu Fòrum Cívic). En els anys següents, el país va passar per una ràpida transformació econòmica. Això també va afectar als mitjans de comunicació que es van alliberar del control pesat del Partit Comunista de Txecoslovàquia i van poder desenvolupar-se en un entorn competitiu. No obstant això, fins i tot abans de la Revolució de vellut i malgrat les persecucions, hi havia revistes publicades il·legalment dins del fenomen Samizdat, que permetia la circulació d'idees dissidents entre persones que posseïen posicions de poder i autoritat cultural. Václav Havel <unk> l'últim president de Txecoslovàquia des de 1989
fins a la seva dissolució el 1992 <unk> va ser una d'elles. Des de la dissolució de la Unió Soviètica, la majoria dels mitjans de comunicació txecs han estat propietat d'empreses occidentals no txeques. Aquesta situació va canviar després de la recessió econòmica mundial de 2008, quan moltes d'elles van ser adquirides per empreses txeques. A principis de 2014, vuit de les deu figures més influents en els mitjans de comunicació eren txecs o eslovacs.