Resumeix l'article:  No és fàcil ser el Papa. No només pastora gairebé mil milions d'ànimes catòliques, sinó que també dirigeix un estat petit però moralment significatiu amb enviats i interessos en gairebé tots els països. Com els erudits solen dir, el Vaticà ha caminat per la línia entre les preocupacions espirituals i mundanes durant segles. A vegades, com quan Sant Joan Pau II es va enfrontar a la Polònia comunista, l'influència moral i política de l'església s'han combinat per donar un poderós cop. En altres ocasions, els papes han de prendre una decisió difícil: adoptar la llengua aguda d'un profeta o la discreció d'un diplomàtic? Aquest diumenge a Roma, el papa Francesc s'enfrontava justament a un dilema. Primer, la història de fons: Fa cent anys, més d'un milió d'armenios (algunes estimacions arriben fins a 1,5 milions) van morir a mans dels turcs. Moltes de les víctimes formaven part d'una branca del cristianisme estretament alineada amb el catolicisme. Una gran quantitat d'historiadors i almenys 20 països anomenen les matances un "genocidi". (Una resolució dels Estats Units per fer el mateix ha languitjat al Congrés.) Els oficials turcs no estan d'acord, argumentant que les morts, tot i ser desafortunades, eren part d'una guerra de llarga durada que va presenciar baixes en tots els bàndols. Per la seva banda, els papes anteriors havien resolt la qüestió del genocidi. Joan Pau II va utilitzar la paraula "g" el 2001, però no s'atrevia a dir-la en veu alta. En lloc d'això, va ser embolicat en un document signat per l'antic pontífex i el cap de l'església armènia, després d'haver celebrat la missa junts. El papa emèrit Benet XVI va anomenar les matances "un gran mal" i "terrible persecució" en un discurs de 2006, però va evitar etiquetar-les com a genocidi. (Benedict va trobar altres maneres d'enfadar els turcs, inicialment oposant-se a la seva entrada a la Unió Europea.) Mentre el papa Francesc es preparava per celebrar una missa especial el diumenge per commemorar un segle des de la matança, els observadors del Vaticà estaven dividits sobre si usaria la paraula "genocidi". Ho va fer, però d'una manera indirecta, citant el document de Joan Pau. "En el segle passat, la nostra família humana ha viscut tres grans i sense precedents...
Els papes anteriors havien estudiat la qüestió de si l'assassinat d'1,5 milions d'armenios era un genocidi. Com que sovint fa una cara tan somrient al món, pot ser fàcil oblidar la franquesa que de vegades porta Francis al púlpit de l'assetjament.