Escriure una continuació per a aquest paràgraf - Després d'un article de 1853 d'Arthur Hussey, s'ha convertit en una creença comuna que el nom deriva d'un passatge de "The Description of Britain" (La descripció de la Gran Bretanya), una infame falsificació històrica inventada per Charles Bertram en la dècada de 1740 i acceptada com a genuina fins a la dècada de 1840. El 2004, George Redmonds va reavaluar això, trobant que nombrosos escriptors respectats van passar per alt l'origen del nom de les muntanyes en silenci fins i tot en obres dedicades a l'etimologia topològica de Derbyshire i Lancashire. Va trobar que la derivació de Bertram era àmpliament creguda i considerada incòmoda. De fet, Redmonds va trobar comparacions reiterades amb els Apenins italians que es remunten almenys a William Camden (1551 <unk> 1623), molts dels noms de llocs i idees de Bertram incorporats a la seva obra. Bertram va ser el responsable (en el seu màxim) de popularitzar el nom contra altres competidors com "English Andes" de Daniel Defoe. La seva pròpia forma del nom era "Pennine Alps" (""), que avui es fa servir per a una secció occidental dels Alps continents. Aquelles muntanyes (l'àrea al voltant del Pas de Sant Bernat) deriven el seu nom del llatí "Alpes Pœninæ" el nom del qual ha estat derivat dels cartaginesos
, un déu local, i celta "peninus". El Pas de Sant Bernat va ser el pas utilitzat en les invasions d'Itàlia pels boios i lingones gal·lesos el 390 aC. L'etimologia dels propis Apenins, el nom del qual es referia primer al seu extrem nord i després es va estendre cap al sud, també és discutida, però normalment es deriva d'alguna forma de celta "pen" o "ben" ("muntanya, cap").