Una bona part de la filosofia del segle XX i del segle XXI s'ha dedicat a l'anàlisi del llenguatge i a la qüestió de si, com va afirmar Wittgenstein, moltes de les nostres confusions filosòfiques deriven del vocabulari que utilitzem; la teoria literària ha explorat les característiques retòriques, associatives i d'ordre del llenguatge; i els lingüistes històrics han estudiat el desenvolupament dels idiomes al llarg del temps. La literatura, que abasta una varietat d'usos del llenguatge, incloent la prosa (com la novel·la), la poesia i el drama, també es troba al cor del currículum de les humanitats modernes.
literatura en aquesta llengua, així com la pròpia llengua