Escriure una continuació per a aquest paràgraf - El resultat de les guerres dels Balcans va provocar un fort sentiment revanxista entre els búlgars. El 1915 Alemanya va prometre restaurar les fronteres d'acord amb el Tractat de San Stefano i Bulgària, que tenia l'exèrcit més gran dels Balcans, va declarar la guerra a Sèrbia a l'octubre del mateix any. En la Primera Guerra Mundial Bulgària va afirmar decisivament les seves capacitats militars. La Segona Batalla de Doiran, amb el general Vladimir Vazov com a comandant, va infligir un fort cop a l'exèrcit britànic superior numèricament, que va patir 12.000 baixes contra dos mil del costat oposat. Un any més tard, durant la Tercera Batalla de Doiran, el Regne Unit, recolzat per Grècia, va patir una altra vegada una derrota humiliant, perdent 3.155 homes contra només uns cinc-cents pel costat búlgar. La reputació de l'exèrcit francès també va patir molt. La Batalla del Mur Roig va ser marcada per la derrota total de les forces franceses, amb 5.700 de sis mil homes morts. Els 261 francesos que van sobreviure van ser capturats pels soldats búlgars. D'una població de 4,5 milions de persones, Bulgària tenia 1.200.000 persones en el seu exèrcit. Ni tan sols aquesta gran expansió militar va poder salvar Bulgària de la imminent derrota de la seva patrona Alemanya. La victòria dels aliats a Dobro Pole
i el posterior motí de soldats a Vladaya va interrompre completament l'esforç de guerra el 1918. Bulgària va capitular poc després d'aquests esdeveniments. Les baixes búlgares van ascendir a 412.000, juntament amb 253.000 refugiats creats dels territoris perduts.