Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: El 1610, el polimàtic italià Galileo Galilei va descobrir les quatre llunes més grans de Júpiter (ara conegudes com a llunes galilees) utilitzant un telescopi; es creu que és la primera observació telescòpica de llunes diferents de la de la Terra. Un dia després de Galileu, Simon Marius va descobrir de manera independent llunes al voltant de Júpiter, tot i que no va publicar el seu descobriment en un llibre fins al 1614. No obstant això, van ser els noms de Marius per a les quatre llunes majors, que van quedar: Io, Europa, Ganímedes i Callisto. Aquestes troballes també van ser el primer descobriment del moviment celestial no aparentment centrat a la Terra. El descobriment va ser un punt important a favor de la teoria heliocèntrica de Copèrnic dels moviments dels planetes; el suport obert de Galileu a la teoria de Copèrnic el va posar sota la amenaça de la Inquisició. Durant la dècada de 1660, Giovanni Cassini va utilitzar un nou telescopi per descobrir taques i bandes de colors a Júpiter i va observar que el planeta semblava oblat; és a dir, aplanat als pols. També va ser capaç d'estimar el període de rotació del planeta. El 1690 Cassini va notar que l'atmosfera sofreix rotació diferencial. La Gran Taca Roja, una característica prominent de forma ovalada a l'hemisferi sud de Júpiter, pot haver estat observada ja el 1664 per Robert Hooke i el 1665 per Cassini, tot i que això és disputat. El farmacèutic Heinrich Schwabe va produir el primer dibuix conegut per mostrar detalls de la Gran Taca Vermella el 1831. Es va registrar com a desvaneixent de nou el 1883 i al començament del segle XX. Tant Giovanni Borelli com Cassini van fer càlculs acurats dels moviments de les llunes de Júpiter, permetent prediccions dels temps en què les llunes passarien davant o darrere del planeta. En la dècada de 1670, es va observar que quan Júpiter estava en el costat oposat del Sol de la Terra, aquests esdeveniments es produirien uns 17 minuts més tard del que s'esperava. Ole Rømer va deduir que la llum no viatja instantàniament (una conclusió que la Cassini havia...  Pregunta: ¿La hipòtesi de qui havia rebutjat Cassini abans?
Ole Rømer