Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: les matemàtiques babilòniques es van escriure utilitzant un sistema numèric sexagesimal (base-60). D'això deriva l'ús modern de 60 segons en un minut, 60 minuts en una hora, i 360 (60 x 6) graus en un cercle, així com l'ús de segons i minuts d'arc per denotar fraccions d'un grau. És probable que el sistema sexagesimal va ser escollit perquè 60 es pot dividir per 2, 3, 4, 5, 6, 10, 12, 15, 20 i 30. A més, a diferència dels egipcis, grecs i romans, els babilonis tenien un sistema veritable de valor de lloc, on les xifres escrites a la columna esquerra representaven valors més grans, com en el sistema decimal. La força del sistema de notació babilònic estava en el fet que es podia utilitzar per representar fraccions tan fàcilment com nombres sencers; per tant, multiplicar dos nombres que contenien fraccions no era diferent de multiplicar enters, similar a la nostra notació moderna. El sistema de notació dels babilonis va ser el millor de qualsevol civilització fins al Renaixement, i el seu poder li va permetre aconseguir una notable precisió i potència de càlcul; per exemple, la tauleta babilònica YBC 7289 dóna una aproximació de √2 exacta a cinc decimals. No obstant això, els babilonis no tenien un equivalent del punt decimal, de manera que el valor del lloc d'un símbol sovint s'havia de deduir del context. En el període selèucida, els babilonis havien desenvolupat un símbol zero com a marcador de lloc per a posicions buides; tanmateix, només es va utilitzar per a posicions intermèdies. Aquest signe zero no apareix en posicions terminals, per la qual cosa els babilonis es van apropar, però no van desenvolupar un veritable sistema de valors de lloc. Altres temes coberts per les matemàtiques babilòniques inclouen fraccions, àlgebra, equacions quadràtiques i cúbiques, i el càlcul de parells recíprocs regulars. Les tauletes també inclouen taules de multiplicació i mètodes per resoldre equacions lineals, quadràtiques i cúbiques, un assoliment notable per a l'època. Les tauletes de l'antic període babilònic també contenen la primera afirmació coneguda del teorema de Pitagora. No obstant això, com amb les matemàtiques egípcies,  Pregunta: Qui va iniciar la divisió de l'hora en 60 minuts i del minut en 60 segons
Babilonis