Segons un informe de l'OCDE de 2012, el país tenia la segona despesa social pública més alta com a percentatge del seu PIB després de França (27,3% i 28,4%, respectivament), i el tercer més alt total (públic i privat) de la despesa social al 30,2% del seu PIB, després de França i Bèlgica (31,3% i 31,0%, respectivament). Suècia va gastar el 6,3% del seu PIB, el novè més alt entre els 34 països de l'OCDE, per proporcionar accés igual a l'educació. En l'atenció de la salut, el país va gastar el 10,0% del seu PIB total, el 12è. Històricament, Suècia va proporcionar un suport sòlid per al lliure comerç (excepte l'agricultura) i la propietat relativament forta i estable (tant privada com pública), tot i que alguns economistes han promogut que Suècia tenia el segon punt més alt de despesa social pública com a percentatge del seu PIB després de França (27,3% i 28,4%, respectivament), i el tercer més alt total (públic i privat) de la despesa social al 30,2% del seu PIB, després de França
Suècia