Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: Suïssa no té religió oficial d'estat, tot i que la majoria dels cantons (excepte Ginebra i Neuchâtel) reconeixen esglésies oficials, que són l'Església Catòlica Romana o l'Església Reformada Suïssa. Aquestes esglésies, i en alguns cantons també l'Església catòlica antiga i les congregacions jueves, són finançades per l'impost oficial dels adherents. El cristianisme és la religió predominant de Suïssa (al voltant del 68% de la població residente el 2016 i el 75% dels ciutadans suïssos), dividit entre l'Església catòlica romana (37,2% de la població), l'Església reformada suïssa (25,0%), altres esglésies protestants (2,2%), l'ortodoxia oriental (al voltant del 2%) i altres denominacions cristianes (1,3%). L'immigració ha establert l'Islam (5,1%) com una religió minoritària considerable. El 24% dels residents permanents suïssos no estan afiliats a cap església (ateisme, agnosticisme, i altres). Les religions no cristianes són l'hinduisme (0,38%), el budisme (0,29%), el judaisme (0,25%) i altres (0,11%); el 4,3% no va fer una declaració. El país va ser històricament aproximadament equilibrat entre el catòlic i el protestant, amb un complex mosaic de majoritats en la major part del país. Suïssa va jugar un paper excepcional durant la Reforma, ja que es va convertir en la llar de molts reformadors. Ginebra es va convertir al protestantisme el 1536, just abans que John Calvin arribés allà. El 1541, va fundar la República de Ginebra sobre els seus propis ideals. Va ser coneguda internacionalment com la Roma protestant, i va albergar reformadors com Theodore Beza, William Farel o Pierre Viret. Zürich es va convertir en una altra fortalesa al mateix temps, amb Huldrych Zwingli i Heinrich Bullinger prenent el lideratge allà. Els anabaptistes Felix Manz i Conrad Grebel també...  Pregunta: A quin ritme es va rebutjar la proposta de 1980 de separació religiosa entre l'església i l'estat?
78,9%