Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: Els avenços en la microscòpia també van tenir un profund impacte en el pensament biològic. A principis del segle XIX, diversos biòlegs van assenyalar la importància central de la cèl·lula. En 1838 i 1839, Schleiden i Schwann van començar a promoure les idees que (1) la unitat bàsica dels organismes és la cèl·lula i (2) que les cèl·lules individuals tenen totes les característiques de la vida, tot i que es van oposar a la idea que (3) totes les cèl·lules provenen de la divisió d'altres cèl·lules. Gràcies al treball de Robert Remak i Rudolf Virchow, però, en la dècada de 1860 la majoria dels biòlegs van acceptar els tres principis del que es va conèixer com a teoria cel·lular. La teoria cel·lular va portar als biòlegs a re-imaginar els organismes individuals com a muntatges interdependents de cèl·lules individuals. Els científics en el creixent camp de la citologia, armats amb microscopis cada vegada més potents i nous mètodes de coloració, aviat van descobrir que fins i tot les cèl·lules individuals eren molt més complexes que les cambres omogènies plenes de fluid descrites pels microscopistes anteriors. Robert Brown havia descrit el nucli el 1831, i a finals del segle XIX els citòlegs van identificar molts dels components clau de la cèl·lula: cromosomes, centrosomes, mitocondries, cloroplasts i altres estructures visibles a través de la coloració. Entre 1874 i 1884 Walther Flemming va descriure les etapes discretes de la mitosi, mostrant que no eren artefactes de coloració, sinó que es produïen en cèl·lules vives, i, a més, que els cromosomes es duplicaven en nombre just abans que la cèl·lula es dividís i es produgués una cèl·lula filla. Gran part de la investigació sobre la reproducció cel·lular es va reunir en la teoria de l'herència d'August Weismann: va identificar el nucli (en particular els cromosomes) com el material hereditari, va proposar la distinció entre les cèl·lules somàtiques i les cèl·lules germinals (argumentant que el nombre de cromosomes ha de ser reduït a la meitat per a les cèl·lules germinals, un precursor del concepte de meiosi), i va adoptar la teoria dels pangens d'Hugo de Vries. El Weismannisme va ser extremadament influent, especialment en el nou camp de l'embriologia experimental. A mitjans de la dècada de 1850 la teoria del miasma de la malaltia va ser en gran part reemplaçada per la...  Pregunta: Quin ha estat un impacte positiu en els avenços de la microscòpia?
profund impacte en el pensament biològic