Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: Els primers processadors Atom es basaven en la microarquitectura Bonnell. Aquests processadors Atom són capaços d'executar fins a dues instruccions per cicle. Com molts altres microprocessadors x86, tradueixen instruccions x86 (instruccions CISC) en operacions internes més simples (de vegades anomenades micro-ops, és a dir, instruccions d'estil RISC) abans de l'execució. La majoria de les instruccions produeixen una micro-operació quan es tradueixen, amb al voltant del 4% de les instruccions utilitzades en programes típics que produeixen múltiples micro-operacions. El nombre d'instruccions que produeixen més d'una micro-operació és significativament menor que les microarquitectures P6 i NetBurst. En la microarquitectura Bonnell, les micro-operacions internes poden contenir tant una càrrega de memòria com un emmagatzematge de memòria en connexió amb una operació ALU, sent així més similars al nivell x86 i més potents que les micro-operacions utilitzades en dissenys anteriors. Això permet un rendiment relativament bo amb només dues ALU de nombres enters, i sense cap reordenació d'instruccions, execució especulativa o renombrament de registre. La microarquitectura Bonnell, per tant, representa una reactivació parcial dels principis utilitzats en dissenys anteriors d'Intel com el P5 i l'i486, amb l'únic propòsit de millorar el rendiment per relació de watts. No obstant això, l'hiper-threading s'implementa d'una manera fàcil (és a dir, de baixa potència) per utilitzar tot el canon de manera eficient evitant les dependències típiques d'un sol fil. Els processadors de marca Atom han caracteritzat històricament les següents microarquitectures:  Pregunta: Quin és el propòsit de la microarquitectura Bonnell?
Millorar la relació de rendiment per watt