Consulteu el passatge següent i responu a la pregunta posteriorment en el mateix idioma que el passatge:  Passatge: Des de 1517, durant els anys de control otomà, la custòdia de la basílica va ser disputada amargament entre les esglésies catòlica i ortodoxa grega. A finals del segle XVI, Betlem s'havia convertit en un dels pobles més grans del Districte de Jerusalem, i es subdivideix en set quarters. La família Basbus va servir com a caps de Betlem entre altres líders durant aquest període. El registre fiscal otomà i el cens de 1596 indiquen que Betlem tenia una població de 1.435, convertint-la en el 13è poble més gran de Palestina en aquell moment. El seu ingrés total va ascendir a 30.000 aces. Betlem pagava impostos sobre blat, ordi i raïm. Els musulmans i els cristians es van organitzar en comunitats separades, cadascuna amb el seu propi líder. Cinc líders representaven el poble a mitjans del segle XVI, tres dels quals eren musulmans. Els registres d'impostos otomans suggereixen que la població cristiana era una mica més pròspera o cultivava més cereals que raïms (el primer és una mercaderia més valuosa). De 1831 a 1841, Palestina estava sota el govern de la dinastia Muhammad Ali d'Egipte. Durant aquest període, la ciutat va patir un terratrèmol, així com la destrucció del barri musulmà el 1834 per les tropes egípcies, aparentment com a represàlia per l'assassinat d'un fidel favorit d'Ibrahim Pasha. El 1841, Betlem va tornar a estar sota el domini otomà fins al final de la Primera Guerra Mundial. Sota els otomans, els habitants de Betlem es van enfrontar a la desocupació, el servei militar obligatori i els grans impostos, el que va resultar en una emigració massiva, especialment a Amèrica del Sud. Un missioner nord-americà dels anys 1850 va informar d'una població de menys de 4.000 habitants, gairebé tots els quals pertanyien a l'Església Grega. També va assenyalar que la manca d'aigua va paralitzar el creixement de la ciutat. Socin va trobar en una llista oficial de pobles otomans de cap a 1870 que Betlem tenia una població de 179 musulmans en 59 cases, 979 "latins" en 256 cases, 824 "grecs" en 213 cases i 41 armenis en 11 cases, un total de 539 cases. El recompte de la població només incloïa homes. Hartmann va trobar que...  Pregunta: Quins dos grups religiosos van lluitar a la Basílica el 1517?
Esglésies catòliques i ortodoxes gregues