Moldavia, igual que Ucraïna, ha experimentat debats interns entre els que afavoreixen lligams més propers amb Occident (incloent l'adhesió a la Unió Europea) i els que afavoreixen lligams més propers amb Rússia (incloent l'adhesió a la Unió Eurasiàtica recolzada per Rússia). Igual que Ucraïna, Moldavia va ser part de la Unió Soviètica; tot i que Moldavia va ser part de Romania abans de la Segona Guerra Mundial, va ser annexada
a la Unió Soviètica el 1940. El maig de 2014, Moldavia va signar un important acord comercial amb la Unió Europea, fent que Rússia exercís pressió sobre l'economia moldava, que depèn en gran mesura de les remeses de Rússia. Les eleccions parlamentàries de Moldàvia de 2014 van veure una victòria per a una aliança de partits d'integració pro-occidental. Moldavia també és la llar d'una regió separatista, coneguda com Transnistria, que forma la Comunitat per a la Democràcia i els Drets de les Nacions juntament amb Abkhazia, Ossètia del Sud i Nagorno-Karabakh. El 2014, Transnistria va celebrar un referèndum en el qual va votar per unir-se a la Unió Econòmica Eurasiàtica, i Rússia té una forta influència sobre la regió. Una acumulació de forces russes a la frontera entre Ucraïna i Rússia va fer que el comandant de l'OTAN, Philip Breedlove, especulés que la Federació Russa podria intentar atacar Moldàvia i ocupar Transnístria.