Napíšte pokračovanie tohto odseku - Kleopatra cestovala do Ríma ako klientská kráľovná v roku 46 a 44 pred Kr. a zostala v jeho vile. Po Cézárovej vražde v roku 44 pred Kr. sa Kleopatra pokúsila vymenovať Caesariona za jeho dediča. Cezarov pravenec Octavian (známy ako August do roku 27 pred Kr., keď sa stal prvým rímskym cisárom) to zmaril. Kleopatra potom zabila svojho brata Ptolemaia XIV. a povýšila svojho syna Caesariona na spoluvládcu. V občianskej vojne osloboditeľov
V roku 43-42 pred Kr. sa Kleopatra spojila s rímskym Druhým triumvirátom, ktorý vytvorili Octavian, Mark Antony a Marcus Aemilius Lepidus. Vyvinula si osobný vzťah s Markom Antoniom, ktorý jej nakoniec priniesol troch detí: dvojčatá Alexandra Helia a Kleopatru Selenu II. a Ptolemaia Filadelfa. Antonius využil svoju autoritu triumvira na vykonanie popravy Arsinoy IV. na žiadosť Kleopatry. Stal sa čoraz viac závislým na Kleopatre, a to ako pri financovaní, tak aj pri vojenskej pomoci počas jeho invázií do Partskej ríše a Arménskeho kráľovstva. Hoci jeho invázia do Parthie nebola úspešná, podarilo sa mu obsadiť Arménsko. Priviedol kráľa Artavasda II. späť do Alexandrie v roku 34 pred Kr. ako väzňa v jeho falošnom rímskom triumfe, ktorý hostila Kleopatra. Následovali dary Alexandrie, v ktorých Kleopatriné deti s Antoniom dostali rôzne územia pod triumvirálnou autoritou Antonia. Kleopatra bola nazvaná Kráľovnou kráľov a Caesarion Kráľom kráľov. Táto udalosť spolu s Antoniovým manželstvom s Kleopatrou a rozvodom Octavia Minor, Octavianovej sestry, znamenali zlomový bod, ktorý viedol k Poslednej vojne Rímskej republiky.