Zhrnúť článok:  Podľa vedcov mohli neandertálci vytvoriť a nosiť prvé šperky na svete pred 130 000 rokmi. Výskumníci, ktorí skúmali osem pazúrov odobratých z orla s bielym chvostom nájdeného v Krapine v Chorvátsku, tvrdia, že sa z nich vyrábali náhrdelníky alebo náramky. Na pazúroch je viacero znakov rezov, zárezov a znakov, ktoré boli leštené neandertálcami, ktorí kedysi obývali miesto, kde boli nájdené. Orlové pazúry zobrazené vyššie boli nájdené na mieste obývanom neandertálcami a podľa výskumníkov, ktorí ich znovu preskúmali 100 rokov po tom, čo boli nájdené, sú najstarším príkladom klenotov, ktorý bol doteraz objavený. Tieto nálezy pridajú k rastúcim dôkazom, že neandertálci neboli pomalými a primitívnymi tvormi, ako ich často zobrazujú. Namiesto toho sa objavujú ako ľudia s sofistikovanou kultúrou, ktorí boli vysoko inteligentní a možno dokonca vytvorili umenie. Je to asi 30 000 rokov, odkedy sa predpokladá, že predkovia dnešných ľudí vyhladili starovekých neandertálcov. Ale vyhynuté druhy sa nám môžu pomstiť z hrobu tým, že nás robia zraniteľnejšími voči potenciálne smrteľným chorobám, ako je rakovina a cukrovka. Predpokladá sa, že neandertálci a moderní ľudia spolu žili tisíce rokov a krížili sa, čo znamená, že Európania majú teraz približne 2% neandertálskej DNA. Nové štúdie, ktoré sa zameriavajú na našu evolučnú históriu, spájajú tieto " dedičné " gény so zvýšeným rizikom rakoviny a cukrovky. Avšak niektoré geny, ktoré sme zdedili, mohli tiež zlepšiť našu imunitu voči iným chorobám. Vedci zistili, že časť nášho systému HLA, ktorý pomáha bielym krvinkám identifikovať a ničiť cudzie látky v tele, mohla pochádzať od neandertálcov. Iní výskumníci tvrdia, že ľudia mimo Afriky sú náchylnejší na cukrovku 2. typu, pretože sa krížili s neandertálcami. Výskumníci z univerzít v Oxforde a Plymouthe tiež zistili, že gény, o ktorých sa predpokladalo, že sú rizikovými faktormi rakoviny, boli prítomné v neandertálskom genóme. Gény...
Osem orlových pazúrov bolo nájdených na mieste v Chorvátsku obývanom neandertálcami. Majú znaky rezu, ktoré naznačujú, že boli zviazané svalmi. Drápy, vyrezané zo stôp bieleho orla, boli tiež vyleštené. Antropológovia hovoria, že je to najstarší príklad šperkov, ktorý bol objavený. Tvrdia, že to naznačuje, že neandertálci ich používali na symbolický účel. Tieto pazúry predchádzali príchodu moderných ľudí do Európy o 80 000 rokov. To je v rozpore s tradičným pohľadom na neandertálcov ako na primitívnych a hlúpych. Vedci tvrdia, že boli inteligentní a mali sofistikovanú kultúru.