Dokonči nasledujúcu vetu: Najdlhšia vojna v dejinách Nemecka sa stala globálnou vojnou vďaka zásahu veľmocí. Dôvodom bol predovšetkým konflikt náboženských denominácií, ktorý bol výsledkom reformácie. Na juhozápade ríše sa teda katolíckí a protestantskí kniežatá postavili jeden druhému ako nepriatelia - katolíci (císař, Bavorsko) zjednotení v Lige a protestanti (electorát Palatine, Baden-Durlach, Württemberg) v Únii. Na rozdiel od svojho predchodcu sa ďalšiemu vojvodovi, Johannu Frederikovi (1582-1628), nepodarilo stať sa absolútnym vládcom a nevyhnutne uznal obmedzenia svojej moci. Počas jeho vlády, ktorá skončila v júli 1628, Württemberg ťažko trpel v tridsaťročnej vojne, aj keď sa vojvoda do nej nezúčastnil. Jeho syn a nástupca Eberhard III. (1628-1674) sa však do nej ako spojenca Francúzska a Švédska zaplietol hneď, ako dosiahol plnoletosť v roku 1633, ale po
Po bitke v Nordlingene v roku 1634 okupovali vojvodstvo cisárske jednotky a sám vojvoda odišiel na niekoľko rokov do exilu. Vestfálsky mier ho obnovil, ale do vyľudnenej a chudobnej krajiny, a strávil zostávajúce roky snahou o nápravu katastrof dlhodobej vojny. Württemberg bol ústredným bojovým poľom vojny. Medzi rokmi 1634 a 1655 klesla jej populácia o 57% hlavne kvôli smrti a chorobám, klesajúcej pôrodnosti a masovej migrácii vystrašených roľníkov.