V snahe získať nadvládu vo východnej Európe viedlo Spoločenstvo vojen s Ruskom v rokoch 1605 až 1618 v dôsledku ruského obdobia problémov; séria konfliktov sa nazýva poľská-moskovská vojna alebo "Dymitriády". Úsilie viedlo k expanzii východných území Poľsko-Litovského zväzu, ale cieľ prevziať ruský trón pre poľskú vládnucu dynastiu nebol dosiahnutý. Švédsko sa snažilo o nadvládu v Baltskom mori počas poľsko-švédskych vojen v rokoch 1617-1629, a Osmanská ríša tlačila z juhu v bitkách pri Cecorovi v roku 1620 a Chotyne v roku 1621. Politika poľnohospodárskej expanzie a nevolníctva na poľskej Ukrajine vyústila v sériu kozákskych povstaní. Spoločenstvo, ktoré bolo spojencom habsburskej monarchie, sa priamo nezúčastnilo Tridsaťročnej vojny. Vladislav IV. vládol väčšinou mierumilovne, s ruskou inváziou v podobe Smolenskej vojny
1632 <unk> 1634 úspešne odrážajú. Hierarchia pravoslávnej cirkvi, ktorá bola v Poľsku po Brestskej únii zakázaná, bola obnovená v roku 1635.