Vyplňte nasledujúcu vetu:
Čínsko-sovietski konflikt (1929). V tom čase Sovietsky zväz prežíval celoštátny program masovej industrializácie v rámci prípravy na možnú vojnu na dvoch frontoch (s Nemeckom a Japonskom). Založenie Manchukuo komplikovalo situáciu, pretože na jeho území sa teraz nachádzala kolónia 40 000 sovietskych občanov, ktorí pracovali na čínskej východnej železnici. Hoci Sovieti odmietli oficiálne uznať nový štát, v marci 1935 predali železnicu Japoncom za nižšiu cenu po sérii japonských provokácií. Sovieti sa necítili pripravení na novú konfrontáciu s Japonskom a zvolili zlepšenie vzťahov s Čínou ako dočasné protiopatrenie. Liga národov mlčala v otázke japonského imperializmu, čím tlačila Čínu, aby znovu aktivovala svoje neoficiálne komunikačné kanály s jej jediným zostávajúcim potenciálnym spojencom. Anti-Kominternská dohoda, podpísaná 25. novembra 1936, vymazala posledné pochybnosti oboch strán o prebiehajúcich snahách o zmierenie. Dňa 7. júla 1937 znamenal incident na moste Marco Polo začiatok druhej čínsko-japonskej vojny. 21. augusta Čína a Sovietsky zväz podpísali pakt o neútočení. Hoci sa v pakte neuvádzalo o sovietskej vojenskej podpore, de facto sa dojednalo, že Sovieti poskytnú vojenskú aj materiálnu pomoc.