Odporúčam si prečítať si nižšie uvedený úryvok a potom odpovedať na nasledujúcu otázku v tom istom jazyku, v ktorom je uvedený úryvok:  Passage: Zloženie Majulah Singapura sa vyskytlo počas snahy o nezávislosť od Spojeného kráľovstva. Zatiaľ čo bol Singapur britskou kolóniou, jeho národnou hymnou bolo "God Save the King (alebo Queen) ". V roku 1951 dostala kolónia status mesta kráľovskou chartou od kráľa Juraja VI. V roku 1958 sa Ong Pang Boon, zástupca starostu mestskej rady Singapuru, obrátil na Zubira Saida, aranžéra a skladateľa s Cathay-Keris Film Productions, aby skomponoval tematickú pieseň pre oficiálne funkcie rady s názvom Majulah Singapura (malajčtina pre "Naďalej do Singapuru"). Táto fráza bola vybraná, pretože to bolo motto, ktoré sa malo zobraziť v divadle Victoria po jeho renovácii v roku 1958. Zubirovi trvalo rok, kým dokončil skladbu hudby a textu piesne. V jednom rozhovoru o ústnej histórii v roku 1984 spomínal na tento proces: "Trouha spočíva v takej krátkej melódii, že musím vložiť všetky slová.... [I]t musí byť veľmi jednoduché, zrozumiteľné pre všetky rasy v Singapure.... Taktiež sa radím s autorom v malajskom jazyku, aby som to mohla urobiť v správnom malajskom jazyku, ale nie príliš hlbokým a nie príliš ťažkým". Zubir napísal hymnu na základe malajského príslovia "Di mana bumi dipijak, di situ langit dijunjung" ("Mal by si pozdvihnúť oblohu krajiny, v ktorej žiješ"). Kompletná kompozícia bola prvýkrát predstavená 6. septembra 1958 Singapurským komorným ansamblom počas veľkého finále koncertu zorganizovaného v divadle Victoria na oslavu jeho oficiálneho opätovného otvorenia. V roku 1959 Singapur získal samosprávu a mestská rada bola rozpustená. Vláda mala pocit, že národná hymna je potrebná na zjednotenie rôznych rás v Singapure. Zástupca premiéra Toh Chin Chye vybral pieseň mestskej rady, pretože už bola populárna. Na Tohovu žiadosť Zubir upravil text a melódiu a revidovanú pieseň prijalo Zákonodarné zhromaždenie 11. novembra 1959. Dňa 30. novembra bol prijatý Singapurský štátny príkaz o zbrani a vlajke a národnej hymne z roku 1959, ktorý reguluje používanie a zobrazovanie...  Otázka: Kto bol politickou postavou v Singapure?
Ong Pang Boon