Odporúčam si prečítať si nižšie uvedený úryvok a potom odpovedať na nasledujúcu otázku v tom istom jazyku, v ktorom je uvedený úryvok:  Prechod: Všetky viazané protóny a neutróny v atóme tvoria malé atómové jadro a sú spoločne nazývané nukleóny. Polomer jadra sa približne rovná 1,07 3√A fm, kde A je celkový počet nukleónov. To je oveľa menšie ako polomer atómu, ktorý je asi 105 fm. Nukleóny sú spojené krátkodobým príťažlivým potenciálom nazývaným reziduálna silná sila. Pri vzdialenostiach menších ako 2,5 fm je táto sila oveľa silnejšia ako elektrostatická sila, ktorá spôsobuje, že pozitívne nabití protóny sa navzájom odrážajú. Atómy toho istého prvku majú rovnaký počet protónov, nazývaný atómový počet. V rámci jedného prvku sa môže počet neutrónov meniť, čo určuje izotop tohto prvku. Celkový počet protónov a neutrónov určuje nuklid. Počet neutrónov vo vzťahu k protónom určuje stabilitu jadra, pričom niektoré izotopy podliehajú rádioaktívnemu rozpadu. Protón, elektron a neutrón sú klasifikované ako fermióny. Fermióny sa riadia princípom Pauliho vylúčenia, ktorý zakazuje identickým fermiónom, ako napríklad viacerým protónom, obsadiť rovnaký kvantový stav v rovnakom čase. Preto každý protón v jadre musí zaujať kvantový stav odlišný od všetkých ostatných protónov a to isté platí pre všetky neutróny jadra a všetky elektróny elektronového oblaku. Jadro, ktoré má iný počet protónov ako neutrónov, môže potenciálne klesnúť do nižšieho energetického stavu prostredníctvom rádioaktívneho rozpadu, ktorý spôsobuje, že počet protónov a neutrónov sa bližšie zhodujú. V dôsledku toho sú atómy s rovnakým počtom protónov a neutrónov stabilnejšie voči rozpadu. Avšak so zvyšujúcim sa atómovým počtom si vzájomné odpuzovanie protónov vyžaduje zvyšujúci sa podiel neutrónov na udržanie stability jadra, čo mierne mení tento trend rovnakého počtu protónov k neutrónom.  Otázka: Ako sa tieto objekty spoločne nazývajú?
nukleóny