Zhrnúť článok:  Zdá sa, že evolučný strom života vyzerá skôr ako obrovský víriaci sa lízátok. Vedci zostavili najväčšiu a najpresnejšiu časovú líniu života na Zemi obsahujúcu viac ako 50 000 rôznych druhov. Nový časový strom života, ako je známy, odhalil, že namiesto prudkého rozširovania sa rozmanitosť života na našej planéte rastie konštantnou rýchlosťou. Prejdite na video. Tento nový Časový strom 50 632 druhov bol vytvorený stlačením evolučnej histórie do úzkeho šedého pásu tak, aby čas postupoval po celej šírke pásu. Rôzne farby zodpovedajú hlavným taxonomickým divíziám, ktoré sa objavili na Zemi, aby vytvorili tento lízatko alebo spirálnu galaxiu, tvarovaný evolučný strom. Tento nález je v rozpore s prevažujúcim názorom, že diverzifikácia sa spomaľuje, keď sa ekologické výklenky zaplnia druhmi, aby sa po veľkom vyhynutí opäť objavili. Výskumníci tiež zistili, že v priemere trvá približne dva milióny rokov, kým sa z existujúcej skupiny zvierat objavia nové druhy. Jedna štúdia tvrdila, že zmeny vyvolané evolúciou môžu byť reverzibilné, čo znamená, že niektoré zvieratá sa môžu vrátiť k predchádzajúcim biologickým črtám. Tento pozoruhodný objav bol vykonaný nájdením, že vtáky znovu vyrástli z kosti, ktorú pred miliónmi rokov odhadzovali dinosaury. Štúdia bola vykonaná tímom vedcov z Univerzity v Chile. Zistili, že pred 230 miliónmi rokov, dvonožní dinosaury už nepotrebovali silné zápästia svojich štvornožných bratov, a tak sa stali slabými. Počet kostí v zápästiach sa zmenšil z 11 na tri, pričom jedna z nich, ktorá by mala zmiznúť, je zvlášť zaujímavá. Ale podľa výskumu sa kosť objavila, keď sa z dinosaurov stali vtáky a začali lietať. Nová kosť, nazývaná ulnare, sa objavuje na tom istom mieste, kde sa kedysi objavila pisiformná kosť. Psíformné krídla umožňovali vtákom, aby zostali tuhé pri vzletovom pohybe. Štúdia zistila, že zmizol u dinosaurov podobných vtákom, ale moderné vtáky sa neskôr vyvinuli, aby opäť použili...
Biológovia na Temple University vytvorili spirálový pohľad na evolúciu. Použili údaje z štúdií " molekulárnych hodín " na viac ako 50 000 druhoch. Tieto analyzujú mutácie v DNA, aby vypočítali, kedy sa druhy rozvinuli. Ukazuje, že psi a ľudia mali spoločného predka pred 94,2 miliónmi rokov. Vrány a šimpanzy sa od seba oddelili pred viac ako 290 miliónmi rokov. Štúdia ukazuje, že rozmanitosť života na Zemi rastie konštantnou rýchlosťou. To je v rozpore s tradičným pohľadom na evolúciu, ktorá sa vyskytuje v nárazoch.