Napíšte pokračovanie pre tento odsek - Cisár Justinián I. opevnil Gallipoli a zriadil tam dôležité vojenské sklady kukurice a vína, z ktorých možno ešte vidieť niektoré byzantské ruiny. Po dobytí Konštantínopola latinmi v roku 1204 prešlo Gallipoli do moci Benátskej republiky. V roku 1294 Genovčania porazili benátske sily v susedstve. Katalánska spoločnosť, skupina Almogavarov pod vedením Rogera de Flor, sa tu usadila v roku 1306 a po smrti svojho vodcu zmasakrovala takmer všetkých občanov; boli márne obkľúčení spojeneckými vojskami Benátka a Byzantinskej ríše a v roku 1307 sa stiahli po demontáži opevnení. Po tom, ako bola obrana mesta poškodená pri zemetrasení, v roku 1354 ho dobyli Turci
a stala sa prvou pevnosťou Osmanskej ríše v Európe. Sultan Bayezid I. (1389 <unk> 1403) postavil hrad a vežu, ktoré sa dajú vidieť dodnes. V roku 1416 tu Benátčania pod vedením Pietra Loredana porazili Turkov. Gallipoli je miestom "hrobky trácijských kráľov", čo sa vzťahuje na hroby islamských spisovateľov Ahmeda Bicana (zomrel v roku 1466) a jeho brata Mehmeda Bicana (zomrel v roku 1451).