Napíšte pokračovanie pre tento odsek - Napriek svojej vojenskej sile sa ríša snažila len málo rozšíriť svoj už tak obrovský rozsah; najpozoruhodnejším je dobytie Británie, ktoré začalo cisárom Klaudiom (47), a dobytie Dacie cisárom Trajanom (101<unk>102, 105<unk>106). V 1. a 2. storočí boli rímske legie tiež zapojené do sporadických vojen s germánskymi kmeňmi na severe a Partskou ríšou na východe. Medzitým ozbrojené povstania (napr. Hebrejské povstanie v Judei) (70) a krátke občianske vojny (napr. v roku 68 n. l. v roku štyroch cisárov) si vyžadovali pozornosť legiónov pri niekoľkých príležitostiach. Sedemdesiat rokov židovsko-rímskych vojen v druhej polovici 1. storočia a v prvej polovici 2. storočia bolo výnimočných svojou dĺžkou trvania a násilím. Odhaduje sa, že v dôsledku prvej židovskej vzbury bolo zabitých 1.356.460 Židov
; Druhá židovská revolta (115 <unk> 117) viedla k smrti viac ako 200 000 Židov; a Tretia židovská revolta (132 <unk> 136) viedla k smrti 580 000 židovských vojakov. Židovský ľud sa nikdy nevzpamatoval až do vytvorenia štátu Izrael v roku 1948.