Vyplňte nasledujúcu vetu: Kozacké Khmelnytské povstanie v rokoch 1648 - 1657 pohltilo juhovýchodné regióny poľskej koruny; jeho dlhodobé účinky boli katastrofálne pre Spoločenstvo. Prvé "liberum veto" (parlamentné zariadenie, ktoré umožňovalo každému členovi Sejmu okamžite rozpustiť prebiehajúce zasadnutie) vykonával poslanec v roku 1652. Táto prax by nakoniec kriticky oslabila poľskú ústrednú vládu. V Perejaslavskej zmluve (1654) sa ukrajinskí povstalci vyhlásili za poddaných ruského cara. Druhá Severná vojna zúrila v polských zemách v rokoch 1655-1660; zahŕňala brutálnu a ničivú inváziu do Poľska nazývanú
Švédska potopa. Vojna sa skončila v roku 1660 Olivskou zmluvou, ktorá viedla k strate niektorých poľských severných vlastenstiev. V roku 1657 Bromberská zmluva zaviedla nezávislosť pruského vojvodstva. Sily Spoločenstva sa dobre vyvíjali v rusko-poľskej vojne (1654-1667), ale konečným výsledkom bolo trvalé rozdelenie Ukrajiny medzi Poľsko a Rusko, ako bolo dohodnuté v Andrusovskom prímerí (1667). Ku koncu vojny, povstanie Lubomirskiho, hlavná revolta magnátov proti kráľovi, destabilizovala a oslabila krajinu. Rozsiahle otrocké nájazdy krymských Tatárov tiež mali veľmi škodlivé účinky na poľské hospodárstvo. "Merkuriusz Polski", prvé poľské noviny, boli vydané v roku 1661.