Napíšte pokračovanie pre tento odsek - Kalvínsky kraj sa spočiatku pridal k silám kalvínskeho Fridricha V., ale musel sa vzdať cisárovi a rímskokatolíckej armáde. Vládnuci gróf, teraz Philipp Moritz, sa rozhodol zmeniť stranu, aby si udržal vojenské velenie svojho hlavného mesta. Bol vymenovaný za plukovníka a očakávalo sa, že poskytne tri spoločnosti. V novembri 1631 okupovali Hanau švédske vojská a do mesta vstúpil švédsky kráľ Gustav Adolf. Philipp Moritz sa rozhodol zmeniť stranu po druhý raz. Bol kalvinistom a preňho bol výber medzi rímskokatolíckym cisárom a luteránskym švédskym kráľom ako výber medzi Scyllou a Charybdis. Gustav Adolf ho menoval na plukovníka a dal mu švédsky pluk. Ako odmenu za jeho zmenu strany mu dal okres Orb, akcie, ktoré voličský majten držal v bývalom grófstve Rieneck a okresy Partenstein, Lohrhaupten, Bieber a Alzenau. Philippovi Moritzovi bratom Heinrichovi Ludwigovi (1609-1632) a Jakobovi Johannovi (1612-1636) dal mesto a okres Steinheim, ktorý bol tiež bývalým majetkom Mainzu. Tieto majetky boli stratené, keď po bitke pri Nördlingene získala nadradenosť katolícka strana
v septembri 1634. Zmena strany by opäť spôsobila, že by sa Philipp Moritz zdal byť nedôveryhodný. Preto sa rozhodol utiecť do Metzu a odtiaľ cez Chalon, Rouen a Amsterdam k svojim príbuzným z Orange-Nassau v Haagu a Delfte. Nechal svojho najmladšieho brata, Jakuba Johanna, ako regenta v Hanau, pretože Jakuba Johanna považovali za politicky neutrálneho. Hanau ako dobre rozvinutá pevnosť zostala pod kontrolou švédskych vojakov pod velením generála Jakoba von Ramsayho až do roku 1638, ktorý z Hanau kontroloval okolitú krajinu. Jakob Johann bol vylúčený z akéhokoľvek vplyvu, a tak neskôr opustil mesto.