Ukonči nasledujúcu vetu: Ophryneion sa zriedkavo spomína v existujúcich zdrojoch z staroveku. Herodot spomína, že v roku 480 pred Kr. Kserkses prechádzal po pobreží, než prešiel do Európy v blízkom Abydose. Neskôr v tom istom storočí to bolo jedno z aktejských miest, nad ktorými Mytilene stratila kontrolu po skončení
Mytilénska revolta v roku 427 pred Kr. Nápis z Atén z roku 414/413 pred n. l., ktorý zaznamenáva majetok zabavený aténskemu šľachticovi zapojenému do zmrzačenia Hermesa, naznačuje, že príbuzný Alcibiada, Axiochos, získal príjmy z pôdy na území Ophryneion. V lete roku 399 pred Kristom sa tu zastavil Xenophon, aby obetoval, keď sa vracal domov s desiatimi tisíckami. Neskôr v 4. storočí pred Kristom sa v prejave rečníka Demosténa píše o tom, ako sa Parmeno, muž, ktorý bol vyhnaný z Byzance, rozhodol usadiť v Ophryneion, ale bol nútený sa presťahovať, keď zemetrasenie zasiahlo Chersonese a zničilo jeho dom, čo pravdepodobne spôsobilo podobné škody v zvyšku mesta. Krátko po roku 316 pred Kr. boli Hectorove kosti presunuté z Ophryneion do Théb (pozri vyššie, Hektorova hrobka), hoci Strabo opis Hektorovho priestoru v Ophryneion v 1. storočí nášho letopočtu naznačuje, že tam bol stále uctievaný aj po presunutí jeho kostí. Strabon uvádza, že pred Apamejskou mierovou zmluvou v roku 188 pred Kr. bol Ophryneion pod vplyvom Dardanu na severovýchode, zatiaľ čo po tomto bode patrila Ilium. Časti hrnca a mince nájdené v Ophryneion naznačujú, že miesto bolo nepretržite obsadené aspoň do byzantského obdobia, ale s výnimkou jeho slávy ako jednorazového umiestnenia kostí Hectora, o ňom už nepočujeme.