Zhrnúť článok:  Život na Zemi mohol začať sériou chemických reakcií vyvolaných dvomi jednoduchými, ale jedovatými zlúčeninami, ktoré boli na našej planéte v hojnosti pred štyrmi miliardami rokov. Chemickí vedci tvrdia, že možno konečne vyriešili hádanku toho, ako sa na Zemi začal život. Zistili, že je možné vytvoriť tri hlavné molekulárne stavebné bloky života - DNA, bielkoviny a lipidy - z kyanovodíku, sírovodíku a ultrafialového svetla. Údery meteoritov, ako je ten na obrázku vyššie, mohli vyvolať tvorbu kyanovodíka, ktorý vedci zistili, že môže vytvárať tri základné stavebné bloky svetla v reakciách poháňaných slnečným svetlom. Ich zistenia naznačujú, že základné zložky biologických buniek sa mohli vyskytnúť súčasne v prvotných rybníkoch a prameňoch a spojili sa dohromady, aby vytvorili prvé bunky. To naznačuje, že život sa mohol najskôr objaviť tu na Zemi - z jedovatých plynov - a nie na našu planétu, kde ho priniesla kométa alebo meteorit z vesmíru. RNA znamená ribonukleová kyselina. Je to jedna z troch dôležitých molekúl, ktoré sú nevyhnutné pre všetky známe formy života - rovnako ako bielkoviny a lipidy. RNA sa tvorí z reťazcov nukleových kyselín, tých istých stavebných kameňov, ktoré tvoria DNA. Genetické informácie v bunke prúdia z DNA cez RNA do proteínov. DNA je považovaná za "plán" bunky a RNA je to, čo jej pomáha prekladať. Niektoré formy života, ako sú vírusy, používajú iba RNA a predpokladá sa, že niektoré z prvých organizmov na Zemi používali túto molekulu. Proteíny sa považujú za pracovné koníčky bunky, ktoré sa skladajú z reťazcov aminokyselín. Tie vykonávajú biochemické reakcie, ktoré sa odohrávajú v bunke a umožňujú život. Lipidy sú tukové molekuly, ktoré sa usporiadajú v formácii, ktorá môže vytvoriť ochranné vezikuly. Tvoria membránové "steny" každej živé bunky a poskytujú jej štruktúru. Sú tiež nevyhnutné na odosielanie signálov mimo bunky. Ale vedci, ktorí stoja za novou štúdiou, hovoria, že meteorit...
Vedci vytvorili prekurzory RNA, proteínov a lipidov v základných reakciách. Ich testy používali kyanovodík, sírovodík a ultrafialové svetlo. Tieto chemikálie boli na Zemi hojné pred 4 miliardami rokov. Kyanovodíkový kyslík by bol vytvorený meteorickým úlomkom reagujúcim s dusíkom v zemskej atmosfére počas opakovaných vesmírnych nárazov. Gáz sírovodík bol pravdepodobne vypustený vybuchujúcimi sopkami. Výskum viedli chemikovia z Laboratória molekulárnej biológie Medické výskumnej rady v Cambridge.