Zhrnúť článok:  V prvom genetickom výskume vedci usporiadali najväčšiu sériu ľudských genómov z jednej populácie. Tento veľkolepý zámer zahŕňal sekvencovanie DNA 2636 Islanďanov a ich porovnanie s čiastočnými sekvenciami ďalších 104 000. Medzi niekoľkými kľúčovými nálezmi sú údaje, ktoré naznačujú, že 'otca ľudstva' - náš najnovší spoločný mužský predok - žil pred 174 000 až 321 000 rokmi. Prejdite na video. V prvom genetickom výskume vedci usporiadali najväčšiu sériu ľudských genómov z jednej populácie. Epický zámer zahŕňal sekvencovanie DNA 2636 Islanďanov a porovnanie ich s čiastočnými sekvenciami ďalších 104 000, odhaľujúcim poznatky o ľudskej evolúcii. Vedci považujú Island za zlatú baňu pre genetický výskum. Krajina bola založená malou skupinou osadníkov z Európy, ktorí prišli asi pred 1 100 rokmi a zostali izolovaní nasledujúcich tisíc rokov. Keďže populácia na Islande má veľmi malú genetickú rozmanitosť, vedci môžu ľahšie nájsť genetické varianty, ktoré zvyšujú riziko ochorenia. Island má tiež silné genealogické záznamy, čo je výsledkom dobre zachovaných historických dokumentov. Tento rozsah dátumov, založený na výpočte ľudských mutácií, je v rozpore s predchádzajúcimi nálezmi, ktoré tvrdia, že otec všetkých ľudí žil pred približne 340 000 rokmi. Vedci teraz odhadujú jeho vek na 239 000 rokov - dátum bližší najbežnejšiemu ženskému predkovi ľudstva, o ktorom sa predpokladá, že žil pred 200 000 rokmi. Vedci tvrdia, že okrem evolučných poznatkov im tento súbor údajov pomôže objaviť "mutantné gény", ktoré prirodzene chránia zriedkavú skupinu ľudí pred určitými chorobami. Zatiaľ táto práca priniesla sľubné výsledky, ktoré pomohli identifikovať 20 miliónov genetických variantov medzi islandskou populáciou. Medzi týmito variáciami vedci zo spoločnosti DeCode Genetics so sídlom v Reykjavíku už našli gény, ktoré zvyšujú riziko vzniku Alzheimerovej choroby, problémov s pečeňou a štítnou žľazou. Táto práca je ukážkou jedinečnej sily, ktorú nám dáva sekvencovanie...
Vedci sekvencovali najväčší súbor genómov z jedného národa. Údaje odhaľujú niektoré prekvapivé genetické mutácie u islandských ľudí. Data tiež odhalil, že otec ľudstva je starší, než sa pôvodne myslelo. 8% populácie má gén, ktorý vôbec nefunguje. Štúdia zistila gény, ktoré zvyšujú riziko Alzheimerovej choroby a ochorenia pečene. Vedci hovoria, že údaje im pomôžu vyvinúť lepšie liečby chorôb.