Napíšte pokračovanie tohto odseku - Sulejman Veľký (1520<unk>1566) dobyl v roku 1521 Belehrad, dobyl južnú a strednú časť Maďarského kráľovstva ako súčasť osmansko-maďarských vojen a po svojom historickom víťazstve v bitke pri Mohács v roku 1526 založil osmanskú vládu na území dnešného Maďarska (okrem západnej časti) a ďalších stredoeurópskych území. Potom obsadil Viedeň.
V roku 1529, ale nezdarilo sa mu dobývať mesto. V roku 1532 podnikol ďalší útok na Viedeň, ale bol odvrátený v obliehaní Güns. Transylvániou, Vlachskom a občas aj Moldavskom sa stali kniežatstvá Osmanskej ríše. Na východe v roku 1535 Osmanskí Turci získali Bagdád od Peržanov, získali kontrolu nad Mezopotámiou a námorný prístup k Perzskému zálivu. V roku 1555 sa Kaukaz prvýkrát oficiálne rozdelil medzi Safavidov a Osmanov, čo bolo "status quo", ktoré zostalo až do konca rusko-tureckej vojny (1768 <unk> 1774). Týmto rozdelením Kaukazu, ako bolo podpísané v Amasijskom mieri, západná Arménsko, západný Kurdistan a západná Gruzínsko (vrátane západného Samtskhe) padli do rúk Osmanskej ríše, zatiaľ čo južný Dagestán, východná Arménsko, východná Gruzínsko a Azerbajdžan zostali perzské.