Otvorenie železnice do Viedne a Brna v roku 1839 (a následné rozšírenie na križovatku) predstavovalo dôležitú udalosť, ktorá priniesla industrializáciu a rast obyvateľstva: z 2 952 obyvateľov (Břeclavu a Starého Břeclavu spolu) v roku 1834 na 13 689 v roku 1930. V dôsledku toho Břeclav získal postavenie mesta (1872), stal sa sídlom súdneho (1850) a politického (1949) okresu. V roku 1919 sa zlúčili tri pôvodné obce (Břeclav, Starý Břeclav a Židovská obec Břeclav); v roku 1974 sa pripojili ďalšie dve - Poštorná a Charvátská Nová Ves (obidve boli do roku 1920 súčasťou Dolného Rakúska). V rokoch 1938-1945
Břeclav bol súčasťou nacistického Nemecka, hoci obyvatelia mesta boli prevažne česky hovoriaci. Miestni Židia (4,3% v roku 1930) a Nemci (11,6%) boli vyhostení počas druhej svetovej vojny aj po nej.