Zhrnúť článok:  Klasická hudba môže pomôcť spomaliť nástup demencie, zistila nová štúdia. Vedci zistili, že pacienti, ktorí počúvali odborníkov na Mozarta, mali zvýšenú aktivitu génov v mozgu v oblastiach vrátane pamäte a učenia. Medzitým hudba tiež ovplyvnila aktivitu génu rizikového spojeného s Parkinsonovou chorobou. Klasická hudba môže pomôcť spomaliť nástup demencie tým, že zvyšuje aktivitu génov v mozgu, zistila nová štúdia. Fínski výskumníci zistili, že zmenená aktivita bola prítomná len u pacientov s "hudobnou skúsenosťou", ktorí pravidelne počúvali hudbu, čo naznačuje dôležitosť oboznámenia s hudbou. V rámci štúdie boli účastníci vyzvaní, aby si vypočuli Mozartov husleňový koncert č. 3, G-dur, K.216, skladbu, ktorá trvá 20 minút. Experiment sa uskutočnil na účastníkoch s hudobnými skúsenosťami aj na účastníkoch bez skúseností. Účastníci výskumu počúvali Mozarta (na obrázku) 20 minút. Štúdia ukázala, že gény boli zvýšené u tých, ktorí boli považovaní za "hudobne skúsených" v oblastiach, ako je sekrécia dopamínu, čo je uvoľňovanie neurohormónu v mozgu, synaptická neurotransmisia, čo je spôsob, akým neuróny prijímajú informácie, učenie a pamäť. Zároveň sa ukázalo, že hudba znižuje reguláciu génov spojených s neurodegeneráciou, čo je progresívna strata štruktúry alebo funkcie neurónov. Výskumníci uviedli, že niekoľko up-regulovaných génov bolo tých, ktoré sú zodpovedné za učenie sa piesne a spievanie v spevácnych vtákoch. To naznačuje spoločný evolučný pozadie vnímania zvuku medzi rôznymi druhmi, povedali. Jedným z najviac postihnutých génov v tejto oblasti bol synukleín-alfa (SNCA), ktorý je tiež známym rizikovým génom pre Parkinsonovu chorobu. Vedúca štúdie, doktorka Irma Jarvela z Helsinskej univerzity, povedala: 'Výkonnosť niekoľkých génov, o ktorých je známe, že sú zodpovedné za učenie sa piesne a spievanie v spevácnych vtákoch, naznačuje spoločný evolučný pozadie vnímania zvuku medzi spevácnymi vtáčkami a ľuďmi.' Dodal: 'Dôsledkom bolo...
V štúdii pacienti počúvali Mozartov koncert na husle č. 3 20 minút. Zistilo sa, že ľudia s "hudobnou skúsenosťou" mali zvýšenú aktivitu génov. Hudba tiež ovplyvnila synukleín-alfa, rizikový gén spojený s Parkinsonovou chorobou.