Ktorý hormón, kortizol, norepinefrín alebo prolaktín, sa počas ranného pomalého spánku nezníži? Vzhľadom na predchádzajúcu otázku napíšte kontext, ktorý obsahuje odpoveď. Môže to byť 1 - 20 vetí. Kontext:
Okrem negatívnych dôsledkov nedostatku spánku sa ukázalo, že spánok a prepojený cirkadiánny systém majú silné regulačné účinky na imunologické funkcie, ktoré ovplyvňujú ako vrodenú, tak adaptivnú imunitu. Po prvé, počas raného štádia pomalého spánku náhly pokles hladiny kortizolu, epinefrínu a norepinefrínu v krvi vyvoláva zvýšenie hladiny hormónov leptínu, hormónu rastu hypofýzy a prolaktínu v krvi. Tieto signály vyvolávajú prozápalový stav prostredníctvom produkcie prozápalových cytokínov interleukín- 1, interleukín- 12, TNF- alfa a IFN- gama. Tieto cytokíny potom stimulujú imunitné funkcie, ako je aktivácia, proliferácia a diferenciácia imunitných buniek. Je to počas tejto doby, že nediferencované alebo menej diferencované, ako naivné a centrálne pamäťové T bunky, dosahujú vrchol (t. j. počas obdobia pomaly sa vyvíjajúcej adaptívnej imunitnej odpovede). Okrem týchto účinkov podporuje prostredie hormónov produkovaných v tomto čase (leptín, hormón rastu hypofýzy a prolaktín) interakcie medzi APC a T- bunkami, posun rovnováhy cytokínov Th1/ Th2 smerom k rovnováhe, ktorá podporuje Th1, zvýšenie celkového proliferácie Th- buniek a migráciu naivných T- buniek do lymfatických uzlín. Predpokladá sa tiež, že toto prostredie podporuje tvorbu dlhodobej imunitnej pamäte prostredníctvom iniciácie imunitných odpovedí Th1.