Zhrnúť článok:  Albert Einstein mohol byť génius, ale aj on sa niekedy mohol mýliť. V dvadsiatych a tridsiatych rokoch 20. storočia Einstein povedal, že nemôže podporiť podivnú teóriu, že meranie častice skutočne ovplyvňuje jej polohu. Teraz tím vedcov z Japonska a Austrálie dokázal, že táto'strašidelná akcia na diaľku' sa odohráva vo fotóne. V dvadsiatych a tridsiatych rokoch 20. storočia Einstein (vľavo) povedal, že nemôže podporiť podivnú teóriu, že meranie častice skutočne ovplyvňuje jej polohu. Teraz tím vedcov z Japonska a Austrálie dokázal, že táto'strašidelná akcia na diaľku' sa odohráva vo fotóne. Na obrázku vpravo je profesor Howard Wiseman. Podľa kvantovej mechaniky môže byť jednotlivá častica opísaná vlnovou funkciou. Môže sa šíriť na veľké vzdialenosti, ale nikdy nie je detekovaný na dvoch alebo viacerých miestach. Je to preto, že fyzici veria, že vesmír sa správa ako malá vlna pravdepodobnosti. Častice sú na mnohých miestach naraz, každá s určitou pravdepodobnosťou. To znamená, že ak by bol elektrón vystrelený cez dva otvory na obrazovke, prešiel by cez oba. Ale ak nastavíte pár kamier na sledovanie trhliny, vlnová funkcia sa zrúti. Výsledkom je, že prechádza len jednou z dier, nie obe. Profesor Howard Wiseman z Griffithsovej univerzity, ktorý spolupracoval s Tokijskou univerzitou, vykonal merania, aby ukázal, že Einstein neveril, že je skutočný - konkrétne, že ne-lokálny kolaps 'vlnnej funkcie' častice. Podľa kvantovej mechaniky môže byť jedna častica opísaná vlnovou funkciou, ktorá sa šíri na veľké vzdialenosti, ale nikdy nie je detekovaná na dvoch alebo viacerých miestach. Tento jav je v kvantovej teórii vysvetlený tým, čo Einstein v roku 1927 označil za "strašidelnú akciu na diaľku". Toto je okamžitý kolaps vlnovej funkcie tam, kde je detekovaná častica. Stáva sa to preto, že fyzici veria, že vesmír sa správa ako malá vlna pravdepodobnosti. Častice sú na mnohých miestach naraz, každá s určitou pravdepodobnosťou. To znamená, že ak bol elektron...
Predchádzajúce experimenty ukázali zapletenie s dvoma časticami. Ale toto je prvý, ktorý ukazuje zapletenosť fotónu sám so sebou. Štúdia odhaľuje, ako sa pri pozorovaní svetelného fotónu mení jeho stav. Einstein neveril, že sa to môže stať, pretože to porušuje teóriu relativity.