Dokončite nasledujúcu vetu: Jeho rané diela sú ovplyvnené silným nacionalizmom a gandhiánskymi ideálmi mieru a nenásilia. Hoci mal Joshi nacionalistické pozadie, jeho diela tiež mali tému "jednoty so svetom a každou ľudskou bytosťou". V roku 1956 došlo k posunu jeho filozofie z Gandhiho éry a jej princípov na rozdielnosť moderného života. Jeho báseň "Chinnabhinna cchu" (Som rozptýlený) odrážala túto zmenu v jeho filozofii. M. V. Desai sa domnieval, že básne "Chinnabhinna cchu" a "Shodh" (Hľadanie) "znamenávajú míľnik, ktorý zobrazuje zmysel rozpadu ľudskej osobnosti a hľadania poétickej krásy slovami". Indra Nath Choudhuri navrhol, že toto "manifestovanie noty zúfalstva, ktoré sa objavujú z pocitu bezmocnosti" je súčasťou širšieho javu viditeľného v indických básnoch zo polovice 50. rokov, ako sú Faiz Ahmad Faiz (Urdu), Jibanananda Das, Navakanta Barua, Agyeya atď. Hoci jeho literatúra z obdobia po 50. rokoch začala vyjadrovať rozdiely, má tiež hodnoty jednoty ľudstva a mieru, ktoré vyjadril začiatkom 30. rokov. Už v rokoch 1945 a 1947 začala jeho poézia vyjadrovať svoje sklamanie a rozdiely, ktoré vznikli z udalostí v tom desaťročí. Po útoku na Hirošimu a Nagasaki sa Joshi pýtal:
víťazstvo prišlo z takého zrútenia v jeho básni: