Dokončite túto vetu: Tento masívny zber pôdy v 19. storočí čoskoro vyvolal sériu roľníckych revoltí po celom Mexiku "od roku 1840 do roku
Mexická revolúcia v roku 1910". Učeník Florencia Mallon navrhol, že v reakcii na to domorodé komunity vyvinuli "svoj vlastný populárny liberalizmus, ktorý uznával komunálne inštitúcie a vlastníctvo a ktorý definoval občianstvo v zmysle, ktorý nevylučoval kultúrne odlišné skupiny". V druhej polovici devätnásteho storočia a na začiatku dvadsiateho storočia, s rastúcim rozvojom národného kapitalistického hospodárstva a industrializácie, "pôvodné komunity boli nútené migrovať do miest" a "veľkých fariem". Výsledkom tohto procesu bolo, že mnohí sa stali odtrhnutiami, keď "prijali španielčinu ako svoj hlavný jazyk a opustili svoj tradičný pocit etnickej identity, presunujúc svoju oddanosť k národnej identite, ktorú vytvoril [mexický] štát". V tomto procese "celé [pôvodné] komunity tiež zmenili svoj jazyk a svoju etnickú identitu z indiánskej na mestizu". Toto sa odráža v štatistikách tej doby. Zatiaľ čo v roku 1808 sa odhadovalo, že Indiáni a Mestizo tvoria 60% a 23% populácie, do roku 1885 to bolo 38% a 43%, a do roku 1921 to bolo 29% a 59%. Od roku 1808 do roku 1921 sa odhaduje, že približne 3 milióny ľudí zažili túto kultúrnu a etnickú transformáciu z indiánov na mestizov, čo bolo asi 1/3 alebo 1/4 celej populácie krajiny v tom čase.