Napíšte pokračovanie pre tento odsek - Tridsaťročná vojna mesto zdevastovala a od tej doby sa pomaly postupne zmenšovalo. Po katastrofálnej porážke protestantskej Heilbronnskej ligy Habsburgovcami pri Nörlingene
V roku 1634 vojvoda Eberhard III. a jeho dvor utiekli do vyhnanstva do Štrasburgu a opustili vojvodstvo na lúpeže prohabsburských síl. Habsburgovci opäť mali plnú vládu nad mestom ďalších štyri roky a v tom čase musel Stuttgart niesť bremeno ubytovania prohabsburských armád vo Švábsku. Rímsky kráľ Ferdinánd III. vstúpil do mesta v roku 1634 a o dva roky neskôr, v roku 1636, sa opäť pokúsil znovu vykatolizovať Württemberg. Nasledujúci rok zaútočila bubónová mor a zdevastovala obyvateľov. V roku 1638 sa vojvoda vrátil do ríše, ktorá bola do istej miery rozdelená medzi katolícke frakcie v regióne a úplne zničená vojnou. V samotnom vojvodstve boj, hladomor, mor a vojna znížili počet obyvateľov z 350 000 v roku 1618 na 120 000 v roku 1648 - približne 57% obyvateľov Württembergu. Oživenie bolo počas nasledujúcich niekoľkých desaťročí pomalé, ale napriek tomu sa začalo prvým kníhkupectvom mesta v roku 1650 a strednou školou v roku 1686. Tento pokrok bol takmer úplne zrušený, keď sa francúzski vojaci pod vedením Ezéchiela du Mas objavili mimo múrov mesta v roku 1688 počas Deväťročnej vojny, ale mesto bolo zachránené pred ďalším útokom vďaka diplomatickým schopnostiam Magdaleny Sibylly, ktorá vládla nad Württemberskom ako regentka pre svojho syna Eberharda Ludvicha.