Zhrnúť článok:  Ak ste sa niekedy pýtali, prečo sa námesačníci vedia pohybovať v okolí bez toho, aby narazili na prekážky, nová štúdia vám možno poskytne odpoveď. Vedci zistili, že navigačné bunky v mozgu sú rovnako aktívne, keď spíme, ako keď sme hore. Zistenia sú založené na minuloročnom objave "GPS systému" mozgu, ktorý pozostáva z skupín buniek, ktoré nám poskytujú zmysel pre smer. Vedci odhalili, že navigačné mozgové bunky (na obrázku sú zobrazené neuróny) sú rovnako aktívne, keď spíme, ako keď sme hore. Odhalili to v mozgoch myší. Výskumníci z newyorského Langone Medical Center sa zamerali na "systém riadenia hlavy" u myší, ktorý pôsobí ako kompas. Mozogové bunky v systémoch sa spúšťajú viac, keď hlava stvorenia ukazuje určitým smerom. Zistili, že tieto neuróny vedúce k hlave sú aktívne počas spánku. Výskumníci študovali mozgovú aktivitu myší počas hĺbkového spánku, alebo rýchleho pohybu očí (REM), čo je fáza známa intenzívnou aktivitou snívania u ľudí, počas ktorej sa elektrická aktivita mozgu prakticky nedá odlíšiť od aktivity počas bdenia. Zistili, že počas hlbokého spánku sa 'ihlica' kompasu mozgu u myší pohybovala rovnakou rýchlosťou, keď spali, ako keď boli hore. Výskumníci študovali mozgovú aktivitu myší počas spánku s pomalými vlnami a rýchlym pohybom očí (REM), čo je fáza známa intenzívnou aktivitou snívania u ľudí, počas ktorej je elektrická aktivita mozgu prakticky nerozlišiteľná od aktivity počas bdenia. Zobrazuje sa obrázok zo zásoby. Prvýkrát boli do mysle myší implantované vedomé spomienky, keď spali. Vedci z Vysokej vzdelávacej inštitúcie priemyselnej fyziky a chémie v Paríži vo Francúzsku použili proces opakovania udalostí v mozgu - proces opakovania udalostí daného dňa - na vytvorenie nových spomienok v mozgoch myší, zatiaľ čo spali. Tím, vedený Karimom Benchenanom, sa zameral na miesto buniek - ktoré sú neuróny, ktoré sa spustia ako odpoveď na myslenie...
Mozogový GPS systém objavili vedci len minulý rok. Odborníci z NYU študovali mozgové bunky, ktoré pôsobia ako kompas v mozgoch myší. Zistili, že počas hlbokého spánku sa "ihlica" kompasu mozgu u myší pohybovala rovnakou rýchlosťou, ako keď spali. Nájdenie by mohlo viesť k novým liečebným postupom pre problémy s navigáciou u ľudí.