Dokončite nasledujúcu vetu: Ruská cisárovná Katarína a pruský kráľ Fridrich II. vyvolali konflikt medzi členmi sejmu a kráľom o občianskych právach náboženských menšín, ako sú protestanti a grécky ortodoxní, ktorých postavenie, ktoré bolo zaručené rovnosťou s katolíckou väčšinou Varšavskou konfederáciou z roku 1573, sa značne zhoršilo. Katarína a Fridrich vyhlásili svoju podporu "šľachte" a jej "slobôd" a do októbra 1767 sa ruské vojská zhromaždili pred Varšavou na podporu konzervatívnej Radomskej konfederácie. Kráľ a jeho prívrženci nemali inú možnosť, ako súhlasiť s ruskými požiadavkami. Počas
V Sejme Repnin (nazvanom podľa neoficiálne predsedajúceho ruského veľvyslanca Nikolaja Repnina) kráľ prijal päť "večných a nezmeniteľných princípov", ktoré Katarína prisľúbila "ochraňovať na všetky časy v mene slobôd Poľska": voľba kráľov, právo "liberum veto", právo vzdať sa vernosti kráľovi a vzbúriť sa proti nemu ("rokosz"), výhradné právo "szlachta" na zastávanie úradu a pôdy a moc pozemkov vlastníkov nad svojimi roľníkmi. Všetky privilégiá ("zlaté slobody") šľachty, ktoré urobili Spoločenstvo neovládateľným, boli zaručené ako nezmeniteľné v kardinálnych zákonoch. Kardinálne zákony a práva "náboženských disidentov", ktoré schválil Repninský sejm, osobne zaručovala cisárovná Katarína. Týmito legislatívnymi aktmi Rusko prvýkrát formálne zasahovalo do ústavných záležitostí Spoločenstva.