V niekoľkých desaťročiach po založení vojvodstva Teschen, približne v rovnakom čase, keď sa stalo poplatkom kráľovstva Čech (1327), sa v miestnom vojvodskom kancelárií začali vyrábať písomné dokumenty. Úzko sa riadili vzormi stanovenými hlavným mestom krajiny, Prahou, vrátane a predovšetkým jazyka kancelárskeho úradu: latinčiny, nemčiny (po boku latinčiny od roku 1331), českej (často stále dominantnejšej nad nemeckou od polovice 15. storočia). Pravdepodobne kvôli periférnemu umiestneniu a určitej úrovni autonómie sa "cancellaria bohemica" v vojvodstve Teschen zachovala po
Bitka pri Bielej hore (1620), v kontraste s regiónom Čech. Kancelársky jazyk neodrážal etnické zloženie väčšiny obyvateľov Ciesynského Slezska, ale ovplyvnil preferenciu dobre zavedeného českého nad opätovne zavedeným nemeckým, pretože bol lingvisticky oveľa bližšie k dialektu ciesynského Slezska.