Zhrnúť článok:  Útok smiechu sa niekedy môže objaviť v najpodivnejších chvíľach. Či už je to počas prejavu alebo na stretnutí, bezmocný smiech je jedným z našich najprístupnejších správania, podľa neurológov Sophie Scott. V nedávnej prednáške TED v Vancouveri profesor Scott odhalil, že smiech často nesúvisí s komickou hodnotou, ale s našimi vzťahmi s ostatnými. Podľa profesora Sophie Scottovej sa smiech často používa ako nástroj sociálneho prepojenia, a nie ako reakcia na niečo, čo má komickú hodnotu. Podľa Davida Robsona z BBC Future Scottova štúdia ľudí v Nambii odhalila, že smiech je kľúčový kultúrny mechanizmus, ktorý pomáha pri vytváraní sociálnych väzieb. Keď Scott požiadal domorodých Namibijčanov a Angličanov, aby si navzájom počúvali nahrávky a opísali emócie, smiech bol najviac rozpoznateľný. "Ľudia si skutočne myslia, že sa väčšinou smejú vtipom iných ľudí, ale v rámci konverzácie je osoba, ktorá sa najviac smeje, vždy tá, ktorá hovorí", povedala pre BBC. Súčasný výskum profesora z University College v Londýne sa zameriava na rozlíšenie medzi falošným smiechom používaným počas konverzácie a nedobrovoľným smiechom. Vykonala skenovanie mozgu dobrovoľníkov, ktorí počúvali výrazy odporu, skutočný brušný smiech a realistický falošný smiech. Smiech aktivuje zrkadlové oblasti mozgu, ktoré napodobňujú činy iných a ona hovorí, že to je dôvod, prečo smiech môže byť tak nákazlivý. Doteraz jej výskum ukázal, že dobrovoľníci boli takmer vždy schopní identifikovať falošný smiech. Tiež zistila, že menej autentické tóny sú viac nosové a brušný smiech nikdy nepríde nosom. Výskumníci z Indiana State University zistili, že smiech môže posilniť imunitný systém až o 40 percent. Štúdia skúmala 33 zdravých žien. Polovica žien pozrela spoločne komické video, zatiaľ čo ostatné pozreli nudné video o cestovnom ruchu. Keď...
Profesorka Sophie Scottová hovorí, že smiech často nemá nič spoločné s humorom. V rozhovore je zvyčajne ten, kto sa najviac smeje, ten, kto hovorí. Ľudia sa smia 30 krát častejšie, ak sú s niekým iným. Tiež aktivuje zrkadlovú oblasť mozgu čo vysvetľuje prečo je nákazlivá.