Napíšte pokračovanie pre tento odsek - V prvej vojne Villmergen, v roku 1656, a Toggenburg vojny
(alebo Druhá vojna vo Villmergene), v roku 1712, sa Freie Ämter stal základňou pre bojujúce reformované a katolícke armády. Zatiaľ čo mier po vojne v roku 1656 nezmenil status quo, štvrtý mier v Aarau v roku 1712 priniesol reorganizáciu mocenských vzťahov. Víťazstvo dalo Zürichu príležitosť vylúčiť katolícke kantóny z vlády v grófstve Baden a priľahlej oblasti Freie Ämter. Freie Ämter boli potom rozdelené do dvoch líniou, ktorá sa tiahla od šibenice vo Fahrwangene až po vežu kostola v Oberlunkhofene. Severná časť, takzvaná Unteren Freie Ämter (nižšia Freie Ämter), ktorá zahŕňala okresy Boswil (časti) a Hermetschwil a Niederamt, bola ovládaná Zürichom, Bernom a Glarusom. Južná časť, Oberen Freie Ämter (horné Freie Ämter), bola ovládaná predchádzajúcimi siedmimi kantónmi, ale Bern bol pridaný, aby sa stal ôsmym.