Zhrnúť článok:  (CNN) V roku 1984 sa Margaret Thatcherová prvýkrát stretla s Michailom Gorbačovom (predtým, ako sa stal sovietskym vodcom). Keď sa jej spýtali, čo si o nej myslí, povedala: "Môžeme spolu obchodovať. Obaja veríme v naše vlastné politické systémy. On pevne verí vo svoje, ja pevne verím v moje. Nikdy sa navzájom nezmeníme". "Spoločné podnikanie" by mohlo dnes zhrnúť vzťah Washingtonu a Teheránu. Majú vzájomné záujmy v Iraku, Afganistane, možno aj v Jemene -- rovnako ako spoločný cieľ dohody o iránskom jadrovom programe, ak nie o tom, ako sa k nemu dostať. Obamova administratíva má veľký záujem presviedčať Irán späť do "spoločenstva národov", pretože je to regionálna mocnosť, hlavný hráč v nestabilnej časti sveta. Ak by jadrové rozhovory ponechali Irán ako "prahový štát" - schopný stať sa jadrovou mocnosťou v krátkom čase - Turecko, Egypt a iné krajiny v regióne by mohli byť tiež v pokušení ísť na jadrovú energiu. A Izrael by mohol vykonať svoju hrozbu vojenského útoku na iránske zariadenia. Ale americké a iránske záujmy sa zbiehajú v oveľa bližších smeroch. Porážka Islamského štátu v Iraku a Sýrii (ISIS) - najvýznamnejšieho a najnaliehavejšieho cieľa zahraničnej politiky USA - si vyžaduje iránsku pomoc, a dosť veľkú. Okrem leteckých útokov koalície sú pozemné sily zložené z irackých bezpečnostných síl, šiitských milícií a iránskych poradcov a dôstojníkov. V niektorých oblastiach bolo aktívne iránske letectvo. V nedeľu iracké jednotky a milície začali ofenzívu, aby získali Tikrit a provinciu Salahuddin späť od ISIS. Po Mosule je Tikrit možno najdôležitejšou pevnosťou ISIS v Iraku. Podľa iránskej spravodajskej agentúry Fars bol na prednej línii nikto iný ako vodca iránskych síl Quds (alebo Revolučných strážcov), Qasem Soleimani. Soleimani - často nazývaný iránskym špiónom - má obrovský vplyv v Bagdade aj v Damasku. A Revolučná garda má vplyv na mocnú šiitskú milíciu v Iraku známu ako Hashid Shaabi, ktorá je dôležitou zložkou...
Dlhoroční nepriatelia USA a Irán sa ocitli na rovnakej strane v niektorých kritických konfliktoch. Jadrová dohoda by uvoľnila sankcie voči Iránu a umožnila by mu venovať viac zdrojov na podporu Asadovho režimu v Sýrii.