Napíšte pokračovanie tohto odseku - Caesar uvádza v "Bellum Gallicum", že v roku 57 pred Kr. poslal svojho "protégé", Publia Crassa, aby sa zaoberal pobrežnými kmeňmi v Armorice (vrátane Veneti) v kontexte rímskej invázie do Británie
plánovaný na nasledujúci rok, ktorý sa nakoniec stratil až do roku 55. Hoci Cézar tvrdí, že boli prinútení podriadiť sa rímskej moci, nie sú žiadne dôkazy o počiatočnom odporu galských kmeňov a skutočnosť, že Cézar poslal iba jednu legiu na rokovania s Benátmi, naznačuje, že sa neočakávali žiadne problémy. Caesarova správa je pravdepodobne súčasťou politického príbehu, ktorý bol vytvorený na ospravedlnenie dobytia Galov a na zľahčenie jeho zrušeného plánu napadnúť Britániu v roku 56". Vedec Michel Rambaud tvrdil, že Galovia si spočiatku mysleli, že uzavreli spojenectvo s Rimanmi, a nie že sa im vzdajú.