Napríklad sa hovorí, že matematik a astronóm Theodosius z Bitínie vynašiel univerzálnu slnečnú hodinku, ktorá bola presná kdekoľvek na Zemi, hoci o nej sa vie len málo. Iní napísali o slnečnej hodine v matematike a literatúre obdobia. Marcus Vitruvius Pollio, rímsky autor De Architectura, napísal o matematike gnomónov alebo lopatky slnečnej hodinky. Počas vlády cisára Augusta, Rimania postavili najväčšiu slnečnú hodinku, Solarium Augusti. Jej gnomon bol obel z Heliopolis. Podobne, obel z Campus Martius bol použitý ako gnomon pre slnečné hodinky Augusta.
matematik a astronóm