Zhrnúť článok:  (CNN) V roku 1971 fyzik konceptualizoval existenciu štvrtého základného prvku v elektronickom obvode, okrem troch, ktoré boli už v tom čase používané. Volal sa Leon Chua a veril -- z dôvodov symetrie -- že dodatočná komponenta by mohla byť jedného dňa skonštruovaná, aby spojila rezistor, kondenzátor a induktor. Nazval ho "memristor", zmes slov pamäť a rezistor. Trvalo 37 rokov, kým naše inžinierske schopnosti dohnali túto myšlienku: prvý memristor bol postavený spoločnosťou Hewlett Packard v roku 2008. A dnes mnohí výskumníci veria, že by to mohlo vyvolať revolúciu v výpočtovej technike. Jednoducho povedané, memristor by mohol znamenať koniec elektroniky, ako ju poznáme, a začiatok novej éry nazývanej "iónika". Tranzitor, vyvinutý v roku 1947, je hlavnou zložkou počítačových čipov. Funguje pomocou toku elektrónov, zatiaľ čo memristor spája elektróny s iónmi alebo elektricky nabitými atómami. V tranzistore, keď je prúd elektrónov prerušený, napríklad prerušením napájania, všetka informácia je stratená. Ale memristor si môže pamätať množstvo náboja, ktoré cez neho prechádzalo, a podobne ako pamäťová tyč si uchová údaje aj keď je vypnutý prúd. To môže otvoriť cestu pre počítače, ktoré sa okamžite zapínajú a vypínajú ako žiarovka a nikdy nestrácajú dáta: pamäť RAM, alebo pamäť, sa už nebude vymazávať, keď sa stroj vypne, bez toho, aby bolo potrebné uložiť niečo na pevné disky, ako je to pri súčasnej technológii. Ale memristory majú ďalší zásadný rozdiel v porovnaní s tranzistormi: môžu uniknúť hraniciam binárneho kódu. Spočiatku sa táto technológia bude využívať hlavne na vytváranie superrýchlych pamäťových čipov, ktoré obsahujú viac údajov a spotrebujú menej energie. Len toto by spravilo bežné počítače oveľa výkonnejšími, ale neskôr by mohol memristor tiež prevziať spracovanie. Jennifer Ruppová je profesorkou elektrochemických materiálov na ETH v Zürichu a pracuje s IBM na vývoji stroja založeného na memristore. Memristory, poukazuje na to,...
Memristor je nový typ elektrického komponentu, ktorý by mohol spôsobiť revolúciu v elektronike. Prvýkrát bol konceptualizovaný v sedemdesiatych rokoch, dávno predtým, ako sa vôbec mohol postaviť. Výskumníci z ETH spolupracujú s IBM na memristoroch pre budúce počítačové zariadenia. Čipy na báze memristorov by nevyžadovali kremík, takže by sme mohli vidieť počítače vo oknách, textiliách alebo dokonca v kávových šálkach.