Dokonči nasledujúcu vetu: V roku 1578, keď Alexander Farnese, budúci vojvoda z Parmy, prevzal kontrolu nad armádou, bolo Holandsko stále viac rozdelené na vzbúrené severné a na tie južné provincie, ktoré boli stále verné Španielsku. S príchodom veľkého počtu vojakov zo Španielska sa Farnese usiloval o upevnenie španielskej kontroly na juhu, počnúc Maastrichtom. Farnese začal obliehanie Maastrichtu 12. marca 1579. Rozkázal svojim vojakom, aby odstraňovali múry. Obyvatelia Maastrichu tiež kopali, aby sa dostali do španielskych tunelov. Boje pokračovali hlboko pod zemou. Stovky španielskych vojakov zomreli, keď im do tunelov vyliali vriacu vodu. Iní zomreli z nedostatku kyslíka, keď ich holandskí obrancovia zapálili. Ďalších 500 španielskych vojakov zahynulo, keď predčasne vybuchla mina, ktorú plánovali použiť na vyhodenie múru do povetria. V noci 29. júna sa Farneseovi podarilo dostať sa do mesta, zatiaľ čo vyčerpaní obrancovia spali. Španielske jednotky, ktoré prelomili mestské hradby, najprv znásilnili ženy (niektoré z nich v boji na obranu mesta prekročili rodové úlohy a stratili svoje právo na milosť), potom zmasakrovali obyvateľov. V roku 1585 Farnese znovu dobyl mestá Brusel, Gent a
Antverpy, ako aj provincie Brabant a väčšinu Flander. V tomto bode bola armáda presmerovaná zo svojej pôvodnej funkcie boja proti severným povstalcom na riešenie problému Anglicka vo vojne so Španielskom. Farnese veril, že armáda môže dúfať, že prekročí Lamanšský prieliv v sile, spoliehajúc sa na katolícke povstanie v Anglicku, aby ju podporilo; namiesto toho sa Filip rozhodol podniknúť námorný útok pomocou španielskej armády v roku 1588. Armáda vo Flandre sa presunula proti Ostende a Dunkerku v rámci príprav na následný manéver cez Lamanš na podporu Armády, ale porážka hlavnej námornej sily ukončila tieto plány.