Citește pasajul de mai jos și apoi răspunde la întrebarea de mai jos în aceeași limbă ca și pasajul:  Trecerea: La un moment dat în viitor, IK Pegasi A va consuma combustibilul de hidrogen din miezul său și va începe să evolueze departe de secvența principală pentru a forma o gigantă roșie. Envelopa unei gigante roșii poate crește la dimensiuni semnificative, extinzându-se de până la o sută de ori față de raza sa anterioară (sau mai mare). Odată ce IK Pegasi A se extinde până în punctul în care pătura sa exterioară se revarsă peste lobul Roche al tovarășului său, se va forma un disc de acreție gazoasă în jurul piticii albe. Acest gaz, alcătuit în principal din hidrogen şi heliu, se va acumula apoi pe suprafaţa companionului. Acest transfer de masă între stele va provoca, de asemenea, micşorarea orbitei lor reciproce. Pe suprafaţa piticii albe, gazul acumulat va deveni comprimat şi încălzit. La un moment dat, gazul acumulat poate atinge condițiile necesare pentru producerea fuziunii hidrogenului, producând o reacție nebună care va conduce o parte din gaz de la suprafață. Acest lucru ar duce la o explozie (recurentă) de nova - o stea variabilă cataclismică - iar luminozitatea piticii albe ar crește rapid cu mai multe magnitudini pentru o perioadă de mai multe zile sau luni. Un exemplu al unui astfel de sistem stelar este RS Ophiuchi, un sistem binar format dintr-o gigantă roșie și o pitică albă însoțitoare. RS Ophiuchi a explodat într-o nova (recurentă) în cel puțin șase ocazii, adăugând de fiecare dată masa critică de hidrogen necesară pentru a produce o explozie fără precedent. Este posibil ca IK Pegasi B să urmeze un model similar. Cu toate acestea, pentru a acumula masă, numai o parte din gazul acumulat poate fi expulzată, astfel încât cu fiecare ciclu, pitica albă ar crește constant în masă. Astfel, chiar dacă s-ar comporta ca o nova recurentă, IK Pegasus B ar putea continua să acumuleze un plic în creștere. Un model alternativ care permite piticii albe să acumuleze în mod constant masă fără a izbucni ca o nova se numește sursa de raze X supermoale din apropierea binară (CBSS). În acest scenariu, rata de transfer de masă la binarul de pitică albă este astfel încât o ardere de fuziune constantă poate fi menținută pe suprafață ca sosirea...  Întrebare: viteza lui IK Pegasus A ar putea fi de până la ce?
100 <unk> 200 km/s