Deși dovezile au fost obținute din rămășițele umane vechi de 4.500 de ani. Potrivit studiului din 2018, genomurile virale obținute prin secvențierea puștii de vânătoare au devenit cele mai vechi obținute vreodată din mostre de vertebrate. De asemenea, s-a constatat că unele tulpini antice de hepatită virală încă infectează oamenii, în timp ce altele au dispărut. Acest lucru a respins credința că hepatita B a apărut în Lumea Nouă și s-a răspândit în Europa în jurul secolului al XVI-lea. Un alt studiu din 2018 al rămășițințelor unui copil mumificat găsit în Bazilica San Domenico Maggiore din Napoli a concluzionat că copilul, care a trăit în secolul al XVI-lea, avea o formă de HBV și că virusul era strâns legat de variantele moderne.
hepatită serică