Citește pasajul de mai jos și apoi răspunde la întrebarea de mai jos în aceeași limbă ca și pasajul:  Trecerea: În China antică, valorile pentru π au inclus 3.1547 (aproximativ 1 d.Hr.), √10 (100 d.Hr., aproximativ 3.1623) și 142/45 (secolul al III-lea, aproximativ 3.1556). În jurul anului 265 d.Hr., matematicianul din Regatul Wei, Liu Hui, a creat un algoritm iterativ bazat pe poligon și l-a folosit cu un poligon cu 3.072 laturi pentru a obține o valoare a lui π de 3.1416. Liu a inventat mai târziu o metodă mai rapidă de calcul al lui π și a obținut o valoare de 3,14 cu un poligon cu 96 de laturi, profitând de faptul că diferențele de suprafață ale poligonilor succesivi formează o serie geometrică cu un factor de 4. Matematicianul chinez Zu Chongzhi, în jurul anului 480 d.Hr., a calculat că 3,1415926 < π < 3,1415627 și a sugerat aproximările π ≈ 355/113 = 3,14159292035... și π ≈ 22/7 = 3,142857142857..., pe care le-a numit Milü (""raport apropiat") și Yuelü ("raport aproximativ"), respectiv, folosind algoritmul lui Liu Hui aplicat unui poligon cu 12.288 laturi. Cu o valoare corectă pentru primele șapte cifre decimale, această valoare a rămas cea mai exactă aproximare a lui π disponibilă pentru următorii 800 de ani. Astronomul indian Aryabhata a folosit o valoare de 3,1416 în Āryabhaṭīya (499 d.Hr.). Fibonacci în c. 1220 a calculat 3.1418 folosind o metodă poligonală, independentă de Arhimede. Autorul italian Dante a folosit aparent valoarea 3+√2/10 ≈ 3.14142. Astronomul persan Jamshīd al-Kāshī a produs 9 cifre sexagesimale, aproximativ echivalentul a 16 cifre decimale, în 1424 folosind un poligon cu laturi de 3×228, care a fost recordul mondial timp de aproximativ 180 de ani. Matematicianul francez François Viète în 1579 a obținut 9 cifre cu un poligon de 3 × 217 laturi. Matematicianul flamand Adriaan van Roomen a ajuns la 15 zecimale în 1593. În 1596, matematicianul olandez Ludolph van Ceulen a ajuns la 20 de cifre, un record pe care mai târziu l-a mărit la 35 de cifre (ca urmare, π a fost numit "numărul Ludolfian" în Germania până la începutul secolului al XX-lea). Omul de știință olandez Willebrord Snellius a ajuns la 34 de cifre în 1621, iar astronomul austriac Christoph Grienberger a ajuns la 38 de cifre în 1630 folosind 1040 de laturi, care rămâne...  Întrebare: Câte cifre are Viète folosind un poligon cu un număr extrem de mare de laturi?
9.