Citește pasajul de mai jos și apoi răspunde la întrebarea de mai jos în aceeași limbă ca și pasajul:  Trecerea: Einstein (1907b) a discutat problema dacă, în corpuri rigide, precum și în toate celelalte cazuri, viteza informației poate depăși viteza luminii și a explicat că informația ar putea fi transmisă în aceste circumstanțe în trecut, astfel că cauzalitatea ar fi încălcată. Deoarece acest lucru contravine radical oricărei experiențe, vitezele superluminale sunt considerate imposibile. El a adăugat că trebuie să se creeze o dinamică a corpului rigid în cadrul SR. În cele din urmă, Max Born (1909), în cursul lucrării sale menționate mai sus cu privire la mișcarea accelerată, a încercat să includă conceptul de corpuri rigide în SR. Cu toate acestea, Paul Ehrenfest (1909) a arătat că conceptul lui Born conduce la așa-numitul paradox Ehrenfest, în care, datorită contracției lungimii, circumferința unui disc rotativ este scurtată, în timp ce raza rămâne aceeași. Această întrebare a fost, de asemenea, examinată de Gustav Herglotz (1910), Fritz Noether (1910) și von Laue (1911). Laue a recunoscut că conceptul clasic nu este aplicabil în SR deoarece un corp "rigid" posedă infinit de grade de libertate. Cu toate acestea, în timp ce definiția lui Born nu era aplicabilă corpurilor rigide, era foarte utilă în descrierea mișcărilor rigide ale corpurilor. În legătură cu paradoxul Ehrenfest, a fost discutat (de Vladimir Varićak și alții) dacă contracția lungimii este "reală" sau "aparentă" și dacă există o diferență între contracția dinamică a lui Lorentz și contracția cinematică a lui Einstein. Cu toate acestea, a fost mai degrabă o dispută asupra cuvintelor, deoarece, după cum a spus Einstein, contracția lungimii cinematice este "aparentă" pentru un observator care se mișcă împreună, dar pentru un observator în repaus este "reală" și consecințele sunt măsurabile.  Întrebare: Ce se crede a fi imposibil?
viteze superluminoase