Rezumaţi articolul:  Iulius Cezar s-a prăbuşit în bătălia de la Thapsus în 46 î.Hr. şi a trebuit să fie dus în siguranţă. Istoricii au crezut mult timp că a fost rezultatul unui atac de epilepsie, evidenţiind alte simptome, cum ar fi vertigo, ameţeli şi slăbiciune în membre. Dar noi cercetări sugerează că generalul roman ar fi putut de fapt să sufere de o serie de mini-accidente vasculare cerebrale care i-au afectat atât starea mentală, cât și fizică. Iulius Cezar s-a prăbușit în bătălia de la Thapsus în 46 î.Hr. și a trebuit să fie dus în siguranță. Istoricii au crezut mult timp că a fost rezultatul unui atac de epilepsie, dar noi cercetări sugerează altceva. Doctorii de la Imperial College din Londra au ajuns la această concluzie după ce au analizat simptomele lui Cezar descrise în documentele greceşti şi romane, potrivit unui raport al lui Ian Sample din The Guardian. "Posibile explicaţii cardiovasculare au fost întotdeauna excluse pe motiv că până la moartea sa el a fost, presupus, sănătos fizic atât în timpul relaţiilor private, cât şi în timpul relaţiilor cu nobilii", au scris cercetătorii în studiul lor. Francesco Galassi, un medic la Imperial care a efectuat analiza cu Hutan Ashrafian, un chirurg la colegiu, spune că există o serie de simptome pe care mini-accidente vasculare cerebrale le pot explica mai bine decât epilepsia. Noile cercetări sugerează că generalul roman ar fi putut de fapt să sufere de o serie de mini-accidente vasculare cerebrale care i-au afectat atât starea mentală, cât și cea fizică. Medicii de la Imperial College din Londra au ajuns la această concluzie după ce au analizat simptomele lui Cezar descrise în documentele grecești și romane. De exemplu, se știa că Cezar a suferit de depresie spre sfârșitul vieții sale, care ar fi putut fi rezultatul deteriorării creierului din cauza accidentelor vasculare cerebrale. Poate că au existat motive sociale pentru care liderul militar şi moştenitorul său ales, Octavian, au crezut că suferă de epilepsie. În antichitate, epilepsia era denumită "boala sacră" printre greci. Era percepută de cei neinstruiţi în medicină sau...
Generalul roman a suferit de vertigo, ameţeli şi slăbiciune în membre. Istoricii au crezut de mult timp că a fost cauzată de apariţia târzie a epilepsiei. Epilepsia era adesea numită "boala sacră" în Roma antică. O nouă analiză a simptomelor dezvăluie că au mai multe în comun cu infarctul.