În timp ce studiul științific al limbajului este cunoscut sub numele de lingvistică și este în general considerat o știință socială, o știință naturală sau o știință cognitivă, studiul limbilor este încă central pentru științele umaniste. O bună parte din filozofia secolului al XX-lea și a secolului al XXI-lea a fost dedicată analizei limbajului și întrebării dacă, așa cum a susținut Wittgenstein, multe dintre confuziile noastre filozofice derivă din vocabularul pe care îl folosim; teoria literară a explorat caracteristicile retorice, asociative și ordonate ale limbajului; iar lingviștii istorici au studiat dezvoltarea limbilor de-a lungul timpului. Literatura, care acoperă o varietate de utilizări ale limbajului, inclusiv proza (cum ar fi romanul), poezia și drama, se află, de asemenea, în centrul curriculumului umanist modern.
literatura în această limbă, precum și limba în sine