În deceniile de după război, Bihalji-Merin a publicat o serie de cărți care promovează moștenirea culturală iugoslavă, în special pe subiectele artiștilor naivi de origine, cum ar fi Ivan Generalić, pietrele de mormânt medievale bosniace, precum și pictori abstracti, cum ar fi Vangel Naumoski. A fost membru al comisiei internaționale de experți care a organizat expoziția Cincizeci de ani de artă modernă și este creditat cu asigurarea unei expuneri fără precedent pentru arta iugoslavă la Expoziția Mondială din 1958.
În Bruxelles.