Rezumaţi articolul:  Un procuror a respins acuzaţiile că preşedintele argentinian Cristina Fernandez de Kirchner a încercat să acopere implicarea Iranului într-un atentat cu bombă din 1994 în Buenos Aires. Mișcarea procurorului Javier de Luca de a renunța la caz ar putea însemna un sfârșit definitiv al acuzațiilor care au tulburat națiunea, potrivit agenției de știri Telam de stat din Argentina. Cazul a devenit de mare interes la nivel mondial după ce procurorul inițial care a adus acuzațiile a fost găsit mort în ianuarie. Alberto Nisman a fost găsit mort la câteva zile după ce a făcut acuzaţiile. Moartea sa a stârnit indignare şi teorii ale conspiraţiei. Nisman a susținut că guvernul Argentinei a fost de acord să nu meargă după suspecții iranieni în bombardament în schimbul unui acord comercial favorabil. Bombardarea din 1994 a unui centru comunitar evreiesc din capitala Argentinei este cel mai mortal atac terorist din istoria ţării. Optzeci şi cinci de oameni au fost ucişi, iar sute au fost răniţi. Un al doilea procuror a preluat conducerea după moartea lui Nisman și a dus cazul în instanță în februarie. Un judecător a respins cazul, spunând că acuzaţiile lui Nisman nu se întemeiau. După aceea, cazul a mers la procurorul de Luca pentru un posibil recurs. Luni, de Luca a anunțat că în investigația sa a constatat că "nu a existat nicio crimă aici, fie efectuată, fie tentată", potrivit lui Telam.
Procurorul care analizează acuzaţiile împotriva preşedintelui Argentinei spune că nu s-a comis nicio crimă. Procurorul original care a adus cazul a fost găsit mort în ianuarie.