Completați următoarea frază: Partea finală a creației lui Sadoveanu cuprinde, de asemenea, o serie de piese în care abordarea narativă a fost, potrivit lui Crohmălniceanu, "corectată" pentru a arăta tipul său preferat de reclus câștigat de noua societate. În esență, susține Ungureanu, noul stil este cel al "reportajelor și al informațiilor simple, adaptate la ordinele care vin de sus". Printre aceste lucrări se numără "Nada Florilor" din 1951 și "Clonț-de-fier", alături de o piesă neterminată, "Cântecul mioarei". În "Nada"..., băiatul ţăran Culai îl urmează pe eroul său, Alecuțu, în viața de fabrică. "Clonț-de-fier", o refacere ideologizată a "Demonul tinereții", este despre un călugăr care se întoarce din izolare în lumea muncitorilor, unde peisajul este remodelat de lucrările de construcții la scară largă. Potrivit lui Ungureanu, ea arată, de asemenea, universul lui Sadoveanu dezbrăcat de "toate semnificațiile sale profunde". În timp ce autorul lor a ajuns să personifice noile orientări culturale, cărțile anterioare ale lui Sadoveanu, de la "Frații Jderi" la "Baltagul", au fost supuse cenzurii comuniste. În noile ediţii au fost eliminate diverse afirmaţii care contraveneau orientărilor ideologice: cărţile nu mai puteau conţine în general menţiuni despre Basarabia (o regiune încorporată în Uniunea Sovietică de către un
1940 ocupație) sau credințele ortodoxe românești. Într-un astfel de caz, cenzorii "Baltagul" au eliminat afirmația unui personaj că "rusul" era prin natură "cel mai beat dintre toți, [...] un cerșetor și un cântăreț demn la târguri".