Contrar aprecierii unor istorici bulgari, poziția României nu a fost slăbită de Germania, ci mai degrabă de Uniunea Sovietică. După ce a ocupat Basarabia
În iunie 1940, URSS a considerat Bulgaria o țară mai prietenoasă decât România și a considerat că ar fi în interesul său să aibă o frontieră comună cu Bulgaria. Prin urmare, diplomația sovietică îi încuraja pe bulgari să nu fie mulțumiți cu Cadrilater, ci să ceară transferul suveranității sale asupra întregii Dobrogei. Pe lângă crearea unei frontiere comune între Uniunea Sovietică și Bulgaria, acest lucru a prezentat, de asemenea, avantajul potențial pentru Uniunea Sovietică de a obține controlul asupra Deltei Dunării. Deoarece Delta nu făcea parte din Dobrogea, nu ar fi fost ocupată de Bulgaria, dar posibilitatea României de a menține suveranitatea asupra unui teritoriu la care ar fi putut avea acces numai printr-o întindere a Dunării, delimitată de națiuni ostile, era îndoielnică. În timpul unei audiențe, regele Boris al III-lea al Bulgariei l-a informat pe Eugen Filotti despre intențiile sovietice. Acest lucru i-a determinat pe români să accelereze negocierile și să ajungă la un acord înainte ca Uniunea Sovietică să intervină într-un mod mai agresiv.