1648-1657 m. Kazachų Chmelnyckų sukilimas apėmė Lenkijos karūnos pietryčius; jo ilgalaikis poveikis buvo pražūtingas Bendrijai. Pirmasis "liberum veto" (parlamentinis įtaisas, leidžiantis bet kuriam Seimo nariui nedelsiant nutraukti sesiją) buvo taikomas 1652 m. Ši praktika galiausiai labai susilpnintų Lenkijos centrinę vyriausybę. Perejaslavo sutartimi (1654) Ukrainos sukilėliai paskelbė save Rusijos caro pavaldžiais. Antrasis Šiaurės karas vyko 1655-1660 m. Lenkijos pagrindinėse vietovėse; jis apėmė žiaurią ir pražūtingą Lenkijos invaziją, vadinamą Švedijos potvyniu.
- Taip. Karas baigėsi 1660 m. Olivos sutartimi, dėl kurios buvo prarasti kai kurie Lenkijos šiauriniai valdžiai. 1657 m. Brombergo sutartimi buvo nustatyta Prūsijos kunigaikštystės nepriklausomybė. Bendruomenių pajėgos sėkmingai kovojo Rusijos ir Lenkijos kare (1654-1667), tačiau galutinis rezultatas buvo nuolatinis Ukrainos pasidalijimas tarp Lenkijos ir Rusijos, kaip buvo sutarta Andrusovo paliaubose (1667). Karui baigiantis Lubomirskių maištas, didžiulis magnatų sukilimas prieš karalių, destabilizavo ir susilpnino šalį. Didžiulės apimties vergų įsiveržimai iš Krymo tatarų taip pat turėjo labai kenksmingą poveikį Lenkijos ekonomikai. "Merkuriusz Polski", pirmasis Lenkijos laikraštis, buvo išleistas 1661 metais.