Apibendrinti straipsnį:  1971 m. fizikas įvertino, kad elektroninėje grandinėje yra ketvirtas pagrindinis elementas, be trijų, kurie tuo metu jau buvo naudojami. Jo vardas buvo Leon Chua ir jis tikėjo, kad dėl simetrijos priežasčių vieną dieną gali būti sukonstruotas papildomas komponentas, kuris sujungtų rezistorą, kondensatorių ir induktorį. Jis pavadino jį "memristor", žodžių "memory" ir "resistor" junginys. Mūsų inžinerijos gebėjimams prireikė 37 metų, kad pasiektų šią idėją. Pirmasis memristoras buvo pagamintas "Hewlett Packard" 2008 metais. Šiandien daugelis mokslininkų mano, kad tai gali sukelti kompiuterinių technologijų revoliuciją. Paprasčiau tariant, memristoras gali reikšti elektronikos pabaigą, kaip mes ją žinome, ir naujos eros pradžią, vadinamą "ioninėmis". 1947 metais sukurtas tranzistorius yra pagrindinė kompiuterių lustų sudedamoji dalis. Jis veikia naudojant elektronų srautą, o memristoras elektronai sujungia su jonais arba elektriniu įkrovimu užpildyti atomais. Tranzistoriuje, kai elektronų srautas yra nutrauktas, tarkim, nutraukiant energiją, visa informacija yra prarasta. Bet memristoras gali prisiminti per jį tekėjusio įkrovos kiekį, ir panašiai kaip atminties lazdelė jis išlaikys duomenis net ir tada, kai galia yra išjungta. Tai gali atverti kelią kompiuteriams, kurie tuoj pat įsijungia ir išjungia kaip lemputė ir niekada nepraranda duomenų: RAM ar atminties nebebus ištrinta, kai mašina išjungta, be to, nereikia nieko išsaugoti kietajame diske, kaip dabartinėje technologijoje. Tačiau memistorai turi dar vieną esminį skirtumą, palyginti su tranzistoriais: jie gali išvengti dvejetainio kodo ribų. Iš pradžių ši technologija daugiausia bus naudojama supergreitiems atminties lustams sukurti, kuriuose būtų daugiau duomenų ir suvartojama mažiau energijos. Vien tik tai padarytų įprastus kompiuterius daug galingesnius, bet vėliau memristoras taip pat galėtų atlikti apdorojimą. Jennifer Rupp yra elektrocheminių medžiagų profesorius ETH Ciuriche, ir ji dirba su IBM, kad sukurtų memristorių pagrindu sukurtą mašiną. Ji pabrėžia, kad memristoriai...
Memristoras yra naujas tipo elektrinis komponentas, kuris gali sukelti revoliuciją elektronikoje. Jis pirmą kartą buvo konceptualizuotas 1970-aisiais, daug anksčiau nei buvo galima pastatyti. ETH mokslininkai bendradarbiauja su IBM kuriant memristorius būsimiems kompiuterių įrenginiams. Memistoriuose pagrįstiems lustams nereikėtų silicio, todėl mes galime matyti kompiuterius langose, tekstilėje ar net kavos puodeliuose.