Andrzej Zbylitowski gimė "apie". 1565, tikriausiai Zagorzyce, Świętokrzyskie Voivodeship, kaip Stanisław ir Jadwiga Rożnówna sūnus, taip pat Pirmasis pusbrolis Piotr Zbylitowski. Baigęs studijas užsienyje, jis grįžo į šalį ir 1585 m. tapo Štefano Batorio, o vėliau Zigmundo III Vazos rūmų dvarininku. 1592 m. jis tapo karališkosios rūmų šeimininku (Master of the Pantry of the Crown). Savo politinėmis pažiūromis jis buvo Jan Zamoyski pasekėjas. Kaip politinis poetas, žinomas savo pavardėmis, jis tapo populiarus 1590-1591 m. Seimo metu. Zbylitowski buvo labai produktyvus rūmų poetas, jo žymiausi politiniai darbai apima 1587 m. Sveikinimo rašymą Zigmuntui III Vazei, kuris grįžo į Rzeczpospolitą, pasveikinimo poemas dėl Byczynos mūšio
"O zwycięstwie osiągniętym w r. 1588", dabar nežinomas poemas Anna iš Suomijos "Pisanie satyrów puszcz litewskich... o łowach w Białobieżach" (1589), "Epithalamium na wesele... Zygmuntowi III i arcyksiężnie JM rakuskiej Annie" (1592) ir 1595 m. genethliacon dėl kunigaikščio Vladislavo krikšto. 1593 m. Zbylitowski kartu su Sigmundu III Vaza keliavo į Švediją ir šią kelionę pavaizdavo poemoje "Droga do Szwecyjej namożniejszego w północnych krainach Pana, Zygmunta III, polskiego i szwedzkiego króla, odprawiona w roku 1594", kurią vėliau 1597 m. išleido Jakub Siebeneicher. 1597 m. jis apsigyveno Zbylitowska Góra, kur parašė dvi kaimo eilėraščius: "Żywot szlachcica we wsi" (1597) ir "Wieśniak" (1600).