Apibendrinti straipsnį:  Jie buvo ankstyvojo žmogaus rūšis, kuri, kaip manoma, klajojo Europoje ir Azijoje iki 300 000 metų, kol galiausiai išnyko. Dabar mokslininkai mano, kad atmetė vieną iš pagrindinių teorijų apie tai, kas sukėlė neandertaliečių išnykimą. Jie nustatė, kad milžiniškas ugnikalnio išsiveržimas Italijoje prieš 40 tūkst. metų mažai paveikė šios rūšies išnykimą. Neandertaliečiai, kaip parodyta aukščiau iš televizijos serialo "Eidamas su neandertaliečiais", jau buvo mažėjantys, kai prieš 40 000 metų Italijoje vyko Kampanijos ignimbrito išsiveržimas, sukėlęs plačią klimato atšaldymą. Nors Kampanijos Ignimbrito išsiveržimas buvo vienas didžiausių ugnikalnių sprogimų Europoje, mokslininkai sako, kad dėl to išsiveržimo atsiradęs šaltėjimas ir padidėjęs rūgšties lietaus lygis mažai turėjo įtakos vietovėms, kuriose gyveno neandertaliečiai. Jie tvirtina, kad neandertaliečių populiacija jau buvo pradėjusi mažėti, kai išsiveržė ugnikalnis, ir to nepakanka, kad sukeltų jų išnykimą. Neandertaliečiai galėjo sukurti ir dėvėti pirmuosius pasaulio papuošalus prieš 130 000 metų, sako mokslininkai. Tyrėjai, ištirę aštuonias baltos uodegos erškėno, rastos Krapinoje, Kroatijoje, sparnus, sako, kad iš jų buvo gaminami kaklaraičiai ar apyrankės. Neandertaliečiai, kurie kadaise gyveno vietovėje, kur jie buvo atrasti, nešiojosi neandertaliečius. Antropologai iš Kanzaso universiteto sako, kad spąstai, atrodo, buvo pagaminti į simbolinius papuošalus 80 000 metų prieš šiuolaikinių žmonių atvykimą į Europą. Šie atradimai papildo vis daugiau įrodymų, kad neandertaliečiai nebuvo lėtai mąstančios ir primityvios būtybės, kaip jie dažnai vaizduojami. Vietoj to, jie sako, kad tai tikriausiai buvo konkurencija su šiuolaikiniais žmonėmis, kuri lėmė neandertaliečių išnykimą. Kalifornijos universiteto Berklyje žemės mokslų katedros daktaras Benjaminas Blekas, vadovavęs tyrimui, sakė: 'Radiokarboniniu datuojant nustatyta, kad Kampanijos Ignimbrito išsiveržimo metu...
Didžiulis ugnikalnio išsiveržimas buvo kaltinamas dėl neandertaliečių išnykimo. Kalifornijos Berklio universiteto mokslininkai modeliavo išsiveržimo smūgį. Jie nustatė, kad Italijos išsiveržimas atšaldė Europos klimatą 2-4 laipsniais Celsijaus. Tačiau tyrėjai sako, kad ten, kur gyveno neandertaliečiai, buvo mažiau atvėsimo. Tai rodo, kad išsiveržimas nedalyvavo rūšies išnykime. Mokslininkai sako, kad labiausiai tikėtina, kad tai būtų konkurencija su šiuolaikiniu žmogumi.