Apibendrinti straipsnį:  Žemės apatinėje mantijoje buvo aptiktas naujas "superviskiškas" sluoksnis. Šis atradimas gali paaiškinti, kodėl Žemės tektoninių plokščių dalys kartais užsimezga ir sutvirtėja 930 mylių (1500 km) po žeme. Tai taip pat galėtų paaiškinti, kodėl žemės drebėjimai vyksta giliai Žemės viduje, ir tai rodo, kad ji yra karštesnė, nei manoma anksčiau. Čia parodyta supaprastinta vieno iš Žemės tektoninių plokščių plokštelės paveikslėlio, nusileidžiančio per viršutinę mantiją, tada sustojus ir susikaupus 930 mylių gylyje, kur Jutos universiteto eksperimentai rodo, kad Žemėje yra labai kietas arba klampus sluoksnis. Tyrimą atliko Jutos universiteto mokslininkai, susmulkinę mineralus tarp deimantų, kad imituotų sąlygas Žemės viduje. Pagrindiniai Žemės sluoksniai yra plonas žemės pluntas, nuo 6 iki 80 kilometrų gylio, 2900 kilometrų gylio mantija ir geležies branduolys. Bet yra ir dalinių dalių. Žemės žievė ir dalis viršutinės mantijos sudaro tektonines arba litosferines plokštes, kurios yra 60-90 mylių (97-145 km) storio, kurios yra kaip viršuje esančios konveyrinės juostos, nešančios žemynus ir jūros dugnus. Jie yra atsakingi už žemynų formavimąsi ir vis dar aktyvūs, kaip rodo žemės drebėjimai ir ugnikalnių išsiveržimai. Tačiau mokslininkai niekada negalėjo išsiaiškinti, kodėl Žemėje atsirado tektoninės plokštės, o kitose planetose - ne. Praeitais metais Yale sakė, kad išsprendė paslaptį ir sakė, kad raktas yra mažyčiai mineralai akmenyse. Tyrimai rodo, kaip ir kada Žemė sukūrė vieną savo išskirtiniausių bruožų - standžias tektonines plokštes - ir kodėl Venera, Žemės dvynė, niekada to nepadarė. "Manome, kad visa tai priklauso nuo mažyčių mineralų grūdų elgesio akmenyse", - sakė Yale universiteto geofizikas dr. Davidas Bercovici, pagrindinis tyrimo, paskelbto žurnale "Nature", autorius. Mokslininkai teigia, kad ankstyvose Žemės dienose mantijos konvekcija sukėlė silpnas litosferos zonas - išorinį planetos apvalkalą. Šios zonos išliko, išsivystė į plokštės ribas, ir galiausiai...
Tyrimą atliko Jutos universiteto mokslininkai. Jie susmulkino mineralus tarp deimantų, kad imituotų Žemės šerdį. Ir jie atrado naują regioną 930 mylių po žeme. Superkuzinis regionas gali paaiškinti, kodėl kai kurios plokštės nesusurpsta. Be to, rezultatai rodo, kad Žemės viduje karštesnis nei manoma.