Socialinė žiniasklaida dažnai dalyvauja politinėse kovose dėl visuomenės suvokimo ir interneto veiklos kontrolės. Kai kuriose šalyse interneto policija arba slaptosios policijos pareigūnai stebi ar kontroliuoja piliečių naudojimąsi socialinėmis žiniasklaida. Pavyzdžiui, 2013 m. kai kurie socialiniai tinklai Turkijoje buvo uždrausti po Taksim Gezi parko protestų. Teismas šalyje laikinai sustabdė "Twitter" ir "YouTube" veiklą. Naujas įstatymas, priimtas Turkijos parlamento, suteikė imunitetą Telekomunikacijų direktorato (TİB) personalui. TİB taip pat buvo suteikta teisė užblokuoti prieigą prie konkrečių interneto svetainių be teismo sprendimo. Tačiau 2014 m. TİB užblokavęs "Twitter" konstitucinis teismas nusprendė, kad tai pažeidžia žodžio laisvę. Neseniai, 2014 m. Tailando perversme
, visuomenei buvo aiškiai nurodoma nesidalyvauti ar "lykai" socialiniuose tinkluose, nes priešingu atveju jiems gresia kalėjimas. Tų pačių metų liepos mėnesį, reaguodami į tai, kad "WikiLeaks" paskelbė slaptą Viktorijos Aukščiausiojo Teismo nutartį, Australijos žiniasklaida citavo žiniasklaidos advokatus, kurie sakė, kad "bet kas, kuris "tweet" nuorodą į "WikiLeaks" ataskaitą, paskelbia ją "Facebook" arba bet kokiu būdu dalijasi ja internete, taip pat gali būti apkaltintas". 2020 m. liepos 27 d. Egipte dvi moterys buvo nuteistos kalėti dvejus metus už tai, kad paskelbė "TikTok" vaizdo įrašus, kurie, vyriausybės teigimu, "pažeidžia šeimos vertybes".