1789 m. vasarą Prancūzijoje prasidėjusi revoliucija turėjo didelį poveikį kolonijai. Nors prancūzų kolonistai diskutuodavo, kaip nauji revoliuciniai įstatymai turėtų būti taikomi Sen Domingui, 1790 metais prasidėjo tikras pilietinis karas, kai laisvieji spalvotieji vyrai tvirtino, kad pagal Žmogaus ir piliečio teisių deklaracijos sąlygas jie irgi yra prancūzų piliečiai. Dešimt dienų iki kritimo
1789 m. liepos mėn. Prancūzijos Nacionalinė Asamblėja balsavo už šešių delegatų vietą iš Saint-Domingue. Paryžiuje Julien Raimond ir Vincent Ogé vadovaujama turtingų mulatų grupė nesėkmingai kreipėsi į baltųjų augintojų delegatus, kad jie paremtų mulatų pretenzijas dėl visapusiškų pilietinių ir politinių teisių. 1790 m. kovo mėn. Nacionalinė Asamblėja suteikė pilnas pilietines teises "de couleur gens" grupei "Société d'Amis des Noirs", kurios lyderiai buvo Raimondas ir Ogé.