Paskutinis kartas, kai Norvegijoje buvo naudojama žievelės duona kaip bado maistas, buvo Napoleono karų metu. Pradėjus auginti bulves kaip pagrindinį pasėlius, ūkininkai, kai grūdai nesugebėjo pasėlioti, pradėjo auginti alternatyvius pasėlius, todėl dribsnių duonos ir pelkių pyragų nebebūdavo. Šiaurės Švedijoje saemių žolės iš škotų pušies derliaus pėdsakų žinoma nuo 1890-ųjų, o Suomijoje "pettuleipä" (iš tikrųjų "pinienos žolės duona") buvo valgoma Suomijoje kaip skubios pagalbos maistas, kai trūko maisto, ypač per Didįjį bado 1690-aisiais, per antrąjį bado 1860-aisiais ir neseniai per 1918-ųjų pilietinį karą
- Taip.