Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: klasikinės mechanikos pagrindu yra sąvoka, kad kūno judesį galima apibūdinti kaip laisvo (ar inercinio) judesio ir nukrypimų nuo šio laisvo judesio derinį. Tokie nukrypimai atsiranda dėl išorinių jėgų, veikiančių ant kūno pagal antrąjį Niutono judėjimo dėsnį, kuriame teigiama, kad ant kūno veikianti grynosios jėgos vertė yra lygi to kūno (inercinei) masei padauginta iš jo pagreičio. Geriausi inerciniai judesiai yra susiję su erdvės ir laiko geometrija: klasikinės mechanikos standartinėse atskaitos sistemose laisvojo judėjimo objektai juda išilgai tiesių linijų pastoviu greičiu. Šiuolaikinėje kalboje jų keliai yra geodezijos, tiesos pasaulio linijos išlenktoje erdvėje. Priešingai, galima tikėtis, kad inercinio judesio, kai tik nustatoma stebint faktinį kūno judėjimą ir atsižvelgiant į išorines jėgas (pvz., elektromagnetizmą ar trintį), gali būti naudojama erdvės geometrijos, taip pat laiko koordinatų apibrėžimui. Tačiau, kai į žaidimą patenka gravitacija, atsiranda dviprasmybė. Pagal Niutono gravitacijos dėsnį, nepriklausomai patvirtintą tokiais eksperimentais kaip Eotvoso ir jo įpėdinių (žr. Eotvoso eksperimentą), egzistuoja laisvo kritimo visuotinybė (taip pat žinomas kaip silpno ekvivalencijos principas arba universali inercinės ir pasyvios gravitacinės masės lygybė): bandomojo kūno trajektorija laisvo kritimo atveju priklauso tik nuo jo padėties ir pradinės greičio, bet ne nuo jokių jo medžiagų savybių. Supaprastinta jo versija yra Einsteino eksperimentas su liftu, parodyta dešiniame paveiksle: stebėtojui nedideliame uždarame kambaryje neįmanoma nuspręsti, nustatant tokių kūnų, kaip išmestas kamuolys, trajektoriją, ar kambarys yra ramybėje gravitaciniame lauke, ar laisvoje erdvėje rakete, kuri pagreitėja gravitacinio lauko greičiu. Atsižvelgiant į laisvo kritimo visuotinumą, nėra pastebimo skirtumo tarp inercinio judėjimo ir judėjimo gravitacinės jėgos įtakoje. Tai rodo...  Klausimas: kas sukelia objektų laisvą kritimą?
gravitacija