Įrašykite šio skyriaus tęsinį - Gali atrodyti kontraintuityvu, kad toks pat branduolinio ginklo sukeltos žalos kiekis galėjo būti sukurta mažesniu tūkstančių uždegimo bombų kiekiu; tačiau Antrojo pasaulinio karo patirtis patvirtina šį teiginį. Pavyzdžiui, nors 1945 m. Hirošimos miestas nebuvo tobulas klonas, įprastiniame Drezdeno bombardavime, Jungtinės Karalystės Karališkosios oro pajėgos (RAF) ir Jungtinių Valstijų kariuomenės oro pajėgos (USAAF) 1945 m. Vasario 13-14 naktį išleido iš viso 3441,3 tonų (apie 3,4 kilotonų) šaudmenų (apie pusė iš jų buvo uždegimo bombos), o tai sukėlė "daugiau nei" miesto sunaikinimą gaisro ir gaisrų audros poveikiu pagal vieną autoritetingą šaltinį arba maždaug kitą. Iš viso per keletą mėnesių 1945 m. Į miestą buvo nukreipta apie 4,5 kilotonų įprastinių ginklų, o tai lėmė, kad maždaug miestas buvo sunaikintas sprogimo ir ugnies poveikiu. 1945 m. kovo 9-10 d. vykusioje operacijoje "Susitikimo namai" 279 iš 334 "B-29" bombardavo Tokiją, numetę 1 665 tonas uždegimo ir didelio sprogimo bombų, dėl to buvo sunaikinti daugiau nei 10 000 akrų pastatų, ketvirtadalis miesto. Priešingai nei per šiuos puolimus, kai Hirošimoje buvo išmesta viena 16 kilotonų branduolinė bomba, dalis miesto buvo sunaikinta sprogimo, ugnies ir ugnies audros poveikiu. Panašiai ir JAV oro pajėgų chirurgas majoras Cortezas F. Enloe, dirbęs su Jungtinių Valstijų strateginio bombardavimo tarnyba (angl. United States Strategic Bombing Survey, USSBS), sakė, kad 21 kilotonės branduolinė bomba, nukreipta į Nagasakiją, nepadarė tiek daug žalos, kaip plėtotas įprastinių oro pajėgų smūgis į Hamburgą.
- Taip.