Apibendrinti straipsnį:  Seniausios pasaulyje mumijos, palaidotos daugiau nei prieš 7000 metų sausroje šiaurės Čilės dykumoje, klimato kaitos metu virsta juodomis purvėmis. Mokslininkai nustatė, kad didėjantis drėgnis gali sukelti bakterijų, gyvenančių ant Chinchorro mumijų išsaugotos odos, plitimą. Tada bakterijos maitinasi senovės oda, todėl ji suskaidoma į juodą gleivinę. Šiauriniame Čilės mieste Arikoje Chinchorro mumijų išorėje išsaugota oda pradėjo sparčiai degraduotis, nes bakterijos ir drėgnas oras paverčia ją juodomis gleivėmis, kaip matyti iš aukščiau esančios nuotraukos. Tyrėjai sako, kad padidėjęs drėgmės lygis Arikoje (Čilė) kelia pavojų 120 Činchorro mumijų Tarapacės universiteto archeologiniame muziejuje. Tačiau jie perspėja, kad šimtai kitų mumijų, palaidotų po smėlio paviršiumi slėniuose visame regione, taip pat yra pavojuje. Nors kai kurios ankstyviausios mumijos, rastos Atakamos dykumoje, atrodo, buvo natūralaus išsaugojimo rezultatas itin sausos sąlygomis, maždaug 5000 m. Pr. Kr., Chinchorro žmonės pradėjo tyčia išsaugoti savo mirusiuosius. Nors ši praktika buvo pradėta 2000 metų anksčiau, nei senovės egiptiečiai pradėjo mumijuoti savo mirusiuosius, Činchorro metodai dažnai buvo stebėtinai sudėtingi. Jie dažnai būdavo ypač atsargūs, saugodami mirusių vaikų ir kūdikių palaikus - tai rodo, kad šis veiksmas turėjo gilią reikšmę, siejant gyvus su mirusiais. Pirmiausia kinchorro ištraukė smegenis ir organus, o po to atstatė kūną pluoštais. Tuščią kaukolę jie užpildavo šiaudu ar pelena. Tuomet jį sušildavo su trąšomis ir sujungdavo žandikaulį su kaukolė. Plokštelė buvo naudojama, kad stuburas būtų tiesus, o oda buvo sutvirtinta, o po to padengta manganu, raudonu okeru ar purvu pagaminta pasta. Tarapačios universiteto archeologė profesorius Marcela Sepulveda sakė: 'Per pastaruosius 10 metų šis procesas paspartėjo. Labai svarbu gauti daugiau...
Šimtai mumijų, kurias saugojo ir palaidojo senovės Chinchorro žmonės, buvo atrasta sausoje Atacama dykumos smėlyje šiauriniame Čilėje. Per pastaruosius dešimt metų juodos drėgnos dėmės atsirado ant kai kurių mumijų. Mokslininkai rado bakterijas ant konservuotos odos, kurios suskaldo mumijas. Didėjantis drėgmės lygis regione padidino odos bakterijų aktyvumą. Tada jie priverčia konservuotą odą suskaidyti į juodą gleivą. Mokslininkai tikisi apsaugoti mumijas nuo tolesnės žalos.