Užpildykite šią frazę: Katalikų laikraštis "Esprit" kritikavo Petainą dėl jo antisemitinių įstatymų, ir laikraštis buvo uždarytas. Iš pradžių Prancūzijos vyskupai atsargiai pasisakė prieš žydai. 1997-aisiais Prancūzijos bažnyčia paskelbė "atgailos deklaraciją" dėl šio požiūrio. Netrukus po to, kai Pacelli tapo popiežiumi, Vichy Prancūzija paskelbė antisemitinius dekretus. Vichy ambasadorius Vatikane Leonas Berardas pranešė savo vyriausybei, kad pasikalbėjęs su kompetentingomis institucijomis, Šventasis Sostas neturi neįveikiamų sunkumų ir neketina į tai įsitraukti. Karo metu kardinolas Tisserantas paragino Vatikaną griežtai pasmerkti nacizmą. Po
1942 m. liepos 15 d. Velodrom d'Hiver žydų apėmimas, Šiaurės kardinolų ir arkivyskupų asamblėja išsiuntė protestinį laišką Petainui, o po 1942 m. Vichy Prancūzijoje žydų apėmimo, keli vyskupai - Tulūzų arkivyskupas Saliège'as, Montaubano vyskupas Théas, Kardinolas Gerlier (Liono arkivyskupas), Monsenjoras Edmundas Vansteenbergas iš Baionės ir Monsenjoras Moussaronas iš Albieno - pasmerkė apėmimus iš kanceliarijos ir parapijų paskirstymo, nepaklusdami Vichy režimui. Tūkstančiai kunigų, vienuolių ir pasauliečių padėjo prancūzų žydams, saugodami daugybę jų vienuolynuose, internatuose, prezbiterijose ir šeimose. Kaip rašoma laikraštyje "The New York Times", "tų dvasininkų pasipriešinimas po 1942-ųjų prisidėjo prie to, kad trys ketvirtadaliai Prancūzijos žydų populiacijos išliko, daugelį jų apsaugė prancūzų katalikai". Tarp Prancūzijos katalikų religinių asmenų yra: kapucinų vienuolis Père Marie-Benoît, kardinolis Gerlier, Tulūzės arkivyskupas Jules-Géraud Saliège ir Montaubanų vyskupas Pierre-Marie Théas.