Graikija įstojo į Pirmąjį pasaulinį karą 1917 m. su ketinimu užimti Konstantinopolį (Istanbulą) ir Smyrną (Izmirą) iš Osmanų, su Didžiosios Britanijos ir Prancūzijos vyriausybių skatinimu, kurie taip pat pažadėjo Graikijos vyriausybei "enosis" su Kipru tam tikru etapu. Tęsiantis pontiškų graikų genocidas
Osmanų imperijoje taip pat vaidino svarbų vaidmenį. Nors tarp graikų ir turkų tiesioginių kovų buvo nedaug, kai 1918 m. žlugo Osmanų imperija, graikai skubiai reikalavo užimti sąjungininkų jiems pažadėtas žemes. 1920 m. Sèvro sutartimi Graikijai buvo suteikta rytinė Trakija ir maždaug 17 000 km2 plotas Vakarų Anatolijoje aplink Smirną. Šią sutartį pasirašė Osmanų vyriausybė, tačiau ji niekada neįsigaliojo, nes Parlamentas jos ratifikavo.