1939 m. rugpjūčio mėn. Nacių Vokietija ir Sovietų Sąjunga pasirašė Molotovo-Ribbentropo paktą, pagal kurį Suomija ir Baltijos šalys buvo perduotos sovietų "įtakai". Po Lenkijos invazijos Sovietų Sąjunga Baltijos šalims išsiuntė ultimatumus, reikalaudama, kad jų teritorijoje būtų karinės bazės. Baltijos šalys priėmė sovietų reikalavimus ir 1940 metų vasarą prarado nepriklausomybę. 1939 m. spalio mėn. Sovietų Sąjunga nusiuntė tokį patį prašymą Suomijai, bet suomių atsisakė suteikti jokių žemės plotų ar karinių bazių Raudonosios armijos naudojimui. Dėl to Sovietų Sąjunga pradėjo karinę invaziją į Suomiją.
1939 m. lapkričio 30 d. Sovietų lyderiai prognozavo, kad Suomija bus užkariauta per kelias savaites. Nors Raudonoji armija turėjo daug vyrų, tankų, šautuvų ir lėktuvų, suomių pajėgos apsigynė savo šalį apie 3,5 mėnesius ir vis tiek sėkmingai išvengė invazijos. Žiemos karas baigėsi 1940 m. kovo 13 d. Maskvos taikos sutartimi, pagal kurią Suomija prarado Karelų sąsiaurį Sovietų Sąjungai. Vinterinis karas buvo didelis Sovietų Sąjungos prestižo praradimas, ir dėl neteisėtos atakos ji buvo pašalinta iš Tautų Lygos. Suomija per karą iš daugelio šalių gavo daug tarptautinės geros valios ir materialinės pagalbos.