Užpildykite šią frazę: Lenkijos ir Maskvos Rusijos santykiai buvo įtempti, nes vis labiau beviltiška Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė įtraukė Lenkijos karalystę į karą su Maskva maždaug XVI amžiuje. Kaip rašė lenkų istorikas Andrzejus Nowakas, nors prieš tai lenkų ir rusų ryšiai buvo retkarčiais, būtent Lenkijos sąjunga su Lietuva atvedė provakarietišką katalikų Lenkiją ir ortodoksų Rusiją į realius, nuolatinius santykius su abiem valstybėmis, dalyvaujančiomis "konkurse dėl politinio, strateginio ir civilizacinio pranašumo Vidurio ir Rytų Europoje". Nors kartais buvo bandymų sudaryti sąjungą tarp naujos Lenkijos-Lietuvos valstybės ir Maskvos (įskaitant keletą bandymų išrinkti Maskvos carus į Lenkijos sostą ir sukurti Lenkijos-Lietuvos-Moskvos Sąjungą), visi jie žlugo. Vietoj to vyko keletas karų. Pažymėtina, kad per Lenkijos-Moskvos karą (1605-1618 m.) Lenkija pasinaudojo politiniu požiūriu susilpnėjusia Maskvos valstybe, kurią sukėlė pilietinis karas, ir Lenkijos pajėgos užėmė Maskvą - įvykis, kuris tapo vienu iš daugelio būsimų Lenkijos-Rusijos santykių lemiamų momentų. Maskvos, dabar transformuojantis į Rusijos imperiją, atsakė pasinaudodama silpnėjant Karalystei, perimdama ginčytinas teritorijas ir perkeldama savo sienas į vakarus po Rusijos-Lenkijos karo (1654-67), o vėliau dalyvavo Karalystei sunaikinant
Švedijos potvynis. XVIII a. pradžioje, kai Tautų sąjungos (Auksinės laisvės) politinė sistema virto anarchija, rusai galėjo įsikišti į Lenkijos vidaus reikalus politiniu ir kariniu požiūriu. Maždaug XVIII a. viduryje Rusijos ambasadorių ir pasiuntinių į Lenkiją įtaka buvo lyginama su kolonijų vicekaralių įtaka, o Rusijoje Bendrija buvo laikoma protektorato forma.