Apibendrinti straipsnį:  Jei kada nors susimąstėte, kodėl miegamieji gali judėti aplinkoje nesusidūrę su kliūtimis, į šį klausimą gali atsakyti naujas tyrimas. Mokslininkai atrado, kad navigacijos ląstelės smegenyse yra tokios pat aktyvios, kai miegame, kaip ir tada, kai esame budrūs. Šis atradimas paremtas praėjusių metų atradimu apie smegenų "GPS sistemą", kurioje yra ląstelių, kurios suteikia mums kryptį, grupes. Mokslininkai atskleidė, kad navigacijos smegenų ląstelės (pavaizduota neuronų iliustracija) miegodamos yra tokios pat aktyvios kaip ir budamos. Jie padarė savo atradimą pelės smegenyse. Niujorko universiteto Langono medicinos centro tyrėjai tyrė pelės "galvos krypties sistemą", kuri veikia kaip kompasas. Sistemų smegenų ląstelės aktyvuoja daugiau, kai būtybės galva nukreipta tam tikra kryptimi. Jie nustatė, kad šie galvos krypties neuronai yra aktyvūs miego metu. Mokslininkai tyrė pelių smegenų veiklą giliojo miego, vadinamo REM (rapid eye movement - greito akių judesio) metu, kuris yra stadija, žinoma dėl intensyvaus sapnų aktyvumo žmogui, kurio metu smegenų elektrinė veikla yra praktiškai neatskiriama nuo aktyvumo, kai žmogus yra budrus. Jie išsiaiškino, kad gilio miego metu smegenų kompaso "aduta" judėjo tuo pačiu greičiu, kai žiurkės miegojo, kaip ir tada, kai buvo budrios. Tyrėjai tyrė pelių smegenų veiklą lėto bangų ir greito akių judesio (REM) miego metu, t. y. žmogaus intensyvaus sapnavimo etapo, kurio metu smegenų elektrinė veikla yra praktiškai neatskiriama nuo aktyvumo budinant. Parodomas atsarginis vaizdas. Pirmą kartą, sąmoningos atminties buvo įterptos į pelės protą, kai jos miegojo. Prancūzijoje, Paryžiuje, įsikūrusioje pramonės fizikos ir chemijos aukštojo mokslo institucijoje mokslininkai, miegant pelių smegenims, naudojo smegenų atkūrimo procesą - dienos įvykių atkūrimo procesą - ir sukūrė naujus prisiminimus. Komanda, vadovaujama Karim Benchenane, sutelkė dėmesį į vietos ląsteles, kurios yra neuronai, kurie atsako į mąstymą...
Smegenų GPS sistema mokslininkai atrado tik pernai. Niujorko universiteto ekspertai ištyrė smegenų ląsteles, kurios veikia kaip kompasas pelėms. Jie nustatė, kad giliojo miego metu smegenų kompaso "adulas" žiurkėms judėjo tuo pačiu greičiu, kai jos miegojo. Šis atradimas gali paskatinti naujus gydymo būdus žmonių navigacijos problemoms.