Apibendrinti straipsnį:  Banginis, kuris prieš 17 milijonų metų suklydo į kitą pusę Afrikos upės ir plaukė šimtus mylių, padeda atskleisti esminį žmogaus evoliucijos momentą. Palaeontologai atrado senovinio šiuolaikinių banginių protėvio fosilizuotus liekanus vienoje iš žiauriausių dykumos rajonų Turkanoje, Kenijoje. Tai leido mokslininkams tiksliai nustatyti, kada Rytų Afrikos kraštovaizdis pradėjo keistis, kai žemė aplink Didžiąją griovimo slėnį pradėjo pakilti. Ši 17 milijonų metų senumo fosilija, rodoma nuotraukoje viršuje, yra iš banginio, rastas toli į vidų Kenijoje ir atskleidė, kada prasidėjo Rytų Afrikos tektoninis pakilimas, kuris drastiškai pakeitė klimato aplinką. Tai buvo lemiamas momentas žmogaus evoliucijoje iš primatų, nes jis sukūrė sausas atviras buveines, kurios paskatino mūsų beždžionėms panašius protėvius pirmą kartą vaikščioti vertikaliai. Jie sako, kad banginis keliavo taip toli į upę, ta vietovė turėjo būti daug drėgnesnė, daug lygesnė ir dominuoja miškai. Tai tikriausiai vienas ypatingiausių žmogaus biologijos aspektų - kad moterys tam tikro amžiaus praranda gebėjimą daugintis. Tačiau mokslininkai nustatė, kad žudikai - rūšis, nuo žmonių išsiskyrusi per beveik 94 milijonus metų evoliucijos - taip pat kenčia nuo menopauzės. Šis atradimas gali padėti suprasti, kodėl atsirado menopauzė. Biologus ilgą laiką sukrėtė savybės, mažinančios rūšies reprodukcinį gebėjimą, evoliucija, ir egzistuoja keletas teorijų, kodėl ji atsirado žmonėms. Ekseterio ir Jorko universitetų mokslininkų komanda galbūt išsiaiškino menopauzės priežastį - bent jau žudikų banginių. Jie nustatė, kad tai leidžia vyresnėms, patyrusioms patelėms vadovauti savo šeimoms maisto ieškojime ir taip stiprinti visos grupės gebėjimą išgyventi. Šie atradimai taip pat gali padėti paaiškinti, kodėl žmonių populiacijoje atsirado menopauzė - tai leido vyresnėms moterims perduoti savo žinias ir padėti rūpintis...
Kėnijos vakarinės Turkanos dykumoje buvo atrasta spygliuočių banginių fosilija. Jūrų žinduolių palaikai buvo iškasti už 459 mylių nuo vandenyno. Manoma, kad jis išplaukė senovės Anzos upę, suklydęs klaidingai. Tuo metu Rytų Afrika būtų buvusi lygesnė, drėgnesnė ir padengta miškais. Mokslininkai sako, kad tai yra pagrindinis taškas prieš tai, kai kraštovaizdis pradėjo pakilti. Dėl to klimatas išdžiūvo, o buveinė tapo mažiau miškų. Mokslininkai sako, kad tai paskatino ten gyvenančius primatus išsivystyti į dviračius vaikščiotojus.