Apibendrinti straipsnį:  Albertas Einšteinas galėjo būti genijus, bet net jis kartais klydo. 1920-aisiais ir 1930-aisiais, Einšteinas sakė, kad negali palaikyti keistos teorijos, kad dalelių matavimas iš tikrųjų veikia jų vietą. Dabar mokslininkų komanda iš Japonijos ir Australijos įrodė, kad šis "baisrus veiksmas nuotolėje" vyksta fotone. 1920-aisiais ir 1930-aisiais, Einšteinas (kairėje) sakė, kad negali palaikyti keistos teorijos, kad dalelės matavimas iš tikrųjų veikia jos vietą. Dabar mokslininkų komanda iš Japonijos ir Australijos įrodė, kad šis "baisrus veiksmas nuotolėje" vyksta fotone. Dešinėje - profesorius Howardas Wisemanas. Pagal kvantinę mechaniką, vieną dalelę galima apibūdinti bangine funkcija. Jis gali plisti dideliais atstumais, bet niekada nėra aptiktas dviejose ar daugiau vietų. Taip yra todėl, kad fizikai tiki, jog Visata elgiasi kaip maža tikimybės banga. Dalelės yra daugelyje vietų vienu metu, kiekviena su tam tikra tikimybe. Tai reiškia, kad elektronas, iššautas per dvi ekrano plyšes, pereis per abi. Bet jei įdėsite porą kamerų stebėti plyšę, bangų funkcija žlunga. Dėl to jis patenka tik į vieną iš plyšių, o ne į abi. Griffithso universiteto profesorius Howardas Wisemanas, dirbęs Tokijo universitete, padarė matavimus, norėdamas parodyti tai, ko Einšteinas netikėjo, kad yra realu - būtent dalelės "bangos funkcijos" nevietinį žlugimą. Pagal kvantinę mechaniką, viena dalelė gali būti apibūdinama bangos funkcija, kuri plinta dideliais atstumais, bet niekada nėra aptikta dviejose ar daugiau vietų. Šis reiškinys kvantinėje teorijoje aiškinamas tuo, ką Einšteinas 1927 m. pavadino "baisingais veiksmais atstumu". Tai akimirksnis bangos funkcijos žlugimas į bet kurią dalelės aptikimo vietą. Taip nutinka, nes fizikai tiki, kad visata elgiasi kaip maža tikimybės banga. Dalelės yra daugelyje vietų vienu metu, kiekviena su tam tikra tikimybe. Tai reiškia, kad jei elektronas buvo...
Ankstesni eksperimentai parodė susipainiojimą su dviem dalelėmis. Bet tai pirmas kartas, kai fotonas susipainioja su savimi. Tyrimas atskleidė, kaip šviesos fotonas keičiasi būseną, kai jis stebimas. Einšteinas netikėjo, kad tai gali atsitikti, nes tai pažeidžia reliatyvumo teoriją.