Užbaigi šį sakinį: Kalvinistų grafystė iš pradžių prisijungė prie kalvinistų Frydricho V pajėgų, bet turėjo pasiduoti imperatoriui ir romėnų katalikų pajėgoms. Valdantis grafas, dabar Filipas Moricas, nusprendė pakeisti pusę, kad išlaikytų savo sostinės karinę vadovybę. Jis buvo paskirtas pulkininku ir turėjo suteikti tris kompanijas. 1631 m. lapkričio mėn. Hanau užėmė švedų kariai, o į miestą įžengė Švedijos karalius Gustavas Adolfas. Filipas Moricas nusprendė antrą kartą pakeisti pusę. Jis buvo kalvinistas, ir jam rinktis tarp Romos katalikų imperatoriaus ir liuteronų Švedijos karaliaus galėjo būti lyg rinktis tarp Scilos ir Charibdo. Gustavas Adolfas paskyrė jį pulkininku ir davė jam švedų pulką. Kaip atlygį už jo keitimąsi pusėmis, jis davė jam Orbo apygardą, Maino rinkėjų turimas akcijas buvusioje Rienecko apygardoje ir Partensteino, Lohrhaupteno, Bieberio ir Alzenau apygardus. Philipp Moritz broliams Heinrich Ludwig (1609-1632) ir Jakob Johann (1612-1636) jis atidavė Steinheimo miestą ir rajoną, kuris taip pat buvo Mainco buvęs valdymas. Šie turtai buvo prarasti, kai katalikų pusė įgijo pranašumą po
Nördlingeno mūšis 1634 m. rugsėjo mėn. Jei jis vėl pasikeistų pusę, jis atrodytų nepatikimas. Taigi jis nusprendė pabėgti į Metą ir iš ten per Chaloną, Roueną ir Amsterdamą į savo giminaičius Oranž-Nassau Hagoje ir Delfte. Jis paliko savo jauniausią brolį Jakobą Johaną regentu Hanauje, nes Jakobas Johanas buvo laikomas politiškai neutralus. Hanau, kaip gerai išvystyta tvirtovė, iki 1638 m. buvo okupuota švedų kariuomenės, vadovaujamos generolo Jakob von Ramsay, kuris iš Hanau kontroliavo aplinkines kaimas. Jis pašalino Jakobą Johaną iš bet kokios įtakos, todėl vėliau jis taip pat paliko miestą.