Iš pradžių, Shimonoseki sutartimi, Ryūjunas buvo atiduotas Japonijai. Šią sutarties dalį atmetė Vakarų valstybės, kurios atidavė uostą Rusijos imperijai, taip skatinant Rusijos interesus regione. Šie interesai prieštaravo Japonijos interesams. Karas prasidėjo staigmenos išpuoliu prieš Rusijos rytinį laivyną, dislokuotą Port Arturyje, po kurio vyko Port Arturio mūšis. Tie elementai, kurie bandė pabėgti, buvo nugalėti Japonijos karinio jūrų laivyno, vadovaujamo admirolo Togo Heihachiro, Žaliosios jūros mūšyje.
- Taip. Vėlyvas Rusijos Baltijos jūros laivynui buvo uždrausta pereiti per britų kontroliuojamą Sueco kanalą. Flotas atvyko į vietą po metų, bet buvo sunaikintas Cūsimos mūšyje. Nors sausumos karas rusai ne taip blogai sekėsi, Japonijos pajėgos buvo žymiai agresyvesnės nei jų Rusijos kolegos ir gavo politinį pranašumą, kuris baigėsi Portsmuto sutartimi, kurią Jungtinėse Valstijose derėsi JAV prezidentas Teodoras Rooseveltas. Dėl to Rusija prarado Sachalin salos dalį į pietus nuo 50 laipsnių šiaurės platumos (kuri tapo Karafuto prefektūra), taip pat daug mineralinių teisių Mančurijoje. Be to, Rusijos pralaimėjimas atvėrė kelią Japonijai visiškai aneksuoti Korėją 1910 metais.