Užpildykite šią frazę: "Paslaptinė kalba", nors ir iš esmės nepakeitė sovietų visuomenės, turėjo plačių pasekmių. Kalba buvo veiksnys neramumų Lenkijoje ir revoliucijos Vengrijoje vėliau 1956 metais, ir Stalino gynėjai vadovavo
Keturių dienų riaušės jo gimtojoje Gruzijoje, raginčios Chruščovą atsistatydinti, o Molotovą perimti valdžią. Susirinkimuose, kuriuose buvo skaitoma slapta kalba, komunistai dar griežčiau smerkė Staliną (ir Chruščovą) ir netgi ragino surengti daugiapartinius rinkimus. Tačiau Stalinas nebuvo viešai smerktas, o jo portretas liko plačiai paplitęs visoje SSRS, nuo oro uostų iki Chruščovo Kremliaus biuro. Tuo metu komsomolo pareigūnas Michailas Gorbačiovas prisiminė, kad, nors jo rajono jauni ir išsilavinę sovietai buvo sužavėti kalba, daugelis kitų ją pasmerkė, arba gindami Staliną, arba nemato prasmės tyrinėti praeitį. Po keturiasdešimties metų, po Sovietų Sąjungos žlugimo, Gorbačiovas pasveikino Chruščiovą už jo drąsą prisiimti didžiulę politinę riziką ir parodyti, kad jis yra "moralus žmogus".