Apibendrinti straipsnį:  Dėka tokių misijų kaip NASA "Curiosity" robotas, mes žinome, kad Marsas kadaise turėjo vandens, bet iki šiol nežinojome, kiek. Mokslininkai pateikė geriausius iki šiol apskaičiavimus, teigdami, kad kadaise jame buvo daugiau vandens nei Arktiniame vandenyne - ir planeta išlaikė šiuos vandenynus daugiau nei 1,5 mlrd. metų. Tyrimo rezultatai rodo, kad Marse buvo pakankamai laiko ir vandens gyvybei klestėti, tačiau per pastaruosius 3,7 milijardus metų raudonoji planeta prarado 87 procentus savo vandens, palikdama ją tuščią ir sausą. NASA mokslininkai iš Merilando apskaičiavo, kiek vandens kadaise buvo Marse. Jie nustatė, kad prieš 3,7 mlrd. metų jame buvo daugiau nei Arktiniame vandenyne. Didžioji jų dalis būtų buvusi planetos šiauriniame pusrutulyje (pavaizduota). Nuo to laiko 87% vandens buvo prarasta kosmose, o likusi dalis buvo saugoma ledų palikuonimis. Mokslininkų iš NASA Goddard kosminių skrydžių centro Grinbelte, Merilende, atliktas tyrimas yra pirmasis, kuris nustatė, kiek vandens Marsas turėjo praeityje. Manoma, kad drėgname Nojaus laikotarpiu - prieš 4,1 - 3,7 mlrd. metų - ji turėjo pakankamai vandens, kad uždengtų visą paviršių 450 pėdų (137 metrų) gylyje esančiu skystuoju sluoksniu. Tačiau tikėtina, kad didžioji dalis vandens sudarė vandenyną, užimantį šiaurinį Marso pusrutulį, kuris kai kur buvo net 1,6 km gylis - palyginamas su Viduržemio jūra Žemėje. Žurnale "Science" paskelbti tyrimai rodo, kad iš viso sausose planetos šiaurinėse lygumose būtų buvę bent 20 milijonų kubinių kilometrų vandens. "Microsoft" "HoloLens" ausinės, leidžiančios dėvėti 3D vaizdus, kurie yra ant jų regėjimo, gali atrodyti kaip iš mokslinės fantastikos filmo. Dabar NASA atskleidė, kad šios technologijos prototipas bus naudojamas, kad jos mokslininkai galėtų dirbti virtualiai Marse. Galvos įrenginys dirbs su "OnSight" programine įranga, kad mokslininkai galėtų planuoti eksperimentus raudonojoje planetoje, padedami "Curiosity" roboto. Programinė įranga buvo sukurta abiem kompanijoms,...
NASA Goddard mokslininkai iš Merilando tyrinėjo praeitį vandeniu Marse. Jie nustatė, kad prieš 3,7 mlrd. metų jame buvo daugiau nei Arktiniame vandenyne. Didžioji dalis jų buvo Šiaurės pusrutulyje. Nuo to laiko 87% buvo prarasta kosmose, o likusi dalis yra ledas poliuose. Tačiau mokslininkai dabar žino, kad Marsas buvo drėgnas daugiau nei 1,5 mlrd. metų. Tai "daugiau laiko, nei reikėjo gyvybei vystytis Žemėje"