Apibendrinti straipsnį:  Atrodo, kad evoliucinis gyvybės medis labiau panašus į milžinišką, sukasiantį lolipopą. Mokslininkai surinko didžiausią ir tiksliausią Žemės gyvybės laiko liniją, kurioje yra daugiau nei 50 000 skirtingų rūšių. Naujasis "Gyvybės Laiko Medis", kaip jis žinomas, atskleidė, kad gyvybės įvairovė mūsų planetoje iš tikrųjų auga pastoviu tempu, o ne plinta sparčiai. Važiuok žemyn vaizdo. Šis naujas 50 632 rūšių Laiko Medis buvo sukurtas suspaudžiant evoliucijos istoriją į siaurą pilką juostą, kad laikas žengtų per juostą. Skirtingos spalvos atitinka pagrindinius taksonominius padalinius, kurie atsirado Žemėje, kad sukurtų šį lolipopą, arba spiralinę galaktiką, suformuotą evoliucinį medį. Šis atradimas prieštarauja vyraujančiai nuomonei, kad ekologijos nišose atsirandant rūšims, diversifikacija sulėtėja, o po didelio išnykimo vėl auga. Mokslininkai taip pat nustatė, kad vidutiniškai iš jau egzistuojančios gyvūnų grupės atsiranda naujos rūšies, o tai užtrunka apie du milijonus metų. Tyrimas parodė, kad evoliucijos sukeltos permainos gali būti grįžtamos, t. y. kai kurie gyvūnai gali grįžti prie ankstesnės biologinės savybės. Įspūdingas atradimas buvo padarytas, kai paukščiai atrado dar kartą išaugusį kaulą, kurį prieš milijonus metų išmetė dinozaurai. Tyrimą atliko Čilės universiteto mokslininkų komanda. Jie nustatė, kad prieš 230 milijonų metų, dvirakiai dinozaurai nebereikėjo stiprių keturių kojų brolių riešų, ir todėl jie tapo silpni. Rankų kaulų skaičius sumažėjo nuo 11 iki trijų, o vienas iš jų, kurio išnykimas kelia ypatingą susidomėjimą, yra pisiforminis. Tačiau, remiantis tyrimais, kaulai vėl atsirado, kai dinozaurai išsivystė į paukščius ir pradėjo skristi. Naujas kaulas, vadinamas ulnaras, atsiranda toje pačioje vietoje, kur kadaise atsirado pisiforminis kaulas. Dėl to paukščių sparnai pakilus į viršų išliko tvirti. Tyrimas parodė, kad ji išnyko paukščių dinozaurų, bet šiuolaikiniai paukščiai vėliau išsivystė dar kartą naudoti...
Biologai iš Templo universiteto sukūrė spiralinio pavidalo evoliucijos vaizdą. Jie panaudojo duomenis iš "molekulinių laikrodžių" tyrimų daugiau nei 50 000 rūšių. Jie analizuoja DNR mutacijas ir apskaičiuoja, kada rūšys išsivystė atskirai. Tai rodo, kad šunys ir žmonės turėjo bendrą protėvį prieš 94,2 mln. metų. Varnos ir šimpanzės išsiskyrė prieš daugiau nei 290 milijonų metų. Tyrimas rodo, kad gyvybės įvairovė Žemėje auga pastoviu tempu. Tai prieštarauja tradiciniam požiūriui, kad evoliucija vyksta smūgiais.