Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Pirmieji Europos "zoologijos sodai" kilmingais ir karališkosiomis šeimomis buvo įkurti XIII amžiuje ir iki XVII amžiaus buvo vadinami seraglijais; tuo metu jie buvo vadinami menagerijomis, kuriosybių kabineto plėtra. Renesanso laikotarpiu jie išplito iš Prancūzijos ir Italijos į likusią Europą. Anglijoje, nors seraglio tradicija buvo mažiau išvystyta, liūtai buvo laikomi Londono bokšte seraglio, kurį XIII amžiuje įkūrė karalius Jonas; tai tikriausiai buvo supakuota su gyvūnais iš ankstesnės menagerės, kurią 1125 m. pradėjo Henrikas I savo medžioklėje Vudstoke, Oksfordšyre, kur, pasak Viljamo iš Malmesberio, buvo supakuoti liūtai. Seragliai buvo kilmingumo galios ir turto išraiška; gyvūnai, ypač didelės katės ir drambliai, simbolizuodavo galią ir buvo varžomi tarpusavyje ar naminiuose gyvūnuose. Be to, menagerijos ir seraglijų buvo žmogaus dominavimo virš gamtos demonstravimai; tokių gamtos "vyrų" nugalėjimas 1682 m. karvės nustebino žiūrovus, o dramblio pabėgimas nuo raganosių, kurie jį išjuokė. Tokių kovų dažnis lėtai sumažėjo XVII amžiuje, kai paplitė menageriai ir juos priėmė paprasti žmonės. Didžiųjų kačių auginimo kaip naminių gyvūnėlių tradicija išliko iki XIX amžiaus, o tuo metu ji buvo laikoma labai ekscentriška. Liūtai Londono bokšte buvo retkarčiais, jie buvo atnaujinami, kai monarchas ar jo žmona, pavyzdžiui, Margarita iš Anžu, Henriko VI žmona, ieškojo gyvūnų arba buvo jiems duoti. Įrašai rodo, kad XVII amžiuje Londono bokšte gyvūnai buvo laikomi prastai, o Florencijoje tuo metu buvo atviresnės sąlygos. XVIII amžiuje į menageriją buvo galima patekti už tris puspencelius arba už katę ar šunį, kad liūtai galėtų juos pamaitinti. Iki XIX a. pradžios liūtai buvo eksponuojami ir konkuruojančioje Exeterio biržos menagerijoje. Vilijamas IV uždarė bokšto gyvūnų saugyklą, o gyvūnai buvo...  Klausimas: iš kur išsiplėtė zoologijos sodas?
Prancūzija ir Italija