Kai kurie dešimtmečiai po Tescheno kunigaikštystės įkūrimo, maždaug tuo pačiu metu, kai ji tapo Čekijos karalystės mokesčiu (1327), rašytiniai dokumentai pradėjo būti gaminami vietinėje kunigaikštystės kanceliarijoje. Jie glaudžiai sekė šalies sostinės Prahos pavyzdžiu, įskaitant ir visų pirma kanclerės kalbą: lotynų, vokiečių (kartu su lotynų kalba nuo 1331 m.), čekų (nuo XV a. vidurio vis labiau dominuojančią vokiečių kalbą). Tikėtina, kad dėl periferijos ir tam tikro autonomijos lygio "cancellaria bohemica" Tescheno kunigaikštystėje buvo išsaugota po Baltojo kalno mūšio
(1620 m.), priešingai nei Bohemijos regione. Kanclerės kalba neatspindi daugumos Cieszynų Silezijos gyventojų etninės sudėties, tačiau ji turėjo įtakos gerai įsitvirtinusiems čekams, nes jie buvo daug arčiau Cieszynų Silezijos dialekto.