Kai Švedijos karalius Gustavas Adolfas (1631 m.) Breitenfeldo mūšyje nugalėjo Tilly vadovaujamas imperines kariuomenes, jo kariai buvo atviri visai Pietų Vokietijai. 1632 metų Kalėdų proga švedų generolas Gustavas Hornas pasirodė prie Freiburgo vartų. Freiburgas pasidavė 1632 m. gruodžio 30 d. 1633 m. atvykus ispanams, vadovaujamiems Ferijos kunigaikščio, švedai paliko miestą, tačiau po metų jį vėl užėmė. Po Ispanijos ir imperijos pergalės Nördlingeno mūšyje
1634 m. per protestantų kariuomenę, kuriai vadovavo generolas Hornas ir Wettino kunigaikštis Bernardas iš Saksonijos-Vajmaro, švedai pagaliau paliko Pietų Vokietiją ir taip pat Freiburgą.