Suleimanas Didingas (1520<unk>1566) 1521 m. užėmė Belgradą, Osmanų-Vengrų karų metu užkariavo pietines ir centrines Vengrijos Karalystės dalis ir, po istorinės pergalės Mohács mūšyje 1526 m., įkūrė Osmanų valdžią dabartinės Vengrijos teritorijoje (išskyrus vakarinę dalį) ir kitose Vidurio Europos teritorijose. Tada jis padėjo
1529 m. apgulė Vieną, bet užėmė miestą. 1532 m. jis dar kartą užpuolė Vieną, bet buvo nugalėtas Günso apgultyje. Transilvanija, Valachija ir, kartais, Moldavija tapo Osmanų imperijos prižiūrėtojais. Rytuose Osmanų turkai 1535 m. užėmė Bagdadą iš persų, užėmė Mesopotamijos kontrolę ir laivyno prieigą prie Persijos įlankos. 1555 m. Kaukazas pirmą kartą buvo oficialiai padalintas tarp Safavidų ir Osmanų, "status quo", kuris išliko iki Rusų-Turkų karo pabaigos (1768-1774). Dėl šio Kaukazo padalijimo, pasirašyto Amasijos taikos sutartimi, Vakarų Armėnija, Vakarų Kurdistanas ir Vakarų Gruzija (įskaitant Vakarų Samčė) pateko į Osmanų rankas, o pietinis Dagestanas, Rytų Armėnija, Rytų Gruzija ir Azerbaidžanas liko persų.