Rašykite tęsinį šiam punktui -
1354 m. Osmanų užgrobimas Gallipolio pradėjo spartų turkų ekspansiją Pietų Balkanuose, kurią atliko patys Osmanų ir pusiau nepriklausomos turkų ghazi kariai. 1369 metais osmanai užkariavo Adrianopulį (dabar - Edirną), kuris tapo nauja jų sostine iki 1453 metų. Saloniką valdė Manuelis II Palaiologas (r. 1391 <unk> 1425 m.) po ilgos apgultys 1383 <unk> 1387-aisiais kartu su didele dalimi rytinės ir centrinės Makedonijos pasidavė sultono Murado I pajėgoms. Iš pradžių pasiduodusiems miestui buvo suteikta visiška autonomija mainais į " kharaj " mokesčio mokėjimą. Tačiau 1391 m. mirus imperatoriui Janui V Paleologui, Manuelis II pabėgo iš Osmanų globos ir nuvyko į Konstantinopolį, kur jis buvo karūnuotas imperatoriumi, pakeisdamas savo tėvą. Tai supykdė sultoną Bajazidą I, kuris apleido likusias Bizantijos teritorijas, o tada pasuko į Chrysopolis, kuris buvo užimtas audros ir iš esmės sunaikintas. Šiuo metu Tesalonikas vėl buvo pavaldus Osmanų valdžiai, galbūt po trumpo pasipriešinimo, tačiau buvo elgiamasi lengviau: nors miestas buvo visiškai pavaldus Osmanų valdžiai, krikščionių gyventojai ir Bažnyčia išlaikė didžiąją dalį savo turtų, o miestas išlaikė savo institucijas.