Apibendrinti straipsnį:  Tiems, kurie tikisi, kad dėl klimato atšilimas vasarą bus daugiau galimybių griebtis, gali tekti nusivilti - klimato kaita greičiausiai padarys bifteikus ir mėsainius daug mažiau skanus. Pagrindinėje ataskaitoje apie klimato atšilimą ir jo poveikį maistui mokslininkai padarė išvadą, kad daugybės mėsos ir daržovių kokybė sumažėja dėl temperatūros padidėjimo. Mokslininkai prognozuoja, kad karščio bangų paplitimas gali paskatinti, jog bifteikai ir kita mėsa bus dar labiau užspaudžiami, o tai gali kelti pavojų tradiciniam barbeku. Kalviji mėsa, kaip ir pirmiau minėti, dėl klimato kaitos gali tapti daug mažiau skanu pasirinkimu ateities BBQ. Populiarios daržovės, pavyzdžiui, morkos, taip pat gali prarasti savo skonį ir tekstūrą. Kartolai daug labiau kenčia nuo žolės, kuri sugedžia gumbus ir daro juos nevalgomais. Jūrų biologijos specialistai nustatė, kad kriauklės, auginamos šiek tiek rūgštam vandeniui, įgauna rūgštų skonį. Jie perspėja, kad dėl didėjančio anglies dioksido kiekio planetos vandenynų rūgštingumas, daugelis mūsų mėgstamiausių jūros gėrybių gali tapti mažiau apetitingi. Ekspertai prognozuoja, kad per ateinančius šimtmečius vandenynų rūgštingumas gali nukristi nuo pH 8 iki pH 7,5. Daugelis perspėjo, kad dėl to krevetės ir krevetės gali sunkiai susikurti apvalkalus ir skeletus, kurių jiems reikia išgyventi. Pirmoje studijoje, kurioje buvo ištirtas, kaip vandenynų rūgštinimas gali paveikti jūros gėrybių skonį, Gotenbergo ir Plimuto universitetų mokslininkai nustatė, kad tai taip pat paveiks jų skonį. 2,6 karto dažniau buvo vertinama, kad žemesnio pH vandenyje auginami krevetės yra blogiausios, o mažiau rūgšties vandenyje auginami 3,4 karto dažniau buvo vertinami kaip skaniausi. Jei sezono pradžioje padidėja temperatūra, svogūnai gali mažėti, o kai kuriuose regionuose vaisių ir riešutų medžiai gali būti nepakankamai šalti, kad būtų galima pastebėti vaisių vystymąsi. Melburno universiteto mokslininkų parengtoje ataskaitoje taip pat perspėta, kad pienas...
Melburno universiteto ataskaitoje perspėjama, kad daug maisto produktų yra pavojuje. Jis sako, kad karščio bangos sukels gyvulių, kaip antai galvijų, karščio stresą. Jautiena ir kiauliena gali tapti sunkesnės, o viščiukas - stipresnis. Vietoj svogūno ir burokėlių daromos mažesnės daržovės. Morkės praras savo išskirtinį skonį ir įgis nemalonų tekstūrą. Ataskaitoje perspėjama, kad karščio bangų metu pieno derlius gali sumažėti 10-25 proc. Pieno baltymų kiekis taip pat gali sumažėti, o tai reiškia, kad sūrio kokybė sumažės.