Henry III (1 spalio 1207 <unk> 16 lapkričio 1272), taip pat žinomas kaip Henry of Winchester, buvo Anglijos karalius, Airijos lordas ir Akvitanijos kunigaikštis nuo 1216 iki jo mirties 1272 m. Karaliaus Jono ir Izabelos Angoulême sūnus, Henrikas įžengė į sostą, kai jam buvo tik devyneri, Pirmojo baronų karo viduryje. Kardinolas Guala paskelbė karą prieš maištininkų baronus religiniu kryžiaus žygis, o Viljamas Maršalis vadovavo Henriko pajėgoms, 1217 m. nugalėjusiems maištininkus Linkolno ir Sandvičo mūšiuose. Henrikas pažadėjo laikytis 1225 m. Didžiosios chartijos, vėlesnės 1215 m. "Magna Carta" versijos, kuri apribojo karališkąją valdžią ir apsaugojo vyresniųjų baronų teises. Jo ankstyvąją valdžią dominavo Hubertas de Burgas, o vėliau Petras des Rochesas, kuris po karo atkūrė karališkąją valdžią. 1230-aisiais karalius bandė atgauti Prancūzijos provincijas, kurios kadaise priklausė jo tėvui, bet invazija
buvo pralaimėjimas. 1232 m. kilo maištas, kurį vadovavo Viljamo Maršalo sūnus Ričardas Maršalas, ir baigėsi Bažnyčios derybomis sudarytu taikos susitarimu.