Prūsijos karalystė tapo pagrindine Vokietijos imperijos valstybe po jos įkūrimo 1871 metais. Tačiau po Pirmojo pasaulinio karo Versalio sutartimi Vakarų Prūsija buvo suteikta Lenkijai ir Rytų Prūsija tapo Weimarės Vokietijos eksklavu (naujasis Lenkijos koridorius atskyrė Rytų Prūsiją nuo likusios Vokietijos), o Memel teritorija 1923 m. buvo atskirta ir aneksuota Lietuvai. 1945 m., po Nacių Vokietijos pralaimėjimo Antrojo pasaulinio karo metu, karo metu išardyta Rytų Prūsija buvo padalinta po Josifo Stalino reikalavimo tarp Sovietų Sąjungos (Kaliningrado kraštas tapo Rusijos SFSR dalimi, o Klaipėdos regiono konstitucinės apygardos - Lietuvos SSR) ir Lenkijos Liaudies Respublikos (Varmų-Mazurų voivodybė). 1946 m. sostinė - Königsbergas - buvo pervadinta į Kaliningradą. Vokiečių gyventojai iš provincijos buvo evakuoti.
per karą arba netrukus po to, kai buvo išvaryti vokiečiai po Antrojo pasaulinio karo. Apskaičiuota, kad apie 300 tūkst. žmonių (apie penktadalis gyventojų) žuvo per karo bombardavimo akcijas, mūšiuose, kuriuose buvo ginama provincija, arba dėl Raudonosios armijos smurto.