Parašykite šio skyriaus tęsinį - XVI amžiaus pabaigoje buvo 20-25 tūkst. štreličių; 1681 m. jų buvo 55 tūkst., iš jų 22 500 vien Maskvoje. Strelčių įsitraukimas į amatą ir prekybą sukėlė didelę nuosavybės nelygybę tarp jų ir jų susimaišymą su prekybininkais. Nors "Streltsy" savo kovinį efektyvumą demonstravė keliomis progomis, pavyzdžiui, 1552 m. Kazano apgultyje, kare su Livonija, Lenkijos-Švedijos invazijoje XVII a. pradžioje ir karinėse operacijose Lenkijoje ir Kryme, XVII a. antroje pusėje "Streltsy" pradėjo parodyti savo atsilikimą, palyginti su reguliariais kareiviais ar reiteriais pulkais (žr. Rusijos imperijos armija). Karinės tarnybos sunkumai, dažni atlyginimų atidėliojimai, vietos administracijos ir vadų piktnaudžiavimas lėmė reguliarų strelčių (ypač skurdžiausių) dalyvavimą 17 ir 18 a. pradžioje vykusiuose prieš vergiją kylančiuose sukilimuose, pavyzdžiui, 17 a. pradžioje ir 1670-1671 m. valstiečių karuose (vedėjas <unk> Stepanas Razinas), miesto sukilimuose (1682 m. Maskvos sukilimas, Strelčių sukilimas
1698 m. Bulavino sukilimas (1705-1706 m. Astrahane).