Tai buvo viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl Vokietija pradėjo ieškoti galimybių atkurti komercinius ryšius su Kinija, kad galėtų pasinaudoti jos didžiule ginklų ir karinės pagalbos rinka. Kuomintango vyriausybė taip pat siekė Vokietijos pagalbos, o vokiečiai išsilavinęs Ču Čia-Hua (朱家<unk>; Zhūāhuá) 1926-1944 m. Sudarė beveik visus kinų ir vokiečių kontaktus. Buvo keletas kitų priežasčių, nei Vokietijos technologinė patirtis, dėl kurių ji tapo pagrindine Kinijos užsienio santykių kandidate. Pirma, Vokietija po Pirmojo pasaulinio karo neturėjo daugiau imperialistinių interesų Kinijoje. Antra, skirtingai nuo Sovietų Sąjungos, kuri padėjo Kuomintango reorganizacijai ir atvėrė šalies pilietiniam karui, kai įvairūs karo vadai varžėsi dėl viršenybės.
Po Pirmojo pasaulinio karo Vokietija daugiau neturėjo imperialistinių interesų Kinijoje.