Apibendrinti straipsnį:  46 m. pr. m. e. Julius Cezaris žlugo Thapsus mūšyje ir turėjo būti vežamas į saugų vietą. Istorikai jau seniai manė, kad tai buvo epilepsijos priepuolis, išryškindami kitus simptomus, tokius kaip galvos svaigimas, galvos svaigimas ir galūnių silpnumas. Tačiau naujausi tyrimai rodo, kad romėnų generolas iš tikrųjų galėjo kentėti nuo mini insultų, kurie paveikė tiek jo psichinę, tiek fizinę būklę. 46 m. pr. m. e. Julio Cezario sąmonė pritrūko Thapsus mūšyje, ir jį reikėjo nešti į saugų vietą. Istorikai jau seniai manė, kad tai buvo epilepsijos priepuolis, tačiau nauji tyrimai rodo kitaip. Londono Imperijos koledžo gydytojai padarė išvadą, iš naujo išnagrinėję Cezario simptomus, aprašytus graikų ir romėnų dokumentuose, rašo Ian Sample laikraštyje "The Guardian". "Galimas širdies ir kraujagyslių sutrikimas visada buvo atmestas, nes iki pat mirties jis, kaip manoma, buvo fiziškai sveikas tiek privačiuose, tiek didvyriškuose užsiėmimuose", - rašė tyrėjai savo tyrime. Francesco Galassi, medicinos gydytojas Imperial, kuris atliko analizę su Hutan Ashrafian, kolegijos chirurgu, sako, kad yra daug simptomų, kuriuos mini-infarktas gali paaiškinti geriau nei epilepsija. Naujausi tyrimai rodo, kad Romos generolas iš tikrųjų galėjo kentėti nuo mini-įtrūkimų, kurie paveikė tiek jo psichinę, tiek fizinę būklę. Pavyzdžiui, buvo žinoma, kad Cezaris gyvenimo pabaigoje kentėjo nuo depresijos, kuri galėjo būti smegenų pažeidimo dėl insultų rezultatas. Gali būti, kad buvo socialinių priežasčių, kodėl karinis vadas ir jo pasirinktas įpėdinis Oktavianas tikėjo, kad jie serga epilepsija. Senovės graikai epilepsiją vadino "šventa liga". Paprastai tai suvokdavo tie, kurie neturėjo medicinos išsilavinimo ar...
Romėnų generolas kentėjo nuo galvos svaigimo, galvos svaigimo ir galūnių silpnumo. Istorikai jau seniai manė, kad tai sukėlė vėlyvas epilepsijos pradžia. Senovės Romoje epilepsija dažnai buvo vadinama "šventa liga". Naujas simptomų tyrimas rodo, kad jie labiau panašūs į insultą.