Ji taip pat aktyvi kaip vietinių gyventojų teisių aktyvistė tarptautiniu lygiu, daugiausia dėmesio skiriant namų ir žemės apsaugai nuo korporacijų interesų. Ji dalyvavo 2014 m. Žmonių klimato kovoje vykusiame pasauliniame raginime sustabdyti iškastinio kuro gavybą. Ji taip pat dalyvavo tarp delegatų, raginančių apsaugoti "gyvus miškus" pasaulinėse klimato konferencijose COP20 ir COP21.
, atitinkamai Limoje ir Paryžiuje. COP21 metu ji atkreipė dėmesį į savo tautos reikalavimus, iš savo kaimo išplaukusi kano Seinos upėje Paryžiuje. 2016 m. ji buvo viena iš septynių tautybių vietinių moterų, kurios suvienijo ir žygiojo už vietinių gyventojų teises ir teritorijas. Marakeše vykusiame COP22 konferencijoje Gualinga daugiau paaiškino apie klimato kaitos poveikį Kichwa tautai ir paragino vyriausybę teikti pirmenybę klimato kaitos veiksmams, siekiant sumažinti anglies dioksido išmetimą vietiniams gyventojams. Ji buvo Žmonų Žemės ir klimato veiksmų tinklo (WECAN), "Amazon Watch" ir "Sarayaku" delegacijos COP23 Bonoje dalis ir renginio oratorius. Be to, Ninai buvo WECAN delegacijos dalis 2019 m. Madride vykusiose COP25 klimato derybose. Per renginį ji paragino pasaulį susilaikyti nuo iškastinio kuro gavybos ir klausytis vietinių tautų, kurie tūkstančius metų saugojo savo žemes, klausytis klimato krizės sprendimų: "Jei mes neklausysime vietinių tautų, jei mes neklausysime vietinių moterų, mes neištrūksime iš šios krizės". 2020 m. vasario 25 d. Barselonoje IAAC auditorijoje ji skaitė paskaitą "Amazonės vietiniai gyventojai: mūsų ateities saugotojai".