Parašykite šio skyriaus tęsinį - 1910-aisiais Meksikos ir Jungtinių Valstijų santykiai dažnai buvo nepastovi. 1912 m. JAV prezidentas Williamas Howardas Taftas svarstė galimybę išsiųsti ekspedicijų pajėgas, kad Meksikos revoliucijos metu apsaugotų užsienio nuosavybę nuo žalos. Taip buvo sukurtas Žaliasis karo planas. 1916 m. JAV kariai, vadovaujami generolo Johno Peršingo, įsiveržė į
Meksikoje ieškojo Pancho Vilos, kurios kariuomenė užpuolė Kolumbiją, Naująją Meksiką; anksčiau Amerikos karinės jūrų pajėgos bombardavo ir užėmė Meksikos Verakruzo uostą ir privertė Victoriano Huerta atsistatydinti iš prezidento pareigų. 1917 m. Britų žvalgyba sulaikė Vokietijos užsienio reikalų ministerijos telegramą jos ambasadai Meksikoje, siūlantį aljansą prieš Jungtines Valstijas ir pagalbą Meksikos užkariavimui pietvakarių. Zimmermano telegramas, paskelbtas Amerikos laikraščiams, padėjo amerikiečių nuomonei nukreipti prieš Vokietiją ir dar labiau apsinuodijo atmosferą tarp JAV ir Meksikos. Santykiai su Meksika išliko įtempti 1920-aisiais ir 1930-aisiais.