Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Klausimą, kodėl žmogus negalėjo save švelninti, iškėlė graikų filosofas Aristotelis. Knismesis gali būti primityvaus švelninimo atsakymo liekanas; knismesis tarnauja kaip "ne savęs detektorius" ir apsaugo subjektą nuo svetimų objektų. Gal dėl to, kad knismezė yra svarbi apsaugai, šis lengvas liesti elementas nepriklauso nuo staigmenos, ir galima sukelti savarankišką knismezę. Kita vertus, gargalezė sukelia keistą reiškinį: kai žmogus liesti "kaitinamas" savo kūno dalis, jis nepatiria kaitinimo pojūčio. Manoma, kad švelninant reikia šiek tiek nustebinti ir, kadangi švelninant pats žmogus nenukreipia jokio netikėto judesio ant odos, reakcija neįsijungia. Neseniai atlikta savarankiškai drėkinimo reakcijos analizė buvo atlikta naudojant MRI technologiją. Blakemore ir jo kolegos ištyrė, kaip smegenys atskiria jausmus, kuriuos mes sukuriame sau, ir jausmus, kuriuos mums sukuria kiti. Kai bandomieji, naudodami joysticką, valdė "stiklinantį robotą", jie negalėjo nusijuokti. Tai reiškė, kad kai žmogus bando pasidžiaugti, mažasis smegenys siunčia į somatosensorių žievelę tikslią informaciją apie tai, kur pasidžiaugti, ir dėl to, kokio pojūčio tikėtis. Nors priežastys, dėl kurių gąsdymas gąsdina, gąsdantis pats sau, yra nežinomos, moksliniai tyrimai rodo, kad žmogaus smegenys yra išmokytos žinoti, kokio pojūčio tikėtis, kai kūnas juda ar atlieka tam tikrą veiksmą. Kita priežastis gali būti tai, kad žmogus nesupranta daugybės pojūčių, atsirandančių dėl judesio, pavyzdžiui, nesirūpina savo balsienais. Kai bandome pasidžiaugti, susikaupę į šoną, smegenys iš anksto mato šį kūno ir rankų kontaktą ir pasirenka. Tai pašalina neramumo ir panikos jausmą, todėl kūnas nereaguoja į...  Klausimas: Kas nutinka, kai kas nors bando pasidžiaugti?
mažasis smegenys siunčia somatosensorijai žievės tikslią informaciją apie galvosukio objekto padėtį