500 m. pr. m. e. Persijos imperija kontroliavo Graikijos miestas-valstybes Mažosios Azijos ir Makedonijoje. Kai kurių Graikijos miestų-valstybių Mažosios Azijos bandymai nuversti persų valdžią žlugo, ir Persija užpuolė žemyninės Graikijos valstybes 492 m. pr. Kr., bet buvo priversta pasitraukti po pralaimėjimo Maratono mūšyje 490 m. pr. Kr. Atsakydami į tai, graikų miestų-valstybės 481 m. pr. Kr. suformavo Helėnijos lygą, kuriai vadovavo Sparta, ir tai buvo pirmoji istoriškai užregistruota Graikijos valstybių sąjunga nuo mitinės Trojos karo sąjungos. 480 m. pr. m. e. vyko antrasis persų įsiveržimas. Po ryžtingų graikų pergalių 480 ir 479 m. pr. Kr. Salaminoje, Platėjoje ir Mikaloje
, persai buvo priversti antrą kartą pasitraukti, žymėdami galutinį jų pasitraukimą iš visų jų Europos teritorijų. Graikijos pergalės Graikijos ir Persijos karuose, kurias vadovavo Atėnai ir Sparta, laikomos lemiama pasaulio istorijos akimirka, nes 50 metų taikos, kurios vyko, yra žinomos kaip Atėnų aukso amžius, senovės Graikijos vystymosi pradžia, kuri sukūrė daugelį Vakarų civilizacijos pamatų.