Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Nuo 1514 m. daugiau nei šimtmetį Osmanų imperija ir Safavidų Persija beveik nuolat kariavo dėl Pietų Kaukazo ir Mesopotamijos kontrolės. Šios dvi valstybės buvo didžiausios Vakarų Azijos valstybės, o varžybą dar labiau skatino dogminiai skirtumai: osmanai buvo sunitai, o safavidai buvo ištikimi šiitų musulmonai iš Qizilbash sektos, kuriuos osmanai laikė eretikais. Po Chaldiran mūšio, kai buvo pašalinta safavidų įtaka Anatolijoje, 1532-1555 m. karo metu osmanai užkariavo arabų Iraką, 1534 m. užėmė Bagdadą ir 1555 m. užtikrino savo laimėjimų pripažinimą pagal Amasijos sutartį. Taika truko du dešimtmečius, kol 1578-aisiais prasidėjo kitas karas. Persai buvo sunkiai spaudžiami, nes Osmanų priepuolis buvo sujungtas su Shaybanidų išpuoliu į persų Khorasaną. Karas baigėsi 1590 m. Konstantinopolio sutartimi, kai Osmanų kariai laimėjo: jie užėmė Gruziją, Revaną ir netgi buvusią Safavidų sostinę Tabrizą. Naujasis Persijos šahas, Abbas I (valdė 1588-1629 m.), reorganizavo savo kariuomenę, imituodamas janičarius, iš dešimčių tūkstančių daugiausia cirkezų ir gruzinų ginkluotų geriausiu įranga ir mokymu, ir laukė savo laiko. 1603 m. jis pradėjo puolimą, per kurį per tą patį metus atgavo Tabrizą, Azerbaidžaną ir Gruziją. Osmanams, atitraukusiems dėmesį nuo karų su Habsburgų monarchija Europoje, nepavyko veiksmingai pasipriešinti. 1622 m. po sėkmingo karo su Mugolų kariavimu ir skatinamas vidinių neramumų Osmanų imperijoje po sultono Osmano II nužudymo (r. 1618-22), Abbasas nusprendė užpulti Osmanų valdžią Irake.  Klausimas: Su kuo kariavo Osmanų imperija?
Safavidų Persija