Užpildykite šį sakinį:
1948 m. Ašgabato žemės drebėjimas pastatą smarkiai sugadino ir padarė jį nesaugiu; vėlesniais metais krituliai susilpnino pastatą. 1963 m. jis buvo nugriautas ir vieta buvo paversta viešuoju parku. Sovietų Sąjungos uždraudus religiją, bahajai, griežtai laikydamiesi principų paklusti teisėtai valdžiai, atsisakė jos administravimo ir jos nuosavybė buvo nacionalizuota. 1938 metais NKVD (Sovietų slaptosios policijos) ir religinės priespaudos politika daugumą bahajų išsiuntė į kalėjimus ir stovyklas arba į užsienį; bahajų bendruomenės 38 miestuose nustojo egzistuoti. Ašgabato atveju, kaip rodo Bahá'í šaltiniai, vasario 5 d. susirinkimo nariai, bendruomenės lyderiai ir kai kurie bendrieji bendruomenės nariai, iš viso 500 žmonių, buvo suimti, namuose buvo atlikti paieškos ir konfiskuoti visi įrašai ir literatūra (sakant, kad jie dirbo užsieniečių naudai), o kartais buvo priversti kasti savo kapus kaip apklausos dalį. Manoma, kad viena moteris sau padegė ugnį ir vėliau mirė ligoninėje. Moterys ir vaikai buvo ištremti į Iraną. 1953 metais bahá'iai pradėjo persikelti į Sovietų respublikas Azijoje, kai to meto religijos vadovas Shoghi Effendi inicijavo planą, vadinamą Dešimties metų kryžiaus žygis. Į Turkmenistaną persikėlę bahajai rado čia gyvenančių bahajų, nors religija liko neorganizuota. Kai 1978-1999 m. Afganistane vyko pilietinis karas, kai kurie bahajai pabėgo į Turkmenistaną.