Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Fizikai žiūri į Saulės spektrą nuo tada, kai Izaokas Niutonas pirmą kartą naudojo paprastą prizmą, kad stebėtų šviesos lūžio savybes. XIX a. pradžioje Jozefas von Fraunhoferis savo kaip stiklininko įgūdžių dėka sukūrė labai grynąsias prizmas, kurios leido jam stebėti 574 tamsias linijas, atrodančias nuolatiniame spektre. Netrukus po to jis sujungė teleskopą ir prizmą, kad galėtų stebėti Veneros, Mėnulio, Marso ir įvairių žvaigždžių, tokių kaip Betelgeuse, spektrą. Jo kompanija toliau gamino ir pardavinėjo aukštos kokybės lūžio teleskopus, pagrįstus jo originaliais projektais, iki pat jos uždarymo 1884 m. Prismos skiriamoji galia yra ribota dėl jos dydžio; didesnė prizma suteiks išsamesnį spektrą, tačiau masės padidėjimas daro ją netinkama labai detaliam darbui. Šis klausimas buvo išspręstas XX a. pradžioje, kai J.S. Plaskett'as Dominiono observatorijoje Otovėje, Kanadoje, sukūrė aukštos kokybės atspindžių tinklelį. Šviesa, patekusi į veidrodį, atsispindės tuo pačiu kampu, tačiau nedidelė šviesos dalis bus slopinama kitu kampu; tai priklauso nuo medžiagų slopinimo indeksų ir šviesos bangos ilgio. Sukūrus "šviečiamą" tinklelį, kuriame yra daug lygiagrečių veidrodžių, galima sutelkti ir vizualizuoti nedidelę šviesos dalį. Šie nauji spektroskopai buvo išsamesni už prizmą, jiems reikėjo mažiau šviesos ir jie galėjo sutelkti dėmesį į tam tikrą spektro regioną, pasukdami rėmelį. Siekiant įveikti šį apribojimą, buvo sukurti holografiniai tinklai. Kilo fazės holografiniai tinklai ant stiklo paviršiaus naudoja ploną dichromatuoto želatinos plėvelę, kuri vėliau yra veikiama interferometro sukurtu bangų modeliu. Šis bangos modelis sukuria atspindžio modelį panašų į įdegusius tinklelis, bet naudojantis Bragg difrakcija, procesas, kai atspindžio kampas priklauso...  Klausimas: Kas sukūrė grynąsias stiklines prismas
Josefas von Fraunhoferis