Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: pirmieji "Atom" procesoriai buvo pagrįsti "Bonnell" mikroarchitektūra. Tie "Atom" procesoriai gali atlikti iki dviejų instrukcijų per ciklą. Kaip ir daugelis kitų x86 mikroprocesorių, prieš vykdymą x86 instrukcijas (CISC instrukcijas) jie verčia į paprastesnes vidines operacijas (kartais vadinamas mikro operacijomis, t. y. veiksmingai RISC stiliaus instrukcijomis). Dauguma instrukcijų, kai jie yra išverčiami, sukuria vieną mikro-operaciją, o maždaug 4% instrukcijų, naudojamų tipiškose programose, sukuria kelis mikro-operacijas. Instrukcijų, kurios sukuria daugiau nei vieną mikrooperaciją, skaičius yra gerokai mažesnis nei P6 ir NetBurst mikroarchitektūros. Bonnell mikroarchitektūroje vidiniai mikrooperaciniai įrenginiai gali turėti ir atminties apkrovą, ir atminties saugyklą, susijusią su ALU operacija, todėl jie yra labiau panašūs į x86 lygį ir galingesni nei ankstesniuose projektuose naudojami mikrooperaciniai įrenginiai. Tai leidžia palyginti gerą veikimą tik su dviem vienetų ALU ir be jokių instrukcijų pertvarkymo, spekuliacinio vykdymo ar registro pervadinimo. Todėl "Bonnell" mikroarchitektūra iš dalies atnaujina ankstesniuose "Intel" projektuose, pvz., "P5" ir "i486", naudojamus principus, kurių vienintelis tikslas - padidinti našumą pagal vatų santykį. Tačiau Hyper-Threading yra įgyvendintas paprastu (t. y. mažai sunaudojamu) būdu, kad būtų galima efektyviai panaudoti visą vamzdyną, išvengiant tipiškų vieno siūlo priklausomybių. "Atom" prekės ženklo procesoriai istoriškai turėjo šias mikroarchitektūras:  Klausimas: Koks yra "Bonnell" mikroarchitektūros tikslas?
efektyvumo per vatą santykis