Armėnų istorijos praneša, kad arabai pirmą kartą atvyko 642 m., Įsiveržė į centrinius Ayrarato regionus ir išgrobė Dviną, sugrįždami su daugiau nei 35 000 belaisvių. 643 m. arabai vėl įsiveržė iš Adharbayjano krypties, nusiaubė Ayraratą ir pasiekė Iberiją, bet buvo nugalėti mūšyje armėnų lyderio Teodoro Rštuni ir buvo priversti grįžti. Po šios sėkmės Bizantijos imperatorius Konstansas II pripažino Rštuni kaip Armėnijos valdovą mainais į Bizantijos suverenitetą. Tačiau kai 653 m. Konstansas nutraukė paliaubas su arabais, Rštuni savanoriškai sutiko paklusti musulmonų valdžiai, kad išvengtų naujos arabų invazijos. Vėliau imperatorius Konstansas asmeniškai pradėjo kampaniją Armėnijoje, atkurdamas Bizantijos valdymą, bet netrukus po jo išvykimo 654 m. pradžioje į šalį įsiveržė arabai. Su jų pagalba Rštuni išvarė Bizantijos garnizonus iš Armėnijos ir užtikrino arabų pripažinimą Armėnijos, Iberijos ir Albanijos princu. Bizantijai, vadovaujami generolo Mauriano, bandė atgauti regiono kontrolę, bet nesėkmingai. 655 m. į Bizantijos Armėniją buvo užpultas ir arabai okupavo Teodosiopolis (arabiškai "Qaliqala") ir įtvirtino savo kontrolę šalyje, perkeldami Rstuni į Damaską, kur jis mirė 656 m., o jo vietoje paskyrė jo varžovą Hamazaspą Mamikoniją. Tačiau su Pirmojo musulmonų pilietinio karo išsiveržimu
657 m. faktiškas arabų valdymas šalyje nustojo, o Mamikonija beveik iš karto grįžo į Bizantijos viršenybę.