Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Valenšteino armija žygiojo į šiaurę, užimdama Meklenburgą, Pomeraną ir pačią Jutlandiją, tačiau neįstengė užimti Danijos ir Norvegijos sostinės Kopenhagos, esančios Zelando saloje. Valensteinui trūko laivyno, o nei Hanzos uostai, nei lenkai neleido pastatyti imperijos laivyno Baltijos pakrantėje. Tada jis apgulė Stralsundą, vienintelį kariaujantį Baltijos jūros uostą, turintį pakankamai galimybių sukurti didelį laivyną; tačiau netrukus tapo aišku, kad karo tęsinys kainuotų daug daugiau nei bet koks laimėjimas užkariaujant likusią Danijos dalį. Wallenstein bijojo prarasti savo Šiaurės Vokietijos laimėjimus Danijos ir Švedijos sąjungos, o Christianas IV patyrė dar vieną pralaimėjimą Volgasto mūšyje (1628); abu buvo pasirengę derėtis. Derybos baigėsi 1629 m. Lübecho sutartimi, kurioje teigiama, kad Christianas IV gali išlaikyti Danijos ir Norvegijos (įskaitant Sleswick ir Holsteino kunigaikštystes) kontrolę, jei jis atsisakys savo paramos protestantiškoms Vokietijos valstybėms. Taigi per dvejus metus katalikų valdžia pavergė dar daugiau kraštų. Tuo metu katalikų lyga įtikino Ferdinandą II atgauti liuteronų turtą, kuris pagal Augsburgo taiką teisėtai priklausė katalikų bažnyčiai. Restitucijos edikte (1629 m.) nurodoma, kad šiose valdomose vietose buvo dvi arkivyskupijos, 16 vyskupijų ir šimtai vienuolynų. Tais pačiais metais mirė Transilvanijos kalvinistas Gabrielis Bethlenas. Tik Stralsundo uostas ir toliau išsilaikė prieš Valensteiną ir imperatorių, jį sustiprino škotų "savanoriai", atvykę iš Švedijos kariuomenės, kad padėtų savo tautiečiams, kurie jau tarnavo Danijai ir Norvegijai. Šiems vyrams vadovavo pulkininkas Aleksandras Leslis, tapęs miesto gubernatoriumi. Kaip užrašė pulkininkas Robertas Monro:  Klausimas: ko trūko Valensteinui, net jei jis turėjo armiją?
laivynas