Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  2011 m. 33% vokiečių nebuvo oficialiai pripažintų religinių asociacijų, turinčių ypatingą statusą, nariai. Be religijos Vokietijoje stipriausia buvusioje Rytų Vokietijoje, kur prieš ateizmą buvo daugiausia protestantų, ir didžiuosiuose metropoliuose. 2017 m. apskaičiavimai netgi rodo, kad 37,0% Vokietijos gyventojų buvo nekonfesionalūs. Islamas yra antroji pagal dydį religija šalyje. 2011 m. gyventojų surašyme 1,9% gyventojų (1,52 mln. žmonių) nurodė savo religiją kaip islamą, tačiau šis skaičius laikomas nepatikimu, nes neproporcingai daug šios religijos (ir kitų religijų, tokių kaip judaizmas) pasekėjų greičiausiai pasinaudojo savo teise neatsakyti į klausimą. Religijos mokslo, žiniasklaidos ir informacijos tarnybos duomenys rodo, kad 2015 m. jų buvo 4,4 - 4,7 milijonai (apie 5,5% gyventojų). Federalinės migracijos ir pabėgėlių tarnybos atliktas tyrimas parodė, kad tarp 2011 ir 2015 m. musulmonų gyventojų skaičius padidėjo 1,2 milijono žmonių, daugiausia dėl imigracijos. Dauguma musulmonų yra sunitai ir alevitai iš Turkijos, tačiau yra nedidelis šiitų, ahmadijų ir kitų konfesijų skaičius. Kitos religijos, kurios sudaro mažiau nei vieną procentą Vokietijos gyventojų, yra budizmas su 270 000 pasekėjų, judaizmas su 200 000 pasekėjų ir hinduizmas su maždaug 100 000 pasekėjų. Visose kitose Vokietijos religinėse bendruomenėse yra mažiau nei 50 tūkst. tikinčiųjų.  Klausimas: Nuo kokio metų trečdalis vokiečių nėra oficialiai pripažintų religinių organizacijų narių?
2011 m.