Maratono lenktynės pirmą kartą buvo surengtos 1896 metais, tačiau Tarptautinė lengvosios atletikos federacijos asociacija (IAAF) distanciją standartizavo tik 1921 metais. Tikrasis atstumas lenktynėse iki 1921 m. dažnai šiek tiek kinta nuo dabartinio 42,195 km atstumo. 1896 m. vasaros olimpiados atrankos varžybose Graikijos bėgikai Charilaos Vasilakos (3:18:00) ir Ioannis Lavrentis (3:11:27) laimėjo pirmuosius du šiuolaikinius maratonus. 1896 m. balandžio 10 d. Atėnuose, Graikijoje, pirmojo olimpinio maratono lenktynių nugalėtojas - graikas Spiridonas Luisas
per 2:58:50 laiką; tačiau, buvo pranešta, kad nuotolė buvo tik 40 000 metrų. Po trijų mėnesių britų bėgikas Lenas Hurstas laimėjo inauguracinį "Paris to Conflans" maratoną (taip pat apie 40 km) 2:31:30. 1900 m. H. Hurstas pagerino savo laiką toje pačioje lenktynių aikštelėje 2:26:28. Vėliau buvo pranešta, kad Japonijos žaidėjas Shizo Kanakuri 1911 m. lapkričio mėn. vidaus kvalifikacinėje lenktynėje 1912 m. Vasaros olimpinėse žaidynėse įkūrė pasaulio rekordą 2:32:45, tačiau šis pasirodymas taip pat buvo atliktas maždaug 40 km atstumu. Pirmąjį maratoną už šiuo metu oficialiai pripažintą atstumą laimėjo amerikiečių Johnny Hayes 1908 m. Vasaros olimpinėse žaidynėse, pasiekus 2:55:18.4 laiko.