Parašykite šio skyriaus tęsinį - Po Hue Budao šaudynių
Gegužės 8 d. Pietų Vietname kilo pilietiniai neramumai. Devyni budistai buvo nušauti Romos katalikų režimo prezidento Ngô Đình Diệm po to, kai jie nepaisė vyriausybės draudimo švęsti budistų vėliavomis Vesako dieną, Gautamos Budos gimtadienio dieną, ir žygiojo prieš vyriausybę. Po šaudymo budistų lyderiai pradėjo lobizuoti Diemui dėl religinės lygybės, kompensacijos ir teisingumo aukų šeimoms. Kadangi Diem išliko atkaklus, protestai išaugo. Budistų vienuolio Thích Quảng Đức savižudyba užimtoje Saigono sankryžoje tapo viešųjų ryšių katastrofa Diem režimui, nes įvykio nuotraukos tapo pirmaisiais puslapių antraštėmis visame pasaulyje ir tapo Diem politikos simboliu. Protestai tęsėsi, o Vietnamo Respublikos armijos (ARVN) specialiosios pajėgos, lojalios Diemui broliui Ngô Đình Nhu, rugpjūčio 21 d. surengė reidus į Xá Lợi pagodą, kai žuvo keli šimtai žmonių ir buvo padaryta didelė žala. Universitetai ir vidurinės mokyklos buvo uždarytos dėl masinių pro-budistų protestų. Tuo tarpu kova su Vietkongo sukilėliais pradėjo prarasti intensyvumą dėl gandų apie sektines kovas tarp ARVN karių. Tai buvo pabloginta įvairių ARVN pareigūnų planuojamu perversmu, kuris nukreipė dėmesį nuo sukilėlių. Po pagodos puolimų, Kenedžio administracija išsiuntė 243 kablį į JAV ambasadą Saigone, nurodydama ištirti alternatyvias lyderystės galimybes.