Užpildykite šią frazę: Bytomas buvo vienas iš pagrindinių Lenkijos pasipriešinimo prieš germanizaciją centrų Aukštutinėje Silezijoje XIX amžiuje, iki XX amžiaus vidurio. Čia buvo suformuotos ir veikė lenkų socialinės, politinės ir kultūrinės organizacijos. Nuo 1848 m. čia buvo skelbiamas laikraštis "". 1863 m. Sausio sukilimo metu lenkai per miestą kontrabandavo didelius šaudmenų kiekius į Rusijos Lenkijos padalijimą. Pagal Prūsijos 1905 m. surašymą, Beuteno mieste gyveno 60 273 žmonės, iš kurių 59% kalbėjo vokiškai, 38% kalbėjo lenkų kalba ir 3% buvo dvi kalbas. 1895 m. buvo įkurta Lenkijos gimnastijos draugija "Sokół", o 1919-1920 m. Silezijos sukilimų metu buvo įkurti Lenkijos futbolo klubai "Poniatowski Szombierki" ir "Polonia Bytom", kurie vėliau, po Antrojo pasaulinio karo Lenkijoje, abu laimėjo nacionalinį čempionatą. Po Pirmojo pasaulinio karo, 1921 m. Aukštutinės Silezijos plebiscite 74,7% balsų Beuteno mieste buvo už Vokietiją, o 25,3% - už Lenkiją, dėl to ji liko Vokietijoje, kaip Aukštutinės Silezijos provincijos dalis. Tarpkariniame laikotarpiu Bytomas buvo vienas iš dviejų Vokietijos miestų (kartu su Kvidžinu), kuriuose buvo leista veikti lenkų gimnazija. 1923 m. Bytome buvo įkurta Lenkijos sąjungos Vokietijoje filialas. Taip pat buvo lenkų ikimokykla, du skautų būriai ir lenkų bankas. 1934 m. slaptame "Sicherheitsdienst" pranešime Bytomas buvo pavadintas vienu iš pagrindinių lenkų judėjimo centrų vakarinėje Aukštutinėje Silezijoje. Lenkijos aktyvistai buvo persekiojami nuo 1937 metų. Bytomo sinagogą Nazių Vokietijos SS ir SA kariai sudegino per
Kristalinė naktis 1938 m. lapkričio 9-10 d. Iki 1939-ųjų miestas kartu su Gleivicu (dabar - Glivice) buvo Vokietijos Šilezijos pietryčių pakraštyje.