Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: populiacijos genetika tiria genetinių skirtumų populiacijose pasiskirstymą ir tai, kaip šie pasiskirstymai keičiasi laikui bėgant. Alelų dažnio populiacijoje pokyčius daugiausia lemia natūrali atranka, kai tam tikras alelas suteikia selektyvų ar reprodukcinį pranašumą organizmui, taip pat kiti veiksniai, tokie kaip mutacijos, genetinė drifta, genetinis stojimas, dirbtinė atranka ir migracija. Per daugelį kartų organizmo genomai gali žymiai pasikeisti, todėl atsiranda evoliucija. Adaptacijos proceso metu selekcija naudingoms mutacijoms gali paskatinti rūšis išsivystyti į formas, kurios geriau išgyvena savo aplinkoje. Naujos rūšys susidaro speciacijos proceso metu, dažnai dėl geografinės atskirties, kuri neleidžia populiacijoms keistis genų tarpusavyje. Palyginus skirtingų rūšių genomų homologiją, galima apskaičiuoti jų evoliucinį atstumą ir tai, kada jie galėjo išsiskirti. Genetiniai palyginimai paprastai laikomi tikslesniu rūšių ryšio apibūdinimo metodu nei fenotipinių savybių palyginimas. Evoliuciniai atstumai tarp rūšių gali būti naudojami evoliucijos medžiams formuoti; šie medžiai vaizduoja bendrą rūšių kilmę ir skirtumą laikui bėgant, nors jie nerodo genetinės medžiagos perdavimo tarp nesusijusių rūšių (žinoma kaip horizontali genų perdavimo ir dažniausiai bakterijų).  Klausimas: Kaip vadinasi tada, kai mutacijos gali paskatinti rūšis vystytis į geresnes formas ir turėti didesnį išgyvenamumo rodiklį savo buveinėje?
adaptacija