Nors kalbos mokslas yra žinomas kaip lingvistika ir paprastai laikomas socialiniu mokslu, gamtos mokslu ar kognityviniu mokslu, kalbų tyrimas vis dar yra pagrindinis humanitarinių mokslų sritis. Daug XX ir XXI amžiaus filosofijos buvo skirta kalbos analizei ir klausimui, ar, kaip teigė Wittgensteinas, daugelis mūsų filosofinių painiavų kyla iš mūsų naudojamos žodynės; literatūros teorija ištyrė kalbos retorinius, asociacinius ir tvarkingus bruožus; ir istoriniai kalbininkai ištyrė kalbų vystymąsi per visą laiką. Literatūra, apimanti įvairius kalbos naudojimo būdus, įskaitant prozę (pvz., romaną), poeziją ir dramą, taip pat yra šiuolaikinės humanitarinių mokslų programos pagrindas.
literatūrą, taip pat ir pačią kalbą