Istorikas Nick Cullather rašė, kad nuverždama Árbenz, CŽV galiausiai pakirto savo pirminį tikslą - stabilią Gvatemalos vyriausybę. Istorikas Stephenas Streeteris teigė, kad JAV pasiekė tam tikrus strateginius tikslus, įkūrusi "išvalomą" Castillo Armas prezidentą, tačiau tai padarė Gvatemalos demokratinių institucijų sąskaita. Jis taip pat teigia, kad nors Castillo Armas greičiausiai būtų įvykdęs žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos jis padarė net ir neturėdamas JAV dalyvavimo, JAV Valstybės departamentas tikrai padėjo ir skatino šį procesą. Ankstesnių civilių vyriausybių progresyvios politikos atstatymas sukėlė kaimo kaimo sukilimų seriją, prasidėjusią 1960 m. Tai sukėlė Gvatemalos pilietinį karą.
tarp JAV remiamos Gvatemalos karinės vyriausybės ir kairiųjų sukilėlių, kurie dažnai pasižymėjo dideliais pasekėjais tarp piliečių. 1960-1996 metais vykusiame konflikte žuvo apie 200 tūkst. civilių. Nors nusikaltimus prieš civilius padarė abi pusės, 93 proc. tokių žiaurumų padarė JAV remiami kariai. Šie pažeidimai apėmė genocidinę "sugrėždamos žemės" kampaniją prieš indėninę Majų populiaciją 1980-aisiais. Istorikai pilietinio karo smurtą priskiria 1954 m. perversmui ir "antikomunistinei paranojai", kurią jis sukūrė.