Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: miškų naikinimas taip pat daro įtaką vandens ciklui. Medžiai per šaknis išgauna požeminį vandenį ir išleidžia į atmosferą. Kai dalis miško yra iškirsta, medžiai nebeperduoda šio vandens, todėl klimatas tampa kur kas sausresnis. Miškų naikinimas mažina dirvožemio ir požeminio vandens kiekį bei atmosferos drėgmę. Sausas dirvožemis mažina medžių vandens suvartojimą. Miškų naikinimas mažina dirvožemio sanglaudą, todėl atsiranda erozijos, potvynių ir žemės nuošliaužų. Sumažėjantis miškų plotas mažina kraštovaizdžio gebėjimą sulaikyti, išlaikyti ir pernešti kritulius. Užuot sulaikę kritulių, kurie vėliau patenka į požeminius vandenų sistemas, miškų naikinimo vietovės tampa paviršinio vandens nutekėjimo šaltiniais, kurie juda daug greičiau nei požeminiai srautai. Miškai daugumą kritulių atneša į atmosferą. Priešingai, kai miškai išnaikinami, beveik visi krituliai prarandami. Greitesnis paviršinio vandens transportas gali sukelti staigius potvynius ir daugiau vietinių potvynių, nei atsitiktų su mišku. Be to, miškų naikinimas mažina išgarinimą, dėl kurio sumažėja atmosferos drėgmė, o tai kai kuriais atvejais daro įtaką kritulių lygiui, kai vėjas eina nuo miškų naikinimo teritorijos, nes vanduo nėra perdirbamas į miškus, esančius žemiau vėjos, bet prarandamas tekant ir grįždamas tiesiai į vandenynus. Vieno tyrimo duomenimis, miškų išnykimo Šiaurės ir šiaurės vakarų Kinijoje vidutinis metinis kritulių kiekis nuo 1950-ųjų iki 1980-ųjų sumažėjo trečdaliu.  Klausimas: Kas imasi vandens iš dirvožemio?
Medžiai