10 a. pabaigoje dabartinė Šiaurės Makedonijos Respublika tapo Pirmos Bulgarijos imperijos politine ir kultūrine šerdimi, kai Bizantijos imperatorius Jonas I Czimiskes užkariavo rytinę Bulgarijos valstybės dalį 970-971 m. Rusų-Bizantijos karo metu. Bulgarijos sostinė Preslavas ir bulgarų caras Borisas II buvo užgrobtas, o bulgarų regalijos Hagijos Sofijos bažnyčioje, Bulgarija buvo oficialiai prijungta prie Bizantijos. Naujoji sostinė buvo įkurta Ohride, kuri taip pat tapo Bulgarijos patriarchato būstine. Naujoji dinastija, Komitopuli, valdoma caro Samuilo ir jo įpėdinių, priešinosi Bizantijai dar kelis dešimtmečius, kol taip pat nukrito.
1018-aisiais. Vakarų Bulgarijos dalis, įskaitant Makedoniją, buvo įtraukta į Bizantijos imperiją kaip Bulgarijos provincija (Bulgarijos tema), o Bulgarijos patriarchatas buvo sumažintas į arkivyskupiją.