Įrašyti tęsinį šiam punktui - Šrivižajos nykimo veiksniai buvo užsienio piratavimas ir puolimas, kurie sutrikdė prekybą ir saugumą regione. Šrividžajos turtai patraukė Rajendrą Čolą, Čolų karalių iš Tamilnado Pietų Indijoje, kuris pradėjo jūrų puolimus Šrividžajos uostuose
1025-aisiais. Jo laivynas greitai plaukė į Sumatrą, pasinaudodamas musoniniais vėjais, surengė paslapčių ataką ir įsiveržė į 14 Srivijaya uostų. Streikas nustebino Srivijaya ir buvo nepasiruošęs; jie iš pradžių apiplėšė sostinę Palembangą, o po to greitai persikėlė į kitus uostus, įskaitant Kadaramą (dabartinę Kedah).