Įrašykite šio straipsnio tęsinį - Makedonijos vidinė dalis iki kampanijų liko slavų, o vėliau - bulgarų rankose
Bazilio II, kuris užbaigė Bulgarijos valstybės egzistavimą ir išplėtė Bizantijos valdžią per centrinį ir šiaurinį Balkanus. Po to Makedonija liko Bizantijos kontroliuojama iki Ketvirtojo kryžiaus žygio (1204 m.). Buvo įkurta trumpalaikė lotynų Salonikų karalystė, kuri išliko iki 1224 m., kai ją užėmė Epiras. 1246 m. didžioji Makedonijos dalis pateko į Nikejos imperijos kontrolę, nors šiauriniai jos regionai tebėra ginčijami su serbais ir bulgarais. Didžiąją dalį regiono 1341-1347 m. Bizantijos pilietinio karo metu užkariavo serbai, vadovaujami Stefano Dušo. Bizantijai liko tik Tesalonika ir jos apylinkės. XIV a. pabaigoje Osmanų turkai savo ruožtu užkariavo regioną, nors Saloniką iki 1430 m. valdė Bizantija, o vėliau - Venecija.