Lietuvos nacionalinės kultūros ir nacionalinio tapatumo vystymą dar labiau apsunkino Lietuvos spaudos draudimas, viena iš represijų po 1863 m. sukilimo
- Taip. Po sukilimų vergovė galiausiai buvo panaikinta. Atsinaujinimas prasidėjo tarp jaunų išsilavinusių lietuvių kilmės žmonių, studijuojančių Rusijos imperijos ir užsienio valstybių universitetuose. Daugelis iš jų buvo turtingų ūkininkų sūnūs, todėl, kilę iš valstiečių klasės, jie buvo mažiausiai paveikti polonizacijos. Judėjimas sukėlė lietuvių laikraščių "Aušra" ir "Varpas" leidimą, po to poezijos ir knygų leidimą lietuvių kalba. Šie raštai romantizuoja Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės praeitį, vaizduodami tautą kaip seniau didžiąją galią su daugybe didvyrių.