Apibendrinti straipsnį:  Didysis hadronų greitintuvas buvo išjungtas dvejus metus per didelį renovacijos projektą, kurio kainavo 100 milijonų svarų. Didžiausia pasaulyje atomų susmulkinimo mašina garsėja tuo, kad įrodė Higso bozono egzistavimą, bet mokslininkai tikisi, kad dabar ji atskleis dar daugiau esminių visatos paslapčių. Ženevoje įsikūrusios CERN organizacijos, valdančios LHC, fizikai siekia pirmą kartą pamatyti tamsiąją materiją, nes prietaisas yra atnaujintas. Važiuok žemyn vaizdo. Didysis Hadronų Suderintuvas vėl veikia po dvejų metų atnaujinimo. LHC yra po žeme žemiau Šveicarijos ir Prancūzijos sienos, ir susideda iš beveik 17 mylių apskrito tunelių. Prieš dvejus metus jis buvo uždarytas, kai buvo patvirtintas Higsso bozono atradimas, kad jo energijos lygis galėtų būti beveik padvigubintas, kad mokslininkai galėtų atlikti dar daugiau ekstremalių eksperimentų. Atvėrimas buvo atidėtas dar kelias savaites dėl trumpo jungimo sistemoje, bet šįryt jis pagaliau vėl pradėjo veikti. Po to, kai du dalelių spinduliai per tunelius skriejo vos šiek tiek lėčiau už šviesą, CERN generalinis direktorius Rolf'as Heuer'as sakė: "Sveikinimai. Labai ačiū visiems... dabar prasideda sunkus darbas. Darbuotojai, kuriems anksčiau vienas iš centro vadovų davė Velykų kiaušinius, džiaugėsi, kai buvo patvirtinta, kad mašina vėl veikia. Mokslininkai tikisi, kad mašina galės pirmą kartą aptikti ir apibūdinti tamsiąją materiją. LHC, kuris kainuoja beveik 4 mlrd. svarų sterlingų, šiuo metu veikia su žema 450 gigaelektronvoltų (GeV) "įpurškimo" energija, tačiau birželį ji padidės iki rekordinės 13 teraelektronvoltų (TeV) - nuo 7 TeV, kai 2013 m. jam pavyko aptikti Higso bozoną. Britų mokslininkas Peteris Higsas po to, kai atrado dalelę, kurios egzistavimo jis ir kiti prognozavo, bet kurios iki LHC statybos niekada nebuvo matytos, gavo Nobelio premiją. Kai fizikai...
Didysis Hadronų Susidūrėjas pastaruosius dvejus metus buvo atnaujintas. Šiandien ji vėl pradėjo veikti ir netrukus turės dvigubai daugiau energijos nei anksčiau. Perkrovimas buvo atidėtas beveik dvi savaites dėl trumpo jungimo. Mokslininkai tikisi išaiškinti tamsiosios materijos paslaptis, kuri sudaro 84% visatos, bet niekada nebuvo aptikta anksčiau.