Kai 1559 m. karūnuotas karalius Fredrichas II, jis iš karto pradėjo plėsti laivyną. Bazių, laivų statyklų ir laivų skaičius sparčiai augo, o dideli ištekliai buvo skirti naujų laivų konstrukcijoms, ginkluotėms, mokymams ir mūšio taktikai. Švedija, tapusi nepriklausoma valstybe, dominavo didele Baltijos jūros dalimi ir grėsė Danijos prekybiniams interesams. Atkeršydama, Danija uždarė Oresundą 1568 m., padengdama pirmąją Skanijos karo (1675-1679) sėklą, praėjus vos aštuoneriems metams po Antrojo Šiaurės karo (1657-1660 m.) pabaigos, per kurį Danija prarado dabar Švedijos provincijas "Skåne", "Halland" ir "Blekinge". Per šį laikotarpį kariniam jūrų laivynui buvo skirti papildomi ištekliai. Kortas Adeleris ir Nilsas Žuelis nugalėjo Danijos karinį jūrų laivyną Koge įlankos mūšyje
1677 metais.