Apibendrinti straipsnį:  (CNN) Yra senas posakis, kuris sako, kad Žaliojo Kyšulio salose gyvena daugiau muzikantų už kvadratinį kilometrą nei bet kurioje kitoje pasaulio šalyje. Tiesą sakant, tokį galutinį teiginį beveik neįmanoma įrodyti. Tačiau legenda pagrįsta tam tikrais faktais: svarbus ir puikus ryšys tarp šios vos 500 tūkst. gyventojų turinčios Atlanto vandenyno saloje esančios šalies ir muzikos. Kabo Verde, esanti maždaug už 500 km nuo Vakarų Afrikos pakrantės, jau seniai yra kultūros, istorijos ir rasų junginys. Buvusi Portugalijos teritorija kadaise buvo pagrindinė transatlantinės vergų prekybos vieta, XVI amžiaus piratų taikinys ir žydų ištremtųjų prieglobstis. Iš šios įvairovės gimė unikalūs batuque, morna, funana ir kitų skirtingų muzikos stilių garsai. Dabar Žaliojo Kyšulio salos siekia pasinaudoti šio turtingo kultūrinio paveldo laimėjimais, kad padėtų savo ekonomikai klestėti. Be naftos, dujų, aukso, deimantų ar įprastinių gamtinių išteklių, kurie paskatino augimą daugelyje kitų Afrikos šalių, Žaliasis Kyšulys turėjo ieškoti alternatyvių sektorių, padedančių vystytis. Ir kas yra alternatyvesnis už žvilgsnią, svyruojančią, muzikalinę ekonomiką? "Be žuvų, yra gana įprasta (Kap Verde) sakyti, kad "mūsų didžiausias turtas yra muzika ir kultūra", - sakė Christine Semba iš Womex, tarptautinės pasaulinės muzikos žanro tinklų platformos. Muzikos ekonominį potencialą pripažino ir Žaliojo Kyšulio premjeras Jose Maria Nevesas, o šalies kultūros ministeriją valdo pats populiarus muzikantas Mario Lucio de Sousa. "Mūsų šalies ateitis slypi mūsų gebėjime kurti, mūsų gebėjime kurti naujoves", - 2013 m. Pasaulio prekybos organizacijos konferencijoje kalbėjo Neves apie muziką ir meną. Kiti kūrybinės ekonomikos elementai yra amatų, mados ir vaizdinių menų, tik kelios. Tačiau 2013 m. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos ataskaitoje pažymima, kad Kap Verdos kūrybinis sektorius išliko palyginti maža jo dalis...
Žaliasis Kyšulys siekia pasinaudoti turtingu kultūros paveldu. Maža salų tauta nori auginti kūrybinę ekonomiką.