1991-aisiais Bin Ladenas grįžo į savo gimtąją Saudo Arabiją protestuodamas prieš karių buvimą ir Operaciją "Pusyklos audra". Jis buvo ištremtas iš šalies. 1996-aisiais CŽV sukūrė komandą Bin Ladenui medžioti. Jie keitėsi informacija su sudaniečiais, kol, remiantis šaltinio žodžiais, kurie vėliau buvo atrasti kaip suklastojimai, CŽV vėliau tais metais uždarė savo Sudanų stotį. 1998 m. Bin Ladenas paskelbė karą Amerikai, ir rugpjūčio 7 d.
Tanzanijoje ir Nairobyje. 2000 m. spalio 12 d. Al Kaida bombardavo 1947-aisiais, kai buvo įkurta CŽV, buvo 200 agentų slaptoje tarnyboje. 2001-aisiais iš 17 tūkst. CŽV darbuotojų, 1 tūkst. dirbo Paslaptinėje tarnyboje. Iš tų tūkstančio nedaugelis priėmė sunkumų atvejus. George'o W. Bush'o prezidento pirmininkavimo pirmosiomis dienomis, Al Qaeda grėsmės buvo visur kasdien Prezidento CŽV pranešimuose, bet tai galėjo tapti berniuko, kuris šaukia vilko, atveju. Agentūros prognozės buvo siaubingos, bet neturėjo didelės reikšmės, o prezidento ir jo gynybos darbuotojų dėmesys buvo kitur. CŽV, bendradarbiaudama su užsienio agentūromis, surengė įtariamų "Al Qaeda" narių areštą, tačiau CŽV negalėjo tiksliai pasakyti, koks buvo šių areštų poveikis, ir negalėjo gauti patikimos žvalgybos informacijos iš suimtiųjų. Prezidentas paklausė CŽV, ar "Al Qaeda" gali planuoti išpuolius JAV. Rugpjūčio 6 d. Bušas gavo kasdienį pranešimą, kurio antraštė buvo ne pagrįsta patikima žvalgybos informacija: "Al Qaeda pasiryžusi smogti JAV viduje". JAV medžiojo Bin Ladeną nuo 1996 metų ir turėjo keletą galimybių, bet nei Klintonas, nei Bušas nenorėjo rizikuoti aktyviu vaidmeniu neryškiame nužudymo sąmoksle, ir tobula galimybė niekada nebuvo materializuota trigerio droviai DI, kuris būtų suteikęs jam pasitikėjimo, kurio jis turėjo imtis žingsnio. Tą dieną Ričardas A. Klarkas išsiuntė Saugumo patarėjui Kondolęza Rajui įspėjimą apie riziką ir pasmerkė CŽV neveiklumą.