Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: žvaigždės, esančios nestabilumo juostos dalyje, kuri kerta pagrindinę seką, vadinamos Delta Scuti kintamosiomis. Jie pavadinti prototypinės žvaigždės, Delta Scuti, vardu. Delta Scuti kintamieji paprastai svyruoja nuo spektrinės klasės A2 iki F8, o žvaigždžių šviesumo klasė yra III (subgiantų) iki V (pagrindinės sekos žvaigždžių). Tai trumpalaikiai kintamieji, kurių reguliarus pulsavimo dažnis yra nuo 0,025 iki 0,25 dienos. Delta Scuti žvaigždėse yra daug elementų, panašių į Saulės elementus (žr. I populiacijos žvaigždės) ir nuo 1,5 iki 2,5 M<unk>. IK Pegasi A pulsacijos dažnis matuojamas 22,9 ciklo per dieną, arba kartą per 0,044 dienas. Astronomai žvaigždės metalingumą apibrėžia kaip cheminių elementų, kurių atominis skaičius didesnis nei helio, gausumą. Tai matuojama atlikus atmosferos spektroskopinę analizę, po to lyginant su rezultatais, kuriuos galima tikėtis iš apskaičiuotų žvaigždžių modelių. IK Pegasus A atveju apskaičiuota metalo gausa yra [M/H] = +0,07 ± 0,20. Šis žymėjimas duoda metalo elementų (M) ir vandenilio (H) santykių logaritmą, atėmus Saulės metalo santykių logaritmą. (Taigi, jei žvaigždė atitinka metalo gausumą Saulėje, ši vertė bus nulinė.) 0,07 logaritminė vertė atitinka 1,17 metalinumo santykį, taigi žvaigždė yra apie 17% metalinių elementų turtingesnė nei Saulė. Tačiau šio rezultato klaidos skirtumas yra gana didelis.  Klausimas: Kurioje kosmoso dalyje egzistuoja žvaigždės, vadinamos Delta Scuti kintamosiomis?
nestabilumo juosta