Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: 1998 m. Kerner nustatė, kad realiuose lauko eismo duomenimis laisvo srauto judėjimo užsikimšimo atsiradimas yra stebimas kaip F → S → J fazinių perėjimų kaskadas (9 pav.): pirma, sinchronizuoto srauto regionas atsiranda laisvo srauto regione. Kaip paaiškinta aukščiau, toks F → S fazės perėjimas dažniausiai įvyksta butelio kakle. Sinchronizuoto srauto fazėje vyksta papildomas "savo suspaudimas" ir transporto priemonės tankis didėja, o transporto priemonės greitis mažėja. Šis suspaudimas vadinamas "spaudimo efektu". Sinchronizuoto srauto "spaudžiamose" vietovėse atsiranda siaurių judančių užsikimšimų. Jei šie siauri judantys užsikimšimai auga, atsiranda plačiai judantys užsikimšimai, pažymėti S → J 9 paveiksle. Taigi plačios eismo spūstys atsiranda vėliau, nei įvyksta eismo sutrikimas (F → S perėjimas), ir kitoje kelio vietoje prieš pat buteliukų kaklą. Todėl, kai realiame eisme vykstantys Kernerio F → S → J fazės perėjimai (9 a) paveikslėlis) pateikiami greičio ir tankumo plokštumoje (9 b) paveikslėlis) (arba greičio ir srauto, arba srauto ir tankumo plokštumos), reikia prisiminti, kad sinchronizuoto srauto ir mažo greičio būsenos didelio judesio užsikimšime matuojamos skirtingose kelių vietose. Kerner pažymi, kad plačių judančių užsikimšimų atsiradimo dažnis didėja, jei sinchronizuoto srauto tankis didėja. Plačiai judančios įstrigimai plinta toliau prieš srovę, net jei jie plinta sinchronizuoto srauto ar butelių kaklo regionuose. Akivaizdu, kad bet koks grįžimo fazės perėjimo kombinacijos (S → F, J → S, ir J → F perėjimas, parodyta 9 paveiksle) taip pat yra įmanoma.  Klausimas: Kas nutinka su spjaustymo regionais, kai jie suspaudžiami?
atsiranda siauros judėjimo spūstys