Po to, kai NSDAP užėmė valdžią, žydų parduotuvių boikotas, žydų profesoriaus ir Erlangeno garbės piliečio Jakob Herz paminklo Hugenottenplatz išniekinimas ir sunaikinimas bei knygų deginimas taip pat įvyko Erlangene. NSDAP kontroliuojama miesto taryba kanclerį Hitlerį, prezidentą von Hindenburgą ir Gauleiterį Streicherį paskelbė garbės piliečiais, o pagrindinė gatvė buvo pervadinta į Adolf-Hitler-Straße ("Adolf-Hitler-Street"). Per "Reichspogromnacht"
", žydų šeimas iš Erlangeno (nuo 42 iki 48 asmenų), Baiersdorfo (trys asmenys) ir Forto (septyni žmonės) buvo surinktos ir pažemintos buvusios savivaldybės (Palais Stutterheim) kieme, jų butas ir parduotuvės iš dalies sunaikintos ir apiplėštos, tada moterys ir vaikai buvo išvežti į Wöhrmühle (salą Regnitz upėje Erlangene), vyrai į apylinkės teismo kalėjimą ir tada į Nürnbergo kalėjimą. Tie, kurie negalėjo išvykti iš Vokietijos, buvo deportuoti į koncentracijos stovyklas, kur dauguma buvo nužudyti. 1944 m. miestas buvo paskelbtas "išlaisvintas nuo žydų", nors "pusiau žydas" liko mieste iki karo pabaigos, apsaugotas policijos viršininko.