Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Šachui šansą atnešė serija sukilimų Osmanų imperijoje: Erzurumo gubernatorius Abaza Mehmedas Paša sukilo, o Bagdadas nuo 1621 m. buvo janičarų pareigūno subashi Bakr ir jo pasekėjų rankose. Bakras norėjo, kad jį pripažintų vietiniu pasha, tačiau sultonas įsakė Diyarbakiro gubernatoriui Hafizui Ahmedui pashai įsikišti. Tada Bakras kreipėsi į Abbasą, kuris atsiuntė karius, kad padėtų Bakrui. Norėdamas užkirsti kelią persams užimti Bagdadą, Hafız Ahmedas greitai atkurė santykius su Bakr, kuris grįžo į Osmanų sąjungą. Atsakydami į tai, persai apgulė Bagdadą ir užėmė jį 1624 m. Sausio 14 d., padedami Bakro sūnaus Muhammedo. Po miesto žlugimo buvo žudoma didelė dalis sunitų gyventojų, nes šahas stengėsi Bagdadą paversti vien šiitų miestu. Bagdado žlugimas buvo didelis smūgis Osmanų prestižui. Osmanų garnizonai ir vietos gentys pradėjo pabėgti, o persai netrukus užėmė didžiąją dalį Irako, įskaitant Kirkuko ir Mosulo miestus bei šiitų šventas Najafo ir Karbalos šventoves, kurias aplankė šahas. 1625 m. Hafizas Ahmadas-pašas, dabar Didysis vezyras, žygiavo į Bagdadą. Nepaisant šacho įsakytos "sugadintos žemės" politikos, Osmanų armija pasiekė Bagdadą ir lapkritį užėmė jį iš trijų pusių. Osmanams pavyko įveikti išorinius įtvirtinimus, tačiau jie negalėjo užimti miesto prieš atėjus šahu Abbasui vadovaujančiai armijai. Tada osmanai pasitraukė į savo stipriai įtvirtintą stovyklą ir tęsė apgultį. Atsakydamas į tai, Abbasas nusprendė sustabdyti osmanų tiekimo konvojus. Ši strategija davė vaisių: osmanai buvo priversti rizikuoti atakuoti persų kariuomenę, kuri buvo atremta su dideliais nuostoliais, o 1626 m. liepos 4 d. osmanų armija atšaukė apgultį ir pasitraukė į Mosulį.  Klausimas: kuri grupė palaikė ryšius su Osmanų imperija?
Bakras