Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Dėl palankių geografinės padėties ypatybių senovės Egipto kultūra klestėjo, iš kurių svarbiausia buvo turtinga derli dirvožemis, atsiradusi dėl kasmetinių Nilo upės potvynių. Taip senovės egiptiečiai galėjo gaminti daug maisto, todėl gyventojai galėjo daugiau laiko ir išteklių skirti kultūros, technologijų bei meno veiklai. Senovės Egipte žemės valdymas buvo labai svarbus, nes mokesčiai buvo vertinami pagal asmens turimos žemės kiekį. Žemės ūkis Egipte priklausė nuo Nilo upės ciklo. Egiptiečiai atpažindavo tris sezonus: akhet (plūdurų), peret (sėdimų) ir shemu (pjaustymo). Potvynių sezonas truko nuo birželio iki rugsėjo, upės pakrantėse atsirado mineralų turtingo dumblo sluoksnio, kuris buvo idealus pasėlių auginimui. Po potvynio vanduo nusitraukė, o augimo sezonas truko nuo spalio iki vasario. Ūkininkai dirbo ir sėjo sėklų laukuose, kuriuos drėkinėdavo grioveliais ir kanalais. Egipto žemėje mažai lyja, todėl ūkininkai užlieja pasėlius nuo Nilo. Kovo - gegužės mėnesiais ūkininkai pjaustydavo pasėlius, o paskui išpjaustydavo juos, kad žolė būtų atskirta nuo grūdų. Senovės egiptiečiai augino emerą ir miežių bei keletą kitų grūdų, iš kurių pagamindavo du pagrindinius maisto produktus - duoną ir alų. Linų augalai, ištraukti dar prieš pradedant žydėti, buvo auginami dėl jų stiebo pluošto. Šie pluoštai buvo suskaidomi išilgai ir virinami į siūlus, iš kurių buvo audomi lino lapai ir gaminami drabužiai. Papirus, augantis Nilo upės pakrantėse, buvo naudojamas popieriui gaminti. Daržovės ir vaisius augino sodo sklypuose, netoli gyvenviečių ir aukštesnėse vietovėse, ir juos reikėjo laistyti rankomis. Daržovės buvo poros, česnakas, melonai, skvašai, ankštiniai, salotas ir kiti augalai, be to, buvo gaminamos ir vynuogės...  Klausimas: Kiek mėnesių truko augimo laikotarpis?
Nuo spalio iki vasario