Apibendrinti straipsnį:  (CNN) Ar mes vieni kosmose? O gal kažkur kitur yra protingos gyvybės? Praėjusią savaitę NASA mokslininkai labai konkrečiai aptarė žingsnius, leidžiančius per ateinančius dešimtmetį ar du atrasti gyvybę visatoje. Šiemet minime 20-ąsias planetos aplink žvaigždę, panašią į mūsų Saulę, 51 Pegasi, atradimo metines. Nuo to laiko antžeminiai tyrimai ir NASA palydovas "Kepler" aptiko beveik 2000 patvirtintų "eksoplanetų", o dar tūkstančiai kandidatų laukia patvirtinimo. Daugelis iš šių planetų sistemų visai skiriasi nuo mūsų Saulės sistemos. Kai kurios jų turi didžiules planetas, tokias kaip Jupiteris, kurios sukasi aplink savo žvaigždes daug arčiau nei Merkurijus, kuri yra pati vidinė mūsų Saulės sistemos planeta. Bet mažesnės uolinės planetos, tokios kaip Žemė, nors ir sunkiau rasti, atrodo, kad jos yra dar gausesnės. Gyvybė Žemėje išsivystė vandenynuose maždaug po milijardo metų po planetos formavimosi. Tai rodo, kad akmeninėse planetose, kurių paviršiuje yra skystas vanduo, taip pat galėjo išsivystyti primityvios gyvybės formos. Gyvenimas, kaip mes žinome, yra anglies pagrindu ir reikalauja skystos vandens. Astronomai "gyvenamąją zoną" aplink žvaigždę apibrėžia kaip regioną, kuriame planetos paviršiuje gali būti skystas vanduo. Kuo arčiau žvaigždės, tuo vanduo virs į garus; kuo toliau, tuo vanduo užšaldys į ledą. Iš to, kas iki šiol buvo atrasta, astronomai apskaičiavo, kad vien tik mūsų Paukščių Tako galaktikoje yra apie 40 milijardų Žemės tipo planetų, kuriose galima gyventi. Žinoma, yra skirtumas tarp vienaląsčių organizmų, kurie išsivystė prieš 3,8 milijardus metų ir liko labiausiai išsivysčiusiomis gyvybės formomis dar maždaug milijardą metų, ir žinduolių, kurie atsirado prieš maždaug 200 milijonų metų. Ir tada žmonės, kurie egzistavo tik 200 000 metų. Protinga gyvybė, kuri gali bendrauti per radijo bangas su kita protinga gyvybe, Žemėje yra jaunesnė nei 100 metų. Taigi, nors planetų, kuriose išsivysto paprastos gyvybės formos, gali būti vos tuzinas, skaičius, kuriame yra protingų būtybių, su kuriomis galima kalbėtis - net jei manysime, kad jos išsivystė kaip žmonės...
NASA mokslininkai aptaria žingsnius, kad per ateinančius du dešimtmečius atrastų gyvybę visatoje. Meg Urry: Gyvenimas kitur visatoje, ir net kitur mūsų pačių Paukščių Tako galaktikoje, yra praktiškai neišvengiamas. Tačiau tikimybė, kad mes galėsime bendrauti su ta gyvybe, yra menka, rašo ji.