Beidas įkūrė savo "Intra" banką (tarptautinį prekybininkų banką) 1951 m., kartu su trimis partneriais - Mouniru Abu Fadelu, Emiliu Mousallamu ir Mouniru Haddadu, turėdamas 12 000 Libano svarų sterlingų kapitalo, pagal vieną šaltinį, arba 100 000 svarų sterlingų, remiantis paskolomis iš jo senų klientų Arabų banke. Tuo metu Beiruto finansinė reikšmė buvo sustiprinta
1956 m. trišalė agresija prieš Egiptą, kuri susilpninė Kairo kaip Europos investicijų į arabų pasaulį prieplaukos funkciją, griežtos banko slaptumo taisyklės ir valiutos keitimo kontrolės nebuvimas Libano bankų sistemoje pavertė šalį prieglobstis kapitalo pabėgiui, petrodoleriams ir karštoms lėšoms iš Arabų Persijos įlankos valstybių. "Intra" netrukus tapo dominuojančiu Libano ekonomikos veikėju, o iki 1966 m. ji turėjo nuo 13 iki 17 procentų šalies banko indėlių ir turto, įskaitant "Casino du Liban", didžiausią kazino pasaulyje, per kurį, kaip pranešama, buvo perdirbami narkotikų pinigai, "Middle East Airlines" ir Beiruto uosto administracija. Jis pavertė "Middle East Airlines", tuo metu sunkiai einančią, viena pelningiausių oro linijų pasaulyje. Jis turėjo plieno gamyklą ir investicinį fondą. Jo grupė taip pat turėjo didelį nekilnojamojo turto turtą didžiuosiuose miestuose, 40 filialų visame pasaulyje, investicijas į 27 aukštų dangoraižį Penktosios avenijos Niujorke, netoli Rokfelerio centro, Beidas bankas taip pat valdė laivų statyklą Marselyje, Londonderry viešbutį Park Lane ir dalį Champs-Élysées. 1956 m. jis taip pat atidarė kino gamybos kompaniją "Studio Baalbek", tikėdamasis, kad Libanas taps "Artimųjų Rytų Holivudu".