Užpildykite šią frazę: Paskutinė Sadoveanu kūrinio dalis taip pat apima seriją kūrinių, kuriuose, pasak Crohmălniceanu, pasakojimo metodas buvo "ištaisytas", kad būtų parodyta jo mėgstamas atsiskyrimo tipas, kurį laimėjo nauja visuomenė. Ungureanu tvirtina, kad naujasis stilius iš esmės yra "reportažo ir paprastos informacijos, pritaikytos įsakymams iš viršaus". Tarp tokių kūrinių yra 1951 m. "Nada Florilor" ("Gėlės melas") ir "Clonț-de-fier" ("Geležinis griebtuvas"), taip pat nebaigtas kūrinys "Cântecul mioarei" ("Evos daina"). Filme "Nada"... valstiečių berniukas Culai seka savo herojaus, puodelio kalininko Alecuțu, į fabriko gyvenimą. "Clonț-de-fier", ideologinis "Demonul tinereții" peržiūra, pasakoja apie vienuolį, grįžtančią iš atsiskyrimo į darbininkų pasaulį, kur kraštovaizdis yra pertvarkytas didelio masto statybos darbų. Pasak Ungureanu, tai taip pat rodo, kad Sadoveanu visata yra atėmusi "visas savo gilias reikšmes". Nors jų autorius tapo naujųjų kultūrinių gairių įkūnijimu, ankstesnės Sadoveanu knygos, nuo "Frații Jderi" iki "Baltagul", buvo komunistinės cenzūros objektas. Įvairi ideologinių gairių prieštaraujantys teiginiai buvo išbraukti iš naujų leidinių: knygose apskritai nebegalima paminėti Besarabijos (regiono, kuris pirmą kartą buvo įtrauktas į Sovietų Sąjungą
1940 m. okupacija) arba Rumunijos ortodoksų tikėjimai. Viename tokioje situacijoje "Baltagul" cenzoriai pašalino personažo teiginį, kad "rusas" buvo "garsiausias iš visų, [...] vertas keršytojas ir dainininkas mugėse".