1831 m. kovo pradžioje jis netgi susirašinėjo su Rusijos feldmaršaliu Hansu Karlu von Diebitschu, kuris labai susirgo Paryžiuje ir Londone. Kai pagaliau Skrzynecki turėjo imtis puolimą jo galimybė buvo praėjo, ir jis padarė daugiau nei vieną taktinę klaidą. Ostrołękos mūšyje
(1831 m. gegužės 26 d.) jis parodė savo įprastą drąsą ir didelį sugebėjimą, tačiau po kruvino varžybų Diebitsch nugalėjo, o Skrzynecki sugrįžo į Varšuvą, kur reikalavo vyriausybės rekonstrukcijos ir savo paskyrimo diktatoriumi. Parlamentas su tuo nesutiko, nors ir suteikė Skrzynecki pasitikėjimo balsą. Tačiau visuomenės nuomonė dabar buvo prieš jį ir jis buvo priverstas rugpjūčio 10 d. savo stovykloje Bolimoje pateikti atsistatydinimą savo įpėdiniui Henrykui Dembiński. Tuomet Skrzynecki prisijungė prie partizanų korpuso ir rugsėjo 22 d. pasislėpė Austrijos teritorijoje. Vėliau jis gyveno Prahoje, bet persikėlė į Briuselį, kur buvo paskirtas Belgijos kariuomenės vyriausiuoju vadu. Jis buvo priverstas atsistatydinti dėl Rusijos, Austrijos ir Prūsijos protesto 1839 m. Tačiau jis ten išbuvo aktyvioje tarnyboje iki 1848 m. Gavęs Austrijos vyriausybės leidimą, jis galiausiai apsigyveno Krokuove, kur mirė 1860 metais.