Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  1610 m. Italijos mokslininkas Galileo Galilei teleskopu atrado keturis didžiausius Jupiterio palydovus (dabar žinomus kaip Galilėjo palydovai); manoma, kad tai buvo pirmasis teleskopinis kitų nei Žemės palydovų stebėjimas. Praėjus dienai po Galilėjaus, Simon Marius savarankiškai atrado palydovus aplink Jupiterį, nors jis savo atradimo knygoje paskelbė tik 1614 metais. Tačiau Marijaus pavadinimai keturiems pagrindiniams palydovams išliko - Io, Europa, Ganimedas ir Kalisto. Šie atradimai taip pat buvo pirmieji atradimai dangaus judesio, kuris, matyt, nebuvo sutelktas į Žemę. Šis atradimas buvo svarbus Koperniko planetų judėjimo heliocentrinės teorijos palaikymas. Galilėjus, atvirai palaikydamas Koperniko teoriją, pateko į inkvizicijos grėsmę. 1660-aisiais Giovanni Cassini, naudodamas naują teleskopą, atrado Jupiteryje dėmių ir spalvingų juostų ir pastebėjo, kad planeta atrodė aplenkta; tai yra, plokščia poliuose. Jis taip pat sugebėjo apskaičiuoti planetos sukimosi periodą. 1690 m. Cassini pastebėjo, kad atmosfera sukasi diferencijuotai. Didžioji raudona dėmė, garsus ovalus Jupiterio pietiniame pusrutulyje, galėjo būti pastebėta dar 1664 m. Robert Hooke'u ir 1665 m. Cassini, nors tai ginčijama. Farmacininkas Heinrichas Švabas 1831-aisiais sukūrė seniausią žinomą paveikslą, parodantį Didžiosios raudonos dėmės detales. Pasak pranešimų, nuo 1665 iki 1708 metų ji keletą kartų buvo prarasta iš akių, o 1878-aisiais tapo gana pastebima. 1883 m. ir XX a. pradžioje buvo užfiksuota, kad jis vėl išblėsta. Giovanni Borelli ir Cassini kruopščiai sudarė Jupiterio palydovų judesių lentelę, leidžiančią numatyti, kada palydovai praeis prieš planetą ar už jos. 1670-aisiais buvo pastebėta, kad kai Jupiteris yra priešinėje Saulės pusėje nuo Žemės, šie įvykiai įvyksta maždaug 17 minučių vėliau nei tikėtasi. Ole Rømer išaiškino, kad šviesa keliauja ne akimirksniu.  Klausimas: kieno hipotezė buvo atmesta anksčiau?
Ole Rømer