Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Deferento ir epiciklo modelį graikų astronomai naudojo šimtmečius kartu su ekscentrinės idėjos (deferento, kuris yra šiek tiek nuo Žemės centro), kuri buvo dar senesnė. Pavaizduotoje paveikslėlyje deferento centras yra ne Žemė, o ta vieta, pažymėta X, todėl ji yra ekscentriška (iš graikų kalbos ἐκ ec- reiškia "iš", o κέντρον kentron reiškia "centras"), iš kurios ta vieta gavo savo vardą. Deja, Ptolemejaus laikais turima sistema nesutampa su stebėjimais, nors ji buvo gerokai patobulinta, palyginti su Hiparcho sistema. Svarbiausia, kad planetos (ypač Marso) retrogradinės kilpos dydis būtų mažesnis, o kartais ir didesnis, nei tikėtasi, todėl pozicijos klaidos gali siekti net 30 laipsnių. Kad išspręstų šią problemą, Ptolemejus sukūrė ekvantą. Ekvantas buvo taškas netoli planetos orbitos centro, kuris, jei stovėtumėte ten ir stebėtumėte, planetos epiciklo centras visada atrodytų judantis vienodu greičiu; visos kitos vietos matytų nevienodą greitį, kaip ir Žemėje. Panaudodamas ekvantą, Ptolemejus tvirtino, kad jis išlaiko judėjimą, kuris buvo vienodas ir apskritimas, nors jis nukrito nuo Platono vienodo apskritimo judėjimo idealo. Rezultatyvi sistema, kuri galiausiai buvo plačiai priimta Vakaruose, atrodo nelengva šiuolaikiniams astronomams; kiekviena planeta reikalavo epiciklo, sukasi ant deferento, kompensuoto lygiaverčiu, kuris buvo skirtingas kiekvienai planetai. Jis prognozavo įvairius dangaus judesius, įskaitant retrogradinio judesio pradžią ir pabaigą, maksimaliai klaidingai - 10 laipsnių, žymiai geriau nei be ekvivalento.  Klausimas: Kas yra žmonės, kurie naudojo deferentinį ir epicycle modelį?
Graikų astronomai