Rašykite šio skyriaus tęsinį - Sausio sukilimo metu
1863 m. mieste vyko smarki mūšiai, bet juos žiauriai ramino Michailas Muravyovas, gyventojai jį vadino "Kuolesniu", nes jis surengė daug egzekucijų. Po sukilimo buvo atimtos visos pilietinės laisvės, uždrausta naudoti lenkų ir lietuvių kalbas. Vilniuje gyveno daug žydų: pagal 1897 m. Rusijos gyventojų surašymą, iš 154,5 tūkst. gyventojų žydų buvo 64 tūkst. (apie 40%). XX a. pradžioje lietuvių kalbantieji Vilniuje buvo tik maža mažuma, o lenkų, jiddžių ir rusų kalbantieji sudarė miesto gyventojų daugumą. 1905 m. gruodžio 4-5 d. dabartiniame Lietuvos nacionalinės filharmonijos pastate vyko Vilniaus didysis Seimas, kuriame dalyvavo daugiau kaip 2000 dalyvių. Tai buvo pirmasis šiuolaikinis nacionalinis kongresas Lietuvoje. Asamblėja nusprendė reikalauti platesnės politinės autonomijos Rusijos imperijoje ir pasiekti tai taikiomis priemonėmis. Jis laikomas svarbiu žingsniu Lietuvos nepriklausomybės akto link, kurį 1918 m. vasario 16 d. priėmė Lietuvos taryba, nes Seimas sukūrė pagrindą nepriklausomos Lietuvos valstybės sukūrimui.