Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: neapsiramintai akiai Venera atrodo kaip balta šviesos taškas, ryškesnis už bet kurią kitą planetą ar žvaigždę (išskyrus Saulę). Vidutinis planetos regimasis magnitudas yra -4.14 su standartiniu nukrypimu 0.31. Šviesiausias šviesos dydis būna pusmėnulio fazėje maždaug prieš mėnesį iki žemesnės jungties ar po jos. Venera išnyksta iki maždaug -3 laipsnio, kai ją apšviečia Saulė. Planeta yra pakankamai ryški, kad ją būtų galima matyti aiškiame vidurdienyje, ir ji yra lengviau matoma, kai Saulė yra žemai horizonte arba užsidegusi. Kaip žemesnė planeta, ji visada yra maždaug 47° atstumu nuo Saulės. Venera "peržengia" Žemę kas 584 dienas, kai sukasi aplink Saulę. Taip jis pasikeičia iš "Vakarinės žvaigždės", matomos po saulėlydžio, į "Ryto žvaigždę", matomą prieš saulėtekį. Nors Merkuris, kita žemesnės klasės planeta, pasiekia didžiausią išilginimą - tik 28 laipsnius, ir jį dažnai sunku pastebėti užtemdyje, Venerą, kai ji yra ryškiausia, sunku nepastebėti. Didžiausias jo išilginimas reiškia, kad jis yra matomas tamsioje dangaus dalyje ilgą laiką po saulėlydžio. Venera, kaip ryškiausias taško tipo objektas danguje, dažnai klaidingai vadinama "neidentifikuotu skraidančiu objektu".  Klausimas: Kada matysime "vakarinę žvaigždę"?
matomas po saulėlydžio,