Po to, kai Suomija paskelbė nepriklausomybę nuo Rusijos, kai kurie suomių nacionalistai palaikė Didžiosios Suomijos idėją, pasiektą rusų Rytų Karelijos aneksijos būdu. Tai buvo vertinama kaip pastangos suformuoti vieningą šalį baltų ir finų gentėms, kurias šie aktyvistai laikė giminaičiais. Dėl to suomių savanoriai du kartus įsiveržė į Rusiją, vadinami Viena ir Aunus ekspedicija.
Šiaip ar taip, suomių kariai su Rusija Suomijos istoriografijoje nelaikomi kariais. Rusijoje šis konfliktas, taip pat suomių ekspedicijos į Rytų Kareliją ir Petsamo 1918-1920 m., yra laikomas karine intervencija ir vadinamas "Pirmuoju sovietų-suomių karu". Šis nesutarimų ir neapibrėžtumo dėl sienų laikotarpis baigėsi Tartu sutartimi, kai Suomija ir Baltijos šalys pirmą kartą pripažino Rusijos Sovietų Federacinę Socialistinę Respubliką kaip suverenią valstybę ir nustatė sieną tarp Suomijos ir RSFSR.