Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Senovės sumeriai tikėjo, kad Marsas buvo Nergalas, karo ir ligos dievas. Sumerų laikais Nergalis buvo nedidelis ir nereikšmingas dievas, bet vėliau jo pagrindinis kulto centras buvo Ninivos miestas. Mesopotamijos tekstuose Marsas vadinamas "mirusiųjų likimo teismo žvaigžde". Marso egzistavimą kaip klajojančio objekto naktiniame danguje užfiksavo senovės Egipto astronomai, o 1534 m. pr. Kr. jie buvo susipažinę su planetos retrograde judėjimu. Naujojo Babilono imperijos laikais Babilono astronomai reguliariai užrašydavo planetų pozicijas ir sistemingai stebėjo jų elgesį. Apie Marsą jie žinojo, kad planeta kas 79 metus sukuria 37 sinodinius periodus arba 42 zodiako apskritimus. Jie išrado aritmetinius metodus, kuriais buvo galima atlikti nedidelius planetų padėties skaičiavimų pataisymus. Senovės graikų kalboje planeta buvo žinoma kaip Πυρόεις. IV amžiuje prieš Kristų Aristotelis pažymėjo, kad Marsas dingo už Mėnulio užtemimo metu, o tai rodo, kad planeta buvo toliau. Aleksandrijoje gyvenęs graikas Ptolemėjas bandė išspręsti Marso orbitos judėjimo problemą. Ptolemejaus modelis ir jo kolektyviniai astronomijos darbai buvo pristatyti daugiatale kolekcijoje "Almagest", kuri tapo autoritetingu Vakarų astronomijos traktatu per ateinančius keturiolika šimtmečių. Senovės Kinijos literatūra patvirtina, kad Kinijos astronomai apie Marsą žinojo ne vėliau kaip ketvirtąjį šimtmetį prieš mūsų erą. V a. m. e. Indijos astronominis tekstas Surya Siddhanta apskaičiavo Marso skersmenį. Rytų Azijos kultūrose Marsas tradiciškai vadinamas "ugnies žvaigžde" (kinų: 火星), remiantis Penkių elementų teorija. XVII amžiuje Tycho Brahe išmatavo dienos parallaksą, kurį Johannesas Kepleris naudojo, kad atliktų preliminarius planetos atstumo skaičiavimus. Kai teleskopas tapo prieinamas, dienos parallaksas vėl buvo išmatuotas siekiant nustatyti...  Klausimas: Kada "Cassini" tai padarė pirmą kartą?
1672 m.