Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Durerio raganosuožas - tai pavadinimas, kurį paprastai duoda Vokietijos dailininko ir piešėjo Albrechto Durerio 1515 m. pagamintai medienos raižtai. Šis paveikslas paremtas rašytiniu indų raganos, 1515 metais atvykusio į Lisaboną, aprašymu ir trumpu jo eskizu. Düreris niekada nematė paties rinoceroto, kuris buvo pirmasis gyvas pavyzdys, matytas Europoje nuo romėnų laikų. 1515-ųjų pabaigoje Portugalijos karalius Manuelis I pasiuntė šį gyvūną kaip dovaną popiežiui Leonui X, tačiau 1516-ųjų pradžioje jis žuvo laivo avarijoje prie Italijos krantų. Gyvasis rinocerotas Europoje nebebuvo matomas iki tol, kol 1577 m. iš Indijos į Sebastiano Portugalijos rūmus atvyko antrasis egzempliorius, pavadintas Abada. Vėliau apie 1580 m. jį paveldėjo Ispanijos karalius Filipas II. Durerio medienos raištas nėra visiškai tikslus rinoceroto vaizdas. Jis vaizduoja gyvūną su kietomis plokštėmis, kurios dengia jo kūną kaip šarvų lakštai, su gerklėje esančiu žirmu, kietomis atrodančiu krūtinkeliu ir rietais išilgai siūlų. Ant jo nugaros jis įdeda mažą sukrėtą ragą, padaro jo kojas švelniomis, o užpakalį panašų į pjūklą. Tikriems nosinukai nėra nė vieno iš šių bruožų, nors indų nosinukai turi gilių raukšlių odoje, kurios iš tolo gali atrodyti kaip šarvai. Nepaisant anatominio netikslumo, Durero medienos raižiniai tapo labai populiarūs Europoje ir per ateinančius tris šimtmečius buvo daug kartų kopijuojami. Vakarietiškieji jį laikė tikru rinoceroto vaizdu iki pat XVIII a. pabaigos. Galiausiai jį pakeitė realistiškesni piešiniai ir paveikslai, ypač Kleros, rinoceroto, kurie keliavo po Europą 1740-aisiais ir 1750-aisiais. Apie Dürerio medienos raižą buvo pasakyta: "Tikriausiai nė vienas gyvūno paveikslas neturėjo tokios didelės įtakos menui".  Klausimas: kokio gyvūno Dureris nematė?
Drambliai