Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Kolkata, iškilusi iš šiaurės į pietus palei rytinį Hooghly upės krantą, yra Indijos rytinėje dalyje, žemesnėje Gangos deltoje, maždaug 75 km į vakarus nuo tarptautinės sienos su Bangladešu; miesto aukštis yra 1,59 m (530 pėdų). Didžioji miesto dalis iš pradžių buvo šlapiažemė, kuri per dešimtmečius buvo atkurta, kad būtų galima apgyvendinti sparčiai augantį gyventojų skaičių. Likusios neišsivysčiusios teritorijos, vadinamos Rytų Kalkutos šlapiažemiais, pagal Ramsaro konvenciją (1975 m.) buvo pripažintos "tarptautinės svarbos šlapiažemiais". Kaip ir daugumoje Indo-Gango lygumos, dirvožemis ir vanduo yra daugiausia aluvijinės kilmės. Kalkata yra virš Bengalio baseino, perikratoninio trečiojo lygio baseino. Bengalijos baseinas susideda iš trijų struktūrinių vienetų: lentynos arba platformos vakaruose; centrinės sandarų arba lentynos / šlaito pertraukos; ir gilios baseino dalies rytuose ir pietryčiuose. Kolkata yra įsikūrusi ant vakarinės dalies, kuri yra apie 25 km (16 mylių) pločio, maždaug 45 000 m (148,000 pėdų) gylyje po paviršiumi. Plokštės ir juostinės zonos turi daug trūkumų, tarp jų yra aktyvių. Bendras nuosėdų storis žemiau Kalkutos yra beveik 7500 m virš kristalinės pamatinės; iš jų viršutiniai 350<unk>450 m (1,150<unk>1,480 pėdų) yra ketvirčio, o po to 4 500<unk>5 500 m (14,760<unk>18,040 pėdų) trečiojo nuosėdų, 500<unk>700 m (1,640<unk>2,300 pėdų) spąstai spąstai kreidos ir 600<unk>800 m (1,970<unk>2,620 pėdų) permijos-karboniferio Gondwana uolienos. Ketvirtinių nuosėdų sudėtyje yra molio, dumblo ir kelių rūšių smėlio bei žvyro. Šie nuosėdos yra tarp dviejų molio sluoksnių: žemesnis yra 250-650 m gylyje (820-2,130 pėdų); viršutinis yra 10-40 m (30-130 pėdų) storio. Indijos standartų biuro duomenimis, pagal skalę nuo I iki V, pagal padidėjusią jautrumą žemės drebėjimams, miestas yra III seisminės zonos viduje.  Klausimas: Kurioje zonoje yra miestas?
III seisminė zona