Apibendrinti straipsnį:  Prokuroras atmetė kaltinimus, kad Argentinos prezidentė Cristina Fernandez de Kirchner bandė nuslėpti Irano dalyvavimą 1994 m. sprogime Buenos Airese. Pasak Argentinos valstybinės naujienų agentūros "Telam", prokuroro Javierio de Lucos sprendimas nutraukti bylą gali reikšti galutinį kaltinimų, kurie sukrėtė šalį, pabaigą. Šis atvejis tapo labai įdomus visame pasaulyje po to, kai pirminis prokuroras, pateikęs kaltinimus, buvo rastas miręs sausio mėnesį. Alberto Nisman buvo rastas negyvas praėjus kelioms dienoms po kaltinimų. Jo mirtis sukėlė pasipiktinimą ir daugybę sąmokslo teorijų. Jis tvirtino, kad Argentinos vyriausybė sutiko neieškoti Irano įtariamųjų dėl sprogdinimo mainais į palankų prekybos susitarimą. 1994-aisiais Argentinos sostinėje įvykdytas žydų bendruomenės centro sprogdinimas - žiauriausias teroro išpuolis šalies istorijoje. Žuvo 85 žmonės, šimtai buvo sužeisti. Antrasis prokuroras po Nismano mirties perėmė valdžią ir vasario mėnesį pateikė bylą teismui. Teisėjas atmetė bylą, sakydamas, kad Nismano kaltinimai nepagrįsti. Po to byla buvo perduota prokurorui De Lukui, kad jis galėtų apeliuoti. Pirmadienį de Luca paskelbė, kad savo tyrime jis nustatė, kad "nebuvo jokio nusikaltimo, nei įvykdyto, nei bandomo", pasak Telamo.
Prokuroras, nagrinėjantis Argentinos prezidento kaltinimus, sako, kad nusikaltimas nebuvo padarytas. Pradinis prokuroras, kuris inicijavo bylą, buvo rastas miręs sausio mėnesį.