Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Kai Italijos fizikas Galileo Galilei pirmą kartą stebėjo planetą XVII amžiaus pradžioje, jis pastebėjo, kad jo fazės panašios į Mėnulio, skirtingos nuo pusmėnulio iki gibbous iki pilno ir atvirkščiai. Kai Venera danguje yra labiausiai nutolusi nuo Saulės, ji rodo pusiau apšviestą fazę, o kai ji yra arčiausiai Saulės danguje, ji rodo pusmėnulio arba pilnos fazės. Tai galėjo būti įmanoma tik tuo atveju, jei Venera suktų aplink Saulę, ir tai buvo viena pirmųjų stebėjimų, aiškiai prieštaraujančių Ptolemajaus geocentrinį modelį, kad Saulės sistema buvo koncentrinė ir sutelkta į Žemę. 1639 m. Veneros tranzito tiksliai prognozavo Jeremiah Horrocks ir stebėjo jis ir jo draugas William Crabtree kiekvienoje iš savo namų 1639 m. gruodžio 4 d. (nuo lapkričio 24 d. pagal tuo metu naudojamą Julijaus kalendorių). Veneros atmosferą 1761 m. atrado rusas Mikhailas Lomonosovas. Veneros atmosferą 1790 m. stebėjo vokiečių astronomas Johannas Schröteris. Schröter nustatė, kad kai planeta buvo plonas pusmėnulio, jos viršūnės išilginosi daugiau nei 180°. Jis teisingai įtarė, kad tai įvyko dėl saulės šviesos išskleidimo tankioje atmosferoje. Vėliau amerikietis astronomas Česteris Smitas Laimenas pastebėjo visą žiedą aplink tamsiąją planetos pusę, kai ji buvo žemesnėje jungtyje, ir tai buvo dar vienas įrodymas, kad planeta turi atmosferą. Atmosfera apsunkino planetos sukimosi laikotarpio nustatymo pastangas, o tokie stebėtojai kaip italų astronomas Giovanni Cassini ir Schröter klaidingai apskaičiavo maždaug 24 val. laikotarpius pagal planetos paviršiaus ženklų judesius.  Klausimas: Kuri planeta prieštaravo Ptolemejaus ankstesniam modeliui?
Venera