Apibendrinti straipsnį:  Dviejų keistų, ryškių žiburžių ant nykštukinės planetos Ceres paviršiaus kilmė gali būti skirtinga, rodo nauji NASA paskelbti infraraudonųjų spindulių vaizdai. "Dawn" zondo nufotografuoti vaizdai iš 45 tūkst. km atstumo rodo, kad dvi paslaptingos dėmės ant nykštukinės planetos turi skirtingas šilumines savybes. Nuotraukos buvo atskleistos kaip pirmojo Ceros spalvoto žemėlapio dalis, parodančios paviršiaus medžiagų skirtumus ir atskleidžiančias įvairius procesus, kurie padėjo jį suformuoti. Važiuok žemyn vaizdo. Ceresas gali atrodyti kaip nuobodi, pilka planeta, bet nauji infraraudonųjų spindulių vaizdai rodo, kad nykštukinė planeta yra daugiau nei manyta. Naujausi vaizdai yra artimiausi ir rodo, kad ledinis kūnas tikriausiai kažkada buvo visiškai aktyvus. Ši nykštukinė planeta per visą savo istoriją buvo ne tik inertiška uola. Jis buvo aktyvus, jo procesai skirtingose vietovėse sukėlė skirtingas medžiagas", - sakė Kalifornijos universiteto Los Andžele Chrisas Raselas. Žemės paviršiuje esančios "užsieniečių" dėmės, vadinamos 1 ir 5 bruožais, matomoje šviesoje vaizduose yra ryškios spinduliai, lyginant su likusia Cereso paviršiaus dalimi. Infraraudonuose 1 regionas yra šalčiau nei likusi paviršiaus dalis, tačiau 5 regionas yra panašias į aplinką. Praeitą mėnesį mokslininkai sakė, kad ši paslaptinga pora ryškių taškų gali būti aukštos "vandens ugnikalniai", tačiau jie sakė, kad jiems reikia atidžiau pažvelgti, kad tai patvirtintų. Federico Tosi, dirbantis "Dawn" regimojo ir infraraudonojo spektrometro projekte, pristatė infraraudonųjų spindulių vaizdus, matuodamas jų šilumines savybes. "Mes nustatėme, kad šviesa taškas numeris vienas atitinka tamsią tašką terminiame paveiksle", - sakė jis šiandien spaudos konferencijoje. "Dawn" zonda nufotografavo vaizdus iš 45 000 km atstumo ir atskleidė, kad du paslaptingi ryški žibintai ant paviršiaus turi skirtingas šilumines savybes.
"Dawn" nuotraukos atskleidžia paslaptingus taškus ant paviršiaus, pavadintus "feature one" ir "feature five", infraraudonu spinduliu. Pirmasis bruožas yra šalčiau nei likusi paviršiaus dalis, tačiau jis yra regione, kurio temperatūra yra panaši į aplinką. Pagrindinė teorija yra ta, kad ledas, padengtas plonu dirvožemio sluoksniu, sprogsta dėl asteroido slėgio.