Apibendrinti straipsnį:  Mokslininkas perspėjo, kad Didžioji Britanija susiduria su visuomenės žlugimu, panašiu į senovės Romą, nes mes per ilgai gyvenome ramiai. Australijos istorikas Dr. Jim Penman tvirtina, kad britai šiandien prarado novatoriškumo troškimą, kuris buvo Viktorijos eros pavyzdys, nes mes džiaugiamės patogesniu gyvenimo standartu. Jis priminė dabartinės Didžiosios Britanijos ir 100 m. pr. Kr. Romos paraleles, kai miestas buvo galingiausias, užimdamas daugiau užjūrio žemės ir daugiau turtų įliejant į centrą. Istorikas Dr. Jim Penman padarė paralelę tarp Romos imperijos 100 m. pr. Kr., kai valdė Julijus Cezaris, ir dabartinės Britanijos, perspėdamas, kad ši šalis eina į panašų visuomenės žlugimą. Daktaras Jimas Penmanas (kairėje) mano, kad britai prarado biologinį inovacijų troškimą, kuris padėjo įgyvendinti didžiulius socialinius, ekonominius ir pramoninius pokyčius Viktorijos epochoje, kurią valdė karalienė Viktorija (dešinėje). Tačiau per vėlesnius šimtmečius padidėjo socialinis susiskaldymas, nelygybė ir politinė įtampa, dėl kurių šis laikotarpis baigėsi. Palyginęs, dr. Penman sakė: "Tai buvo laikas, kai demokratija ėjo į despotizmą, o Didžiojoje Britanijoje dabar matome, kad politika tampa daug labiau susijusi su asmenimis, o ne su politinėmis partijomis. Dviejų partijų sistema pradėjo žlugti", - praneša "The Sunday Telegraph". "Mes gyvename aukso amžiuje, kuriame Europoje jau trečdalius amžiaus nebuvo didelių karų. Bet ekonomika stagnavo, o vaikų mažėjo. "Ir kai Europos šalys nebegali savęs ginti, nacionalinio nepriklausomumo pabaiga negali būti ilgai atidėta". Dr. Penman iš RMIT universiteto Melburne savo knygoje "Biohistory: Decline and Fall of the West" (Biohistorija: Vakarų nuosmukis ir žlugimas) teigia, kad krikščionybė padėjo skatinti socialinius pokyčius Britanijoje, kurie pakeitė moterų ir vaikų vaidmenis. Civilizacijos juda "ciklu", priklausomai nuo tokių veiksnių kaip maisto tiekimas, religija ir konfliktai, o epigenetika - DNR tyrimo sritis - paaiškina, kaip žmonių...
Daktaras Penmanas teigia, kad britai gyveno per ramiai, kad galėtų kurti naujoves. Jis perspėja, kad didėjanti nelygybė ir susiskaldymas prives prie visuomenės žlugimo. Genų pritaikymas reiškia, kad mes mažiau agresyvūs ar linkę kariauti.