Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Perėjimas: Romos imperija pasiekė didžiausią teritorinį dydį II amžiuje po Kristaus; per ateinančius du šimtmečius romėnų kontrolė už jos pakraščių teritorijų lėtai sumažėjo. Ekonominės problemos, įskaitant infliaciją, ir išorinis spaudimas sienoms kartu sukėlė Trečiojo amžiaus krizę, kai į sostą atėjo imperatoriai, bet juos greitai pakeitė nauji uzurpatoriai. III amžiuje karinės išlaidos nuolat augo, daugiausia reaguojant į karą su Sasanitų imperija, kuri atgaivino III amžiaus viduryje. Armijos dydis padvigubėjo, o kavalerija ir mažesni būriai pakeitė Romos legioną kaip pagrindinį taktinį vienetą. Dėl pajamų poreikio buvo didinami mokesčiai, mažėjo kurijų, arba žemės savininkų, klasės narių skaičius, taip pat mažėjo jų, norinčių prisiimti pareigas savo gimtajame mieste. Centrinėje administracijoje reikėjo daugiau biurokratų, kad galėtų patenkinti armijos poreikius, todėl civiliai skundėsi, kad imperijoje buvo daugiau mokesčių rinkėjų nei mokesčių mokėtojų. 284<unk>305) 286 m. padalino imperiją į atskirai administruojamą rytų ir vakarų pusę; imperijos gyventojai ar valdovai nelaikė jos padalintos, nes teisinių ir administracinių įsakymų, priimtų vienoje dalyje, laikė galiojančiais kitoje. 330 m., po pilietinio karo, Konstantinas Didysis (kr. 306 <unk> 337) iš naujo įkūrė Bizantijos miestą kaip naujai pavadintą rytinę sostinę Konstantinopolį. Diokleciano reformos sustiprino vyriausybės biurokratiją, reformuota mokesčių sistema ir sustiprino armiją, kuri įsigijo imperijos laiką, bet neišsprendė problemų, su kuriomis susidūrė: per dideli mokesčiai, mažėjantis gimstamumas ir spaudimas prie sienų. IV a. viduryje tapo įprasta, kad vyko pilietiniai karai tarp varžovų imperatorių, kurie nukreipė karių dėmesį nuo imperijos pasienio pajėgų ir leido įsiveržėliams. Didžiąją IV a. dalį Romos visuomenė stabilizavosi naujoje formoje, kuri buvo kitokia...  Klausimas: kada pilietinis karas tarp verslininkų tapo dažnesnis?
IV a. viduryje,