Pensilvanijos gyventojai iš esmės palaikė protestuotojus, kurie buvo bendri visoms 13 kolonijoms po 1763 m. Proklamacijos ir Pašto ženklų akto priėmimo, ir Pensilvanija siuntė delegatus į Pašto ženklų akto kongresą 1765 m. Filadelfijoje buvo surengtas pirmasis ir antrasis
Kontinentalinių kongresų, kurių pastarasis lėmė Nepriklausomybės deklaracijos priėmimą Nepriklausomybės salėje 1776 m. Pensilvanijoje per Amerikos revoliuciją vyko keli mūšiai ir karinės veiklos, įskaitant Džordžo Vašingtono Delavaro upės kirtimą, Brandywine mūšį ir Germantown mūšį. Filadelfijos kampanijos metu Džordžo Vašingtono maištininkų armija 1777-78 metų žiemą praleido Valli Forge, Pensilvanijoje. 1781 m. Jorkas, Pensilvanija, parašė ir priėmė Konfederacijos straipsnius, o Filadelfija toliau tarnavo kaip jaunosios tautos sostinė iki 1783 m. Pensilvanijos maišto. Įžymūs Pensilvanijos gyventojai, kurie palaikė revoliuciją, yra Benjaminas Franklinas, Džonas Dickinsonas, Robertas Morisas, Anthony Wayne'as, Samuelis Van Leeris, Džeimsas Vilsonas ir Tomas Mifflinas. Tačiau Pensilvanijoje taip pat gyveno daug lojalistų, tarp jų Džozefas Galvėjus, Vilyamas Alenas ir Doan Outlaws.