Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Kvasaras (dar žinomas kaip kvazižvaigždinis objektas, sutrumpintas QSO) yra itin šviesi aktyvus galaktikos branduolys (AGN). Teoriškai manoma, kad daugumoje didelių galaktikų yra supermasyvi centrinė juodoji skylė, kurios masė yra nuo milijonų iki milijardų kartų didesnė už Saulės masę. Kvasarų ir kitų tipų AGN juodosios skylės yra apsuptos dujų akrecijos disku. Kai dujos nukrenta į juodąją skylę, energija išleidžiama elektromagnetinės spinduliuotės pavidalu, kurią galima stebėti visame elektromagnetiniame spektre. Kvasarų spinduliuojama galia yra milžiniška: galingiausi kvazarai yra tūkstančius kartų šviesesni už galaktiką, tokią kaip Paukščių Takas. Terminas "kvazaras" atsirado kaip kvasižvaigždinio [žvaigždės tipo] radijo šaltinio susitraukimas, nes kvazarai pirmą kartą buvo identifikuoti 1950-aisiais kaip nežinomos fizinės kilmės radijo bangų emisijos šaltiniai, ir kai buvo identifikuoti fotografijos vaizduose matomuose bangų ilgiuose, jie priminė silpnas žvaigždės tipo šviesos taškus. Aukštos raiškos kvazarų vaizdai, ypač iš "Hubble" kosminės teleskopų, parodė, kad kvazarai yra galaktikų centruose ir kad kai kurios galaktikos stipriai sąveikauja ar sujungia galaktikas. Kaip ir kitų kategorijų AGN, stebimos kvazarų savybės priklauso nuo daugelio veiksnių, įskaitant juodosios skylės masę, dujų akrecijos greitį, akrecijos disko orientaciją, palyginti su stebėtoju, srauto buvimą ar nebuvimą ir dujų ir dulkių užtemimo laipsnį galaktikoje.  Klausimas: Kaip didelės juodosios skylės didelėse galaktikose?
nuo milijonų iki milijardų Saulės masės kartų