Patikrinkite žemiau pateiktą eilutę ir atsakykite į klausimą, pateiktą toje pačioje kalba, kaip ir eilutė:  Prūsija siuntė kariuomenę remti šį nepriklausomybės judėjimą ir ignoravo Frankfurto nacionalinę asamblėją, kai Didžioji Britanija ir Rusija taikė tarptautinį spaudimą užbaigti karą. Prusai pasirašė taiką Malme, reikalaudami, kad visi Prūsijos kariai būtų pašalinti iš dviejų kunigaikščių ir sutiktų su visais kitais Danijos reikalavimais. Malmo sutartis Vokietijoje buvo priimta su dideliu pasibjaurėjimu, ir ji buvo svarstoma Asamblėjoje, tačiau ji buvo bejėgė kontroliuoti Prūsiją. 1848 m. rugsėjo 16 d. Frankfurto nacionalinė asamblėja balsų dauguma patvirtino Malmo sutartį. Po šio balsavimo visuomenės parama Nacionalinei Asamblėjai smarkiai sumažėjo, o Radikalūs respublikonai viešai pareiškė savo opoziciją. Po daugelio nukreipimų Frankfurto Nacionalinė Asamblėja ėmėsi Vokietijos konstitucijos klausimo. 1848 m. spalio mėn. Prūsijos karalius Frederikas Vilhelmas IV vienašališkai išleido monarchišką konstituciją. Pagal šią naują monarchijos konstituciją buvo įkurta Prūsijos Asamblėja. Asamblėja buvo dviejų rūmų įstatymų leidėja, kurią sudarė Herrenhaus (Lordų rūmai) arba viršutinis rūmai, kurių narius atrinko provincijos vyriausybės, ir Landtag (Valstybės Diet), kurių nariai buvo renkami vyrų balsavimo teise, bet buvo sėdi tik per sudėtingą rinkimų komitetų sistemą. Otto von Bismarckas buvo išrinktas į šį pirmąjį Landtagą. Landtagas buvo įkurtas siekiant pakirsti Frankfurto nacionalinės asamblėjos autoritetą. Bandydamas atgauti savo valdžią, 1849-ųjų balandį Frankfurto asamblėja pasiūlė karaliui Frederiku Vilhelmui IV karūną Vokietijos imperatoriumi. Jis atsisakė, sakydamas, kad karūną priims tik Dievo malonės dėka, o ne "iš žolės".  Klausimas: Kokia sutartis nepadarė gero darbo su Prūsija?
Malmo sutartis