Rašykite šio skyriaus tęsinį - 1259 m. rugsėjo mėn. Vilhelmas iš Vilherduino buvo nugalėtas ir sučiuptas, kartu su daugeliu jo kilmingųjų, Pelagonijos mūšyje, Nikejos imperatoriaus Michaelio VIII Paleologo pajėgų. Po dvejų metų Nikėnai vėl užėmė Konstantinopulį, užbaigdami Lotynų imperiją ir atkurdami Bizantijos imperiją. Tuo metu imperatorius su nelaisvuoju princu sudarė susitarimą: Vilhelmas ir jo vyrai bus paleisti mainais į ištikimybės priesaiką ir Monemvasijos, Grand Magne ir Mystras perleidimą. 1262 m. jis buvo perduotas, ir nuo to laiko Mystras tapo Bizantijos teritorijų Morejoje gubernatoriaus rezidencija. Iš pradžių šis gubernatorius ("kephale") buvo keičiamas kiekvienais metais, tačiau po 1308 m. jie pradėjo būti skiriami ilgesniam laikotarpiui. Grįžęs į Morėją Vilhelmas Vilhelmas Vilhelmėnas atsisakė priesaikos imperatoriui ir tarp bizantinų ir frankų prasidėjo karas. Pirmieji Bizantijos bandymai pavergti Achajos Kunigaikštystę buvo nugalėti Prinicos ir Makryplagi mūšiuose.
, bet Bizantija buvo tvirtai įsikūrusi Lakonijoje. Karas tapo endeminiu dalyku, o Bizantija pamažu atremdavo frankus. Dėl saugumo trūkumo, kurį sukėlė puolimas ir kontrpuolimas, Lacedemono gyventojai paliko savo apleistą miestą ir apsigyveno Mystras, naujoje mieste, pastatytame prie tvirtovės šešėlio.