642 m. arabų užkariavimo Irane metu vyko garsus mūšis
buvo surengta Nahavand. Abi pusės patyrė didelių nuostolių, o tai galiausiai lėmė sasanų pralaimėjimą ir atvėrė Irano aukštumų duris įsiveržėliams. Ankstyvaisiais islamo laikais Nahavandas klestėjo kaip Džibalo provincijos dalis. Pirmiausia jis veikė kaip Mah al-Basra ("Basrų žiniasklaida") rajono administracinis centras. Jo pajamos, kaip pranešama, buvo naudojamos apmokant kareivius iš Basros, kurie buvo dislokuoti Nahavand. Viduramžių geografai paminėja Nahavandą kaip turtingą prekybos centrą su dviem penktadienio mečetėmis. Kai 10-ajame amžiuje arabų keliautojas Abu Dulafas keliavo per Nahavandą, jis pažymėjo "gražius [senovės] persų liekanas". Abu Dulafas taip pat rašė, kad kalifo al-Ma'muno (813-833) valdymo metu buvo rastas lobis, kuriame buvo dvi auksinės karstės.