Apibendrinti straipsnį:  Jau seniai manoma, kad saulės šiluma yra gyvybės pagrindas. Tačiau astronomai sako, kad "nešvarios", saulės neturinčios planetos, klajojančios tarp žvaigždžių, vis dar gali būti svetimųjų. Nors tai skamba kaip mokslinė fantastika, šios planetos gali pasiūlyti mokslininkams naują būdą ieškoti ateivių gyvybės. Jau seniai manoma, kad saulės šiluma yra gyvybės pagrindas. Tačiau astronomai sako, kad "nešvarios", saulės neturinčios planetos, klajojančios tarp žvaigždžių, vis dar gali būti svetimųjų. Tai sako Šonas Reimondas, astrofizikas, dirbantis Bordeauzo astrofizikos laboratorijoje Prancūzijoje, tyręs, kaip gyvybė gali atsirasti kitose planetose. Jis rašo: "Kad būtų kokia tikimybė, kad egzistuotų gyvybė - bent jau tokia, kaip mūsų - laisvai plūduriuojančioje Žemėje reiktų skystos vandens". Planeta turi būti šilta, kad formuotųsi skystas vanduo, ir be saulės, ši šiluma turėtų ateiti iš jos vidaus. "Ledų sluoksnis planetos paviršiuje gali veikti kaip stiprus izolatorius, užrakindami planetos karštį", - teigia Reimondas. Globulės - dulkių ir dujų regionai, iš kurių gali formuotis planetos - gali būti labiau paplitusios nei manoma. PSO J318.5-22 buvo aptikta už 80 šviesmečių nuo Žemės ir jo masė yra 6 kartus didesnė už Jupiterį. Prieš kelerius metus tarptautinė astronomų komanda atrado didelę planetą, plaukiančią erdvėje be žvaigždės. Planetos tradiciškai keliauja vienodomis kryptimis aplink žvaigždę. Tačiau laisvai plūduriuojanti planeta, pavadinta PSO J318.5-22, buvo rasta be šeimininko. Jo judėjimas nėra struktūrizuotas, mokslininkai nesupranta, kaip jis susiformavo, ir jie nesupranta, kas jį valdo. PSO J318.5-22 buvo aptikta už 80 šviesmečių nuo Žemės ir jo masė yra šeši Jupiteris. Astronomai mano, kad jis susiformavo prieš 12 milijonų metų, ir planetų požiūriu jis laikomas naujagimiu...
Komentuoja Sean Raymond, astrofizikas Prancūzijoje. Jis sako, kad vidinė planetų šiluma gali sudaryti sąlygas skystam vandeniui formuotis. Rašydamas "Aeon", jis taip pat sako, kad tanki atmosfera gali padėti gyvybei vystytis. Astronomai per pastaruosius 15 metų atrado 50 tokių klajoklių planetų.