Írj egy folytatást erre a bekezdésre - Az első Villmergen háborúban, 1656-ban, és a Toggenburg háborúban
(vagy Villmergen második háborúja) 1712-ben a Freie Ämter a háborúzó református és katolikus seregek állomása lett. Míg az 1656-os háború utáni béke nem változtatta meg a status quo-t, a negyedik Aarau-béke 1712-ben a hatalmi viszonyok átszervezését eredményezte. A győzelem lehetőséget adott Zürichnek arra, hogy a katolikus kantonokat a Baden megyében és a Freie Ämter szomszédos területén kikényszerítse a kormányból. A Freie Ämter-eket egy vonallal osztották ketté, amely a Fahrwangeni akasztófáról az Oberlunkhofen-i templomtoronyig húzódott. Az északi rész, az úgynevezett Unteren Freie Ämter (alacsonyabb Freie Ämter), amely magában foglalta Boswil (részben) és Hermetschwil kerületét és a Niederamtot, Zürich, Bern és Glarus uralta. A déli rész, az Oberen Freie Ämter (felső Freie Ämter), az előző hét kanton uralma alatt állt, de Bernet hozzáadták, hogy nyolcadik legyen.