A következő mondatot fejezd be: Amikor 1578-ban Alexander Farnese, a későbbi parmai herceg, átvette a hadsereg irányítását, az alsó országok egyre inkább megosztottak lettek a lázadó északi és a még mindig Spanyolországhoz hű déli tartományok között. A Spanyolországból érkező nagy számú csapat érkezésével Farnese a délben a spanyol ellenőrzés megszilárdítására vállalkozott, kezdve Maastricht-tel. Farnese 1579. március 12-én kezdte meg Maastricht ostromát. Megparancsolta a seregeinek, hogy szappanják le a falakat. Maastricht lakói is ásnak, hogy eljussanak a spanyol alagutakhoz. A föld mélyén folytatódott a harc. Spanyol katonák százai haltak meg, amikor forró vizet öntöttek az alagutakba. Mások oxigénhiányban haltak meg, amikor a holland védők tüzet gyújtottak beléjük. További 500 spanyol katona meghalt, amikor egy akna, amelyet a fal felrobbantására terveztek, idő előtt felrobbant. Június 29-én éjjel Farnese bejutott a városba, miközben a kimerült védők aludtak. A spanyol egységek, akik áttörték a városfalakat, először megerőszakolták a nőket (melyek közül néhányan a város védelmében harcolták a nemi szerepeket, és elvesztették a kegyelemhez való jogukat), majd lemészárolták a lakosságot. 1585-re Farnese visszaszerezte Brüsszel, Ghent és
Antwerpen, Brabant tartomány és Flandria nagy része. Ebben a pillanatban a hadsereg eredeti feladata, hogy harcoljon az északi lázadók ellen, átkerült az Anglia problémájára, amely háborúban állt Spanyolországgal. Farnese úgy vélte, hogy a hadsereg remélheti, hogy erővel átkel a csatornán, és egy angol katolikus felkelésre támaszkodik, hogy támogassa; ehelyett Philip úgy döntött, hogy 1588-ban tengeri támadást hajt végre a spanyol Armada segítségével. A Flandriai Hadsereg Ostend és Dunkerque ellen indult, hogy felkészüljön a csatorna túloldalán folytatandó manőverre az Armada támogatására, de a fő haditengerészeti erő veresége véget vetett ezeknek a terveknek.