Írj folytatást erre a bekezdésre - Áprilisban Hitler kénytelen volt beavatkozni a Balkánon, ami a névvel megnevezett hadjárathoz vezetett; ez a német Jugoszlávia-támadásként is ismert, és magában foglalta a Görögország elleni csatát
- Igen. A későbbi hadjárat és a görögök súlyos veszteségei a Kréta-csata során meggyőzték Hitlert, hogy a légi csapások az ellenséges vonalak mögé, ejtőernyősök használatával, nem voltak többé megvalósíthatók, hacsak nem sikerült meglepni őket. Elismeri, hogy az ilyen típusú légi művelet sikere valószínűsége alacsony volt; a német légi erők nem vállaltak ilyen műveleteket. Ennek fontos következményei voltak Máltára nézve, mivel azt jelezte, hogy a sziget csak a tengely ostroma miatt volt veszélyben. Amikor júniusban Hitler megtámadta a Szovjetuniót a Barbarossa hadművelet keretében, a "Fliegerkorps X" elindult a keleti frontra, és a "Regia Aeronautica" maradt, hogy az elkövetkező hónapokban folytatja a Málta elleni rendkívül hatékony légi hadjáratot. Geisler, a "Fliegerkorps X" maradványainak parancsnoka, csak a "Kampfgeschwader 4" (KG 4) és a Ju 87-es mérőgépekre számíthatott az éjszakai műveletekben. Az ellátási problémák rosszak voltak, és a kis német erő kénytelen volt elhagyni a műveleteket 1941. április 22-én. 1941 májusának elejére a Luftwaffe 1465 bombázót, 1144 vadászgépet és 132 felderítő küldetést hajtott végre, mindössze 44 veszteséggel. A III./"Kampfgeschwader 30" (KG 30) és a III./"Lehrgeschwader 1" (KG 1) áprilisban sporadikus éjszakai támadásokat hajtott végre.