A spanyol lázadók Brüsszelbe meneteltek, miközben Aalst városát zsákmányolták. A hűséges tartományok eddig vonakodva támogatták a királyi kormányt a lázadás ellen, de most egy hűséges várost fosztottak ki. Requesens halála után Brabant tartománya saját csapatokat állított fel Brüsszel védelmére. Philipe de Croÿ, Aerschot hercege, Flandria stadtholderje átvette a kormányt, és lehetővé tette, hogy a Állam-generálisok béketárgyalásokat kezdjenek Hollandia és Zeeland államaival. Mindenki egyetértett abban, hogy a spanyol csapatokat vissza kell vonni. Megállapodtak abban is, hogy felfüggesztik az eretnekség és a lelkiismereti szabadság elleni "plakátokat". A Ghent-i békeszerződést aláírták, miután a spanyol lázadók egy
gyilkos dühöngés Antwerpen városában november 4-én. A következő uralkodó, Juan de Austria november 3-án érkezett, túl későn, hogy befolyásolja az eseményeket. Az Államok-Generálisok 1577 február 12-én a Perpetual Edict-ben Juan de Ausztriának a Ghent-i békeszerzéshez való hozzájárulását szorgalmazták. A spanyol csapatok visszavonultak. Juan júliusban szakított az Állam-Generálissal, és elmenekült a Namur vár biztonságába.