Összefoglalja a cikket:  A korai emberek által készített eldobott kőeszközök hatalmas "szőnyeget" alkottak a Szahara sivatagának egy részén, amit a tudósok az első ember által készített tájnak tartanak. A Dél-Líbiában dolgozó régészek azt találták, hogy egy 350 km-es sziklának nagy részeit kidobott kőeszközökből építették fel. 75 szerszámot fedeztek fel egyetlen négyzetméternyi talajban Massak Settafet lejtőjén, Fezzan közelében, Líbiában. Menj le a videóra. A Massak Settafet sziklája (fent) Fezzan közelében Líbiában lehet a világ első ember alkotta tája. Úgy becsülik, hogy 500 000 és 5 millió között lehet a korai emberek által létrehozott szerszám Afrika minden négyzetkilométerére. Ez annyi kő, mint amennyi az egyiptomi Giza nagy piramisának építéséhez volt szükséges. A tudósok számára nehéz pontosan megmondani, hogy mikor kezdtek az emberek szerszámokat készíteni, mert a kezdetlegesebb maradványok inkább a természet tárgyának, mint az ember műalkotásának tűnnek. A legrégebbi ismert eszközök az Oldowan kőeszközök Etiópiából, amelyek körülbelül 2,6 millió évvel ezelőttre nyúlnak vissza. Az Acheulei szerszámtechnológiai időszakban - akár 1,76 millió évvel ezelőtt - nagy kő kézi fejszeket készítettek kőszilánctól és kvarcittől. E korszak vége felé a szerszámok egyre finomabbá váltak, majd az úgynevezett Levallois technikát követték, amely a kazánok, a vágók, a tűk és a laposított tűk létrehozását látta. Körülbelül 50 000 évvel ezelőtt a neandervölgyiek finomabb és speciálisabb kőszerszámokat készítettek és használtak, és úgy gondolják, hogy ebben a szakaszban készítették a szerszámokat csontból. Ahogy az emberi kultúra fejlődött, olyan műtárgyakat használtak, mint a horgok, gombok és csont tűk. Vágások nyomát találtak állatcsontokon, amelyekről úgy tartják, hogy 3,4 millió évesek - körülbelül abban az időben, amikor egy Australopithecus afarensis nevű, Lucy néven ismert, szoruló majomszerű ős Afrikában kóborolt. A kutatók azt állítják, hogy a felfedezésük átgondolni kényszerítheti az emberi történelem definícióját, és a hatást, amit a...
A Cambridge-i Egyetem régészei hatalmas mennyiségű kőeszközt találtak a földön Massak Settafet-ben Fezzan közelében Dél-Libyiában. Átlagosan 75 szerszámot találtak minden négyzetméternyi talajban. A szerszámok 500 ezer évvel ezelőtt készültek a pleistocénben. A tudósok szerint ez lehet a legkorábbi példa egy ember által készített tájra. A kőbányászat által hagyott gödrök és lyukak vonzották az állatokat a területre. A kutatók becslése szerint az ember korai ősei akár ötmillió kőeszközt is hagytak hátra Afrika minden négyzetkilométerében.