Írj egy folytatást erre a bekezdésre - Newark leégett
1967-ben, ahol hatnapos zavargásokban 26 halott, 1500 sebesült maradt, és a belváros egy kiégett töltény. Detroitban 1967-ben George Romney kormányzó 7400 nemzetőrséget küldött, hogy elfojtsák a tűzrobbantásokat, fosztogatásokat, és a vállalkozások és a rendőrség elleni támadásokat. Johnson végül szövetségi csapatokat küldött tankokkal és géppuskákkal. Detroit további három napig égett, míg végül 43 halott, 2250 sebesült, 4000 letartóztatott lett; a vagyonvesztések száma több százmilliós volt. A legnagyobb zavargások hulláma 1968 áprilisában történt, több mint száz városban, Martin Luther King meggyilkolása után. Johnson még több milliárd költésére szólított fel a városokban, és egy másik szövetségi polgári jogok törvényét a lakhatással kapcsolatban, de ez a kérés kevés támogatást kapott a Kongresszusban. Johnson népszerűsége lezuhan, ahogy egy hatalmas fehér politikai visszavágás alakult ki, megerősítve azt az érzést, hogy Johnson elvesztette az irányítást a nagyvárosok utcáin, valamint a pártján. Johnson létrehozta a Kerner Bizottságot, hogy tanulmányozza a városi zavargások problémáját, amelynek vezetője Illinois kormányzója, Otto Kerner volt. George Christian sajtótitkár szerint Johnson nem lepődött meg a zavargásoktól, így szólt: "Mit vártál? Nem tudom, miért vagyunk ennyire meglepve. Ha a lábad egy ember nyakára teszed, és háromszáz évig tartod, aztán elengeded, mit fog csinálni? Le fog ütni a szád".