A Limburg hercegség új Németországba való beillesztésével kapcsolatos viták feszülték a másként jó kapcsolatokat II. Vilmos holland királlyal. Vilmos király Luxemburg nagyhercege is volt, amely a Német Szövetség tagja volt. A belga forradalom után
1839-ben Luxemburg területének 60%-át Belgiumnak adta át. Kárpótlásul a holland Limburg tartomány a Szövetség tagjává vált, bár csak az a rész, amelynek lakossága megegyezik azzal, amit Belgium elvesztett. Így a Maastricht és a Venlo városokat nem vették figyelembe. A tagság nagyon kevés jelentőséggel bír, mivel Limburg igazgatása teljesen holland maradt, és a lakosság nemzeti érzése holland volt. Mindazonáltal a Nemzetgyűlés több vitát is folytatott Limburg sorsáról, ami nemcsak Vilmos királyt, hanem az angolok és a franciákat is bosszantotta. A Limburg-kérdést a Nemzetgyűlés idején soha nem oldották meg.