Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Az I. világháború (1914-1918) nem befolyásolta mélyen Szingapúrot: a konfliktus nem terjedt el Délkelet-Ázsiába. Az egyetlen jelentős helyi katonai esemény a háború alatt egy 1915-es lázadás volt a brit muzulmán indiai sepoy-ok által, akik Szingapúrban tartottak helyőrséget. Miután hallották a szóbeszédeket arról, hogy az ottomán birodalom ellen harcolni akarnak, a katonák fellázadtak, megölték a tisztjeiket és több brit polgárt, mielőtt a Johorból és Burma-ból érkező csapatok elfojtották a zavargásokat. A háború után a brit kormány jelentős erőforrásokat szentelt a szingapúri haditengerészeti bázis építéséhez, mint a növekvő ambiciózus japán birodalom visszatartó erejét. A haditengerészeti bázist 1939-ben, 500 millió dolláros költséggel fejezték be, és akkoriban volt a világ legnagyobb száraz dokkja, a harmadik legnagyobb úszó dokk, és elegendő üzemanyagtartály, hogy az egész brit haditengerészetet hat hónapig eltartsa. Nehéz 15 hüvelykes haditengerészeti ágyúkkal és a Tengah légibázisban állomásozó Royal Air Force századokkal védték. Winston Churchill "Kelet Gibraltáraként" emlegette. Sajnos, ez egy bázis volt flottán kívül. A brit hazai flotta Európában állomásozott, és a terv az volt, hogy ha szükség van rá, gyorsan Szingapúrba hajózzon. A második világháború kitörése után azonban a flotta teljes mértékben a Nagy-Britannia védelmével foglalkozott. Sir William George Shedden Dobbie főhadnagyot 1935 november 8-án kinevezték Szingapúr kormányzójává és a Malajzia Parancsnokság parancsnoki főtisztjává. A posztot 1939-ben, a II. világháború kitörése előtt tartotta az Istana-ban. Ő volt a felelős a Szingapúr bukásáról szóló Dobbie-hipotézis kialakításáért, amely, ha figyelembe vették volna, megakadályozhatta volna Szingapúr bukását a második világháború alatt.  Kérdés: Mikor kezdődött a II. világháború?
1939-ben