Írj folytatást erre a bekezdésre - A Teuton lovagok a pogány Litvániára (lásd Litván mitológia) kezdték irányítani a hadjárataikat a régióban régóta fennálló konfliktusok miatt (beleértve a pogány támadó csoportok állandó behatolásait a Szent Római Birodalom területére) és a lovagok számára megfelelő működési terület hiánya miatt, a Jeruzsálemi Királyság Akkóban való bukása után 1291-ben és későbbi kiutasításuk Magyarországon. Először a lovagok Velencébe költöztették a főhadiszállásukat, ahonnan megtervezték az Outremer visszaszerzését, azonban ezt a tervet hamarosan elhagyták, és a Rend később Marienburgba költözte a főhadiszállását, hogy jobban összpontosíthassa erőfeszítéseit a porosz régióra. Mivel a "Litvánia Propria" a 14. század végéig nem keresztény maradt, sokkal később, mint Kelet-Európa többi része, a konfliktusok hosszabb ideig tartottak, és sok lovag nyugati európai országokból, mint például Angliából és Franciaországból, elutazott Poroszországba, hogy részt vegyen a Litván Nagyhercegség elleni szezonális hadjáratokban ("reyse"). 1348-ban a rend nagy győzelmet aratott a litvánok ellen a Strėva-i csatában.
, súlyosan gyengíti őket. A német lovagok döntő győzelmet arattak Litvánián a Rudau-i csatában 1370-ben.