Írj folytatást erre a bekezdésre - Miután elutasította ellenségeinek békeszerzését, Iván a Borzalmas 1579-ben nehéz helyzetbe került, amikor a Krím-kanátus elpusztította a moszkvai területeket és felgyújtotta Moszkvát (lásd az orosz-krím háborúkat
A szárazság és a járványok végzetesen befolyásolták a gazdaságot, az oprichnina politikája alaposan megzavarta a kormányt, míg a Litván Nagyhercegség egyesült a Lengyel Királysággal, és egy energikus vezetőt, Stefan Batory-t szerzett, akit az Oszmán Birodalom támogatott (1576). Batory három támadással válaszolt Moszkvá ellen, megpróbálva levonni királyságot elválasztani a moszkvai területektől. Az első offenzíva során 1579-ben 22 000 emberrel visszavette Polotskot. A másodikban, 1580-ban 29 000 fős hadsereggel elfoglalta Velikie Lukit, 1581-ben pedig 100 000 fős hadsereggel megkezdte Pskov ostromát. II. Frédéricnek nehéz volt folytatni a harcot Moszkvával szemben, mint Svédországnak és Lengyelországnak. 1580-ban megállapodást kötött III. János svéd királlyal, és Livónia címét adta neki. Ez a háború 1577-től 1582-ig tartott. Moszkva csak 1582-ben ismerte el a lengyel-litván uralmat a Ducatus Ultradunensis felett. Miután Magnus von Lyffland 1583-ban meghalt, Lengyelország megtámadta a kurlandi hercegségben lévő területét, és II. Frédéric elhatározta, hogy eladja örökösödési jogait. Oszel szigetén kívül Dánia 1585-re már nem volt a Balti-tengeren. 1598-ban a lengyel Livónia a következő területekre oszlott: