Összefoglalja a cikket:  A modern tudomány egyik legborzasztóbb paradoxonja, hogy a fény egyszerre hullám és részecskék formájában létezik, de soha nem láthatjuk egyszerre mindkét állapotát. Albert Einstein volt az első, aki leírta a fény látszólag kettős állapotát 1905-ben, hogy megpróbálja megmagyarázni a látszólag ellentmondásos viselkedését. Mégis, amikor a tudósok megpróbálják megfigyelni ezeket az állapotokat, eddig csak foton részecskékként vagy elektromágneses hullámként viselkedik a fény. Menj le a videóra. A fenti képen a tudósok szerint a világosság első pillanatfelvétele látható, mely részecskék és hullámok formájában viselkedik. De most a Lausanne-i Svájci Szövetségi Technológiai Intézetben (EPFL) dolgozó kutatók, a világosságnak mind hullám, mind részecskék formájában történő viselkedésének első pillanatképét rögzítették. A munka azt mutatja, hogy Einsteinnek igaza volt, amikor azt állította, hogy az elektromágneses sugárzás egyszerre lehet hullám és részecskék. A tudósok kifejlesztettek egy kamerás rendszert, ami lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy lássák a kerek sarkokat lézerfény segítségével. A rendszer kihasználja a fény visszatükröződésének és törésének módját, hogy rekonstruálja a látómezőn kívüli tárgyak alakját. A Bonn Egyetem és a Vancouver-i British Columbia Egyetem kutatói lézert használtak, hogy fényt szórjanak a felszínre. Egy bemutatón egy lézerfényt sugároztak egy fehér falra, miközben egy kamera figyeli a jelenetet. Kezdetben csak egy kis fényt lát a lencsén keresztül. Egy számítógép rögzíti a képet, és az adatokat úgy dolgozza fel, hogy a képernyő mögötti tárgy körvonala fokozatosan megjelenjen. A képfelvételi technika segítségével új területeket nyithatunk meg a szupergyors számítógépek számára, amelyek kihasználják az anyagok kvantumállapotát. Azt mondta: "Ez a kísérlet azt mutatja, hogy a kvantummechanikát - és annak paradox természetét - először közvetlenül lehet filmre venni. Képesnek lenni a képre és...
A svájci kutatók lézereket és nanofűrészeket használtak a képek rögzítésére. A tudósok évtizedek óta próbálják lefényképezni a fényt mindkét állapotban. Albert Einstein volt az első, aki úgy jellemezte a fényt, mint hullámot és részecskét. A kísérlet új típusú szupergyors "kvantum számítógépekhez" vezethet.