Írj folytatást erre a bekezdésre - A Mohács-i csata után az oszmánok 1529-ben nem voltak sikeresek Bécs ostromában
I. Ferdinándnak sikerült aláírnia a Konstantinápolyi békét, elhalasztva az oszmán terjeszkedési kísérleteket. Ferdinandnak és testvére, V. Károlynak - aki ugyanakkor a Szent Római Birodalom császára volt - nemcsak az oszmán fenyegetéssel kellett megbirkóznia, hanem a Schmalkaldic Ligával is, amely 1531-ben alakult, hogy előmozdítsa a lutheránus államok érdekeit a Szent Római Birodalomban. A nagyrészt protestáns cseh nemesség kedvezően tekintett a Schmalkaldi Liga céljaira, ezért amikor I. Ferdinánd 1546-ban megparancsolta a cseh birtokoknak, hogy emeljék fel hadseregüket és vonuljanak a szász protestáns választóhatalom ellen a Schmalkaldi háború részeként, nagyon vonakodva tették. A következő évben a cseh birtokok megint megtagadták, hogy sereget gyűjtsenek, és fellázadtak, amiért megbüntették őket, miután a Schmalkaldic Liga határozottan elvesztette a Mühlbergi csatát. Ennek eredményeképpen I. Ferdinándnak sikerült megerősítenie pozícióját a Cseh Korona földjén, korlátozni a városi kiváltságokat, és megkezdeni a rekatolicizálási folyamatot azáltal, hogy 1556-ban Prágába hívta a jezsuita rendet.