Ne Win és a burmai hadsereg elindította a 1962 márciusi államcsínyet.
U Nu miniszterelnök és a demokratikus uniós parlament megdöntése a gazdasági, vallási és politikai válságok miatt, különösen a burmai államok föderalizmusának és elszakadási jogainak kérdése miatt. Az Unió Forradalmi Tanácsa Burmát egypárti szocialista államként hozta létre a BSPP alatt, és 1962 áprilisában elfogadta a Burmai Szocializmus Útját, mint a gazdasági fejlődés tervrajzát, csökkentve a külföldi befolyást Burmában nulla százalékra, és növelve a katonaság szerepét. Ne Win Burmát "de facto" diktátorként irányította a BSPP elnökeként és más felső hivatalokban, beleértve a miniszterelnököt és az elnököt is. 1974-ben Burmát Burmai Unió Szocialista Köztársaságának nevezték át, és az Unió Forradalmi Tanácsát a Népi Közgyűlés váltotta fel. A burmai Szocializmushoz vezető utat elszigeteltség, totalitarizmus, babonaság, idegengyűlölet, sinofóbia és a hidegháború politikájának elutasítása jellemezte.