Írj folytatást erre a bekezdésre - Megbízható statisztikák léteznek a balkáni háborúk katonai áldozatainak számáról. A polgári áldozatok (gyakran egy célzott etnikai vagy vallási csoport tagjai) esetében kutatási hiányosság áll fenn, mivel a statisztikákat pártista célokra értelmezték. A háborúk sok menekültet hoztak létre, akik közül néhányan Isztambulba vagy Anatóliába menekültek. Albánia létrehozása után az albán menekültek (különösen a muszlimok) is Törökországba menekültek. A szerb ellenőrzést az 1913 őszi Ohrid-Debar felkelés kihívta.
A szerb erők általi elnyomása több tízezer albán menekült érkezését eredményezte Albániába Nyugat-Macedóniából. Freundlich szerint az albán menekült lakosság Szkodér városában 8000-10.000 fő volt; Shalaban és Iballëban 7000 menekült volt. Edvin Pezo azt írta, hogy az észak-albániai menekültek nagy része valószínűleg Koszovóból érkezett. Az új albán kormány segítségének hiánya és az oszmánok általi albán bevándorlási korlátozásai sok menekültet arra késztettek, hogy hazatérjen, gyakran a lerombolt házakba. A balkáni háborúk túlélői, mint például a skópjeiek, gyakran nem beszéltek a tapasztalataikról.