Töltse ki a következő mondatot: Az I. világháború után Görögország Belgrádot hatalmas szomszédnak tekintette, amely potenciálisan hegemónikus tendenciákat mutatott a Balkánon. Mivel Jugoszlávia képes volt támogatást szerezni a nagyhatalmaktól, főleg Franciaországtól, Athénban aggodalmakat keltett, hogy Jugoszlávia nyomást gyakorol Görögországra a görögországi Macedónia szláv nyelvűek státuszára, és esetleg még Thesszaloniki kikötőjére is. Görögország aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy Jugoszlávia és Bulgária közötti szoros etnikai, nyelvi és vallási kapcsolatok szövetséghez vezethetnek. Ez a szövetség azonban nem valósult meg, mivel Jugoszlávia egy status quo állam volt, amely a déli szláv egyesítési mozgalom sikerét akarta megszilárdítani, míg Bulgária revizionista állam volt. Hasonlóan a Szerb Királyság helyzetéhez a második balkáni háborúban, Jugoszlávia egyesítette erőit a Görög Királyságkal, a Román Királyságkal és Törökországgal a geopolitikai status quo fenntartására irányuló balkáni paktum létrehozásában. A bolgár elitek között a makedón kérdés érzelmi feszültségével összehasonlítva a Jugoszláv Királyság domináns szerb (és kisebb mértékben horvát és szlovén) elitje kevésbé érdeklődött a kérdés iránt. Szerbia királysága csak azután irányította át expanziós érdeklődését dél felé (a kevés szerb népességű régiók), hogy a
A boszniai válság és a félelem, hogy körülvesznek az erősebb Ausztria-Magyarország és Bulgária között. A jugoszláv időszakban az ország déli részét a Vardar Banovina néven ismerték.