A holland gyarmatosítók kelet felé irányuló terjeszkedése háborúkat indított a délnyugatra vándorló Xhosa törzsével, az úgynevezett
A Xhosa-háborúkban mindkét fél a Nagy Hal-folyó közelében lévő legelőért versengett, amelyet a gyarmatosítók szarvasmarhák legelésére kívánták. A "Vrijburgert", akik független gazdálkodókká váltak a határon, "boerként" ismertek, és néhányuk félig nomád életmódot fogadott el. A bóerek laza milíciákat hoztak létre, amelyeket "kommandóknak" neveztek, és szövetségeket kötöttek a khoisán népekkel, hogy visszautasítsák a xosa támadásokat. Mindkét fél véres, de nem meggyőző támadásokat indított, és néhány évtizedig gyakori volt a sporadikus erőszak, amelyet gyakran állatlopás kísérett.