Összefoglalja a cikket:  Egy bálna, amelyik több száz mérföldet úszott fel egy afrikai folyón, miután rossz irányba fordult 17 millió évvel ezelőtt, segít világosságot verni az emberi evolúció egyik kulcsfontosságú pillanatára. A paleontológusok felfedezték a mai csőrbálna őseinek kövületes maradványait a legkeményebb sivatagi területek egyikének közepén, Turkana-ban, Kenyában. Ez lehetővé tette a tudósok számára, hogy pontosan meghatározzák, mikor kezdett megváltozni a kelet-afrikai táj, amikor a Nagy szakadékvölgy környékén lévő föld megemelkedni kezdett. Ez a 17 millió éves fosszíliája, amit a fenti fényképen láthatunk, egy bálna volt, amit messze a kenyai belföldön találtak, és világosságot adott arra, hogy mikor kezdődött Kelet-Afrika tektonikus emelkedése, ami drasztikusan megváltoztatta a térség éghajlatát. Ez egy döntő pillanat volt a főemlősökből származó emberi evolúcióban, mivel megteremtette a száraz, nyitott élőhelyeket, amelyek miatt a majomszerű őseink először jártak felfelé. Azt mondják, hogy ha a bálna ilyen messzire utazott egy folyó belsejében, akkor a területnek sokkal nedvesebbnek, sokkal laposabbnak és erdők által domináltnak kellett lennie. Valószínűleg ez az emberi biológia egyik legkülönlegesebb aspektusa, hogy a nők egy bizonyos életkor után elveszítik a szaporodási képességüket. De a tudósok felfedezték, hogy a gyilkos bálnák - egy faj, amely közel 94 millió év evolúcióval van elkülönülve az emberektől - szintén szenvednek a menopauzától. A felfedezés nyomokat adhat arra vonatkozóan, hogy miért alakult ki a menopauza. Egy olyan tulajdonság evolúciója, amely csökkenti egy faj szaporodási képességét, már régóta zavarba ejtő biológusokat, és számos elmélet létezik arra vonatkozóan, hogy miért jelent meg az emberben. Most az Exeter és a York Egyetem kutatócsoportja talán feltárta a menopauza okát - legalábbis a gyilkos bálnák esetében. Megállapították, hogy ez a módszer lehetővé teszi, hogy az idősebb, tapasztaltabb nőstények vezessék a családjukat az ételkeresésben, és így növeljék az egész csoport túlélési képességét. A felfedezések segíthetnek megmagyarázni, hogy miért jelent meg a menopauza az emberi populációban - lehetővé tette az idősebb nők számára, hogy átadják a tudásukat és segítsenek a...
Egy csőrű bálna fosszíliáját fedezték fel a keleti Turkana sivatagában, Kenyában. A tengeri emlős maradványait 459 mérföldre találták az óceántól. Úgy gondolják, hogy felúszott az ősi Anza folyón, miután rossz irányba fordult. Akkoriban Kelet-Afrika laposabb volt, nedves és erdővel borított. A tudósok szerint ez egy kulcsfontosságú pont, mielőtt a táj elkezdett felemelkedni. Ennek következtében az éghajlat szárazabb lett, és az élőhely kevésbé erdős lett. A kutatók szerint ez vezetett ahhoz, hogy a főemlősök kétlábúan járjanak.