Írj folytatást erre a bekezdésre - Irán a világ egyik legrégebbi civilizációjának otthona, amely az i.e. Először az iráni médek egyesítették az i. e. VII. században, és területi csúcspontját a i. e. VI. században érte el, amikor Nagy Kürosz megalapította az Achaemenid Birodalmat, amely a történelem egyik legnagyobb birodalma és a világ első szuperhatalma lett. A birodalmat Nagy Sándor vette át a i. e. negyedik században, és több hellenisztikus államra oszlott. Egy iráni lázadás létrehozta a parthuszi birodalmat a i. e. harmadik században, amelyet a harmadik században a szaszán birodalom követett, amely a következő négy évszázadban jelentős világhatalom volt. A muszlimok a VII. században hódították meg a birodalmat, ami Irán iszlamizálódásához vezetett. Később az iszlám kultúra és a tanulás egyik fő központjává vált, művészete, irodalma, filozófiája és építészete az iszlám aranykorban terjedt el az iszlám világban és azon túl. A következő két évszázadban több helyi muzulmán dinasztia is megjelent, mielőtt a szeldzsúz törökök és a mongolok meghódították a régiót. A 15. században a Safavidok újjáállították az egységes iráni államot és nemzeti identitást, és átállították az országot a síita iszlámra. Nader Shah uralkodása alatt a 18. században Irán ismét világhatalommá vált, bár a 19. században számos konfliktus Oroszországgal jelentős területi veszteségeket okozott. A 20. század elején a perzsa alkotmányos forradalom volt. A nyugati vállalatok által a fosszilis tüzelőanyagok ellátásának államosítására tett erőfeszítések 1953-ban angol-amerikai puccshoz vezettek
, ami nagyobb önkényuralmat eredményezett Mohammad Reza Pahlavi és a növekvő nyugati politikai befolyással. 1963-ban elindította a reformok széles körű sorozatát. Az iráni forradalom után a jelenlegi Iszlám Köztársaságot 1979-ben Ruhollah Khomeini hozta létre, aki az ország első legfelsőbb vezetője lett.