Összefoglalja a cikket:  Felfedeztek egy új "szuperviszkusz" réteget a Föld alsó köpenyében. A felfedezés megmagyarázhatja, hogy a Föld süllyedő tektonikus lemezeinek egyes részei miért süllyednek és sűrűsödnek néha 930 mérföld (1500 km) mélyen a föld alatt. Azt is megmagyarázhatja, miért fordulnak elő földrengések a Föld belsejében, ami azt sugallja, hogy forróbb, mint korábban gondolták. Itt látható egy egyszerűsített kép, melyben a Föld egyik tektonikus lemezének egy lemezlemeze a felső köpenyén keresztül süllyed, majd 930 mérföld mélységben eláll és összehalmozódik, ahol a Utah Egyetem kísérletei egy rendkívül merev vagy tapadó réteg létezését sugallják a Földben. A kutatást a Utah Egyetem tudósai végezték el azáltal, hogy ásványokat zúztak össze a gyémántok között, hogy lemásolják a Föld belsejében lévő feltételeket. A Föld fő rétegei: a vékony földkéreg, mely négy-ötven mérföld (hat-nyolcvan kilométer) mély, a köpeny, amely 1800 mérföld (2900 kilométer) mélységig terjed, és a vasmag. De vannak alosztályok. A földkéreg és a felső köpeny egy része tektonikus vagy litoszférikus lemezeket formál, amelyek vastagsága 97-145 km, és olyanok, mint a kontinenst és a tengerfenéket hordozó szállítószalagok felső oldala. Ezek felelősek a kontinensek kialakulásáért, és még mindig aktívak - amint azt a földrengések és a vulkánkitörések is bizonyítják. A kutatók azonban soha nem tudták kitalálni, hogy a Föld miért alakított ki tektonikus lemezeket, míg más bolygók nem. Tavaly a Yale azt mondta, megoldotta a rejtélyt, és azt mondta, a kulcs a sziklákban lévő apró ásványok. A kutatás azt sugallja, hogyan és mikor alakult ki a Föld egyik legkülönbözőbb jellemzője - a merev tektonikus lemezek - és miért nem alakult ki soha a Vénusz, a Föld ikerhős szomszédja. "Úgy gondoljuk, hogy mindez a sziklákban lévő apró ásványi szemcsék viselkedésére vezethető vissza" - mondta David Bercovici, a Yale-i geofizikus, a Nature folyóiratban megjelent kutatás vezető szerzője. A kutatók azt állítják, hogy a Föld korai napjaiban a köpeny konvekciója gyenge zónákat okozott a litoszférában - a bolygó legkülső burkolatában. Ezek a zónák megmaradtak, a lemezek határai lettek, és végül...
Kutatást végeztek a Utah Egyetem tudósai. A gyémántok között ásványokat zúztak össze, hogy utánozzák a Föld magját. És felfedeztek egy új területet 930 mérföld alatt a föld alatt. A supercous régió megmagyarázza, hogy miért nem süllyednek le egyes lemezek. És az eredmények azt is mutatják, hogy a Föld belseje forróbb, mint gondolták.