A modern Afganisztán a Hotak és a Durrani dinasztiákkal kezdődött a 18. században. A 19. század végén Afganisztán pufferállam lett a "Nagy játékban" a brit India és az orosz birodalom között. A harmadik angol-afgán háborút követően 1919-ben az ország szabadult meg a külföldi uralomtól, végül 1926 júniusában Afganisztán királyságává vált Amanullah király alatt. Ez a királyság majdnem ötven évig tartott, amíg Zahir királyt meg nem buktatták, és 1973 júliusában köztársaságot hoztak létre. 1978-ban, egy
A második puccs után Afganisztán szocialista állam lett, ami a szovjet-afgán háborút váltotta ki az 1980-as években a mudzsahedin lázadók ellen. 1996-ra Afganisztán nagy részét az iszlám fundamentalista csoport, a tálibok elfoglalták, akik több mint öt évig totalitárius rezsimként uralták az ország nagy részét. A tálibok 2001-ben az amerikai invázió után lettek leválasztva a hatalomból, de még mindig az ország jelentős részét irányították. A kormány és a tálibok között húszéves háború a 2021-es tálib offenzívával és a kábuli bukással, amely a tálibok hatalomra jutását eredményezte, csúcspontját érte el.