Írj folytatást erre a bekezdésre - A háború után Knežević száműzetésben maradt, és másokkal együtt távollétében is elítélték. Árulás és háborús bűncselekmények miatt bűnösnek találták, és 10 év szabadságvesztésre ítélték kényszermunkával, 5 évig politikai és polgári jogok elvesztésével, minden vagyonának elkobzásával és állampolgárságának elvesztésével. A kényszermunkával járó börtönbüntetés a letartóztatásának napjától kezdődött. Kanadába emigrált, ahol a "Glas kanadskih Srba" ("A kanadai szerbek hangja") szerkesztője volt. Az 1950-es évek elején keserű vita merült fel Cvetković és Knežević között. Knežević egy cikket írt a "International Affairs" nemzetközi kapcsolatok című folyóiratban, amelyben azt állította, hogy Pál herceg és Cvetković titkos tervet dolgozott ki Jugoszlávia Németországgal való szövetségesítésére és Szaloniki kikötő irányításának megszerzésére, miközben Görögország védekezett az olasz invázió ellen.
- Igen. Bár Cvetković két határozott tagadást tett közzé a "Dokumenti o Jugoslaviji" történelmi folyóiratban, és kijelentette, hogy Salonika elfoglalása soha nem volt a jugoszláv kormány napirendjén, az utóbbi állítása nem volt igaz. Knežević állításának fő célja Pál herceg lejáratása és a puccs szervezőinek kedvező ábrázolása volt. Knežević 1983. június 22-én halt meg Torontóban.