1803-ban átvette a két Halberstadt-i újság szerkesztőségét, amelyeket J.M. Lewian, egy helyi zsidó üzletember alapított. Ezek közül az egyik a "Neuen Anzeigen vom Nützlichen, Angenehmen und Schönen", amelyet 1804-ben újraindított egy rövidebb címmel, mint a "Neuen Anzeigen der Merkwürdigkeiten". A másik az "Allgemeinen Anzeigen der Merkwürdigkeiten" volt, és ezt a címet változatlanul hagyta. Raßmann 1804 végéig szerkesztette mindkét kiadványt. Szerkesztői feladatai mellett "korrektorként" dolgozott a Döllschen Könyvnyomó cégnél, szintén Halberstadtban. Friedrich Raßmann ajánlása alapján költözött Münsterbe, amely a háború összefüggésében 1802 óta porosz megszállás alatt állt. (A város 1806 elején egy francia bábállam hatalma alá került.) Raßmann megérkezett Münsterbe, és azonnal átvette a "Merkur" szerkesztőségét, Friedrich Theodor Schmölder által kiadott folyóiratot. 1806 februárjában a "Merkur" megszűnt megjelenteni. Levelezéséből ismert, hogy Friedrich Raßmann nagyon gyakran találta magát pénzhiányban, különösen a háborús években: a "Merkur" összeomlása után magántanárként talált munkát. A francia csapatok megjelenése a város utcáin az austerlitzi győzelem után
, jelentette, hogy hirtelen bőven volt munka mind a német, mind a francia nyelv oktatói számára: kiderült, hogy Raßmann mindkettőben alkalmas volt. Az ezt követő évtizedekben egyre inkább német nyelvű szabadúszó írással támogatta magát. A költészet is folytatta a folyamát.