Töltse ki a következő mondatot: A korai művei erős nacionalizmus és a békére és az erőszakmentességre vonatkozó gandhi eszmék hatására készültek. Bár Joshi nacionalista háttérrel rendelkezett, munkáiban a "Világ és minden ember egységével" is foglalkozott. 1956-ban megváltozott a filozófiája a gandhi korszakból és elveiből a modern élet egyenlőtlenségéhez. A "Chinnabhinna cchu" (szét vagyok szórva) című költeménye tükrözte filozófiájában bekövetkezett változást. M. V. Desai úgy vélte, hogy a "Chinnabhinna cchu" és a "Shodh" (A keresés) versek "mérföldkövet jelentenek, amelyek az emberi személyiség felbomlásának és a költői szépség keresésének érzését ábrázolják a szavakban". Indra Nath Choudhuri úgy vélte, hogy ez a "károsodott kétségbeesés megnyilvánulása a tehetetlenség érzetéből" része egy szélesebb jelenségnek, amelyet az 1950-es évek közepétől indiai költők, mint Faiz Ahmad Faiz (Urdu), Jibanananda Das, Navakanta Barua, Agyeya stb. Láttak. Bár az 1950-es évek utáni irodalma elkezdte kifejezni az egyenlőtlenséget, az emberiség egységének és a békének az értékeit is birtokolja, amelyet a 30-as évek elején fejezett ki. Joshi költészete már 1945 és 1947 elején kezdte kifejezni a csalódottságát és az abban az évtizedben bekövetkezett események miatt felmerült különbségeket. A Hirosima és Nagasaki támadás után Joshi megkérdőjelezte
A győzelem a pusztításból származott, a versében: