Összefoglalja a cikket:  Albert Einstein talán zseni volt, de még ő is tévedhetett néha. Az 1920-as és 1930-as években Einstein azt mondta, hogy nem tudja alátámasztani azt a furcsa elméletet, hogy a részecskék mérése befolyásolja a helyüket. Most egy japán és ausztrál tudóscsoport bebizonyította, hogy ez a "kísértetes távolsági mozgás" egy fotonban történik. Az 1920-as és 1930-as években Einstein (balra) azt mondta, nem tudja alátámasztani azt a furcsa elméletet, hogy egy részecskének mérése befolyásolja a helyét. Most egy japán és ausztrál tudóscsoport bebizonyította, hogy ez a "kísértetes távolsági mozgás" egy fotonban történik. A jobb oldalon Howard Wiseman professzor. A kvantummechanika szerint egy részecske leírható egy hullámfunkcióval. Nagy távolságokra terjedhet, de soha nem észlelhető két vagy több helyen. Ez azért van, mert a fizikusok úgy vélik, hogy az univerzum úgy viselkedik, mint egy kis valószínűségi hullám. A részecskék egyszerre sok helyen vannak, mindegyiknek van némi valószínűsége. Ez azt jelenti, hogy ha egy elektront két résen keresztül lőnek egy képernyőre, akkor mindkettőn keresztül megy. De ha felállítunk egy pár kamerát a rés megfigyelésére, a hullámfunkció összeomlik. Ennek következtében csak az egyik résen megy át, nem pedig mindkettőn. Howard Wiseman professzor a Griffiths Egyetemen, aki a Tokiói Egyetemmel dolgozott, olyan méréseket végzett, amelyek megmutatták azt, amit Einstein nem hitett valósnak - nevezetesen a részecskék "hullámfunkciójának" nem helyi összeomlását. A kvantummechanika szerint egyetlen részecskét egy hullámfunkció jellemezhet, amely nagy távolságokon át terjed, de soha nem észlelhető két vagy több helyen. Ezt a jelenséget a kvantumelméletben azzal magyarázzák, amit Einstein 1927-ben "kísértetes távolságtartásnak" nevezett. Ez a hullámfunkció pillanatnyi összeomlása, bárhová is érzékeljük a részecskét. Ez azért történik, mert a fizikusok úgy vélik, hogy az univerzum egy kis valószínűségi hullámként viselkedik. A részecskék egyszerre sok helyen vannak, mindegyiknek van némi valószínűsége. Ez azt jelenti, hogy ha egy elektron...
Korábbi kísérletek két részecskével való összefonódást mutattak. De ez az első, ami megmutatja a foton összefonódását önmagával. A tanulmány azt mutatja, hogy amikor egy fényfotont megfigyelünk, hogyan változik az állapota. Einstein nem hitte el, hogy ez megtörténhet, mivel megsérti a relativitáselméletet.