Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjáró: Bár a görögök és a rómaiak sokat tettek a víziórák technológiájának fejlesztése érdekében, továbbra is használták az árnyékórákat. A matematikus és csillagász, Theodosius Bithynia például azt állítja, hogy feltalált egy univerzális napórát, amely pontos volt bárhol a Földön, bár keveset tudunk róla. Mások is írtak a napóráról az akkori matematikában és irodalomban. Marcus Vitruvius Pollio, a De Architectura római írója a gnomonok, vagyis a napórák lapjainak matematikájáról írt. Augusztus császár uralkodása alatt a rómaiak megépítették a valaha épített legnagyobb napórát, a Solarium Augusti-t. A gnomon egy obeliszk volt Heliopolisból. Hasonlóképpen, a Campus Martius-i obeliszkot Augusztus zodiákus napórájának gnomonjaként használták. Plinius az idősebb feljegyzi, hogy az első napóra Rómába i. e. 264-ben érkezett, Szicíliában, Catania-ból rabolva; szerintem, helytelen időt adott, amíg egy évszázaddal később nem használták a római szélességre megfelelő jelöléseket és szögeket.  Kérdés: Minek ismerték Teodóziust, Bitíniai királyt?
matematikus és csillagász