A következő mondatot fejezd be: A "temetési beszéd" Thucydides írta le a híres "A peloponéziai háború története" második könyvében. Bár Thukidides az első személyben írja le a beszédet, mintha szó szerint rögzítené, amit Periklész mondott volna, kétségtelen, hogy ő legalább szerkesztette a beszédet. Thucydides a "Történelem" elején azt mondja, hogy a bemutatott beszédek nem szó szerinti feljegyzések, hanem a fő gondolatokat képviselik, amit mondtak, és amit Thucydides szerint "a helyzetben hívtak". Eléggé biztosak lehetünk abban, hogy Periklész beszédet mondott a háború első évének végén, de nincs egyetértés abban, hogy Thucydides feljegyzése mennyire hasonlít Periklész tényleges beszédéhez. Egy másik zavarba ejtő tényező az, hogy Periklészről ismert, hogy egy másik temetési beszédet mondott a
Sámi háború. Lehetséges, hogy mindkét beszéd elemeit Thucydides verziója is tartalmazza. Mindazonáltal Thucydides rendkívül aprólékos volt a dokumentációjában, és minden alkalommal rögzíti forrásainak változó bizonyosságát. Jelentős módon azzal kezdte a beszéd elmesélését, hogy azt mondta: "", azaz: "Periklész, Xanthippos fia így beszélt". Ha szó szerint idézte volna a beszédet, akkor a "" ("ez", vagy "ezek a szavak") helyett a ""-ot ("mint ez" vagy "olyan szavak"). A "Halotti beszéd" szerzője szintén nem biztos. Platón a "Menexenus" című művében Perikles társának, Aspasia-nak tulajdonítja a szerzői jogot.