Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  1902-ben végzett a Vilnius-i Katonai Akadémián. Larka részt vett az orosz-japán háborúban, és 1912-ben diplomázott a Császári Miklós Katonai Akadémián. Részt vett az I. világháború keleti fronton a Német Birodalom ellen, beleértve a keleti Poroszországban, Lengyelországban és Romániában folytatott harcot. Larka lett az Észtország első hadügyminisztere; márciusban tábornokfőnök rangját érte el. 1918-ban, a német megszállás alatt részt vett a Védelmi Liga szervezésében. Az 1918-as észt felszabadítási háború kezdete után Larka hamarosan a hadügyminiszter pozíciójától a vezérkari főnökévé vált. 1919 februárjában a hadügyminiszter asszisztense lett, és ezt a pozíciót 1925 elejéig töltötte be. Ebben a pozícióban az volt a feladata, hogy a tartalék egységek mozgósítását és akcióit szervezze. A háború után szervezte a demobilizációt is. Egészségi problémák miatt 1925-ben nyugdíjba ment. 1930-ban hivatalosan a Szabadítók Szövetségének vezetője lett, és jelöltje volt az 1934 áprilisi elnökválasztásokon. De 1934. március 12-én, mivel valószínűnek tűnt, hogy Larka meg fog kerülni a választásokon, Konstantin Päts és Johan Laidoner államcsínyet hajtottak végre, hogy megakadályozzák a választások megnyerését. A választásokat határozatlan időre elhalasztották, Larkát és közel 400 legközelebbi támogatóját bebörtönözték, és autoriter uralmat hoztak létre. Larka kétszer volt börtönben (1934-1935 és 1935-1937). 1940-ben a szovjet megszálló hatóságok letartóztatták Larkát; 1943-ban börtönben halt meg.  Kérdés: Ki volt a Felszabadítók Szövetsége elnöki jelöltje az 1934 áprilisi választásokon Észtországban?
Larka