Töltse ki a következő mondatot: Bartholomeus de Momper vállalkozása szörnyen szenvedett az Antwerpeni zsákolás következtében. 1576. november 4-én a Flandriai Hadsereg spanyol terciosai lázadást indítottak Antwerpen zsákja ellen, ami három napos rémülethez vezetett a város lakossága körében, amely a Lajos országok kulturális, gazdasági és pénzügyi központja volt. Mintegy 7000 ember életét és sok vagyont veszített el. A zsák kegyetlensége arra késztette a holland tartományokat, hogy egyesüljenek a spanyol korona ellen. A pusztítás az Antwerpen régió vezető városának hanyatlását is okozta, és előkészítette az utat Amszterdam felemelkedéséhez. A spanyol katonák Antwerpenbe való rohama jelentős anyagi veszteséget okozott Bartholomeus de Mompernek. Az összes műhelyeit elrabolták, és a lakását is kifosztották. A Schilderij Pand bérlőjeként, amelyet a városi önkormányzattól bérelt, Bartholomeus de Momper kérelmet nyújtott be a bérleti díj alóli felmentésért, azzal az indokkal, hogy egy ideig nem tudta működtetni vállalkozását. A városi bíró csak fél évre engedte meg a bérleti díj megfizetését, és utasította de Mompert, hogy gondoskodjon arról, hogy az aluthirtozói visszatérjenek a Schilderij Pandban folytatott üzleti tevékenységükre. Bartholomeus de Momper 1577. januárjában hét művészeti standon folytatta a kereskedelmet. Nem sokkal ezután új fenyegetés támadt Antwerpenben, amikor a német katonák elkezdték kifosztani a várost, és betörtek a tőzsdére, ahol mindent kifosztottak, amit csak el tudtak érni. A
Antwerpen bukása 1585-ben de Momper nehezen talált bérlőket a Schilderij Pand standjaihoz, de nem azért, mert a művészeti kereskedelem hanyatlásban volt. Ennek oka az volt, hogy a művészeti kereskedők a tőzsde alsóbb emeletén folytatták kereskedelmüket, ahol kiállíthatták festményeiket anélkül, hogy a Schilderij Pand drágább standjait bérelték volna de Mompertől.