Írj folytatást erre a bekezdésre - 1950-ben Aybar kegyelmet kapott, és ügyvédet kezdett gyakorolni Isztambulban. Folytatta aktivista írásait, és elkezdett részt venni a kormány elleni tüntetésekben, ami második letartóztatásához vezetett. 1962-ben a börtönből való szabadulása után a Törökországi Munkáspárt első vezetője lett. Csak azután lépett fel a pártvezetésbe, hogy az értelmiségiek elkezdték komolyan venni a pártot. Aybar hitelessége akadémikusokat vonzott a párthoz. A párt vezetőjeként ő és társai felelősek voltak a párt irányításáért és sikereért. A párt egyik elsődleges elve az volt, hogy ellenálljon Törökországnak az amerikai befolyásnak. Aybar személyesen ellenezte a Szovjetunió Csehszlovákia elleni invázióját
és ez vitákat okozott a pártban. 1971-ben lemondott a TİP-ről, a pártvezetéssel a csehszlovákia ügyében kialakult ideológiai szakadék következtében. 1975-ben megalapította a Szocialista Pártot (később Szocialista Forradalmi Párt). Ezt a pártot lezárták a katonai puccs miatt 1980-ban. Aybar tagja volt a Bertrand Russell által alapított Nemzetközi Háborús Bűnügyi Bíróságnak is. Mehmet Ali Aybar Isztambulban született és 1995. július 10-én halt meg Isztambulban.