Összefoglalja a cikket:  Úgy tűnik, hogy az evolúciós élet fája inkább egy óriási forgó nyalókára hasonlít. A tudósok összeállították a Földön élő élet legnagyobb és legpontosabb idővonalát, több mint 50 000 különböző fajjal. Az új, úgynevezett Élet Időfája felfedte, hogy ahelyett, hogy hirtelen terjedne, az élet sokfélesége a bolygónkon valójában állandó ütemben nő. Menj le a videóra. Az 50.632 fajból álló új Időfa az evolúciós történelem egy keskeny szürke sávba tömörítésével jött létre, így az idő halad a sáv szélességén át. A különböző színek megfelelnek a fő taxonómiai osztályoknak, amelyek a Földön megjelentek, hogy létrehozzák ezt a lollipopot, vagy spirális galaxis alakú evolúciós fát. A felfedezés ellentmond az uralkodó nézetnek, miszerint a diverzifikáció lelassul, ahogy az ökológiai nichosok megtelnek fajokkal, csak hogy egy nagyobb kihalás nyomán újra előretörjenek. A kutatók azt is megállapították, hogy átlagosan kétmillió évbe telik, mire egy új faj kialakul egy már létező állatcsoportból. Egy tanulmány azt állította, hogy az evolúció által kiváltott változások visszafordíthatók, vagyis bizonyos állatok visszatérhetnek egy korábbi biológiai tulajdonsághoz. A figyelemre méltó felfedezés az volt, hogy madarak találtak egy csontot, amit a dinoszauruszok eldobtak millió évvel ezelőtt. A tanulmányt a chilei egyetem tudósai végezték el. Azt találták, hogy 230 millió évvel ezelőtt a kétlábú dinoszauruszoknak már nem volt szükségük a négylábú testvéreik erős csuklóira, és így gyengévé váltak. A csuklócsontok száma 11-ről 3-ra csökkent, és az egyik, amely különösen érdekes, hogy eltűnjön, a pisiform. De a kutatás szerint a csont akkor jelent meg újra, amikor a dinoszauruszok madarakká fejlődtek és repültek. Az új csont, az úgynevezett ulnare, ugyanazon a helyen jelenik meg, ahol a pisiform valaha volt. A pisiform lehetővé tette, hogy a madarak szárnyai mereven maradjanak felfelé. A tanulmány szerint a dinoszauruszokban eltűnt, de a modern madarak később újra használták...
A Temple Egyetem biológusai egy spirál alakú nézetet hoztak létre az evolúcióról. Több mint 50 000 faj molekuláris órájának adatait használták fel. Ezek a DNS-mutációk elemzését végzik, hogy kiszámítsák, mikor fejlődtek ki a fajok. Azt mutatja, hogy a kutyák és az emberek közös ősök voltak 94,2 millió évvel ezelőtt. A varjak és a csimpánzok több mint 290 millió évvel ezelőtt elváltak egymástól. A tanulmány azt mutatja, hogy a Földön az élet sokfélesége állandó ütemben nőtt. Ez ellentmond a hagyományos evolúciós nézetnek, hogy a kiütések történnek.