Írj folytatást erre a bekezdésre - Az ország kezdetben a nyugati blokk felé irányult, és aláírta az 1953-as balkáni paktumot a NATO-tagállamokkal, Görögországgal és Törökországgal. Sztálin halála után a Jugoszlávia és a Szovjetunió kapcsolatai javultak, mivel az ország szóban támogatta a szovjet beavatkozást Magyarországon (a 1968-as Csehszlovákiában történtekkel ellentétben).
) Az 1955-ös belgrádi nyilatkozat csökkentette az 1953-as balkáni paktumra való támaszkodást, amely később megszüntette tevékenységét. Mivel az ország még mindig meg akarta őrizni az újonnan elnyert függetlenségét, kapcsolatokat alakított ki olyan semleges európai országokkal, mint például Finnország. Továbbá elkerülte az 1955. májusában létrehozott Varsói Szerződéshez való csatlakozást. Annak érdekében azonban, hogy elkerülje az elszigeteltséget a mélyen megosztott Európában, Jugoszlávia új szövetségeseket keresett a volt gyarmatok és a mandátum alatt álló területek között. Jugoszlávia a szuezi válság idején támogatta Egyiptomot, amely az egyik alapító tagja lett a nemzetséges mozgalomnak. Jugoszlávia kapcsolatát Indiával, egy másik alapító taggal, az ENSZ Biztonsági Tanácsában való egyidejű mandátumuk idejétől kezdve 1949 végén.