Az Oszmán-ellenes szövetség ("Szent Liga") tagjaként Oroszország cársága az Oszmán Birodalom ellen harcolt a Nagy Török Háború keleti színpadán (Osztrák-orosz háború (1686<unk>1700)
) Amikor a szövetség többi tagja - a Szent Római Birodalom, a Velencei Köztársaság és a Lengyel-Litván Nemzetközösség - elérte háborús céljait, békét kötöttek a II. Mustafa oszmán szultánnal Karlowitzban (1699), amely teljesen figyelmen kívül hagyta az orosz érdekeket. A tárgyalások 1698-ban kezdődtek, amikor Oroszország még mindig kampányolt az alsó Dnjepr területén és a Kercsi-szorosban, amely összeköti az Azof-tengert a Fekete-tengerrel. Oroszország csára, Nagy Péter személyesen csatlakozott a tárgyalásokhoz, és kétéves fegyverszünetet kötött az Oszmán Birodalommal Karlowitzban (Sremski Karlovci) 1698. december 25-én / 1699. január 26-án. Ebben a szakaszban a végső orosz-oszmán rendezést megakadályozta Péter követelései közötti ellentmondás, amely magában foglalta a keresztények védelmét az oszmán balkáni tartományokban, és Oroszország katonai pozícióját, valamint a többi Szent Liga tagjának támogatásának hiányát.