Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  1856-ban Kekulé Privatdozent lett a Heidelbergi Egyetemen. 1858-ban a Ghenti Egyetemen professzor lett, majd 1867-ben Bonnba hívták, ahol karrierje hátralévő részében maradt. A Williamson, Edward Frankland, William Odling, Auguste Laurent, Charles-Adolphe Wurtz és más elődök eszméire alapozva, Kekulé volt a kémiai szerkezet elméletének fő megfogalmazója (1857-58). Ez az elmélet az atomi valencia, különösen a szén tetravalenciája (1857-ben Kekulé bejelentette) és a szénatomok egymáshoz való kötődési képessége (1858 májusában megjelent cikkben) elgondolásából indul ki, a molekulában lévő összes atom kötődési sorrendjének meghatározásáig. Archibald Scott Couper önállóan érkezett a szénatomok önszerkesztésének eszméjéhez (papírja 1858 júniusában jelent meg), és biztosította az első molekuláris képleteket, ahol a vonalak szimbolizálják az atomokat összekötő kötéseket. A szerves vegyészek számára a szerkezeti elmélet drámaian új megértés világosságát és megbízható útmutatót nyújtott mind az analitikus, mind a különösen a szintetikus munkákhoz. Ennek következtében a szerves kémia területe robbanásszerűen fejlődött. Azok között, akik a legaktívabbak voltak a korai szerkezeti vizsgálatok folytatásában, a Kekulé és Couper mellett Frankland, Wurtz, Alexander Crum Brown, Emil Erlenmeyer és Alexander Butlerov is voltak. Kekulé ötlete, hogy bizonyos atomokat bizonyos pozíciókba rendeljen a molekulán belül, és a "Verwandtschaftseinheiten" ("affinitásegységek", ma "valenciák" vagy "kötvények") használatával rendszeresen összekapcsolja őket, nagyrészt a kémiai reakciókból származó bizonyítékokon alapult, nem pedig olyan instrumentális módszereken, amelyek közvetlenül a molekulába, például a röntgenkristalográfiára néztek. A szerkezet meghatározásának ilyen fizikai módszereit még nem fejlesztették ki, így Kekulé korának vegyészeinek majdnem teljes mértékben az úgynevezett "nedves" kémiai módszerekre kellett támaszkodniuk. Néhány vegyész, főleg Hermann Kolbe, erősen kritizálta a...  Kérdés: A Kekulé elmélete milyen tudományterületre vonatkozott?
kémiai szerkezete