Összefoglalja a cikket:  A "Boldog lábak" talán felkeltette a világ érdeklődését a legnagyobb pingvin fajok iránt, de a császárpingvin változó számáról eddig keveset tudtak. Egy kutatócsoport, köztük a Tasmániai Egyetem és az Ausztrál Antarktiszi Részleg kutatói végezték el a legelső vizsgálatot arról, hogy az antarktiszi éghajlat hogyan befolyásolta a madarakat az elmúlt 30.000 évben. Kiderült, hogy valamikor az Antarktiszon túl hideg volt ezeknek a madaraknak. Menj le a videóra. A jelenlegi tengeri jégviszonyok optimálisak a császárpingvin populáció számára, azonban ez nem tarthat sokáig, ha a globális felmelegedés folytatódik. A világ legnagyobb pingvinfaja jelenleg az Antarktiszon él és számuk drasztikusan nőtt az elmúlt 12 000 évben. Az utolsó jégkorszak alatt a körülmények olyan súlyosak lettek, hogy a császárpingvin populációja körülbelül hétszer kisebb volt, mint most. A hőmérséklet átlagosan legalább 15 fokkal alacsonyabb volt, mint ma, és a pingvinek csak három kolóniája élte túl ezt az időszakot. Jane Younger, a kutatás vezetője elmondta, hogy annak ellenére, hogy a császárpingvinek hozzászoktak a mínusz 30 Celsius fokos hőmérséklethez, úgy tűnik, az utolsó jégkorszak túl hideg volt számukra. A tanulmány azt mutatja, hogy az éghajlat hogyan befolyásolta a madarakat az elmúlt 30 000 évben, és megállapítja, hogy az Antarktisz egykor túl hideg volt számukra. A felmelegedés megkönnyítette a császárpingvinek táplálkozását, mivel a tengeri jég olvadt és csökkentette az óceánhoz való távolságot. "Mivel a tengeri jég mennyisége a jelenlegi viszonyokhoz képest kétszerese, a pingvinek csak néhány helyen tudtak szaporodni az Antarktisz körül" - mondta Younger. A távolság a nyílt óceántól, ahol a pingvinek táplálkoznak, a stabil tengeri jégig, ahol szaporodnak, valószínűleg túl messze volt. Az eredmények azt sugallják, hogy a jelenlegi tengeri jégviszonyok optimálisak lehetnek a császárpingvin populáció számára. A faj virágzásával a tanulmány kimutatta, hogy a számuk az elmúlt 12000 évben kezdett növekedni...
A császárpingvinek változó számának első vizsgálatát a tudósok végezték el. Az utolsó jégkorszakban a gyarmatok hétszer kisebbek voltak, szemben a mostani 50 virágzó gyarmatokkal. Az Antarktisz felmelegedése lehetővé tette számukra, hogy virágzzanak, mivel a tengeri jég csökkent és hozzáférhetnek az óceánhoz. A tudósok figyelmeztettek, hogy érzékenyek az éghajlatváltozásra, és ez a számnövekedés nem lehet tartós.