Írj folytatást erre a bekezdésre - A szurkoló várat először 1348-ban említik, és Mayenthal-i Hiltpolt urat Thuisbrunn kastélyúrának ("Burgherr") nevezik meg. 1388-ban, a délnémet városháború idején a nürnbergi csapatok elpusztították, majd a nürnbergi burgraveseknek adták meg övezetként. 1420-ban a kastélyt ismét lerombolták a bajor háborúban.
Ingolstadti herceg Louis seregeitől. Amikor Thuisbrunn falut 1449 júliusában a nürnbergi katonák elpusztították, és 1460-ban a hercegháború alatt a vár sértetlen maradt. 1553-ban, a második márkárháború idején a várat ismét elpusztították a nürnbergi csapatok. 1558-ra csak a kerületi hivatal ("Amtshaus") és a "bergfried" volt újjáépítve. A harmincéves háború alatt és azt követően Thuisbrunnot és a várat hét alkalommal fosztották ki a császári, svéd és bajor katonák. 1667-ben a régi kerületi hivatal helyére valószínűleg a "Vogtei" hivatalt építették; ezen ház és a "bergfried" kivételével a kastély romokban maradt. 1816-ban Johann Christoph Stierlein térképész először készített egy nagyon pontos térképet a vár területéről és a fennmaradt épületekről. A birtokok 1806-ban a bajor királyság általi elfoglalását követően a "Vogtei" irodát erdészeti irodaként használták.