Írj folytatást erre a bekezdésre - A kálvinista megyék kezdetben csatlakoztak a kálvinista V. Frédéric erőihez, de meg kellett adják magukat a császárnak és a római katolikus erőnek. Az uralkodó gróf, Philipp Moritz, úgy döntött, hogy oldalát változtatja, hogy megtarthassa a főváros katonai parancsnokságát. Ezredesnek nevezték ki, és várták, hogy három társaságot biztosítson. 1631 novemberében a svéd csapatok elfoglalták Hanaut, és Gustavus Adolphus svéd király belépett a városba. Philipp Moritz másodszor döntött úgy, hogy oldalát változtatja. Kalvinista volt, és számára a római katolikus császár és a svéd lutheránus király között való választás olyan lehetett, mint a Szcilla és a Káribdis között való választás. Gustavus Adolphus ezredesré tette, és egy svéd ezredet adott neki. A pártváltás jutalmának köszönhetően odaadta neki Orb kerületét, a Mainz választókerület részesedéseit a korábbi Rieneck megyében, valamint a Partenstein, Lohrhaupten, Bieber és Alzenau kerületeket. Philipp Moritz testvérei, Heinrich Ludwig (1609-1632) és Jakob Johann (1612-1636) Steinheim városát és kerületét kapták, amely szintén Mainz egykori birtokában volt. Ezeket a birtokokat elvesztették, amikor a katolikusok nyerték a hatalmat a Nördlingeni csata után
1634 szeptemberében. Ha megint félreállt volna, Philipp Moritz megbízhatatlannak tűnt volna. Ezért úgy döntött, hogy elmenekül Metzbe, onnan Chalonon, Rouen-en és Amszterdamban Orange-Nassau rokonaihoz, Hágába és Delftbe. A legkisebb testvére, Jakob Johann volt a Hanau-i uralkodó, mivel Jakob Johann politikai szempontból semleges volt. Hanaut, mint jól fejlett erődöt, 1638-ig a svéd csapatok foglalták el Jakob von Ramsay tábornok vezetésével, aki Hanautól irányította a környező vidéket. Jakob Johann-t kizárta minden befolyástól, így a későbbi is elhagyta a várost.