Írj egy folytatást erre a bekezdésre - Athén ereje a peloponéz háborúban a haditengerészetéből származott, míg a spártaiak a szárazföldi hoplit hadseregéből. A háború előrehaladtával azonban a spártaiak felismerték, hogy ha alá akarják ásni Periklész stratégiáját, amely szerint a peloponéziaiak túlélése érdekében az athéni falakon belül maradnak határozatlan ideig (egy stratégia, amelyet az athéni hosszú falak és a Piréusz erődített kikötője tett lehetővé), akkor valamit kell tenniük az athéni felsőbbrendű tengerészeti erővel. Miután Spártának szövetségese lett Perzsia, megvolt a szükséges pénz, hogy új flottákat építsen az athéniak ellen. Sparta flottát épített, és végül megsemmisítette az athéni flottát az Aegospotami csatában
- Igen. A spártai hadvezér Brasidas összefoglalta a spártaiak és az athéniak közötti tengeri hadviselés eltérő megközelítését: "Az athéniak a nyílt tengeren a sebességükre és a manőverezhetőségükre támaszkodtak, hogy akaratuk szerint megütközzenek az ügyetlenebb hajókkal; ezzel szemben a peloponéziai flotta csak akkor nyerhetett, ha a szárazföld közelében harcoltak nyugodt és zárt vizeken, ha a helyi színtéren nagyobb számú hajója volt, és ha a fedélzeten lévő, jobban képzett tengerészgyalogosai és a parton lévő hopliták a tengerészeti csatát gyalogosok versengésévé tudták változtatni". Ráadásul az athéni haditengerészet magas finomságához képest (a felsőbbrendű evezők, akik ki tudták verni az ellenséges trirémákat oldalról), a spártaiak (és szövetségesei és Athén más ellenségei) főleg az athéni trirémák fejjel való ütközésére összpontosítanak. Ezek a taktikák, a Brasidas által vázolt taktikákkal kombinálva, vezettek az athéni flotta vereségéhez a második szirakúziai csata során a szicíliai expedíció során.