Írj egy folytatást erre a bekezdésre - III. Henrik (10. október 1207 <unk> 12. november 16), más néven Winchester-i Henrik, volt Anglia királya, Írország uralkodója, és Aquitánia hercege 1216-tól 1272-ben bekövetkezett haláláig. Angoulême-i János és Izabella fia, Henrik csak kilenc évesen lépett a trónra az első bárók háborújának közepén. Guala bíboros a lázadó báronok elleni háborút vallási keresztes hadjáratnak nyilvánította, és Henrik seregei, William Marshal vezetésével 1217-ben legyőzték a lázadókat Lincoln és Sandwich csatáiban. Henrik megígérte, hogy betartja a 1225-es Nagy Chartát, a 1215-es "Magna Carta" későbbi változatát, amely korlátozta a királyi hatalmat és megvédte a nagyobb bárók jogait. Korábbi uralmát először Hubert de Burgh uralta, majd Peter des Roches, aki a háború után helyreállította a királyi hatalmat. 1230-ban a király megpróbálta visszahódítani Franciaország tartományait, amelyek egykor az apjáé voltak, de az invázió
egy bukás volt. 1232-ben William Marshal fia, Richard Marshal által vezetett lázadás tört ki, amely az egyház által tárgyalt békeszerződéssel végződött.