Augusts Strautmanis gyermekkorában kezdett sakkozni apja irányítása alatt. Már 1926-ban a második lett sakkkongresszuson az új sakkjátékos magas negyedik helyet (Fricis Apšenieks, Teodors Bergs és Vladimirs Petrovs után) elnyerte, és bekerült az első független lett csapatba, amely részt vett a második lett sakkkongresszuson.
2. sakko-olympiád 1928-ban Hágában. Augusts Strautmanis a második táblán játszott és 7,5 pontot kapott a 16 lehetséges közül (+6 -7 =3). 1938/1939-ben a Lettországi Első Gyors Sakk Bajnokságon, ahol 1319 résztvevő vett különböző szakaszokban, Augusts Strautmanis lett a győztes. A második világháború éveiben megnyerte a 1943-as rigai bajnokságot, és ugyanabban az évben a lett sakk bajnokságon is részt vett. Továbbá a háború utáni években Augusts Strautmanis továbbra is sikeresen részt vett a lett sakkbajnokságon. 1946-os második helyezést követően (Alexander Koblencs nyerte), 1948 lett lett lett bajnoka (az Igor Zhdanovval folytatott további harc megnyerése után). A Szovjetunió 1948-as csapatbajnokságának félfináléján, Rígában, Augusts Strautmanis képviselte a lett csapatot. 1949-ben a lett bajnokságon még megosztotta a 3. és 4. helyet, de utoljára 1951-ben játszott a lett bajnokság döntőjén Augusts Strautmanis. A későbbi években Augusts Strautmanis nem vett aktív részt fontos versenyeken, de miután 1954-ben megnyitották a Talsi kerületben a Sportiskolát, a sakkosztály edzője lett.