Írj folytatást erre a bekezdésre - India felosztása hivatalosan 1947. augusztus 14-én lépett hatályba, felosztva Bengáliát (keleti Pakisztánnal, ma Banglades) és Punjabot (nyugati Pakisztánnal, ma Pakisztán) egy külön nemzet létrehozása érdekében (India), ahogy azt a pakisztáni mozgalom vázolta fel, amely a "Két Nemzetelméletet" támogatta, amely szerint a muszlimok és a hinduk nem tudnak fenntartani egy nemzetet együtt, mert a vallási különbségek túl nehezen kompromisszumot jelentenek, vagy bizonyos esetekben egyszerűen lehetetlen kölcsönös konszenzusra jutni. A felosztás nagy közösségi konfliktusokat váltott ki, és röviddel ezután a kasmír területéről (egy korábbi hercegség a brit raj alatt, amelyet mind az indiai, mind a pakisztáni uralom teljes mértékben szuverén követelett) kialakult jelentős vita nagyszabású háborút váltott ki a két szomszédos ország között. India és Pakisztán függetlenségük óta négy fegyveres konfliktusban vett részt egymás ellen (1947, 1965, 1971, 1999), amelyek mindegyike a kasmírban fennálló vitájukból ered, kivéve az 1971-es háborút.
- Igen. Néhány diplomáciai erőfeszítésnek sikerült elősegítenie a kétoldalú kereskedelmet és a sporteseményeket a két nemzet között, valamint lehetővé téve az indiaiak és a pakisztániak számára, hogy békésen átlépjék a határt és meglátogassák a Samjhauta Expressz és a Delhi-Lahore binational buszút által nyújtott szolgáltatásokat. Az 1972-es Shimla-megállapodás és az azt követő kétoldalú megállapodások mindkét nemzetet arra kötelezték, hogy békés megoldást találjanak a kasmír-konfliktusra, miközben előmozdítják a kereskedelmi és gazdasági együttműködést.