Írj folytatást erre a bekezdésre - A közösségi média gyakran szerepel a politikai küzdelemben, hogy ellenőrizzék a közvélemény felfogását és online tevékenységét. Egyes országokban az internetes rendőrség vagy a titkos rendőrség figyelemmel kíséri vagy ellenőrzi a polgárok közösségi média használatát. Például 2013-ban Törökországban néhány közösségi médiát betiltottak a Taksim Gezi Parkban lezajlott tüntetések után. A Twitter és a YouTube mindkét oldalt ideiglenesen felfüggesztették az országban egy bírósági határozat alapján. A török parlament által elfogadott új törvény mentességet biztosított a távközlési igazgatóság (TİB) személyzetének. A TİB-nek arra is felhatalmazást adtak, hogy bírósági végzés nélkül letiltson bizonyos weboldalakhoz való hozzáférést. A TİB 2014-es Twitter-blokkolását azonban az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy megsérti a szólásszabadságot. Nemrégiben, a 2014-es thaiföldi puccsban
, a nyilvánosságot kifejezetten arra utasították, hogy ne "megosszák" vagy "kedveljék" az ellenkező nézeteket a közösségi médiában, különben börtönbe kerülnek. Ugyanezen év júliusában, a Wikileaks Victoria Legfelsőbb Bírósága által kiadott titkos letiltási végzésének közzétételére válaszul az ausztrál média idézte a média ügyvédeit, akik szerint "bárki, aki a Wikileaks-jelentéshez mutató linket tweetel, Facebookon posztol vagy bármilyen módon megosztja online, szintén vádat emelhet". 2020. július 27-én Egyiptomban két nőt két év börtönbüntetésre ítéltek azért, mert TikTok-videókat tettek közzé, amelyek a kormány szerint "családértékeket sértőek".