Írj folytatást erre a bekezdésre - 1932-ben a műveleteket az újonnan létrehozott Állami Rendőrségre (statspolisen) ruházták át. Az állami rendőrségen dolgozó rendőrök csoportjának nem voltak eszközei a telefonhívások figyelemmel kíséréséhez, vagy a levelek lehallgatásához és megnyitásához. Ez, valamint a személyzet és a pénzügyi források általános hiánya aggasztotta Svédország katonai hírszerzésének vezetőjét, Carlos Adlercreutzt, aki úgy érezte, hogy az országnak erősebb biztonsági ügynökségre van szüksége, ha Európa ismét háborúba kerül. Így 1938-ban megalakult az Általános Biztonsági Szolgálat, többek között Adlercreutz és Ernst Leche kezdeményezésére az Igazságügyi Minisztériumban. Az egész szervezet és tevékenysége szigorúan titkos volt. A második világháború alatt az ügynökség körülbelül 25.000 telefonbeszélgetést figyelt meg, és hetente több mint 200.000 levelet fogott el. 1946-ban, a háború utáni
A parlament által végzett értékelés alapján a műveleteket jelentősen csökkentették, és ismét az Állami Rendőrség alá szervezték, amelynek feladata elsősorban a kémelhárítás. 1965-ben a svéd rendőrséget államosították, és az összes munkát a Nemzeti Rendőrségi Testület a Biztonsági Minisztériumban (Rikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning, rövidítve RPS/SÄK) szervezte.