A csúcspontján az Oszmán Birodalom kétszer fenyegette meg az osztrák főváros, Bécs meghódítását:
1529 és 1683. A második oszmán vereség után Bécsben és a Nagy Török Háború vége után 1699-ben a Habsburgok azonban felülkerekedtek, és elfoglalták Magyarországot és Horvátországot az oszmánoktól. Ezek után a nyereségek után Ausztria már nem volt képes a Balkánra lépni Oroszország rivális befolyása miatt, egy patthelyzetben és a keleti kérdés néven ismert vitában. Míg a Balkánon az oszmán uralom hanyatlott, az osztrákok nem tudtak új területeket annektálni 1908-ban Boszniáig, és még ez is diplomáciai válságot okozott (a boszniai válság). Közben Oroszország segített több balkáni nemzetiségnek lázadni az oszmánok ellen és külön nemzetállamokat hozni létre a Balkánon. A görög függetlenségi háború (1821-1829) és a balkáni háborúk (1912-1913) közötti változások csúcspontja után az osztrák és az oszmán birodalom már nem határolt egymással. Ez lehetővé tette mindkettőnek, hogy szövetségesként csatlakozzanak a Központi Hatalmakhoz az első világháború alatt. A Központi Hatalmak veresége mindkét monarchia megdöntéséhez vezetett.