A kápolna eredetileg nyolc tiszta ezüst szobrot tartalmazott, amelyek kb.
Az áradás (1655-1660), de a fő oltárban álltak. A márvány horgonyok valószínűleg az 1620-as vagy 1630-as években készültek, de 1737-ig nincs említés arról, hogy bármiféle szobor is volt bennük, amikor egy leltárban nyolc fa szobor szerepel a királyok és császárokról. Marija Matušakaitė szerint a szobrok késői barokk stílusúak, és a 18. század második negyedévéig kell datálniuk. Az első állítások, hogy a szobrok lengyel királyokat ábrázolnak, egy 1828-as kánoni látogatási jelentésben és egy 1835-ös könyvben szerepelnek Vilnius történelméről. Ez a Jagielloni királyok elmélete népszerűségre tett szert, és 1878-ban a neveket aranyos betűkkel írták a postamentumokra: Władysław II Jagiełło (Jogaila) (uralkodott 1386<unk>1434), Władysław of Varna (1434<unk>1444), Casimir IV Jagiellon (1447<unk>1492), Szent Casimir, János I. Albert (1492<unk>1501), Alexander Jagiellon (1501<unk>1506), I. Zsigmond az Öreg (1507<unk>1548), és II. Zsigmond Augustus (1548<unk>1572). Valamikor a litván történészek a varnai Władysław IV Vasa-t (1632-1648) helyettesítették. Az írások azóta eltűntek, de ezeket a neveket gyakran idézik.