Továbbra is dolgozott szülővárosa történelmében, és nyolc kötetben publikálta kutatásait: "Il lago maggiore Stresa e le isole Borromeo" (Prato, 1875<unk>78); "Memorie storiche di Borgomanero e del suo mandamento" (1859; 2. kiadás, 1880); "Adria e le sue antiche epigrafi illustrate" (Prato, 1888); "La provincia romana dell' Ossola ossia delle Alpe Atreziane" (Pratom 1892). Mindezeket a munkákat az "Opere varie" sorozatban gyűjtötték össze (11 kötet, Prato, 1875-92), amely számos ősi és lexikográfiai emlékiratot is tartalmaz, a legismertebb a "Della distinzione tra i Britanni o Brittonnni dell' Isola e i Britanni o Brittonni del continente" (Modena, 1867-72). De Vit szerint Armorica azért kapta a Bretagne nevet, mert néhány Brythons letelepedett ott Julius Caesar idejében, a Rajna keleti partjáról érkezve. Ezek biztosan a britek voltak, míg a sziget lakói biztosan a britek voltak. A nevek összetévesztése később felmerült. Ezt az elméletet azonban a tudósok nem fogadják el. Egy másik disszertáció (1873-ban, 1874-ben és 1881-ben), a Cimbri invázió útjáról és az Aquae Sextiae csatájának helyszínéről
, szintén vitát váltott ki.